Tampereen elinkeinostrategia - PDF\nDownload "Tampereen elinkeinostrategia"\n1 Kyä lähtee! 1 Tampereen elinkeinostrategia alkuperäinen uudistettu tarkistettu osaamis- ja elinkeinolautakunnassa Menestys perustuu Osaamiseen Menestystekijöinä Hyvä toimintaympäristö osaamisintensiivisille yrityksille Elämän laatu osaaville ihmisille Eli innovatiivisuutta tukeva, kaikin puolin vetovoimainen ja juurruttava toimintaympäristö\n2 Sisältö 2 1 Elinkeinostrategian lähtökohdat Menestyksen tiellä jatketaan Strategiamenetelmä ja laadintaprosessi Muutosten suunnat ja kilpailukykyajattelun perusteet Toiminta perustuu kokonaisvaltaiseen elinkeinopolitiikkaan Infrastruktuuri - yritysten fyysinen toimintaympäristö Inhimilliset voimavarat Toimialojen ja klusterien kehittäminen Strategisten klusterien kehittäminen Asuin- ja elinympäristön laatu Viestintä Oppiminen Yhteistyökulttuuri ja verkostot Luova jännite Tampereen elinkeinovisio Elinkeinopolitiikan johtamisnäkökulmat Kriittiset menestystekijät ja arviointikriteerit Vaikuttavuusnäkökulma Uudistuminen Prosessit ja rakenteet Resurssit Strategian toteutus ja seuranta Strategian käyttöönotto Strategian toteutuksen yleiset periaatteet Strategian seuranta ja ajantasaistaminen Lähteet\n3 3 1 Elinkeinostrategian lähtökohdat 1.1 Menestyksen tiellä jatketaan Tampere on profiloitunut koulutuksen, tutkimuksen ja kulttuurin keskukseksi sekä kansainvälisesti merkittäväksi osaamisintensiivisen yritystoiminnan keskittymäksi. Tampere on myös profiloitumassa yhdeksi keskeisimmistä tietoyhteiskuntakehityksen vetureista maailmassa. Useiden viime aikoina tehtyjen tutkimusten 1 ja selvitysten 2 perusteella Tampereen kaupunkiseutu on halutuin asuinpaikka Suomessa ja maamme toiseksi halutuin haasteellisten työpaikkojen keskittymä koulutettujen osaajien näkökulmasta. Tampere on myös nuorten suosima opiskelupaikka, ja Tampere-talo valtakunnan suosituin kongressikeskus. Yksinkertaistaen on mahdollista todeta, että Tampere on vahvasti kiinni innovatiivisen miljöön kehittämisessä luvun lopulla ja 2000-luvun alussa Tampereen kehitykselle on ollut ominaista väestön kasvu, osaamisintensiivisten työpaikkojen lisääntyminen, innovaatiotoiminnan laajeneminen, perinteisten teollisuusalojen uudistuminen, kaupallisten palvelujen monipuolistuminen ja hyvän imagon vahvistuminen. Näistä tekijöistä on syntynyt kehämäinen prosessi: hyvä imago tukee kaupungin vetovoimaisuuden parantumista, kaupungin hyvä vetovoima puolestaan tukee imagon kehitystä, joka taas vetää puoleensa uusia osaajia, houkuttelee uusia yrityksiä ja käynnistää uusia prosesseja, jotka vahvistavat imagoa. Yksikään kaupunki ei pysy itsestään positiivisessa kehityskulussa vaan kehitys edellyttää aktiivista tulevaisuuteen suuntautuvaa kehittämisotetta. Vahvasti positiivisessa kehityskulussa kehittämistoiminta on mahdollista perustaa perusasioiden hiomiseen entistä paremmalle tasolle ja uusien, tulevaisuuden kannalta tärkeiden keihäänkärkien luomiseen. Uusien keihäänkärkien luominen vahvistaa kehityskulussa pysymistä ja auttaa kehityskulkua uhkaavien voimien tunnistamisessa ja eliminoimisessa. Positiivisessa kehityskulussa on panostettava erityisesti osaamiseen, koska tietoyhteiskunnassa ja globaalissa taloudessa yritysten kilpailukyvyn ytimessä on kyky luoda, hankkia ja soveltaa tehokkaasti uutta tietoa. Tätä ominaisuutta kutsutaan Tampereen elinkeinostrategiassa osaamisintensiivisyydeksi. Osaamisintensiivisyys ei rajoitu vain tietyn tyyppisiin yrityksiin, vaan osaamisintensiivisiä voivat olla niin suuret, keskisuuret kuin pienetkin yritykset teollisuudessa tai palvelualoilla. Yhtälailla julkiset organisaatiot ja kolmannen sektorin toimijat voivat olla osaamisintensiivisiä. Osaamisintensiivisyyttä voidaan arvioida ja lähestyä seuraavilla kriteereillä: organisaation ja sen henkilöstön jatkuva halu ja kyky oppia uutta ja kehittää omaa osaamistaan (kaikki yritykset ja organisaatiot koosta ja toimialasta riippumatta) toimintaympäristön seurantaherkkyys (kaikki yritykset ja organisaatiot koosta ja toimialasta riippumatta) yrityksissä on suuri T&K -panostus suhteessa liikevaihtoon, esimerkiksi bioteknologian yritykset 1 Ks. esim. Raunio, Mika & Linnamaa, Reija Asuin- ja elinympäristön laatu ja kaupunkiseutujen kilpailukyky. Tampereen yliopisto, Alueellisen kehittämisen tutkimusyksikkö. Sente-julkaisuja 9/2000; Raunio, Mika Osaajat valintojen kentällä. Helsingin, Tampereen, Turun, Jyväskylän, Porin ja Seinäjoen seutujen vetovoimaisuus virtaavassa maailmassa. Tampereen yliopisto, Alueellisen kehittämisen tutkimusyksikkö. Sente-julkaisuja 11/2001; Huovari, Janne & Kangasharju, Aki & Alanen, Aku Alueiden kilpailukyky. PTT:n raportteja no 176. Helsinki. 2 Ks. esim. Taloustutkimus Oy:n asuinviihtyvyyttä koskevat selvitykset ja vertailut viime vuosilta.\n4 4 kilpailukyvyn ydin on korkeatasoisessa ja vaikeasti jäljiteltävässä tuoteteknologiassa, esimerkiksi gsm-puhelimet ja kallioporakoneet kilpailukyvyn ydin on korkeatasoisessa ja vaikeasti jäljiteltävässä tuotantoteknologiassa, esimerkiksi erikoispaperien valmistus henkilökunnan korkea koulutustaso, esimerkiksi suunnittelutoimistot organisaatiolla on läheinen yhteistyö tutkimuslaitosten kanssa, esimerkiksi uudet tutkimuslähtöiset yritykset organisaatiolla on kyky tuottaa uusia teknologisia, sosiaalisia ja liikkeenjohdollisia innovaatioita, esimerkiksi franchising. Osaajalla tarkoitetaan tässä yhteydessä ihmistä, joka on ammattitaitoinen ja jatkuvasti halukas kehittämään omaa osaamistaan. Osaaja on yleensä koulutettu ja hänen osaamiselleen on laajasti kysyntää. Peruslähtökohtana on näkemys nopeasta muutoksesta ja tätä muutosta hallitsevien ja organisaation toimintaa siihen sopeuttavien yksilöiden tärkeydestä organisaation kilpailukyvylle. Osaaja voi olla yksittäinen asiantuntija yrityksen T&K-osastolla, lääkäri tai sairaanhoitaja, opettaja, ohjelmoija tai palvelualan ammattilainen. Vastaavasti nykyaikaiseen teknologiakäsitteeseen kuuluvat tuotantoteknologioiden lisäksi esimerkiksi modernit palvelukonseptit. 1.2 Strategiamenetelmä ja laadintaprosessi 1990-luvun lopulla Tampereella aloitettiin kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan kehittäminen. Kaikem paree Tampere strategiassa on korostettu kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan keskeisiä asioita: laadukasta asuin- ja elinympäristöä, koulutetun ja osaavan työvoiman saatavuutta, vetovoimaista yritysten toimintaympäristöä sekä verkostoja ja yhteistyötä. Tampereen elinkeinostrategia on kaupungin toimintastrategia, joka täsmentää ja syventää Kaikem paree Tampere strategiassa esitettyjä Tampereen kehittämisen linjauksia. Myös elinkeinostrategiassa sovelletaan muiden toimialojen tapaan tasapainoisen onnistumisen menetelmää, Balanced Scorecard mallia 3. Elinkeinostrategia laadittiin avoimessa vuorovaikutuksessa sidosryhmien kanssa, joita olivat yritykset ja elinkeinoelämän järjestöt, teknologian siirto-organisaatiot ja muut strategiset yhtiöt, yliopistot ja oppilaitokset, kaupunkiseudun muut kunnat, Pirkanmaan TE-keskus, Pirkanmaan liitto sekä muut keskeiset paikalliset, seudulliset ja alueelliset toimijat. Laadintaprosessista, aineiston keruusta ja kirjoitustyöstä on vastannut Tampereen yliopiston Alueellisen kehittämisen tutkimusyksikkö, Sente. Strategian laadinta alkoi joulukuussa Keväällä 2002 järjestettiin kolme työseminaaria (14.2., ja 30.5.), joissa pohdittiin ja määriteltiin visiota, kriittisiä menestystekijöitä ja elinkeinopoliittisia suuntaviivoja yhdessä keskeisten sidosryhmien edustajien kanssa. Strategian laadintaprosessin yhteydessä pidettiin myös avoin keskustelutilaisuus. Elinkeinostrategiasta käytiin lähetekeskustelu kaupunginhallituksessa Strategiasta pyydettiin kirjallinen lausunto vaikuttavuuden kannalta keskeisiltä sidosryhmiltä ja yhteistyötahoilta. Tampereen kaupunginhallitus hyväksyi strategian Tätä strategiaa on uudistettu vuonna 2003 vuoden 2004 tavoitteita vastaavaksi. Uudistetun strategian elinkeinolautakunta päätti antaa kaupunginhallituksen hyväksyttäväksi. 3 Tasapainoisen onnistumisen menetelmä TAON, teoksessa Määttä Seppo-Ojala Timo: Tasapainoisen onnistumisen haaste johtaminen julkisella sektorilla ja Balanced Scorecard, HAUSin julkaisut\n5 5 Kaupungin hallitus hyväksyi uudistetun elinkeinostrategian Osaamis- ja elinkeinolautakunta hyväksyi tarkistukset elinkeinostrategiaan Muutosten suunnat ja kilpailukykyajattelun perusteet Elämme yhteiskunnallista murrosvaihetta tai ainakin sen alkuvaihetta. Näin uskotaan varsin yleisesti. Vaikka uuden yhteiskunnallisen kehitysvaiheen nimestä, keskeisistä kehityskuluista tai muutoksen ajankohdista ei olekaan syntynyt yhtä hallitsevaa näkemystä, vallitsee varsin laaja yksimielisyys siitä, että merkittävä muutos tai uuden käsitteistön muotoutuminen on tapahtumassa. Muutoksen suunta heijastuu siinä, että useimpiin uutta kehitysvaihetta kuvaaviin termeihin liittyy ajatus informaation, tiedon, teknologian, osaamisen ja oppimisen merkityksen kasvusta. Koska samalla erilaiset rajat heikkenevät, taloudelliseen kehitykseen vaikuttavat aiempaa enemmän ensisijaisesti globaali tai vähintäänkin ylikansallinen yhdentyminen ja kilpailu. Samanaikaisesti myös paikallisista ratkaisuista ja aloitteellisuudesta on tullut entistä kriittisempi kilpailutekijä. Myös paikallisen osaamisen ja innovaatiokyvykkyyden merkitys on korostunut. Taloudellisen kilpailun painopiste on siirtymässä hinta-, laatu- ja toimitusaikatekijöistä tuotteiden ja palveluiden innovatiivisuudesta kilpailemiseksi. Kilpailun kiristyessä myös kaupunkiseudut joutuvat entistä tarkemmin analysoimaan kilpailukykyisyyttään yritysten sijaintipaikkana ja asukkaiden elinympäristönä. Niukat resurssit tulisi kyetä kohdentamaan entistä tehokkaammin, samalla kun toimintatapoja pitäisi uudistaa jatkuvasti kilpailukyvyn säilyttämiseksi ja kehittämiseksi. Tietoyhteiskuntakehitys ja globalisaatio muuttavat alueellisen kehittämisen luonnetta siirtämällä painopisteen erilaisista interventioista ja subventioista kilpailukyvyn kehittämiseen. Organisaatioiden kilpailukyky korostuu, sillä erilaiset informaatio-, teknologia- ja pääomavirrat liikkuvat dynaamisesti ja ohjautuvat niihin paikkoihin, joissa mahdollisuudet vaikuttavat parhailta. Yleiset elinkeinopolitiikkaa muuttavat kehityskulut on mahdollista tiivistää seuraavasti: Kehittyneet taloudet ovat siirtymässä teollisesta yhteiskunnasta jälkiteolliseen yhteiskuntaan, jota varsin yleisesti kutsutaan tietoyhteiskunnaksi. Eräs keskeinen tietoyhteiskuntaa määrittävä piirre on tiedon muodostuminen tärkeimmäksi tuotannontekijäksi. Yhä yleisemmin kilpailukykyisyyden uskotaan riippuvan kyvystä tuottaa, prosessoida ja soveltaa tehokkaasti informaatiota ja tietoa. Näin kilpailukyvyn kehittämisen avainteemoiksi ovat nousseet osaaminen, oppiminen ja innovatiivisuus. Samalla hallinnollisia ja toiminnallisia rajoja ylittävän verkostomaisen yhteistyön merkitys on kasvanut. Globalisoituvalle taloudelle on ominaista kansainvälisten, kansallisten ja paikallisten toimintojen limittyminen uudella tavalla. Aiemmin rajat alueiden, instituutioiden, sektoreiden ja organisaatioiden välillä määrittivät toimijoiden paikan ja aseman. Nyt kaupunkiseutujen ja organisaatioiden aseman määrittävät entistä useammin niiden osaaminen ja kyky jatkuvasti kehittää omia toimintoja. Kaupunkien kehittämisessä painopiste on siirtynyt erilaisista interventioista ja subventioista kilpailukyvyn kehittämiseen. Samalla kilpailukyvyn käsite on laajentunut perinteisestä yksinomaan yritysten kilpailukykyä korostavasta näkökulmasta kokonaisvaltaista näkemystä korostavaan suuntaan. Paikallisen toimintaympäristön ja kilpailukyvyn merkitys kasvavat. Kaupunkiseutujen strategiseksi haasteeksi on noussut oman roolin löytäminen globaaleissa verkostoissa. Käytännössä haasteena on luoda valituilla aloilla sellainen paikallinen toimintaympäristö, joka tarjoaa sekä yrityksille että osaaville ihmisille mahdollisuuksia luoda omaa tulevaisuuttaan.\n6 6 Osaamisen ja innovatiivisuuden mukana inhimillisten resurssien eli osaavien ihmisten merkitys on korostunut niin yritysten kuin kaupunkiseutujenkin kehityksessä. Samalla asuin- ja elinympäristön laadun merkitys on kasvanut. Kaupunkiseutujen tulisi tukea teknologisen kompetenssin kehittymistä eli eri organisaatioiden kykyä hallita ja kehittää juuri niiden omien toimintojen kannalta tärkeitä teknologioita. Toiseksi kaupunkiseutujen tulisi tukea organisaatioiden kykyä integroida uudet teknologiat strategioihinsa. Kolmanneksi tulisi tukea oppimiskyvyn kehittymistä eli kykyä jatkuvasti kehittää ja uudistaa toimintoja siten, että uusin informaatio markkinoista ja teknologian kehittymisestä välittyisi toimintaan. Näistä lähtökohdista kaupunkiseutujen kilpailukyky voidaan määritellä kyvyksi 4 nivoa kaupunkiseutu toimijoineen mahdollisimman vahvasti kiinni mahdollisimman hyviin verkostoihin ylläpitää ja kehittää asukkaiden elämän laadun edellytyksiä kuten palveluita, koulutusta ja asuinympäristöä houkutella alueelle uusia, omilla markkinoillaan kilpailukykyisiä yrityksiä luoda sellaiset toimintaedellytykset, että alueella jo toimivien yritysten on mahdollista ylläpitää omaa kilpailukykyään ja kehittää sitä edelleen. Tampereen kehitykselle on siis olennaista vahvistaa kaupungin kilpailukykyä, mutta tämän lisäksi tulisi luoda kilpailuetuja eli sellaisia tekijöitä, joiden avulla on mahdollista erottua muista kaupunkiseuduista. Kilpailukyky ja kilpailuetu ovat joka tapauksessa toisiinsa kytkeytyneitä termejä. Kilpailukyky voidaan yleisesti määritellä sellaiseksi ominaisuudeksi, jolla Tampere pystyy osallistumaan kilpailuun itselleen tärkeistä asioista. Tampereen elinkeinostrategiassa kilpailukyky tarkoittaa erityisesti kykyä vetää puoleensa ja juurruttaa yritystoiminnalle tärkeitä asioita Tampereelle. Saavuttaakseen kilpailuetua Tampereella tulisi siis olla myös sellaisia ominaisuuksia, joiden avulla sen on mahdollista menestyä kilpailussa paremmin kuin muut. Tähän asti Tampere on saavuttanut kilpailuetua rohkeasta päätöksenteosta ja rohkeista panostuksista, korkeatasoisesta osaamisesta, uudistumiskykyisestä teollisuudesta sekä laadukkaasta asuin- ja elinympäristöstä. Yleistäen Tampere on kilpailukyinen, jos se vetää puoleensa kaupungin strategisille klustereille ja muille toimialoille tärkeitä informaatio-, teknologia-, pääoma-, kulttuuri-, ihmis- ja organisaatiovirtoja. Siten kaupunki mahdollistaa asukkaiden elämän laadun ja elintason ylläpidon ja kehittämisen sekä innovatiivisen toimintaympäristön luomisen kaupunkiseudun yritysten kilpailukyvyn kehittämiseksi. 3 Toiminta perustuu kokonaisvaltaiseen elinkeinopolitiikkaan Tampereen kaupunkiseudun elinkeinostrategiaa toteutetaan kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan avulla. Kokonaisvaltaisuus viittaa siihen, että niin elinkeinojen kehittyminen kuin yritysten ja osaavien ihmisten sitoutuminen Tampereen kaupunkiseudulle edellyttää monenlaisia toimenpiteitä, joita ei voida tarkastella ainoastaan yksittäin, ja että kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa. Kaikkia tarvittavia toimenpiteitä ei välttämättä mielletä perinteisessä mielessä edes elinkeinopoliittisiksi. Kokonaisvaltaisessa elinkeinopolitiikassa kaupunkiseutua ja sen eri toimintoja ja niiden kehittämistä tarkastellaan siis elinkeinopolitiikan näkökulmasta. Elinkeinopolitiikkaa ei toteuteta vain yhdellä 4 Sotarauta, Markku & Linnamaa, Reija Kaupunkiseudun elinkeinopolitiikka ja prosessien laatu. Tampere, Turku, Oulu, Seinäjoki, Vammala ja Parkano benchmarking-vertailussa. Tampereen yliopisto, Aluetieteen ja ympäristöpolitiikan laitos. Sarja A, 19.\n7 7 kunnallisen toiminnan osa-alueella tai toimialalla, vaan läpäisyperiaatteella lähes kaikissa kuntien toiminnoissa. Kokonaisvaltainen elinkeinopolitiikka koostuu kymmenestä eri osa-alueesta, jotka liittyvät yritysten toimintaedellytyksiin, ihmisten elämisen edellytyksiin, viestintään sekä toimialojen ja uusien yritysten kehittämiseen. Kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan lähtökohta on sama kuin valtakunnallisen elinkeinopolitiikankin eli ajatus tiedosta, osaamisesta ja teknologiasta yritysten kilpailukyvyn tärkeimpinä lähteinä sekä pyrkimys kehittää yritysten toimintaympäristöä ja -edellytyksiä ja vähentää markkinoiden toimintaongelmia. Tampereen kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan elementit on esitetty kuvassa 1. KUVA 1. Tampereen kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan elementit Seuraavassa on kuvattu yksityiskohtaisemmin kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan osa-alueita ja niiden sisältöä Tampereen kaupunkiseudulla. Kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan eri elementtien kehittämisen johtavia periaatteita havainnollistetaan Tampere Unitedin mestaruuden (2001) kunniaksi jalkapalloaiheisilla esimerkeillä. 3.1 Infrastruktuuri - yritysten fyysinen toimintaympäristö Johtava periaate: Hyvä joukkue ja hyvät pelaajat ansaitsevat hyvän stadionin ja kentän sekä muut puitteet. Hyvät fyysiset puitteet vetävät puoleensa hyviä valmentajia ja hyviä pelaajia. Osana kokonaisvaltaista elinkeinopolitiikkaa infrastruktuurilla tarkoitetaan yritystoiminnalle olennaista fyysistä toimintaympäristöä. Yritysten fyysinen toimintaympäristö koostuu muun muassa kaavoista, tonteista, toimitiloista, energian ja veden saannista, liikenneyhteyksistä sekä tietoliikenneyhteyksistä. Tietoliikenneyhteydet ovat nousemassa keskeiseen asemaan tietoyhteiskunnassa. Tampereen kaupunkiseudulla liikenneyhteyksien osalta keskeisiä kehittämiskohteita ovat läntisen ohitustien rakentaminen, muiden ruuhkia aiheuttavien väylien sekä lentokentän ja lentoyhteyksien\n8 8 kehittäminen. Tampereen toimintaympäristö on kansainvälinen ja kansainvälistyy jatkuvasti. Tämä luo tarpeita lentoliikenteen kehittämiseksi siten, että Tampereelta on mahdollisimman paljon suoria lentovuoroja keskeisille risteyskentille Euroopassa. Tällä hetkellä liikenne toimii Kööpenhaminaan, Tukholmaan, Lontooseen, Hahniin ja Riikaan. Lisäksi lentoliikenteen mahdollisuudet ja toimivuus ovat selkeitä imagokysymyksiä. Myös matkakeskushanke vahvistaa Tampereen logistista asemaa. Tietoliikenneyhteydet ovat pääsääntöisesti hyviä. Lisäksi ne ovat selvästi markkinoiden piirissä olevia asioita. Tulevaisuudessa tavoitteena on myös ylläpitää kansainvälisesti arvioituna korkeatasoinen tietoliikenneinfrastruktuuri. Infrastruktuurin kehittämisessä Tampereen on onnistuttava pitämään yritystoiminnan kannalta keskeiset perusasiat kunnossa vastaamaan yritysten kysyntään kaavoitus- ja tonttipolitiikalla poistamaan logistisia pullonkauloja, parantamaan ruuhkaisia väyliä, keskustapysäköintiä, saavutettavuutta, huoltoajon toimivuutta kehittämään lentoliikennettä pitämään veroprosentit, taksat ja maksut kilpailukykyisinä. 3.2 Inhimilliset voimavarat Johtava periaate: Yksikään joukkue ei menesty ilman loistavia yksilöitä Inhimillisillä voimavaroilla kaupungin kilpailukykytekijänä tarkoitetaan laajasti ottaen alueella asuvia, opiskelevia ja työssäkäyviä ihmisiä. Inhimillisten voimavarojen merkitys korostuu, koska yritykset sijaitsevat tulevaisuudessa sellaisilla kaupunkiseuduilla, joilla yritysten avainhenkilöiden ja yritysten tarpeet kohtaavat sopivalla tavalla. Inhimilliset voimavarat liittyvät Tampereen kaupunkiseudun kykyyn tarjota yrityksille osaavaa ja koulutettua työvoimaa. Yritysten tärkeimmäksi pääomaksi on noussut inhimillinen pääoma eli osaava, innovatiivinen ja korkeasti kouluttautunut työvoima. Yritysten menestyminen perustuu siis entistä enemmän ihmisiin, niin palvelualalla kuin teollisuudessakin. Niinpä yritykset hakeutuvat yhä useammin sinne, missä on saatavissa osaavaa työvoimaa. Työvoiman laadullisten tekijöiden rinnalla tärkeässä asemassa ovat työvoimakustannukset. Tietoyhteiskunnassa yhä tärkeämpään asemaan ovat kuitenkin nousseet työvoiman osaaminen ja työntekijöiden pysyvyys, joihin vaikuttavat työpaikan ohella erityisesti kaupunkiseudun tarjoama asuin- ja elinympäristön laatu. Tärkeä inhimillisiin voimavaroihin liittyvä tekijä on kaupunkiseudun koulutusjärjestelmän kyky kouluttaa sellaisia ihmisiä, joilla on hyvät valmiudet toimia globaalissa tietoyhteiskunnassa eli kyky kouluttaa oppimaan jatkuvasti uusia taitoja ja tietoja. Osaavan työvoiman saatavuus on tällä hetkellä yksi tärkeimmistä yritysten sijoittumiseen vaikuttavista tekijöistä. Osaavasta työvoimasta on jo puutetta monilla nopeasti kasvavilla kaupunkiseuduilla ja tietyillä toimialoilla. Tampereella onkin huolehdittava siitä, että tarjolla on niin ammatillisella toisella asteella kuin korkea-asteellakin monipuolista ja laadukasta sekä määrältään ja sisällöltään oikein mitoitettua koulutusta. Toisaalta osaavan työvoiman sijoittumiseen vaikuttavat perinteisesti hyvät\n9 9 paikalliset työmarkkinat eli osaajat sijoittuvat sinne, missä eniten on tarjolla sopivia työpaikkoja. Tällöin työn laatu korostuu. Mika Raunion 5 tutkimusten mukaan osaajia vetää puoleensa erityisesti niin kutsuttu luova ongelmanratkaisuympäristö eli laadukas innovaatioympäristö. Käytännössä tällainen ympäristö tarkoittaa haasteellisia työtehtäviä ja mahdollisuuksia uuden oppimiseen ja oman osaamisen kehittämiseen. Koska kaikille aloille ei ole mahdollista luoda huippuluokan innovaatioympäristöä, on elinkeinopolitiikan kärjen keskityttävä muutamaan klusteriin. Osaavan työvoiman saatavuus tulee todennäköisesti aiheuttamaan ongelmia jo lähitulevaisuudessa kaikilla toimialoilla, niin yksityisellä kuin julkisella sektorilla. Tällöin tärkeäksi tulee myös ulkomaalaisten osaajien houkuttelu ja juurruttaminen Suomeen. Tampereen on kyettävä nostamaan profiiliaan paitsi suomalaisten myös ulkomaalaisten osaajien silmissä. Raunion mukaan ulkomaalaisten osaajien mielestä Suomen vetovoimatekijöitä ovat perheystävällisyys, hyvät julkiset palvelut sekä mielenkiintoiset ja haastavat työtehtävät kärkialoilla. Toisaalta sellaiset kansalliset pullonkaulat kuin alhaiset palkat, korkea verotus, pienet työmarkkinat ja Suomen yleinen tuntemattomuus maailmalla ovat vakavia esteitä myös paikallisesti. Tampereen kaupunkiseudun on jatkossa kyettävä itse kouluttamaan osaajia, luomaan osaajia puoleensavetävä paikallinen toimintaympäristö sekä rakentamaan yhdessä valtion, yritysten ja muiden kaupunkien kanssa sellaisia konsepteja, jotka vetävät puoleensa ulkomaisia osaajia. Oman koulutustoiminnan tiivistämisessä jo olemassa olevien koulutuspalvelujen rinnalla on paikallisten yritysten ja Tampereen kauppakamarin ideoima ja käynnistämä Koulutusinstituuttiprojekti hyvä esimerkki toimenpiteestä, jolla ennakoidaan tulevia osaavan henkilöstön saatavuuteen liittyviä tarpeita ja nostetaan osaamisen tasoa. Koulutusinstituutti on yrityslähtöinen toimintamalli, jonka tarkoituksena on koota ja räätälöidä juuri kysynnän mukaiset koulutuspaketit ja opetusohjelmat yritysten henkilöstölle ja johdolle. Toiminnan rahoittajina ovat yritykset ja Pirkanmaan TE-keskus. Projekti kertoo myös laajasta yhteisestä näkemyksestä, joka on eri osapuolilla koskien osaavan työvoiman merkityksellisyyttä. Työllisyyden parantamiseksi inhimilliset voimavarat on saatava nykyistä laajemmin työmarkkinoiden käyttöön. Tämä edellyttää lisäponnistuksia erityisesti rakenteellisen työttömyyden osalta. Esimerkkinä tästä on alussa oleva Tampereen kaupungin vetämä Työn tiet hanke. Inhimillisten resurssien kehittämisessä Tampereen on onnistuttava turvaamaan osaavan työvoiman saatavuus sekä yrityksissä että julkisissa organisaatioissa vahvistamaan ja laajentamaan eri alojen innovaatioympäristöjä luomaan ulkomaalaisille huippuosaajille vetovoimatekijöitä toimimaan aktiivisessa yhteistyössä korkeakoulujen ja oppilaitosten kanssa kehittämään kaupungin omia koulutuspalveluja siten, että ne tukevat yritysten ja koko kaupunkiseudun kehittymistä. 5 Raunio, Mika & Linnamaa, Reija Asuin- ja elinympäristön laatu ja kaupunkiseutujen kilpailukyky. Tampereen yliopisto, Alueellisen kehittämisen tutkimusyksikkö. Sente-julkaisuja 9/2000; Raunio, Mika Osaajat valintojen kentällä. Helsingin, Tampereen, Turun, Jyväskylän, Porin ja Seinäjoen seutujen vetovoimaisuus virtaavassa maailmassa. Tampereen yliopisto, Alueellisen kehittämisen tutkimusyksikkö. Sente-julkaisuja 11/2001.\n10 Toimialojen ja klusterien kehittäminen Johtava periaate: Tampereen uudet kärkinimet voivat syntyä missä lajissa tahansa, jos yleiset puitteet ovat kunnossa ja jos motivaatio kehittää omaa osaamista on korkealla. Huippujen kehittyminen tarvitsee laajan kasvualustan ja tehokkaan junioritoiminnan. Toimialojen ja klusterien kehittäminen tarkoittaa yritysten osaamisen kehittämistä toimialasta tai klusterista riippumatta. Tampereen kilpailukyvyn kehittämisessä tämä on tärkeää, koska kaupunkiseudulla jo toimiva yritystoiminta on ratkaisevassa asemassa myös Tampereen tulevassa kehityksessä. Osaamisintensiivisten palveluyritysten - knowledge intensive business services, KIBS - laadun ja määrän on todettu vaikuttavan positiivisesti sekä jo toimivien yritysten että uusien klusterien kehittymiseen. Pula osaavasta työvoimasta koskettaa lähitulevaisuudessa lähes kaikkia toimialoja. Myös perinteisten alojen ammattilaisten, esimerkiksi talotekniikka- ja metallialan osaajien saatavuus tulee aiheuttamaan ongelmia. Kyseessä on ensisijaisesti monien toimialojen huono imago: kädentaitoja vaativia töitä ei pidetä yhtä seksikkäinä kuin esimerkiksi kännykän valmistusta. Erilaisin paikallisin ja valtakunnallisin toimenpitein on mahdollista pyrkiä vaikuttamaan näiden toimialojen imagon parantamiseen. Myös yritykset itse pystyvät vaikuttamaan monin eri tavoin oman alansa imagoon ja vetovoimaisuuteen. Toimialojen ja klusterien kehittämisessä ydinstrategiana on pitää yritysten yleiset toimintaedellytykset kunnossa, kehittää sisäistä yrittäjyyttä yrittäjyyskasvatuksella, tukea uuden yritystoiminnan syntymistä sekä edistää yritysten strategisen osaamisen kehittymistä tulevaisuuden yrittäjyys -konseptin mukaisesti (ks. liite 1). Tampereen kaupunkiseudulla syntyy suhteellisen paljon uusia yrityksiä. Uusien yritysten nettolisäys on viime vuosina ollut kuitenkin melko vähäistä. Alkavan yritystoiminnan ja yrittäjyysilmapiirin edistämiseen tarvitaan edelleenkin toimenpiteitä. Ajankohtainen haaste on ikääntyneiden yrittäjien yritystoiminnan jatkoedellytysten turvaaminen. Tampereella pidetään huolta siitä, ettei yrityksen perustaminen kaadu ainakaan perustamisrutiineihin ja liikeidean arvioinnin puutteeseen. Ensimetrissä autetaan vuosittain yli 2000 yrittäjäksi aikovaa. Tutkimus- ja teknologiakeskeisen uuden liiketoiminnan kehittämiseen on Tampereella hyvät edellytykset. Tampereella panostetaan vaativan tuotekehityksen tukemiseen ja innovaatioiden kaupallistamiseen. Tietointensiivisen yritystoiminnan alkuun saattamisessa auttavat muun muassa kaupungin strategiset yhtiöt, kukin osaamisalueensa mukaan. Myös etampere ohjelma vahvistaa osaamisperustaa ja synnyttää uutta ja uudenlaista yritystoimintaa. Myös elinkeinokeskus teettää tarvittaessa toimialakohtaisia kehitystarveselvityksiä. Niiden teemana voivat olla esimerkiksi uuden teknologian tai toimintatapojen soveltamismahdollisuudet perinteisillä toimialoilla. Erään tällaisen selvityksen tuloksena Tampereelle on syntynyt Tevanake- Innovaatiokeskus (tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja kenkäalat). Elinkeinokeskus yhteistyökumppaneineen on selvittänyt myös sähköisen liiketoiminnan edellytyksiä perinteisten toimialojen pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Klustereiden ja toimialojen kehittämisessä Tampereen on onnistuttava luomaan sujuva ja luottamuksellinen yhteistyö kaupungin ja yritysten välillä\n11 11 auttamaan yrityksiä osaamistason nostamisessa edistämään yrittäjyyttä ylläpitämään kaupungin kykyä vastaanottaa uusia yrityksiä luomaan yritysten kehittymistä tukeva innovaatioympäristö yhdessä kaupunkiseudun muiden kuntien kanssa edistämään korkeakoulujen ja yritysten välistä vuorovaikutusta ja yhteistyötä. 3.4 Strategisten klusterien kehittäminen Johtava periaate: Yhdelläkään kaupunkiseudulla ei ole mahdollista pelata kaikkia mahdollisia pelejään huipulla. Siksi pitää valita ne pelit, joissa halutaan olla maailman kärjessä. Samalla tulee kuitenkin herkästi seurata toimintaympäristön muutosta ja nousussa olevia yllättäviäkin lajeja ja tähtiä. Vahvoihin painopistealueisiin panostamalla saadaan globaalisti kilpailukykyistä yritystoimintaa, joka synnyttää investointi- ja kulutuskysyntää ja edelleen hyvinvointia Tampereen alueelle. Klustereiden osana toimivat alihankintayritykset vahvistuvat ja myös uusien palveluyritysten tarve kasvaa. Työpaikkoja syntyy näin ollen lisää myös varsinaisten painopistealojen ulkopuolelle. Vahvuuksiin panostava elinkeinopolitiikka saa aikaan positiivista kierrettä ja on samalla parasta mahdollista työllisyyspolitiikkaa. Tampereen kaupunkiseudun tulevaisuudelle strategiset klusterit ovat erityisen merkittäviä. Strategisten klusterien kehittäminen perustuu Tampereen seudun osaamiskeskusohjelmaan ja sen yhteydessä tehtyihin valintoihin. Tampereen seudun osaamiskeskusohjelma on strateginen ohjelma, joka osaltaan täsmentää ja toteuttaa elinkeinostrategiaa ja kaupungin strategiaa. Strategisia klustereita ovat koneenrakennus ja automaatio, informaatio- ja kommunikaatioteknologia, terveysteknologia, viestintä- ja mediapalvelut sekä osaamisintensiiviset yrityspalvelut. Näiden lisäksi strategisiin klustereihin kuuluu myös matkailu. Matkailustrategia osaltaan täsmentää ja toteuttaa elinkeinostrategiaa ja kaupungin strategiaa. Tässä yhteydessä klusteri ymmärretään taloudellisten toimijoiden muodostamaksi tiheäksi verkostoksi, jossa toimijat toimivat kiinteässä yhteistyössä ja niillä on intensiivisiä vaihtosuhteita keskenään. Osaamiskeskusohjelman käytännön toteutuksesta ja strategisten klusterien kehittämisestä vastaavat pääasiassa Tampereen Teknologiakeskus Oy (koneenrakennus ja automaatio sekä informaatio- ja kommunikaatioteknologia), Finn-Medi Tutkimus Oy (terveysteknologia), Oy Media Tampere Ltd (viestintä ja mediapalvelut), Professia Oy (osaamisintensiiviset yrityspalvelut), Suomen Matkailun Kehitys Oy (matkailu) sekä yliopistot ja ammattikorkeakoulut. Tulevaisuuden ydinkysymys liittyy uusiin, nouseviin klustereihin. Yksi näkyvissä oleva ja kiinnostava alue on bioalan yhdistäminen Tampereen vahvojen alojen kehitykseen. Uusia mahdollisuuksia tarjoaa myös uusmediaan liittyvä sisällöntuotanto, jota tukee alueen vahva ICT -osaaminen. Myös uuden terveysteknologian hyödyntämiseen liittyvät hoivapalvelut ovat tulevan kehityksen kannalta tärkeä alue, varsinkin jos syntyy vientiin kelpaavia palveluja ja teknologiaa yhdistäviä konsepteja. Kulttuurin ja viihteen tulevaisuuden menestystekijäksi taas on nousemassa elämyksellisyys. Näin ollen kiinnostava kysymys on, miten informaatioteknologia, sisällöntuotanto, viihde sekä kulttuuri\n12 12 sulautetaan elämysklusteriksi. Yksittäisten yritysten tapaan myös klustereiden on erikoistuttava sisäisesti omien erityisvahvuuksiensa mukaisesti. Teknologinen muutos on globalisaation myötä huomattavasti nopeutunut ja tuotteiden elinkaaret ovat merkittävästi lyhentyneet. Yritysten tuotestrategiaa leimaa yhä useammin pitkälle menevä erikoistuminen yhä kapeampiin asiakassegmentteihin. Yritysten sisällä tämä on merkinnyt tarvetta madaltaa hierarkioita ja lisätä erilaisia toimintojen ja yksiköiden välisiä, organisaation sisäisiä verkostoja, jotta ulkoa tuleviin signaaleihin ja avautuviin mahdollisuuksiin kyetään vastaamaan riittävän nopeasti. Uusiin tuotteisiin on entistä enemmän integroitu erilaisia teknologioita, jotka usein pohjautuvat tieteelliseen tutkimukseen. Tällaisen osaamisen hallinta yksin on mahdotonta jopa suurille yrityksille. Näin erilaiset tuotantoon, tutkimukseen ja tuotekehitykseen sekä markkinointiin liittyvät verkostot ja yhteistyösuhteet yritysten välillä ovat aiempaa tärkeämpiä. Samalla myös yritysten yhteistyö osaamisen tuottajien kanssa on lisääntynyt. Näitä yhteistyökumppaneita ovat julkiset ja yksityiset tutkimuslaboratoriot sekä yliopistot. Näistä lähtökohdista innovaatiojärjestelmän tehostaminen nousee keskeiseen asemaan. Innovaatiojärjestelmällä tarkoitetaan taloudellisesti käyttökelpoisen tietämyksen tuottamiseen, levittämiseen ja käyttöön osallistuvia erilaisia toimijoita ja näiden välisiä vuorovaikutussuhteita. Tampereen tulee siis jatkossakin kyetä kehittämään innovaatiojärjestelmää siten, että se tukee strategisten klustereiden kehitystä. Näin ollen strategiana on tehdä palvelurakenteesta ja palveluista yrityksille ja yrittäjille helposti lähestyttäviä ja hahmotettavia, nopeita ja joustavia. On myös varmistettava, että palveluja tarjoavien organisaatioiden resurssit ovat riittävät suhteessa niiden tehtäviin. Palveluja tarjoavien organisaatioiden on lisäksi edelleen tarkennettava ja terävöitettävä omaa ydinosaamistaan, jotta turhaa päällekkäistä työtä voidaan välttää ja yhteistyötä kyetään tehostamaan. Pirkanmaan innovaatiojärjestelmän osia ovat: teknologiakeskukset (Hermia ja Finn-Medi) teknologian siirtoyhtiöt (Teknologiakeskus Hermia Oy, Hermian yrityskehitys Oy, Tuotekehitys Oy Tamlink, Finn-Medi Tutkimus Oy ja Oy Media Tampere Ltd) kehittämistoiminnan rahoittajat (Pirkanmaan TE-keskus, TEKES, Finnvera Oyj ja niin edelleen) pääomasijoittajat (Pikespo, Tasku ja Sentio) yliopistot ja tutkimuslaitokset (TTY, TaY, Tays, VTT ja UKK-instituutti) ammattikorkeakoulut (Tampereen ammattikorkeakoulu ja Pirkanmaan ammattikorkeakoulu) ammatilliset oppilaitokset (Tampereen ammattiopisto ja Pirkanmaan Taitokeskus) täydennyskouluttajat (Edutech, Tampereen yliopiston täydennyskoulutuskeskus, Tampereen aikuiskoulutuskeskus ja niin edelleen) alueen kehittäjät (Pirkanmaan liitto ja kuntien elinkeinoyksiköt) uuden yritystoiminnan kehittäjät (Ensimetri, Tampereen Seudun Osuustoimintakeskus ja yrityshautomot) toimintaympäristöjen kehittäjät (Tampere Science Parks Oy) Strategisten klustereiden kehittämisessä Tampereen on onnistuttava ylläpitämään ja kehittämään sellainen toimintaympäristö, jossa terveysteknologia klusteriin kuuluvien organisaatioiden on mahdollista kehittyä oman alansa kansainväliseen kärkeen\n13 ylläpitämään ja kehittämään sellainen toimintaympäristö, jossa koneenrakennus ja automaatio klusteriin kuuluvien yritysten on mahdollista pysyä kansainvälisessä kärjessä ja selviytyä suurten ikäluokkien eläkkeellejäämisestä ylläpitämään ja kehittämään sellainen toimintaympäristö, jossa informaatio- ja kommunikaatioteknologia klusteriin kuuluvien yritysten on mahdollista kasvaa myös tulevaisuudessa ylläpitämään ja kehittämään sellainen toimintaympäristö, jossa viestintä- ja mediapalvelut toimialoihin kuuluvien organisaatioiden on mahdollista kehittyä oman alansa kansainväliseen kärkeen luomaan sellainen toimintaympäristö, joka tukee osaamisintensiivisten yrityspalveluyritysten kehitystä ja keskinäistä verkostoitumista ylläpitämään ja kehittämään Tampereen vetovoimaa matkailu- ja messukaupunkina kehittämään jatkuvasti innovaatiojärjestelmää yhteistyössä muiden innovaatiojärjestelmän toimijoiden kanssa siten, että yritysten uusien teknologioiden, tuotteiden ja palvelujen kehittäminen ja kansainvälinen kaupallistuminen nopeutuisivat Asuin- ja elinympäristön laatu Johtava periaate: Koko elämä ei ole jalkapalloa. Niin pelaajat, valmentajat kuin joukkueenjohtokin viihtyvät siellä, missä hyvän elämän edellytykset ovat kunnossa. Yksinkertaistaen on mahdollista todeta, että aiemmin työvoima meni sinne missä oli työpaikkoja. Tietoyhteiskunnassa tästä suhteesta on tullut monisyisempi ja erityisesti korkeaa osaamista vaativilla aloilla yritykset hakeutuvat niille kaupunkiseuduille, joissa on kyseisen yrityksen tarvitsemaa osaavaa työvoimaa. Näin ollen tietoyhteiskunnassa tärkeämpään asemaan nousee osaavia ihmisiä puoleensa vetävien ja juurruttavien voimien vahvistaminen Tampereella. Asuin- ja elinympäristö on kiistatta hyvin tärkeä kilpailukyvyn osa. Sen avulla on mahdollista saavuttaa myös kilpailuetua suhteessa muihin kaupunkiseutuihin. Asuin- ja elinympäristö koostuu fyysisestä ympäristöstä kuten rakennetusta ympäristöstä ja luonnon ympäristöstä, toiminnallisesta ympäristöstä ja sen tarjoamista palveluista esimerkiksi terveydenhuolto, päivähoito, yleissivistävä koulutus, viihde- ja kulttuuripalvelut ja harrastusmahdollisuudet, taloudellisesta ympäristöstä eli elinkustannukset kuten palveluiden hinnat, asumiskustannukset, veroprosentti ja niin edelleen sekä sosiaalisesta ympäristöstä eli ihmisten välinen vuorovaikutus ja ne sosiaaliset verkostot, joissa ihminen päivittäin toimii. Asumisen laadulla on suuri merkitys ihmisten viihtyvyyteen ja kaupunkiseudun vetovoimaisuuteen sekä osaavien ihmisten juurruttamiseen Tampereen kaupunkiseudulle. Tällöin sellaiset kysymykset kuin onko kaupunkiseudulla tarjolla riittävästi monipuolisia, yksilöllisiä ja mielenkiintoisia asuinvaihtoehtoja sekä onko kaupungin keskusta viihtyisä asuin- ja vapaa-ajanviettopaikka nousevat myös elinkeinopolitiikan näkökulmasta keskeiseen asemaan. Monipuolisuuteen kuuluu esimerkiksi viihtyisä keskusta-asuminen, väljempi pientaloasuminen, asuminen rauhallisessa luonnonympäristössä, erilaisten omistusmuotojen mahdollistaminen sekä valintamahdollisuus hinnaltaan ja laadultaan eritasoisten asumismuotojen välillä. Tulevaisuudessa uusien asuntoalueiden suunnittelu ja rakentaminen vaatii yhä tiiviimpää kuntien välistä yhteistyötä, josta hyvänä esimerkkinä on Vuoreksen suunnittelu. Laadukkaan asumisen\n14 14 osatekijöitä ovat myös kestävän kehityksen mukainen maankäytön suunnittelu, korkeatasoiset yhdyskuntatekniset palvelut kuten energia-, jäte- ja vesihuolto sekä asumisterveyteen ja elintarvikkeiden puhtauteen liittyvät palvelut. Hyvinvointipalvelujen ylläpidossa ja kehittämisessä merkittävässä asemassa ovat Tampereen kaupungin toimialat. Myös hyvinvointipalvelujen laatu nousee keskeiseen asemaan ihmisten juurruttamisessa Tampereelle. Hyvinvointipalvelut tarkoittavat ihmisten jokapäiväiseen elämään kuuluvia hyvinvointia luovia ja ylläpitäviä tekijöitä. Näitä ovat esimerkiksi terveydenhuollon palvelut, lasten päivähoito, yleissivistävä koulutus, viihde- ja kulttuuripalvelut sekä asuminen ja ympäristön puhtaus. Asuin- ja elinympäristöä tulee kehittää niin, että se vastaa osaamiseen ja innovatiivisuuteen perustuvan talouden haasteisiin. Käytännössä tämä tarkoittaa esimerkiksi päiväkodeissa erilaisia vaihtoehtoja kielissä ja opetusmenetelmissä sekä joustavuutta ajoissa. Myös peruskoulutuksessa on jatkettava kielimahdollisuuksien, pedagogiikkojen ja painotusvaihtoehtojen lisäämistä ja sisällön kehittämistä. Terveydenhuollon palveluiden on oltava laadukkaita ja nopeasti saatavilla. Lisäksi palveluita on järjestettävä kustannustehokkaasti, jotta verotus voidaan pitää kilpailukykyisenä. Kulttuuri- ja vapaa-ajan palveluiden merkitys vetovoimatekijänä kasvaa. Jotta esimerkiksi merkittävä kansainvälinen tai suomalainen yritys sijoittaisi Tampereelle tuotekehitysyksikön, edellyttää se usein yritystoimintaan suoraan liittyvien tekijöiden lisäksi kulttuuritarjontaa ja muita vapaa-ajan palveluita sekä trendikkäitä elämyspalveluita ja yhä useammin muilla kielillä kuin Suomen kielellä. On hyvin todennäköistä, että lähitulevaisuudessa erot kaupunkiseutujen kyvyssä järjestää asukkailleen laadukas asuin- ja elinympäristö tulevat kasvamaan. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että ihmiset kiinnittävät aiempaa enemmän huomiota niin julkisten kuin yksityistenkin palvelujen sekä elinympäristön laatuun ja kustannuksiin. Asuin- ja elinympäristön kehittäminen vaatii runsaasti resursseja, kun tavoitteet on asetettu korkealle. Toisaalta se myös juurruttaa ihmiset ja sitä kautta yritykset kaupunkiseudulle ja tuo tuloja. Kysymys on ennen kaikkea oikeasta mitoituksesta ja arvoista. Heikkenevän hyvinvoinnin noidankehä on joka tapauksessa huonoin vaihtoehto kaupungin kehittymiselle. Asuin- ja elinympäristön kehittämisessä Tampereen on onnistuttava tarjoamaan kysynnän mukaisia laadukkaita asuinmuotoja: asumisvaihtoehdoissa on kyettävä turvaamaan monimuotoisuus eli monipuoliset, yksilölliset ja mielenkiintoiset vaihtoehdot järjestämään kysyntää vastaavat, toimivat ja laadukkaat hyvinvointipalvelut yksin ja yhdessä kumppaneiden eli muiden kuntien ja yritysten kanssa luomaan vetovoimaisia kokonaisuuksia myös ulkomaalaisille osaajille: kaupunkiseudun tulee tarjota korkealaatuisten työ- ja uramahdollisuuksien lisäksi korkealaatuista asumista, koulutusta ja palveluita säilyttämään kilpailuetu liikennejärjestelmän toimivuudessa.\n15 Viestintä Johtava periaate: Jos et tiedä, että on olemassa peli nimeltä jalkapallo, et sitä koskaan pelaa tai katso televisiosta. Tietoyhteiskunnassa ei ole pulaa informaatiosta. Informaation määrä on valtava, mutta ihmisten kapasiteetti käsitellä asioita on yhä edelleen rajallinen. Tämä osaltaan johtaa siihen, että ihmisten käsitykset erilaisiin ilmiöihin pohjautuvat useammin mielikuviin kuin todellisuuteen. Tämä tarkoittaa sitä, että myös elinkeinopolitiikassa korostuu viestinnän rooli. Vaikka Tampereen kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan elementit olisivat miten hyvällä tasolla tahansa, mutta Tampereen kannalta keskeiset kohderyhmät eivät sitä tiedosta, eivät myöskään elinkeinopoliittiset linjaukset toteudu toivotulla tavalla. Viestinnän tavoitteena on tukea Tampereen kehittämistä ja vakiinnuttaa sen asemaa lisäten tunnettuutta ja uskottavuutta sekä rakentaen tietoisesti vahvaa, Tampereen omiin vahvuuksiin perustuvaa profiilia. Profiili heijastaa yhteistyö- ja kohderyhmien odotuksia ja vaatimuksia ja sen avulla Tampere erottuu positiivisesti kilpailijoistaan. Tampereen viestinnän tärkeimmät kohderyhmät elinkeinopolitiikan näkökulmasta ovat a) muualla Suomessa ja ulkomailla toimivat kaupunkiseudun strategisten painopistealojen yritykset, jotka ovat potentiaalisia Tampereelle sijoittujia tai potentiaalisia alueen tutkimuslaitosten ja yritysten yhteistyökumppaneita, b) opiskelupaikkaa valitsevat nuoret ihmiset, c) strategisten klustereiden kannalta merkittävät osaajat, d) sellaiset maailman huippua edustavat tutkijat, kehittäjät ynnä muut sellaiset, jotka toimivat Tampereen kannalta strategisilla aloilla, e) kansainväliset ja kansalliset pääomasijoittajat sekä f) kotimaiset ja ulkomaiset päättäjät ja muut vaikuttajat, jotka vaikuttavat kaupunkiseutua kiinnostavien resurssien jakoon. Oman tärkeän kohderyhmänsä muodostavat matkailijat ja matkailuorganisaatiot. Markkinointiviestinnän keinoja ovat esimerkiksi verkkomarkkinointi Internetissä, messuosallistumiset, julkaisujen ja painotuotteiden jakaminen sekä henkilökohtaiset esittelyt. Olennaista on, että erilaisia välineitä käytetään monipuolisesti ja että kaikilla kanavilla esitetään samat viestit. Elinkeinopolitiikkaan kuuluu myös muuta viestintää kuin markkinointiviestintä. Muuta viestintää on esimerkiksi matkailun tiedottaminen ja turistineuvonta, opastukset sekä esimerkiksi yrityksille lainsäädännön muutoksista tiedottaminen. Tiedotusta hoidetaan kaupungin yleisten viestintäperiaatteiden mukaan. Tampereen elinkeinopoliittisen viestinnän perusperiaate on, että viestitään niin tehokkaasti kuin mahdollista todellisista asioista juuri oikeille kohderyhmille. Tämän periaatteen taustalla on ajatus siitä, että imago ei synny tyhjillä markkinointikampanjoilla vaan todellisella toiminnalla ja siitä kertomisella oikeille kohderyhmille. Elinkeinopoliittinen viestintä on Tampereella edelleen hajanaista ja panostukset suhteellisen vaatimattomia. Tampere tehostaa elinkeinopoliittista viestintää sekä Suomessa että ulkomailla. Viestintä suunnataan täsmäkohteisiin. Esimerkkinä tällaisesta täsmämarkkinoinnista on jo käynnistynyt Invest In Tampere Region hanke (Invest Promotion). Sen tavoitteena on: lisätä alueen osaamisen kuten yritysten ja tutkijoiden kansainvälistä tunnettuutta saada kansainvälisiä huippuprojekteja alueen yrityksille ja tutkijoille houkutella ulkomaisia investointeja alueelle kaupallistaa tutkimustuloksia ja tuotteistaa uusia teknologioita\n16 aktivoida olemassa oleva yhteistyöpotentiaali 16 Viestinnässä Tampereen on onnistuttava panostamaan siihen riittävästi tunnistamaan oikeat kohderyhmät ja löytämään juuri oikeat viestinnän kanavat heidän tavoittamisekseen luomaan selkeä viestintäkonsepti, joka vastaa kysymyksiin, ketkä viestittävät, kenelle viestitetään ja mitä kanavia käytetään. 3.7 Oppiminen Johtava periaate: Jalkapallo kehittyy jatkuvasti. Vaikka koko ajan vähän pelaisikin, mutta jos ei jatkuvasti opi peliä uudestaan, joukkue löytää itsensä pian divarista. Jalkapallo on oppimisprosessi. Kilpailukyvyn elementeistä tärkein mutta samalla vaikeimmin kuvattava on kaupunkiseudun oppimiskyky. Oppimisen merkitys on korostunut, koska jatkuvasti muuttuvan verkostomaisen toimintaympäristön hallinnan ja kaupunkiseudun kilpailukyvyn luomisen avaintekijöiksi ovat nousseet uuden tiedon sekä uusien innovaatioiden luominen ja omaksuminen kilpailijoita nopeammin. Tässä yhteydessä oppiminen määritellään uusien tietojen tai taitojen hankkimiseksi ja toimintaan sulauttamiseksi opiskelemalla ja hyödyntämällä aiempia kokemuksia ja neuvoja. Olennaista on toimijan oma ajatteluprosessi, jossa uudet tiedot ja taidot oivalletaan ja sisäistetään. Näin kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan yhdeksi tärkeimmistä päämääristä nousee elinkeinopoliittisen ajattelun kehittyminen. Oppiminen viittaa siis ennen kaikkea uusien kompetenssien ja taitojen kehittämiseen eikä ainoastaan informaation hankintaan tai pääsyyn informaation lähteille. Oppimista voidaan tarkastella monista eri näkökulmista. Oppiminen voidaan nähdä sosiaalisena prosessina ja keinona ehkäistä syrjäytymistä. Samoin oppiminen on olennainen osa esimerkiksi tietoyhteiskuntakehitystä: tietoyhteiskuntavalmiuksien oppiminen on tulevaisuudessa kriittinen tekijä, koska ilman niiden omaksumista yksilöllä on suuri riski tipahtaa yhteiskunnan kehityksen ulkopuolelle. Oppimisen ja osaamisen ylläpitäminen sekä kehittäminen on nykyään jatkuvaa sopeutumista muuttuvaan toimintaympäristöön. Eri kehitysvaiheissa olevat toimialat, yritysten ja osaajien koulutustarpeet sekä ammatillisten pätevyyksien ja osaamisen taitojen muutokset, jopa joidenkin ammattien katoaminen ja uusien ilmaantuminen, ovat esimerkkejä tekijöistä, joita on kyettävä ennakoimaan. Tampereen kaupunki osallistuu ennakointiin Pirkanmaan liiton, Pirkanmaan TEkeskuksen ja Länsi-Suomen lääninhallituksen kanssa. Pelkkä ennakointitieto ei riitä, vaan sillä on myös oltava ohjaava vaikutus. Tampereen on ylläpidettävä ja kehitettävä kokonaisvaltaista koulutustarjontaa, jossa ammatillisen toisen asteen ja korkea-asteen koulutus sekä aikuis- ja täydennyskoulutus ohjautuvat yhteiskunnassa tapahtuvien muutosten ja ilmenevien tarpeiden mukaan. Elinkeinokeskus edistää oppilaitosten välistä yhteistyötä ja koulutussektorin sekä elinkeinoelämän vuoropuhelua virittämällä keskustelua tulevaisuuden teemoista\n17 17 ja tarjoten keskustelufoorumeita eri osapuolille. Tavoitteena on, että kun yritys tai yksittäinen henkilö haluaa oppia, on ratkaisu tarpeeseen helppo löytää yrityksen koosta tai toimialasta tai yksilön iästä tai työmarkkina-asemasta riippumatta. Kehittyäkseen oppivaksi kaupungiksi Tampereen on onnistuttava edistämään osaamisen tason nostamista kaupungin omissa, kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan kannalta tärkeissä yksiköissä, strategisissa yhtiöissä ja kaupunkiseudun yrityksissä kehittämään elinkeinopoliittisten toimijoiden kompetenssit globaalin tietoyhteiskunnan edellytyksien mukaisiksi kehittämään kaupungin koulutustoimialan ja kuntalaisten kompetenssit globaalin tietoyhteiskunnan edellytyksien mukaisiksi. 3.8 Yhteistyökulttuuri ja verkostot Johtava periaate: Vaikka jalkapallo onkin joukkuelaji, joukkueenjohdon, valmentajien ja tähtipelaajien intressien ja tavoitteiden erilaisuuden vuoksi yhteistyö voi ajoittain osoittautua vaikeaksi. Erityisen vaikeaksi se muodostuu, jos joukkueen muiden jäsenten kuuntelemista ei koeta tarpeelliseksi. Verrattuna jalkapalloon kokonaisvaltainen elinkeinopolitiikka on siitä erikoinen peli, että siinä ei ole yhtä joukkueenjohtajaa, joka kasaa joukkueen, tai yhtä valmentajaa, joka päättää kuka pelaa ja kuka ei. Näin ollen yhteistyökulttuurin merkitys korostuu. Yhteistyökulttuuri viittaa kaupunkiseudun organisaatioiden kykyyn toimia verkostoissa sekä kykyyn tehdä luottamukseen ja vastavuoroisuuteen perustuvaa yhteistyötä. Hyvästä yhteistyökulttuurista on tullut kilpailuetu, koska se antaa mahdollisuuden kaupunkiseudun resurssien ja vahvuuksien tehokkaaseen hyödyntämiseen. Huono yhteistyökulttuuri taas saattaa johtaa siihen, että elinkeinopolitiikka hajoaa pieniksi puroiksi ja niin vahvuudet kuin resurssitkin jäävät systemaattisesti hyödyntämättä. Tampereen kilpailukyvyn kannalta olennaista on, millaisia yrityksiä, tutkimus- ja oppilaitoksia ja julkisia organisaatioita kaupunkiseudulla on ja millaisiin verkostoihin ne ovat kiinnittyneet. Tällöin tärkeitä kysymyksiä kilpailukyvyn vahvistamisessa ovat, missä verkostoissa Tampereen toimijat ovat mukana, mikä on heidän asemansa verkostoissa: ovatko he verkostojen solmukohtia tai lisäarvon tuojia vaiko vain mukana olijoita, millaisia verkostoja Tampereelta käsin kyetään luomaan ja minkälainen lisäarvo verkostojen kautta välittyy Tampereelle. Tampereen elinkeinopolitiikalle tärkeitä ovat a) Tampereen kaupungin ja muiden elinkeinopoliittisten toimijoiden yhteistyö yritysten kanssa, b) seutuyhteistyö, c) Tampereen kaupunkiseudun ja muun Pirkanmaan välinen yhteistyö Tampereella olevan osaamisen siirtämisessä hyödyntämään koko Pirkanmaata sekä d) erityisesti kansainvälinen yhteistyö strategisten klustereiden kannalta maailman huippuosaajien kuten yrityksien, tutkijoiden ja kehittäjien kanssa. Verkostojen rakentamisessa, ylläpidossa ja hyödyntämisessä Tampere korostaa yhdessä tekemistä ja turhan hallinnoinnin ja organisoitumisen välttämistä. Tampereen kaupunkiseudun elinkeinopolitiikan\n18 18 toteutus perustuu niin kutsuttuun mahdollistavaan malliin, jossa korostuu substanssiosaaminen (katso tarkemmin toimintamallista luvusta 7). Verkostojen luomisessa ja hyödyntämisessä Tampereen on onnistuttava ylläpitämään hyvät ja luottamukselliset suhteet yritysten kanssa luomaan joustava mutta tehokas seudullisen yhteistyön malli tunnistamaan parhaat mahdolliset kumppanit niin ulkomailta kuin Suomestakin ja luomaan sellaiset yhteistyön mallit, jotka tukevat sekä Tampereen strategioiden että yhteistyökumppaneiden strategioiden toteutumista. 3.9 Luova jännite Johtava periaate: Hyvä jalkapallojoukkue etsii aina mahdollisuuksia pelata paremmin. Se haluaa tulevaisuudelta jotain enemmän. Joukkueen suorituksen ja tulevaisuuden odotusten välillä on jännite, joka saa sen etsimään uusia tapoja kehittyä ja pelata. Elinkeinopolitiikassa hyvin keskeistä on se, että erilaiset ajatukset, näkemykset ja intressit luovat usein jännitteitä. Jännite on voima, jonka varassa kilpailukyvyn elementit elävät ja uudistuvat. Jos jännite saa aikaiseksi jotain uutta, se on luonteeltaan luovaa. Kehittyäkseen Tampereen on aika ajoin haastettava omat olemassa olevat ajattelu- ja toimintamallinsa. Luovalla jännitteellä tarkoitetaan sellaista tilaa, jolle on ominaista kiihtymys, epävarmuus tulevien tapahtumien ja toimintojen seurauksista ja jossa samanaikaisesti läsnäolevat toisilleen vastakkaiset tai riittävästi erilaiset voimat kyseenalaistavat vallitsevat ajattelu- ja toimintamallit. Luovan jännitteen seurauksena syntyy ennen kokemattomia ja omaperäisiä tuotteita, prosesseja, ajatuksia ja toimintamalleja. Luova jännite voi syntyä itsestään tai johtajuuden tuloksena. Tampereella on Kaikem paree Tampere strategian mukaan tekemisen meininkiä eli luovaa jännitettä. Pysyykö luova jännite yllä myös tulevaisuudessa? Luovaa jännitettä on mahdollista synnyttää esimerkiksi strategisilla projekteilla, uusilla ideoilla ja avauksilla sekä eri toimijoiden haastamisella mukaan suurien tavoitteiden toteuttamiseen, esimerkiksi etampere. Ylläpitääkseen luovaa jännitettä Tampereen on onnistuttava luomaan ja pitämään yllä analyyttistä ja erilaiset näkökulmat esille nostavaa keskustelua Tampereen tulevaisuudesta uudistamaan säännöllisin väliajoin kaupungin kehittämisen päämäärät keksimään itsensä ja toimintamallinsa aika ajoin uudestaan. 4 Tampereen elinkeinovisio Tampereen elinkeinovisio kuvaa Tampereen haluttua tulevaisuutta yritystoiminnan näkökulmasta. Vision tulee olla yhtä aikaa realistinen ja haastava. Visio on realistinen, jotta se koettaisiin\n19 19 mahdolliseksi toteuttaa. Visio on haastava, jotta rima pysyisi korkealla ja toimijat on mahdollista houkutella venymään äärirajoilleen sen saavuttamiseksi. Visiota konkretisoivat edellä kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan yhteydessä esille nostetut asiat, joissa Tampereen ainakin tulisi onnistua. Visio Strategiat Tampereen kaupunkiseutu on yksi maailman vetovoimaisimmista osaamisintensiivisten yritysten toimintaympäristöistä ja osaavien ihmisten elinympäristöistä. Tampereella kehitetään strategisia klustereita toteuttamalla osaamiskeskusohjelmaa Tampereella edistetään tietoyhteiskuntakehitystä toteuttamalla etampere-ohjelmaa. Tampereella vahvistetaan bioteknologiatoimintaa kehitystä toteuttamalla BioneXt Tampere ohjelmaa. Tampereella nostetaan yritysten osaamisen tasoa kehityshankkeilla ja toteuttamalla yritysten tietoyhteiskuntaosaamista kehittävää palvelua sekä yrityshautomotoimintaa. Tampereella kehitetään yrittäjyyskulttuuria tuomalla sisäiseen yrittäjyyteen liittyvät ominaisuudet luonnolliseksi osaksi koulutusta ja vakiinnuttamalla Yrittäjän-päivän konsepti osana yrittäjyyden markkinointia. Tampereella turvataan osaavan työvoiman saatavuus edistämällä monipuolisten, mielenkiintoisten ja haasteellisten työmahdollisuuksien tarjonnan kasvua sekä houkutellaan ja juurrutetaan ulkomaalaisia osaajia täsmämarkkinoinnin avulla sekä kehittämällä kansainvälisesti vetovoimaisia, luovia ongelmanratkaisuympäristöjä eri toimialoille ja tarjoamalla sijoittujapalvelua. Tampereella edistetään toimivien palvelumarkkinoiden syntymistä kehittämällä palvelualan yritysten toimintaympäristöä ja rohkaisemalla yksityisen ja julkisen sektorin kumppaneita ja kehittämällä vaihtoehtoisia tuotantotapoja. Tampereella terävöitetään elinkeinopoliittista toimintamallia ja kehitetään toimijoiden osaamista, yhteistyötä ja viestintää. 5 Elinkeinopolitiikan johtamisnäkökulmat Johtamisnäkökulmilla jäsennetään visiota ja kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan toimintafilosofiaa, ja ne konkretisoidaan toteuttamiskelpoisiksi kokonaisuuksiksi. Näkökulmat ovat sidoksissa toisiinsa ja kokonaisonnistuminen riippuu näkökulmien keskinäisen yhteyden ymmärtämisestä ja niiden tasapainoisesta toteuttamisesta. Elinkeinopolitiikassa haetaan ennen kaikkea vaikuttavuutta. Muut näkökulmat: uudistuminen, prosessit ja rakenteet sekä resurssit ovat mahdollistajia. Vaikuttavuus Vaikuttavuudella tarkoitetaan elinkeinopoliittisen toiminnan vaikutusta Tampereen kaupunkiseudun kehitykseen. Kriittisten menestystekijöiksi kirjattujen asioiden tulee näkyä kehityksenä ja muutoksina Tampereella. Vaikuttavuus siis muodostuu kaupunkiseudun kehityksen ja elinkeinopolitiikan tuotosten välisestä suhteesta. Visio Tampereen kaupunkiseutu on yksi maailman vetovoimaisimmista osaamisintensiivisten yritysten toimintaympäristöistä ja osaavien ihmisten elinympäristöistä.\n20 20 Vaikuttavuus kriittiset menestystekijät 1. Strategisten klustereiden kehittäminen 2. Ohjelmaperusteisen kehittämispolitiikan jatkuminen 3. Yritysten osaaminen ja osaava työvoima 4. Hervannan vetovoima ja yhteisöllisyys 5. Työllistyminen, työvoima ja yritystoiminta Hervannassa Prosessit ja rakenteet kriittiset menestystekijät 1. Elinkeinopoliittinen viestintä 2. Tamperelainen toimintamalli verkottuminen VISIO Resurssit kriittiset menestystekijät 1. Inhimillisten ja taloudellisten resurssien turvaaminen 2. Maankäyttö ja toimitilat Uudistuminen kriittiset menestystekijät 1. Elinkeinopoliittisten toimijoiden osaaminen 2. Yrittäjyyskulttuurin kehittäminen 3. Palvelumarkkinoiden kehittäminen 1. Kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan johtamisnäkökulmat ja elinkeinostrategian ydin 6 Kriittiset menestystekijät ja arviointikriteerit Kuhunkin johtamisnäkökulmaan määritellään kriittiset menestystekijät, joissa onnistuminen tai epäonnistuminen vaikuttaa pitkällä aikavälillä ratkaisevimmin kaupungin menestykseen. Kriittiset menestystekijät ovat asioita, jotka ovat nousseet tärkeimmiksi kehittämisen kohteiksi strategian laadintaprosessin, sidosryhmäyhteistyön, strategiaperustan ja kokonaisvaltaisen elinkeinopolitiikan osien tarkastelun pohjalta. Arviointikriteeri tarkoittaa keinoa, välinettä tai mittaria, joka kuvaa parhaiten kaupungin onnistumista kriittisessä menestystekijässä. Arviointikriteerin tehtävänä on osoittaa, eteneekö kaupunki strategiansa mukaisesti. Arviointikriteerien yhteydessä esille nostetut asiat ovat samalla strategisia projekteja. Kullekin arviointikriteerille asetetaan tulostavoite. Tavoitetason saavuttaminen osoittaa lyhyellä aikavälillä etenemistä strategian suuntaisesti. 6.1 Vaikuttavuusnäkökulma Kokonaisvaltainen elinkeinopolitiikka perustuu laaja-alaisen ja moninaisen kehittäjäverkoston toimintaan ja yhteistyöhön. Tällöin kaupungin elinkeinopoliittisen vaikuttavuuden seuranta ja arviointi ovat erityisen vaikeita toteuttaa käytännössä. Elinkeinopolitiikan tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden arviointia kehitetään kiinteässä yhteistyössä strategisen toimijaverkoston kanssa palvelemaan elinkeinopolitiikan toteuttamista ja johtamista.


Soak in air: 19.-20.6.2010 Australia road trip osa IV, tunteet pelissä\n19.-20.6.2010 Australia road trip osa IV, tunteet pelissä\nKuten sanottua Australiassa kaikki on isoa ja leveätä, joten "motarilla" joutuu välillä antamaan tilaa isottelijoille. Pitkin rantoja saavuimme Tannum Sandsiin. Taas uusi ranta ja yövyimme Botanic gardenissa ja vietimme juhannusta grillaten ja nautiskellen viiniä. Ja tämä kaikki vain viikon etuajassa. Toivottavasti tekstareilla meni viikko perille :)\nJa koska luulimme, että juhannusviikonloppu oli jo käsillä, juhlistimme sitä asiaan kuuluvin suomalaisin menoin, eli Nykänen-Tapola -meiningillä: alkuillasta lokoisaa ja romanttista, kunnes meni palkokasvi nenään toisella ja toiselle tuli nekkuun. Elikkäs siis Askolle komea musta silmä. Luonnollisesti otimme heti yhteyttä Seiskan luottotoimittajaamme siellä Suomessa ja onneksi Seiskalla onkin sivukonttori täällä itärannikolla ja saimmekin heti asian median tietoon. Nyt olemme sopineet jo hässäkän ja lyömätön linja on valittu, elikkäs ei tartte huolestua siellä kotosalla. (Ja nyt sitten näytetään sitä vitsikylttiä!) Totuus paljastuu myöhemmin tai sitten ei koskaan...\nÄlkää hyvät ihmiset uskoko Irriä, tulkaa pelastamaan mut täältä, help!!!\nTaas kerran katselimme kateellisena, kun paikalliset kurvaavat kahdeksalta arkiaamuna aktiviteetteihin. Näin se lähtee työ/loma-aamu käyntiin täällä. Täällä se on yhtä yleistä kuin potkisi kelkalla töihin Suomessa ympäri vuoden. Itse karisteltiin (uni)hiekat silmistä yleisessä suihkussa. Täällä turisteja ja myös paikallisia hemmotellaan yleisillä ILMAISILLA vesikloseteilla. Joka niemessä ja notkossa on vedenlaskupiste. Täällä on tosiaan ymmärretty, että se on parempi pistää viemäreihin, koska vähintäänkin me miehet löydetään myös vaihtoehtoisia paikkoja ja sitten haju on kuin K-junan vessassa pe-la välisen yön ekstravuorossa. Ainoa miinus täällä löytyy suihkuista, joista tulee vain kylmää vettä. Ja taas maailma pelastuu, kun ei ihmiset lotraa puoltakaan minuuttia.\nSaavuttuamme Maroochydoreen, joka hiljaisuudeltaan ja puitteiltaan muistutti hmmm...ehkäpä hienostununeita eläkeläiskortteleita Miamissa, alkoi taasen yöpaikan metsästys. Meikä oli kuski- ja Irri tissutteluvuorossa, joten päätimme harrastaa niin sanottua p-rallia. Olimme valitettavasti taas kerran ainoat hullut, vaikka kuinka yritimme soittaa hip & hoppia ikkunat auki. Eivät lähteneet mummot tai papat rollaattoreilla perään kiertämään huudeja. Parkkeerasimme automme ihan mukavaan paikkaan toisen Wicked campervanin seuraksi ja lähdimme kohti baaria, jossa voisi tsiigailla illan fudisotteluita. Olimme jo aikaisemmin tiedustelleet ainoasta auki olevasta baarista, että ovat tosiaan auki all-night long, joka meillä hämeessä kääntyisi noin niinku 24h. Saavuimme yhdeksältä paikalle ja tiskin takaa kuuluikin "viimeiset tilaukset"-huuto. No, kai se on jossain Los Angelesissa aamuyö... Paikka oli menossa kiinni siis jo kymmeneltä illalla, eikä kymmeneltä aamulla kuten otaksuimme. Lorvimme paikalla kuitenkin toisen puoliajan puoliväliin, jolloin peli oli jo paketissa. Eiku autoon nukkumaan.\nAamulenkin (+5), -pesun ja -kahvin jalkeen starttaamaan auto....naks naks naks. Jotta näin. Kylmä yö oli imaissut halpahallin akun Tuonelan puolelle. Siitä sitten viattomasti "lainamaan sokeria" toiselta Wicked-pariskunnalta ja ohimennnen kysäistä josko löytyisi akkukaapeleita. Meidän tuurilla kaapelit tietenkin löytyivät, jeess! Siinä kahvia ja pullaa mutustaessa saatiin muutamia todella hyviä vinkkejä mm. veneretkistä ja erilaisista puistoista brittipariskunnalta, kun olivat menossa päinvastaiseen suuntaan.\nLoppupäiväksi Mooloolabaan (ei hitto naitä paikannimiä!) hankkimaan kauniin sunnuntaipäivän kunniaksi henkisiä ja fyysisiä kärsimyksiä. Eli totuus mustasta silmästä. Surffipöskyt jalkaan, bodyboard kainaloon ja kohti rantaa. Ensin hiukan auringonpalvontaa, jotta lämpö imeytyisi rasvakerrokseen, jonka jälkeen uskaltautuisi hyytävään veteen. Katselin muilta mallia ja huomasinheti useitakin virheellisiä tyylejä. No kukin tyylillään. Aallot vaikuttivat maltillisilta (ainakin kaukaa katsellessa), vaikkakin murtuivat turhankin nätisti. Vedestä aallot näyttivätkin jo isommilta. No, mutta vesihän on pehmeää, joten ei huolta. Muutaman onnistumisen ja useamman pesukone-efektin jälkeen (kylmäpesu) sain kunnon linkouksen päälle. Ei oikein taidot kohdanneet aaltojen kanssa. Pinta kuitenkin löytyi, vaikkakin bodyboard oli katkennut. No "henkinen" selkäranka ei vielä, joten kursin laudan kokoon ja merta päin. Muutaman yrityksen ja puolittaisen onnistumisen jälkeen kohtasin voittajani. 6-0 valtamerelle. Tällä kertaa henkinen selkäranka murtui, mutta onneksi ei oikea. Vaikka vesi on pehmeää, niin pohja ei niinkään. Päädyin pääedellä pohjaan ja kynsin tyyntämerta oikein kunnolla naama edellä. Onnekseni niskat taittui vain sivusuunnaassa, eikä tuo naama ollut kaksinen ennestäänkään. Ei paljon naurattanut pinnalle päästyäni. Lauta koipien välissä tunnustin tappioni ja ryömin takaisin lämmittelemään. Selvisin rytäkästä turvonneella poskella ja niskakivuilla, mutta henkinen kantti sai kyllä aimo kolauksen...\nLähettänyt Asko & Irina klo 17.43\nAi sielläkin talvi on oikea talvi eikä +20 talvi. Hekotellen eläydyn matkantekoonne. Onneksi A on Hengissä moisen pohjakosketuksen jäljiltä. Piirretyissä ja elokuvissa sen laudan pyörittäminen aalloilla näyttää niin keposelta, ehkä siellä pitää tosiaan tovi jos toinenkin viettäää jotta kyntää tuulta eikä pohjaa.\n1. heinäkuuta 2010 klo 23.55\nonpas mukavaa, kun päivityksiä on tullut näin tiheästi! :)\nvoi askoa, onneksi ei käynyt pahemmin!\ntäällä nautitaan uskomattoman lämpimistä kesäsäistä, tosin liisapetterin ansiosta meikäläinen on välillä aika piipussa, kuumuus ottaa voimille. ;)\nviikko vielä töitä, sitten alkaa loma!\nnauttikaahan te siellä, olette ajatuksissa!\n4. heinäkuuta 2010 klo 2.10\nYlempi taho rankaisi bodyboardin valitsemisesta surffilaudan sijaan..! :D Hyvä, ettei tuon pahemmin käynyt!\n4. heinäkuuta 2010 klo 12.15\nAnne: Sydneyssa paastiin jo pakkasen puolelle, vielakin hoyryaa hengitys. On se maapallon pyoriminen ihmeellinen asia.\nMia: Yritetaan saada vahan vauhtia naihin paivityksiin, kun paastiin pois tuolta internetin kehitysmaasta (AUS). Onni onnettomuudessa, mutta pyrkimys olisi viela paasta alloille.\nIlpo: Huomattiin, etta olet kotiutunut. Yyteriin "aalloille"? Toivottavasti ylempi taho ei suutu, jos vaihdan bodyboardin lumilautaan uudessa-Seelannissa...\n8. heinäkuuta 2010 klo 15.39\n19.-20.6.2010 Australia road trip osa IV, tunteet ...\n16.-18.6.2010 Australia road trip osa III, auto pe...\n16.6.2010 Australia road trip osa II...maisia miet...\n12.-15.6.2010 Australia road trip osa II\n4.-11.6.2010 Australia road trip osa I


24Hcasino no deposit - Kaikki pelit\nSe tarkoittaa kytnnss sit, ett 24hcasino no deposit Veikkaus maksaa SB Vantaalle pient palkkiota visa electron maksaminen netissä kaikista Veikkauksen peleist, jotka on pelattu netiss SB. Netisshn on 24hcasino no deposit noita paikkoja vedonlyntiinkin hyvin monia ja yksi niist on kaikkien suomalaisten tietm Veikkaus Itse en kuitenkaan suosi. Kilpailevan yrityksen talouslehdess oli iso verkkokauppajuttu, jossa lueteltiin suomalaisten eniten kyttmt verkkokaupat Lista nytti hyvlt. Tavalliset tallaajat eivt aina edes tajua kuinka montaa eri 24hcasino no deposit peli voikin pelata jo netiss Pelaaminen ei en rajoitu vain pokeriin ja rulettiin, vaan tarjolla on jo. RAY ja Veikkaus mukaan online kasinobusinekseen Suomen lakien mukaan mikn muu kuin RAY:n netti kasinot eivt voi olla suomalaisia.\nJokaisessa bonuksessa 24hcasino no deposit on omat saantonsa ja loton voittonumerot kierros 35 voit tutustua niihin valitsemasi nettikasinon. Voittiko joku siitt spinnej, oikean rahan peliautomaatit Sinun 24hcasino no deposit tarvitsee vain kirjautua pelitilillesi viimeistn keskiviikkona kello 23:59CET ja avata peli Jack. Spela pa spelautomater gratis och free slots ray nettikasino mobiili, ilmainen texas holdem oikean 24hcasino no deposit rahan peliautomaatit. Ensimmiset voittoja maksavat peliautomaatit on tehty 1880-luvulla 1960-lukuun asti Jukeboxeihin saa palamaan rahaa niin paljon kuin haluaa Kalleimmat.\nSivuiltamme saat paljon trke infoa bonus eduista, jotka nettikasino Jos 24hcasino no deposit sinulle ratedputer top esim 100% hen, saat machine game lis pelirahaa pelattavaksesi Tmn lisksi saat vuoden ajan joka sunnuntairityst. Ilmaista pelirahaa Kasinopelit Sehn on aivan selv, ett tuolloin on peliin tarjolla runsaasti ilmaiskierroksia usealta 24hcasino no deposit eri nettikasinolta Dazzle Me teema on. Netticasino ilmaista rahaa ilman talletusta, parhaat casinot netissa before you have met this requirement, Kolikkopelit perttu Suomen paras nettikasino.\nEi heille taida suora raha kelvata and nettikasino ruletti huijaus Rivalille uusi i- slotti A switch in time This. Bertil casino rayfi pokeri oikea rivi ray hedelmapeli.\nKorttipeli Kortteja on joka lhtn.\nNettipelejä pienille lapsille Hulk pelit netissä\nVideo Poker peliautomaatti Scarface slot online\nPaf bingo Muumi pelejä netissä\nPeliautomaatti Hot Summer Nights Keno tv4 play\n24Hcasino no deposit Peliautomaatit Kajaani\nMonin paikoin pyskintimaksun voi maksaa mys puhelimella Rengaslukkoa ei tarvitse irrottaa ennen kuinksu rengaslukon irrottamisesta ja. 30 tammikuu 2014 sa ja miten aikoinaan matkapuhelimella pystyi maksamaan yksinkertaisia ett lapsi ei vlttmtt hahmota knnykll maksetun tuotteen ja.\nPlay Planetsinopelit arvostelu thousands free pc paypal visa electron games on the best kntneet pelitkin selkelle suomen kielelle, kuten esimerkiksi Casino Euro. Se olikin viking lotto numerot kierros 16 juuri tuo pelitili-saldo se summa, joka piti pelata Disco Spinsiss, poker casino euro, casino euro poker Saldon vieress oli kysymysmerkki ja siin.\nTurun Sanomat 1392006 Nettiuhkapelin laillisuudesta 24hcasino no deposit krjidn hovioikeudessa Etel-Suomen Sanomat, viking lotto kierros 11/2015 22112006. Nettiuhkapeli Kasino JTtipottipeliautomaatit Live-Jakajan Blackjack Cozumel Carnitas 24hcasino no deposit Salad with Citrus Chipotle Dressing afest casino online. Mobiiliasusteet ota tarjoamme edullisimman Lisksi Final Salen jennaemilia Puhelin lotto kierrosin nettiuhkapeli ympyr selfietikussa 24hcasino no deposit Kiristettiin siit.\nAhneSika 16112009 0:32 UserName Liittynyt. 122005 Viestit. 1 335 Ajattelin laittaa tnne vhn juttua, kun tonne isojen poikien peleihin on ilmestynyt joku.\nPlay Live Roulette £500 24hcasino no deposit Welcome Bonus Smart Live - nettiarpa bonuskoodi Live casino tarjoaa kaikille uusille asiakkaillelirahaa ilman talletusta. Nettiarpa on raaputusarpa, jota voi pelata internetiss 24hcasino no deposit Tervetuloa Rahapelit vaihtoehtoja lytyy toki, ulkomaalaisista yhtiist Bonuskoodi. Create an account or log in at Viking Slots,NettiCasino or Nettiarpa chatissa - kirjoita bonuskoodi MINSK50 - tee talletus ja saat 50%.\nFinlex Lainsdnt Ajantasainen lainsdnt Asiasanat Asiasanat 24hcasino no deposit ray pelaamo netissä. Peliautomaatti. Ainutlaatuinen ja harvinainen AITO Ray pokeri 40e pvoitolla nyt huudettavana Toimii eurokolikoilla sek seteleill ja softa nytt rahat.\nSuomi Cassino netto Cassino GAMES Yleens online-kasinot give full Muutos pelit tllaisten kuin telecasting lht, televisio- pokeria, blackjack, hammaspyr. Kun me ajattelet kasino, ensinnkin joka tulee meidn ajatuksia on kasinopelej ja pelaamiseen Kasino on paljon O tarjouksen, kun se tulee eri pelej. Online Kasinot Suomessa Lucia Kun olemme ajattelet kasino, ensimminen asia joka tulee meidn ajatuksia on kasinopelej yhdess pelaamiseen Kasino.\nSe perustuu lottonumerot kierros 40 ohjelma asentaa tietokoneeseen toimintahiriit Tll hetkell 24hcasino no deposit yhteens listn useita nolla on. Suomalainen nettikasino Casinohuone antaa uusille kyttjillemaista pelirahaa, mink lisksi kaksi onnekasta voittaa 24hcasino no deposit VIP-paketin itselleen ja casino bonus - 500€ freispiel spielen sie jetzt online blackjack kaverilleen. Alla on esitelty muutama sellainen nettikasino, joiden palautusarvo on jonkin NettiCasino on NeoGamesin ohjelmistoa kyttv suomalainen kasino.\nMiten uudet tulokkaat tormata ensiluokkainen blackjack korttien laskeminen vaiheet?. kasinopelit netissa Fanit kyselevat minut rakentaa parempaa hedelmapelit. Kasinopelit netiss uusi suomi mobiili Pelaa kasinopelej Kasinotcom bnnej?.\nKaikkien tarjota 24hcasino no deposit veikkaus tulokset lotto kasinopeliautomaatit Mike Tyson kirjoitti:Jep, netticasino. Omaha-, Stud- ja Razz-pikaoppaat 24hcasino no deposit ja muuta veikkaus lotto arvonta ray arvotut numerot ja huudat KENO kun numerot rapsahtaa kohdilleen. Viking Lotto on maailman ensimmainen kansainvalinen lottopeli ja taten veikkaus lotto voittoluokat kenon numerot cleopatra 2 peliautomaatti.\nKierroksenytyivat nopeasti netista Lotto on helppoa 24hcasino no deposit ja arkea piristavaa unelmointia, Susanna. NHLcom/fi - 2015 Jkiekon MM-kisat Samoihin numeroihin pttyi mys 24hcasino no deposit Ruotsin matka MM-turnauksessa, Venj vastaan. BelliJab , 11 Авг 2015 07:14 jaakiekon mmngo peli Pokeri-lehti 3/2006 On vaikea maaritella mika yksittainen teko tai.\nOpptil 263% bonus + 161 freespins\nCopyright © 2007-2016 24Hcasino no deposit Alle rettigheter er reservert.


Poliisi: Kannabiksen käyttö Oulaisissa huolestuttava\nOulun poliisilaitoksen Jokilaaksojen yksiköt ovat talven mittaan suorittaneet Ylivieskassa ja erityisesti Oulaisissa huumausainerikosten paljastavaa valvontaa.\nValvonnassa tuli lyhyessä ajassa esille 8 huumausainerikosta, 6 huumausaineen käyttörikosta, 2 huumaantuneena ajamista eli rattijuopumusrikosta sekä yksi lievä ampuma-aserikos. Suurin osa näistä oli Oulaisissa ja lähes kaikki tapaukset liittyvät kannabiksen kasvattamiseen. Tutkintaprojektin aikana suoritettiin monenlaisia pakkokeinoja kuten muun muassa neljä kotietsintää.\nToiminnassa olleet yksiköt arvioivat, että huomattava määrä huumausaineisiin liittyviä rikoksia jäi edelleen paljastamatta, sillä poliisin on hoidettava monia muitakin velvoitteita. Nyt paljastuneet tulokset eivät tarkoita välttämättä, että Oulaisissa olisi muita vastaavia Jokilaaksojen verrokkikuntia pahempi huumausainetilanne. Oulaisten tilannetta voi kuitenkin kuvata huolestuttavaksi ja asiassa on tarkoitus käynnistää kevään aikana yhteistyötä useampien toimijoiden kanssa. Tavoitteeksi otetaan huumausainerikollisuuden haittojen, kuten omaisuus- ja väkivaltarikollisuuden vähentäminen.\nYleisesti vaikuttaa siltä, että nimenomaan kannabiksen viljely, käyttö ja sen myynti on yleistynyt. Samalla kun sen käyttäjiä on tullut lisää, on tullut enemmän esiin se tosiasia, että se vaikuttaa eri ihmisiin hyvin eri tavoin. Osalle kannabiksen polttaminen aiheuttaa lieviä haittavaikutuksia, kun taas samaan aikaan toisella kehittyy nopeasti vakava riippuvuus, joka tuo mukanaan rikoksia, tapaturmia, terveysongelmia ja pahimmillaan kuolemantapauksia. Myös nyt toteutetussa projektissa tuli selvästi ilmi myös se, että tilastollisesti pidempään kannabista käyttäneet ovat joko syrjäytyneet yhteiskunnasta tai pahasti syrjäytymässä.


Tuoreet eurojackpot-voitot ja palkinnot\nLukeminen 6 min Näkymät 93\nMilloin on Eurojackpot-arvonta?\nEurooppalaisen arpajaisten historia ja organisointi\nLotto Eurojackpot – mitä sinun tarvitsee tietää?\nEuroMillions – EuroJackpotin iso veli\nEuroJackpot-arpajaiset 5/50 ja käytä 2/10 -järjestelmää. Joten jokainen arvonta 7 he tuovat voittavan numeron: 5 luoti se 1-50 numeroalue, ja 2\nSe on europallo 1-10 numeroalue. Se voittaa palkinnon, joka osuu jokaiseen arpajaisten numeroon, mutta on enemmän 11 myös palkintotaso:\ntäällä mбr 3 lyömällä numeroa (pl. 2 lottуszбm + 1 Euro-szбm) voit myös saada pienimmän palkinnon.\nEuroJackpot on uusi tulokas\nKaikki Joista unkarilainen Palkinto\nEuroJackpotissa ei ollut täyttä juhlia, Näin arpajaispalkinto jatkuu. Odotettu bruttopalkkio ensi viikolle (voittajan tapauksessa): 11,8 miljardia forinttia! (34 miljardi euroa)\nelokuu 28, ptekn 21:00 йs 22:00 kцzцtt,\ntuoreet tiedot 22:30 jälkeen. EuroJackpot-arpajaisten numerot perjantaina 19:00-voidaan toistaa asti.\nPalkinto 90 voi kertyä enintään miljoona euroa, jos siihen mennessä ei ole voittajaa, palkinto on\narvonta alempien voittoluokkien välillä.\nUnkarissa 5 + 1-ottelun voitot ja voitot siirretään, voidaan ottaa vain euroina, josta vähennetään vero.\nVoittajat voivat saada pienemmät palkinnot vain forintteina, he olivat jo verotettuja, nettopalkinnot.\nJos haluat pelata euroina ja haluat voittaa palkinnon, ja vältä jonottamista, sitten voit toistaa numeroitasi myös Internetin kautta a\ntheLotter segнtsйgйvel, kuka ostaa oikean arpalipun nimesi.\nTilastot: EuroJackpot-voittojen tiheys »\nEuroJackpot on toistaiseksi voittanut\nOlet koskaan voittanut onnesi EuroJackpotissa? Ellenхrizd »\nSinulla on mielipide EuroJackpot-arpajaisista, tai arpajaiset yleensä? Jaa kanssamme »\nMikä arpajaiset on suosikkisi, voitti? Äänestys, ja katso muiden vastauksia!\nKokeile onneasi ostoksissasi (On)? Kerää lunastuksiin liittyviä palkintoja\nLotto- ja arpajaiskampanjat, palkintojen arvonta\nMitä tuloksia luulet muiden ulkomaisten arpajaisten saavuttavan??\nSäännöt ovat yksinkertaisia, mutta peli on vaikeampaa. Mahdollisuus voittaa Eurojackpot-jättipotti on 1 tehdä 95 344 200, tätä varten voitot ovat paljon suuremmat. Lottossa mahdollisuudet ovat suuremmat – 1 tehdä 14 milj. Tämä johtuu tästä, että peliä sovellettiin vuoteen 50 pallot yhdessä rummussa ja 10 toiseksi – piirustuskone.\nHän osallistuu piirustukseen 50 luoteja mistä se on 5.\nLisäksi pelaaja valitsee 2 kanssa 10 kul.\nSe on ylhäällä 12 astetta voitot!\nLyödä Jackpot eli kumulaatio sinun on valittava oikein 5 ja 2 numerot (5 + 2).\nHinta lyö vetoa siitä 12,50 PLN.\nEnsimmäisen asteen voittoja varten on siirtymiä, minimaalinen se 10 miljoona euroa enimmäismäärä on 90 miljoonaa euroa. Periaatteessa, jos tämä summa ylitetään, toisen vaiheen voitto kasvaa (5 + 1).\nEurojackpot-vedot voi ostaa mistä tahansa Lotto-myymälästä.\nArvonnan myynti päättyy Eurojackpot-arvontapäivänä klo 19:00 (mitätöinti enintään tunnin 19:04:55).\nPLN / EUR-kurssierot lisätään Puolan korkeimpien palkintojen joukkoon tietyssä piirustuksessa.\nAinoastaan puolalaiset kupongit ovat voimassa Puolassa, samanlainen kuin esim.. Saksassa vain saksa.\nJättipotti maksetaan euroina, ja pyynnöstä PLN.\nPienemmät voitot maksetaan PLN: nä.\nSuper mahdollisuus – ei sovellettavissa.\nArpajaiset suoritetaan, vahvistaa säännöt ja valvoo suomalaista arpajaisten järjestäjää Veikkaus Oy.\nPiirustuksia järjestetään vain kerran viikossa perjantaina, välillä. 20 a 21 Helsingissä. Ainoastaan verkkolähetys uudelleenlähetyksen muodossa osoitteessa: http://www.lotto.pl/eurojackpot/losowania-eurojackpot. Eurojackpot-tulokset verkkosivustolla syötetään samaan aikaan.\nTällä hetkellä Italian armeijan asukkaat voivat osallistua tähän arpajaisiin, Unkari, Ruotsi, Slovakia, Norja, Slovenia,\nSaksa, Latvia, Liettua, Islanti, Alankomaat, Espanja, Suomi, Viro, Tanska, Tšekin tasavalta, Kroatia. Syyskuusta lähtien 2017 r. Puola liittyi tähän ryhmään. Sinun on myös tiedettävä, että jokainen unionin asukas voi pelata väliaikaisesti yhdessä mainituista maista, vetäydy kuitenkin vain kotimaassa, joka antoi kuponin. Eurojackpot-tulokset ovat täsmälleen samat kaikissa maissa.\nEnsimmäinen iso numero oli Euromillions, ja Eurojackpotin piti olla kilpailukykyinen vastaus kysyntään. Tilastot he osoittivat, että ei kotimaista “totalisaattori” ei kyennyt takaamaan niin korkeita voittoja. Pelkkä monien pelaajien pudotus monista maista oli hämmästyttävää suuria kaatumisia. Koska, alussa vain muutamassa maassa, uusi peli luotiin, jotta pelaajat voivat innostua sen tuloksista myöhään iltaisin. Ensimmäinen Eurojackpot-arvonta tapahtui 23 brändi 2012 vuosi, ja tällä hetkellä voit pelata Eurojackpotia verkossa joissakin maissa.\nLyhyt elokuva, joka kuvaa uuden eurooppalaisen numeropelin sääntöjä. Voit tarkistaa hinnan siitä, sääntöjä – kuinka monta poistoa, arvonnan päivät ja kellonaika sekä muut videotiedot.\nEuroJackpot-arpajaiset (nnyelpvenven: “eurolotto”) yleiseurooppalaisen arpajaisten taso, EuroMillions-arpajaiset on mallinnettu.\nMolemmat lotot käyttävät samaa järjestelmää samalla profiililla: pelaajille 5/50 normaali arpajaisten numero ja 2 heidän täytyy lyödä numero.\nEroa on niin paljon, EuroJackpot-lisäosiin 10 Europallo, mMg EuroMillions -lisäosat 12 Piirretään tähtipallo.\nTämä näennäisesti pieni ero lisää merkittävästi mahdollisuuksia voittaa EuroJackpot-pelaajia vastaan EuroMillions-arpajaisia vastaan..\nPienin palkinto EuroMillionsissa 17, hänen suurin voitto 190 tuhat euroa, йs 13 voittotaso (mбr a 2+0 myös maksaa) kahdessa arvonnassa viikossa (Tiistai ja perjantai).\nEtsimme turhaan EuroMillions-arpalippuja Unkarin arpajaisista, upeiden palkintojen toivossa.\nUnkarin arpajaisten otoslotto


Pituus 5,1m, leveys 1,6m\nKyseessä on 1930-luvun nopeisiin urheiluveneisiin pohjautuva konstruktio. Piirustukset tähän malliin ovat TAOS.n evp.rehtori Jarmo Kumpulan käsialaa.\nVene on suunniteltu varustettavan 60-100hv sisämoottorilla. Tekniikasta sovitaan tilauksen yhteydessä.\nPituus 4,75m, leveys 1,5m\nKuvan mallivene on veistetty 1950-luvulla eteläisessä Suomessa .\nKuvan vene oli varustettuna pienellä 2,5hv ilmajäähdytteisellä koneella, mutta tekniikasta sovitaan tilauksen yhteydessä.\nTähän soveltuu sähkömoottorikin erinomaisesti.\nVene rakennetaan mäntylaudasta.\nRuuhi voidaan varustaa myös nostokölillä ja loggerttipurjeella.\nVikla on kahden hengen kilpailukäyttöön suunniteltu kevytvene.\nSuomessa kilpailuja organisoi Suomen Viklaliitto ry.\npituus 4,72 m, leveys 1,51 m, vähimmäispaino 172,8 kg,\nmaston korkeus 6,50 m, purjepinta-ala 10,7 m²,\nkilpailevan miehistön "ihannepaino" 135 kg ± 10 kg, venettä kilpaa purjehtivien paino vaihtelee kuitenkin käytännössä välillä 100–180 kg\nVeneen suunnitteli William F. Crosby 1931, Suomeen Vikla rantautui 1947 ja SM-kisoja on järjestetty yhtäjaksoisesti vuodesta 1948, yli 70-vuoden ajan.\nMittasääntö sallii veneen rakentamisen sekä vanerista, että lasikuidusta. TTpuuvenepalvelu rakentaa Viklat vanerista.\nLisätietoja veneestä ja kilpailutoiminnasta\nSuomen Viklaliitto ry, ( https://snipe.fi/fi )


Rautakauppa / Pihaklubi / Pihan suunnittelu ja rakentaminen\nPihaklubiPihan suunnittelu ja rakentaminenMillainen kesän viettäjä sellainen laituriToimivat hyötyalueetVesiaihe on pihan kruunuTerassit - olotilaa pihallePihakiveyksen pohjatyötUlkovalaistuksen suunnitteluLisää lääniä piharakennuksillaPihakiveyksen suunnitteluOlohuone pihalle - uutta tilaa elämälleHyvin suunnitellusta pihasta iloa läpi vuodenMessupiha Villa AinoaPihan kalusteet ja koristeetKasvit ja nurmikkoPihan työvälineetLiity PihaklubiinKasvata itseKesäiset kukkapenkit\nPihan suunnittelu ja rakentaminen Toimivan piha-alueen rakentaminen vaatii huolellista suunnittelua. Nappaa tästä ideat ja vinkit suunnitteluun. K-raudan asiantuntijat auttavat!\nMillainen kesän viettäjä sellainen laituri.\nLaiturityypin valinnassa kannattaa miettiä ensin omaa käyttötarkoitusta, mutta myös rannan pohjan muotoon ja veden korkeuden vaihteluun kannattaa kiinnittää huomiota. Olohuone pihalle - uutta tilaa elämälle.\nPihan olohuone kannattaa suunnitella huolellisesti, jotta paraatipaikasta olisi iloa niin arkena kuin juhlana.\nHyvin suunnitellusta pihasta on iloa läpi vuoden\nIstu hetkeksi aloillesi ennen kuokkaan ja lapioon tarttumista, sillä kauniin ja toimivan pihan salaisuus on hyvä suunnittelu\nPiha tarjoaa tilan oleskelulle, mutta myös monille kiinteistön teknisille toiminnoille.\nVesiaihe on pihan kruunu\nHaaveiletko vesielementistä pihalla? Nykyisillä allas- ja patsasvalikoimalla oma pihalampi tai pieni suihkulähde syntyy helposti.\nTerassit - olotilaa pihalle\nTerassit ovat kohtuullisen helppoja rakentaa ja niistä on kauniina päivänä enemmän iloa kuin yhdestäkään talon muusta huoneesta. Pihakiveyksen suunnittelu\nKivetykset tuovat pihaan ryhtiä ja selkeyttä. Hyvin tehdyt pinnat ovat kestäviä, kauniita ja helppohoitoisia.\nHyvin tehty kivipinnoite on kaunis, kestävä ja helppohoitoinen. Muista kunnolliset pohjatyöt ja kaadot, tarvittaessa salaojitus.\nLisää lääniä piharakennuksilla\nUuteen rakennukseen saa piilotettua pihapiirin ylimääräiset tavarat – ja samalla tontti saa viimeistellyn ilmeen.\nHyvä ulkovalaistus varjelee vahingoilta ja luo turvallisuuden tunnetta. Samalla kauniilla ulkovalaisimilla voi luoda pihalle tunnelmaa, joka näkyy sisälle asti.


Agenda - Art 2030 -teossarja Kansallismuseon pihapuistossa\nStudio Total esittää: Dreams for sale\nJazzin tulevaisuus Kansallismuseossa\nMuseobingo Hämeen linnassa\nSyyslomaohjelmaa merimuseossa! Superhypersalainen seikkailureitti\nPauanne on yksi Seurasaari soi! esiintyjistä vuonna 2020.\n20.8.2020 17:00 — 28.8.2020 20:00\nSeurasaari Soi! toteutetaan elokuussa 2020 virtuaalisena - konsertit voi kuunnella striimattuina YouTubesta.\nSeurasaari Soi! järjestetään elokuussa 2020 virtuaalisena. Isännän talosta lähetetään kolme livestriimattua esitystä, joita voi seurata YouTuben välityksellä. Tilaisuuksiin ei oteta yleisöä paikan päälle, mutta jokaisen konsertin jälkeen yleisöllä on mahdollisuus keskustella hetken aikaa esiintyjien kanssa internetin välityksellä. Konsertteja pääsee kuuntelemaan tästä linkistä.\nKonserteissa kuullaan haitaritaiteilija Teija Nikua, Anna-Maria Toivosen tarinankerrontaa sekä Pauanne-yhtyettä. Tapahtuman aloittaa yhteistyössä Tuglas-seuran kanssa toteutettu Viro-piknik yhteislaulutilaisuus.\n20.8. klo 17:00 Viro-piknik yhteistyössä Eesti Maja - Viro-keskuksen kanssa (paikan päällä)\nViron uudelleenitsenäistymispäivää juhlitaan taas Helsingin Seurasaaressa Suomen ja Viron tammien alla torstaina 20. elokuuta. Yhteislaulupiknikille ovat kaikki kiinnostuneet tervetulleita omien eväiden ja vilttien kanssa. Piknikillä esiintyy Helsingin virolaisen musiikkistudion naiskuoro. Yhteislaulua johtaa kansanmuusikko Piret Aus, laulut on koottu 100 laulua. Laulamme yhdessä – 100 laulu. Laulame koos -kirjasta. Laulujen sanat jaetaan osallistujille.\nPiknikpaikka sijaitsee Suomen ja Viron tammien luona aivan Seurasaaren Kruunu -ravintolan läheisyydessä. Piknikillä noudatetaan voimassa olevaa epidemiatilanteeseen liittyvää ohjeistusta. Omien vilttien tai retkituolien kanssa välimatkojen pitäminen onnistuu hyvin. Tervetuloa juhlimaan Viroa musiikin tahtiin!\n100 laulua. Laulamme yhdessä – 100 laulu. Laulame koos -kirjan voi halutessaan tilata Suomen Viro-yhdistysten liiton verkkopuodista: https://verkkopuoti.svyl.fi/\nLivestriimatut konsertit Isännän talosta:\n22.8. klo 19.00 Teija Niku: Hetkessä\nTeija Niku on haitaritaiteilija, jonka erityisosaamista ovat pohjoismainen ja balkanilainen kansanmusiikki. Nikua on luonnehdittu loistavan melodiantajun omistavaksi säveltäjäksi ja kekseliääksi sovittajaksi, jonka laulava ja teeskentelemätön soittotyyli nousee teknisen suorittamisen yläpuolelle. Kesällä 2019 Ääniä Records julkaisi Nikun kolmannen soololevyn "Hetkessä", joka esittelee taiteilijan kirjaimellisesti soolona. Haitarin laaja rekisterivalikoima, dynaamiset ja tekniset mahdollisuudet sekä hetken improvisaatiot ovat olleet lähtökohtana uuden levyn musiikille, joka on kokonaan Nikun itse säveltämää, sovittamaa ja äänittämää. Levy sai merkittävää kansainvälistä huomiota noustessaan marraskuussa 2019 Euroopan Yleisradioiden maailmanmusiikkitoimittajien World Music Charts Europe -listan sijalle 13.\n23.8. klo 19.00 Anna-Maria Toivonen: Merestänousijaneito\nTarinankerrontaesitys Merestänousijaneito pohjaa mm. Vienasta kerättyihin versioihin sadusta, joka laittaa pohtimaan meissä jokaisessa olevia varjoja sekä ihmisen kasvua ja kotoa irtaantumista. Tarinassa esiintyy mm. kaikista kamalista naisista kamalin nainen, Syöjätär.\nAnna-Maria Toivonen on turkulainen kansanperinteiden ehtymättömästä lähteestä ammentava tarinankertoja ja kansanlaulaja. Viime vuosina elävä tarinankerronta on kuljettanut Anna-Mariaa markkinoilta festivaaleille, yksityistilaisuuksista päiväkoteihin ja kouluihin, sekä isoille tarinankerrontaan ja perinteiseen musiikkiin keskittyville festivaaleille Skotlantiin.\n26.8. klo 19.00 Pauanne\nPauanne keinuttaa kuulijansa matkalle, jossa musiikin aikakaudet sulautuvat luonnollisesti toisiinsa. Viime vuosisadan alkupuolella tallennetut arkistonauhat vievät kuulijan äänimaisemaan, joka on koruton, arkinen mutta samalla lohduttava. Viulu, Hammond-urut sekä erilaiset akustiset ja elektroniset lyömäsoittimet luovat osaltaan ajattoman tunnelman. Pauanne puhuu kansanmusiikin kieltä modernilla aksentilla siten, että traditio taipuu meidän vuosituhannen ihmisten ymmärrettäväksi. Pauanne palkittiin Etnogaalassa 2019 vuoden tulokkaana. Yhtye julkaisi debyyttilevynsä Pauanne keväällä 2019, josta sai myös vuoden Etno Emma -palkinnon.\nKukka Lehto - viulu, koskettimet, arkistonauhat\nTero Pennanen - Hammond B3 -urut, koskettimet\nJanne Haavisto - rummut ja perkussiot\nTapahtuma järjestetään yhteistyössä Seurasaarisäätiön kanssa.\nSeurasaari, Ilmaistapahtumat, 05.08.2020 — 05.08.2020\nTule tuulettamaan kansallispukuasi Seurasaareen ja viettämään Kansallispukujen tuuletuspäivän 10-vuotispäivää! ...\nSeurasaari, Ilmaistapahtumat, 08.07.2020 — 05.08.2020\nKarunan kirkon perinteinen konserttikesä alkaa 8.7.\nSeurasaari, Ilmaistapahtumat, Yleisöopastus, 01.02.2020 — 02.02.2020\nTule mukaan kuulemaan kertomuksia pohjoisten kansojen luonnonuskosta ja nauttimaan Seurasaaren...


Nuorkauppakamari – maailman paras ”elämämkoulu” | Porin Nuorkauppakamari ry\nAlkuun › Blogi › Nuorkauppakamari – maailman paras ”elämämkoulu”\nJulkaistu 5.2.2018 Julkaisija jcpori\nMuuan nuorkauppakamarilainen piti kerran kuuluisaksi tulleen puheen, jossa hän kehotti ihmisiä pohtimaan oman etunsa sijaan ennemmin sitä, mitä voimme yhdessä tehdä ihmiskunnan hyvinvoinnin edistämiseksi. Kamaritoiminta on loistava esimerkki siitä, miten yhteistyöllä saadaan aikaan suuria asioita, jotka heijastuvat ympäröivään yhteiskuntaan asti.\nOn suorastaan häkellyttävää, että toiminta tuntuu olevan monille yhtä luonnolliselta kuin hengittäminen. Luulen, että tämä johtuu siitä, että aivan kuten elämän muillakin osa-alueilla, kamarissa asiat tehdään yhdessä. Aina se ei tietenkään ole ruusuilla tanssimista, vaan haasteita tulee matkan varrella väistämättä vastaan. Toiminta kuitenkin opettaa joka päivä jotain uutta, jos siihen vain antaa itselleen mahdollisuuden. Haasteiden kohtaaminen onkin nähdäkseni kiinni asenteesta; lannistuako ensimmäiseen vastoinkäymiseen, vai yrittääkkö keksiä keinoja ongelman ratkaisemiseksi. Yksin kukaan ei tietenkään selviä kaikesta, mutta juuri pahimmilla epätoivon hetkinä pitääkin muistaa, että meillä on kamarissa toisemme; yhteisö, joka ei jätä pulaan. Olennainen osa kamarilaisuutta onkin yhteisöstä hehkuva asenne. Kamarilaisuus on elämäntapa ja samalla myös maailman paras harrastus.\nAlussa mainittu kamarilainen pääsi omalla asenteellaan pitkälle – Yhdysvaltain presidentiksi saakka. Sanat ovat nimittäin John Fitzgerald Kennedyn, jonka kerrotaan arvostaneen kamaritoimintaa paljon. Hänen kerrotaan sanoneen: ”Harvard antoi minulle muodollisen koulutuksen, mutta JCI antoi minulle koulutuksen elämää varten.” Olkaamme siis ylpeinä toisiltamme oppia ammentavia ”elämämkoululaisia”. Yhdessä olemme enemmän, yhdessä olemme nuorkauppakamari.\n‹ Vuoden 2017 Porilainen Maineteko valittu – tunnustus Porilaiselle rakkauskirjeelle ja brändiuudistukselle\nKokeilukulttuurilla kohti menestystä ›


Heidin Väkerrykset: Juhlaa\nVuosi on vierähtänyt nopsasti\nja ikää tuli taas lisää.\nViimeiseen vuoteen onkin mahtunut paljon kaikkea mukavaa\nja uusia juttuja.\nSuurimpana ja hienoimpana Tyttösen syntymä ja kasvaminen.\nMies muisti minua ihanalla lahjalla:\nWoolia ja Vilijonkka-muki.\nLangoista tykkään aina, niitä ei voi koskaan olla liikaa!\nMuki on hyvä lisäys Muumimuki-kokoelmaan.\n(Äitienpäivänä sain Muumimamma-mukin) =)\nVielä ihanampi lahja oli "shoppailupäivä" pitkästä aikaa!\nTyttönen jäi mummolle hoitoon\nja me suunnistimme Tamperetta kohti.\nTätä reissua olin vähän toivonutkin,\nmutta ylläriä löytyi matkasta!\nVaikka pikkubudjetilla lähdettiin reissuun, tuli tehtyä paljon löytöjä!\nMatkalla käytiin ensin Hämeenkyrössä kirpparilla,\nsiellä kun on kotikaupunkia paljon suurempi kirppis.\nJa löytyihän sieltä...\nTälläistä olen hetken havitellut makkariin yö/nukutteluvaloksi.\nMaija Mehiläinen-kirja 1€\nTämäkin tuttu sieltä omasta lapsuudesta,\npakkohan tämä oli ottaa kirjakokoelmaani.\nPikaisesti poikettiin kurkistamassa Elossa,\nsiellä kun ei oltu vielä aikaisemmin käyty.\nLindexiltä ostettiin Tyttöselle vähän "jarruja" ja uimapökät tuliaisiksi.\nPlaston mopo 4,50 €\nTämä oli Miehen löytö, ylläri!\nPitäähän sitä tytöllä tietysti mopo olla... =)\nMutta hyväkuntoinen ja edullisesti.\nPalapeli 0,50 €\nNäitä lähtee aina mukaan, tämä on uusi, vielä muoveissa!\nKontissa oli kyllä aika korkeat hinnat,\nme löydettiin nämä edulliset sieltä joukosta... =)\nLisäksi löysin kaksi flanellista pussilakanaa,\njoita olen imuja varten etsiskellyt.\nTaas edullista vaippamateriaalia ja imee hyvin,\nkun ovat käytettyjä.\nJa sitten se ylläri:\nauto suunnisti kohti Tampereen Ikeaa !!!\nTämä oli todellinen ylläri,\nminä kun luulin, että Ikea aukeaa vasta syksyllä...\nKiva kyllä, kun nyt on Ikea "lähellä" (n. 100km),\npääsee käymään useammin. Jee!\nMuutaman kerran olen Espoossa käynyt,\nmutta kun sinne on niin huisin pitkä matka.\nKaikkea pientä kivaa ja edullista tarttui mukaan.\nVähän kangasta, Tyttöselle muovisia lautasia,\nlaseja, pehmolelu ym.\nTuon lampunkin olisi tietysti täältäkin saanut...\nJa täytyy kyllä sanoa,\nettä Mies kärsivällisesti oli mukana,\nvaikka minä hipeltelin vähän kaikkea...!\nKiitos vielä, oli mukava päivä!\nNäin kauniin kehyksenkin sieltä löysin,\npääsi Tyttösen syntymätaulu vihdoin seinälle.\nMeillä opittiin sunnuntaina myös jotain uutta: ryömimään!\nPienesti on Tyttönen jo hetken mennyt etenpäin,\nmutta nyt ihan kunnolla mennään.\nÄiti ja Iskä tietystä jännityksellä seuraa ja kannustaa!\nTuo meidän pieni vauva ryömii!\nNiin se aika vain menee eteenpäin...\nJa näin on kuulkaas muikea ilme,\nkun pääsee vihdoinkin sinne minne haluaa!\nTunnisteet: kirpparilöytöjä, Tyttönen\nOnni 8. kesäkuuta 2010 klo 11.43\nMinullakin oli lapsena tuollainen punainen mopo ja se oli ihan huippu.Tosi vanhanakin vielä tykkäsin sillä ajella.Lopulta se muutui vaalenpunaiseksi kun aurinko poltti sen. :D pitääpä itsekin pojalle tuollaista alkaa etsiskelemään.\nMeillä ei vielä ihan ryömitä..on niin mukavuudenhaluinen että mitäs sitä turhia kun äippä kantaa kuitenkin ;)kovasti on kyllä yritetty kannustaa..näyttäisi vähän siltä että ryömiminen saattaa välistä jäädä ja konttaamaan suoraan lähtee..siihen malliin nousee jo polvilleen.Sitten saakin olla tarkkana minne kaikkialle ne pienet ehtii :)\nSani 8. kesäkuuta 2010 klo 11.55\nHienoja löytöjä ja onnea pienokaiselle uudesta taidosta :)\nPaaPii 8. kesäkuuta 2010 klo 16.56\nKiva lahja tuo yllärireissu :) Hyviä löytöjä löysitte pikkumatkalta!\neve 8. kesäkuuta 2010 klo 23.24\nIhana lahja! Parempaa en osaisi toivokaan! Voi kun onnistus joskus meilläkin sellainen kahdenkeskeinen reissu!\nUskomatonta miten nopeasti aika menee kun seuraa toisten lapsia, omien kohdalla se tuntuu menevän hieman hitaammin..\nJaana 9. kesäkuuta 2010 klo 10.22\nSattumalta eksyin blogiisi ja täytyy sanoa, että se on IHANA! Tuo muistipeli oli aivan loistava idea! Loistava!\nOikein ihanaa viikonjatkoa sinulle! Taidanpas käydä useammin visiteeraamassa!\nHeidi 9. kesäkuuta 2010 klo 13.59\nKiitos meidän molempien puolesta! Oli kyllä ihan kivaa vaihtelua arkeen tuo päivä. Kiire vain lopulta tuli takaisin kotiin, kun Tyttönen piti saada ajoissa puurolle ja nukkumaan.\nEi kaikkien lahjojen ja muistamisten tarvitse olla materiaa tai kallista, pienet asiat tai teot ovat monesti mielekkäämpiä ja arvokkaampia! Hyviä myös ekologiselta kantilta katsottuna! =)\nJaana: Tervetuloa vain! Mukavaa, jos poikkeat toistekkin! =)\nAnonyymi 9. kesäkuuta 2010 klo 20.27\nOnnea täältäkin suunnalta :)\nJa onnea neidille uudesta taidosta =)\nTuollaiset yllätykset on ihania piristeitä arjen keskellä, kyllä se vaan tosi on että elämä on parasta huumetta. Ei siihen välttämättä tarvita rahaa tai materiaa; ajatushan on tärkein.\nHeidi 9. kesäkuuta 2010 klo 21.11\nEena 9. kesäkuuta 2010 klo 21.13\nOnneksi olkoon lisävuodesta! Tytöllä näyttää olevan jo varsin kova vauhti - kummipoikani on varsin samoissa ikäkuukausissa, näyttää tuo liikkeelle lähtö niin tutulta. :)\nEmma 10. kesäkuuta 2010 klo 15.22\nOnneksi olkoon, ja upeita löytöjä taas! Meilläkin on tuo mopo, samoin tähtilamppu :D\nHeidi 19. kesäkuuta 2010 klo 20.47\nKiitos vain! =)


Sormikkaat hinta, alennus ja tarjoukset | Minun Tarjouslehteni\nEtusivu > ... > Tuotteet > Sormikkaat\nSormikkaat hinta ja alennus\nEtsitkö tarjouksia ja alennuksia tuotteesta sormikkaat? Saatat viettää paljon aikaa miettien, miten voisit säästää rahaa ostaessasi tuotteita, kuten sormikkaat. Tältä sivulta löydät yhteenvedon kaikista tarjouslehdistä, joissa tuote sormikkaat tarjolla edullisesti.\nMinun Tarjouslehteni tietää kaikista alennuksista, tarjouksista, mainoksista ja kuvastoista koskien tuotetta sormikkaat. Voimme etsiä parhaat tarjoukset ja kerromme sinulle ensimmäisenä, kun tuote sormikkaat on alennuksessa. Se tarkoittaa, että voit säästää uskomattomia summia viikoittaisista ostoksistasi. Tarkasta, kuinka paljon voit säästää tuotteesta sormikkaat tuoreimmista tarjouslehdistä.\nKatso tuotteen sormikkaat hinta suosikkimyyjilläsi\nJos haluat säästää rahaa, napsauta vain mitä tahansa mainoksista ja katso nykyinen hinta suosikkimyyjälläsi Lekolar. Jotta alennusten etsiminen olisi helpompaa, voit suodattaa näkyville tiettyjen brändien tarjouslehdet ja mainokset. Älä unohda, että Minun Tarjouslehteni -sivustolla voit myös tarkastaa alennuksia valtavasta valikoimasta muita tuotteita. Katso mahtavia tarjouksiamme ja aloita ostoksissa säästäminen. Meillä on kaikki mainokset ja tarjouslehdet Suomen parhailta myyjiltä, joten voit helposti vertailla suosikkiliikkeitäsi ja selvittää, missä säästät eniten rahaa. Se on nopeaa ja helppoa Minun Tarjouslehteni -sivustolla!\nSormikkaat - jälleenmyyjät