Aamukahvia ja iltateetä: Joulukortit\nYleensä ollaan miehen kanssa suunniteltu ja toteutettu yhdessä meidän joulukortit, vaan tänä vuonna se jäi tekemättä. Mies pääsi yllättäen viikoksi toiselle paikkakunnalle koulutukseen, joten se sotki vähän aikataulujamme. Emme olisi ehtineet teettää ajoissa valokuvista joulukorttejamme. No lauantaina olin Designtori Joulu -tapahtumassa ja tapojeni vastaisesti ostin valmiita joulukortteja. Mutta ihaniahan nuo Polkka Jamin kortit ovat. Leimasin niihin tyttöni kanssa Hyvää joulua -tekstit, joten saimme vähä askarellakin.\nLisäksi poikkesin Stockmannilla, jossa yllätyksekseni kaikista astioista sai -20 %:a alennusta. Pakkohan se oli sitten ostaa itselle Design Letters Arne Jacobsen -espressokupit, koska niitä voi käyttää myös adventtikynttelikkönä. Löysin myös mustia joulupalloja. Kuuseen ne eivät tule, mutta mietin niiden ripustamista ikkunaan.\nLähettänyt Katjuska klo 18.52\nTunnisteet: astiat, Desing letters, joulu, Polkka Jam\nSini 12. joulukuuta 2013 klo 20.26\nOlet tehnyt tosi kivoja hankintoja! :) Mulle kelpaisi kans. Ihanaa ja jouluista loppuviikkoa!\nKatjuska 12. joulukuuta 2013 klo 21.12\nKiitos samoin sinulle ja kiva kun kävit täällä :)\nMaija 14. joulukuuta 2013 klo 0.28\nMahtavia kortteja, ja nuo espressomukit!\nJohanna Y 15. joulukuuta 2013 klo 11.47\nTänään oli just HS:ssa kolumni joulukorteista. Polka Jamin kortit olivat mainittu ihan erikseen, siis positiivisena poikkeuksena normijoulukortteihin. :)\nJa kiva nähdä mekko käytössä :)\nKatjuska 22. joulukuuta 2013 klo 19.12\nToivottavasti vastaanottajatkin tykkäsivät korteistaan! Johanna: mekko on nykyään yksi suosikkimekoista. Tänäänkin se piti saada päälle.


Ero sivun ”Chiribiri” versioiden välillä – AutoWiki\nEro sivun ”Chiribiri” versioiden välillä\nVersio 26. maaliskuuta 2020 kello 21.26 (muokkaa)\n(Ak: Uusi sivu: '''Chiribiri''' on vuosina 1910–1928 valmistettu italialainen automerkki. Chiribiri-tehtaan viimeinen automalli oli 1925 esitelty Chiribiri Milano. Siinä oli 1485 cm³...)\nNykyinen versio 26. maaliskuuta 2020 kello 21.29 (muokkaa) (kumoa)\n'''Chiribiri''' on vuosina []–[] valmistettu italialainen automerkki.\nChiribiri-tehtaan viimeinen automalli oli 1925 esitelty Chiribiri Milano. Siinä oli 1485 cm³ [[R4]]-ottomoottori ja 4 vaihdetta. <ref>Marco Ruiz: Suuri autokirja, sivu 49, suomentanut Jussi Juurikkala, Tammi, 1985</ref>\nChiribiri-tehtaan viimeinen automalli oli 1925 esitelty Chiribiri Milano. Siinä oli 4 ovea, kangaskatto, 1485 cm³ [[R4]]-ottomoottori ja 4 vaihdetta. <ref>Marco Ruiz: Suuri autokirja, sivu 49, suomentanut Jussi Juurikkala, Tammi, 1985</ref>\nChiribiri-yhtiön hallinnossa toimi Vittorio Valletta, josta myöhemmin tuli Fiatin pääjohtaja.\nNykyinen versio 26. maaliskuuta 2020 kello 21.29\nChiribiri on vuosina 1910–1928 valmistettu italialainen automerkki.\nChiribiri-tehtaan viimeinen automalli oli 1925 esitelty Chiribiri Milano. Siinä oli 4 ovea, kangaskatto, 1485 cm³ R4-ottomoottori ja 4 vaihdetta. \n↑ Marco Ruiz: Suuri autokirja, sivu 49, suomentanut Jussi Juurikkala, Tammi, 1985\nNoudettu kohteesta "https://autowiki.fi/index.php?title=Chiribiri&oldid=196506"\nSivua on viimeksi muutettu 26. maaliskuuta 2020 kello 21.29.


FYYSINEN TOIMINTA AHDISTUKSEN TORJUMISEKSI - TERVEYS 2022\nFyysinen toiminta ahdistuksen torjumiseksi\nHukuta haavat jääkaappiin ja etsi ratkaisua ruoan emotionaalisiin ongelmiin. Naisista ei ole pulaa, jotka pyrkivät täyttämään sisäisen tyhjiön diskonttaamalla herkkujen haitat. Mutta ole varovainen.\npakollinen ruoan kulutus Ahdistuksen ahdistus on yritys lievittää jännitteitä, jotka voivat häiritä tasapainoa ja olla haitallisia terveydelle. Epämukavuuden ja pettymysten välttämiseksi ei ole mitään muuta kuin etsiä vaihtoehtoja torju ahdistusta.\nOmavalvonta on tärkein, mutta rutiinin muuttamisella tasapainoisella syömisellä ja liikunnalla voi myös olla positiivisia tuloksia.\nfyysinen toiminta ahdistuksen torjumiseksi Se on loistava tapa stimuloida lisääntynyttä serotoniinin, hyvinvoinnin ja nautinnon aineen, tuotantoa.\nSerotoniini on luonnollisesti esiintyvä aine aivoissamme ja sillä on tärkeä rooli hermostossa. Se on välittäjäaine, ts. Se toimii ohjaamaan siirtoa neuronista toiseen ja säätelee unta, säätelee kehon lämpötilaa ja ruokahalua.\nToinen serotoniinin hyvin tunnettu tehtävä on sen vaikutus aivoihin, joka edistää kemiallista muutosta, joka pystyy tarjoamaan suuren ilon tunteen. Siksi serotoniini tunnetaan hyvinvointihormonina.\nSerotoniini vähentää myös noin 30% ahdistuksen oireet terveellisellä tavalla ja kaukana lääkkeistä.\nValitse haluamasi aktiviteetit. Se voi olla hyvä kävely, vesiaerobic, tanssi tai jopa kuntosaliharjoittelu. Ihannetapauksessa valittua toimintaa tulisi harjoittaa vähintään 30 minuuttia päivässä. Lisäksi hallita ahdistusta, liikunta estää fyysistä passiivisuutta, auttaa ylläpitämään kuntoa ja torjuu ylimääräisiä kiloja.\nJ. Krishnamurti - Brockwood Park 1976 - Discussion 2 - A mechanical way of living leads to disorder (Kesäkuu 2022)


Pikku-kelpit Kami ja Ledi: toukokuuta 2013\nTokokurssi, osat 1 & 2. Ja vähän aksaa\nPirulainen, tokokurssin kaksi ekaa kertaa on kirjaamatta...\nAloitettiin siis kaksi viikkoa sitten Ledin kanssa Tuija Seren alo-avo -tokokurssilla ja koska meidän ryhmän jälkeen treenaavassa alo-evl -ryhmässä oli kanssa tilaa, niin Kami pääsi viime viikosta alkaen siihen mukaan.\nEkalla kerralla treenasi siis vain Ledi, teemana oli luoksepäästävyys ja perusasento & seuraaminen.\nLuoksepäästävyydessä ei sen suurempaa ongelmaa, mutta täytyisi sitäkin muistaa treenailla aina välillä. Vähän tekisi koiran mieli pompata moikkaamaan tulijaa. Namittamalla pysyy kyllä ihan ok.\nPerusasentoa olen tehnyt pääasiassa nami kädessä, nyt jätetään se valmiina kädessä oleva nami pois ja palkka kaivetaan vasta kun koira on perusasennossa. Toimii ihan kivasti.\nSeuruuta olen tehnyt kanssa vain namilla imuttamalla. Palkka täytyy muistaa antaa enemmän edestä päin, Ledi kun tuppaa herkästi vähän jätättämään. Vasemmalle käännökset alkoivat onnistua vähän paremmin, kun sitä tehdään parin suoran askeleen jälkeen eikä paikallaan, kuten olen yrittänyt veivata.\nTokalla kerralla treenattiinkin ulkona. Ledin ryhmän teemana oli liikkeestä maahanmeno ja luoksetulo.\nMaahanmenossa tekniikka on hyvä. Ei muuta kuin pidentämään matkaa mitä etenen maahanmenon jälkeen ja vähän häiriöitä mukaan. Luoksetulossa täytyy muistaa palkkailla myös siitä pysymisestä vaikka Ledi tuntuukin ihan hyvin pysyvän. Nyt myös lähti säpäkästi ja tuli reippaasti, sivulletulo kovasta vauhdista on vielä vähän vaihtelevaa.\nKamin ryhmän teemana oli ruutu ja paikallamakuu.\nRuutua ei olla tehty taas aikoihin... Yritin ensiksi pitkällä matkalla näyttöruudulla. Kami lähti hyvin, mutta juuri ennen ruutua hukkasi ajatuksensa ja alkoi harhailla ja etsiä jotain. Kutsuin pois ja otettiin lähempää, onnistui ihan ok. Siitä sitten muutama toisto aina pikkasen matkaa lisäten.\nMuiden tehdessä ruutua treenailin jääviä, istuminen on vähän taas välillä hukassa, sekä kaukoja. Seiso-maahan –vaihdossa edistää ihan kauhiasti. Tätä on nyt jonkun verran tahkottu takapalkalla ja pitäen koiran edessä jotain lautaa tai muuta, ettei pääsisi eteenpäin. Toivottavasti tekniikka joskus uppoaisi kalloon. Muut vaihdot on hyviä.\nPaikallamakuu tehtiin 2 min, ohjaaja piilossa. Lonkalleenhan se aina kellahtaa, mutta muuten ok.\nTiistaina Ledi pääsi aksaamaan. Rata oli aika haastava ja vähän joutui tahkoamaan muutamaa kohtaa, kun koira ampui aina turhan kauas ja haki keppejä putken sijaan. Kepit meni muuten leijeröiden (putki välissä) tosi hyvin!\nLähettänyt Maija, Kami ja Ledi klo 16:51 Ei kommentteja:\nTunnisteet: agilitytreenit, toko\nSunnuntaina lähdettiin Ledin kanssa kisareissulle Vihtiin, matkaseuraksi saatiin Nina ja Riesa. Vihtiin luvattiin koko päiväksi ukkosta, mutta vielä mitä, kauhia helle siellä vaan oli! Oli kyllä jo aika kuuma ja raskas keli hiekkakuopan pohjalla, huh.\nEkalle radalle lähdettiin jotenkin puutteellisella fiiliksellä. Mä en tajunnut hetsata koiraa, kun Kamia ei ole koskaan tarvinnut hetsata. Mutta Ledi kaipaa näköjään pientä herättelyä, varsinkin vieraassa paikassa, kun niissä ollaan kerran tai kahdesti kisattu... Eka puolikas radasta meni ihan kivasti, mutta sitten tuli yksi rima alas ja omasta ohjauksesta taisi kadota paras terä, kun sen jälkeen töksäyteltiin enempikin. Lopputulos hyl.\nTokalle radalle sentään tajusin vähän hetsata koiraa ja lähti heti paljon terävämmin liikkeelle. Yksi rima täältäkin alas, muuten oikein kivaa menoa. Aika oli kisan paras :)\nKolmantena oli vielä hyppis. Koira ja ohjaaja kuumissaan ja väsyneitä. Alku mentiin tosi kivasti, mutta sitten kepeillä teinkin takaaleikkauksen vaikka piti tehdä valssi tai persjättö... Koiralla rytmi sekasin ja sitten tahkottiinkiin antaumuksella, että saatiin kepit tehtyä loppuun asti. Ja sen jälkeen olikin sitten ihan rytmi hukassa. Tästäkin siis hyl.\nAika kivasti Ledi jakso vaikka oli vieras paikka, kolme rataa ja tosi raskas keli. Täytyy vaan itse muistaa jeesata sitä pienellä lelun saalistuksella ennen rataa, että saa vireen kunnolla ylös.\nVideoita tulossa myöhemmin.\nLauantaina pojat teki taas verijäljen. Ledille lyhyt ja helppo, että varmasti onnistuu ja onnistuihan se. Kamin kanssa keskityin siihen, että annan sen mennä pois jäljeltä jos on mennäkseen ja hyvinhän se pyörähdyksen jälkeen aina palasi jäljelle takasin. Paitsi sillä kerralla, kun nenän edestä sinkosi jänis matkaan, sillon kyllä estin koiran etenemisen haluamaansa suuntaan ja palautin jäljelle ;)\nLähettänyt Maija, Kami ja Ledi klo 16:44 Ei kommentteja:\nPaimennusta ja uintia\nHupsan, vähän taas päivittämiset jäänyt...\nHelatorstaina oli paimennuspäivä. Kami sai tehdä yhden treenin hakuja, sain jopa vähän ottamaan etäisyyttä lauman takanakin. Vähän. Lisäksi Kami sai hetken toimia apukoirana, siinähän sitä saikkulaiselle tarpeeksi.\nLedi pääsi tekemään rataa J Haussa menin toki ihan lauman lähelle, koira kauniilla kaarella taakse ja hieno rauhallinen nosto. Poispäinajoa tehtiin ekaa kertaa, mutta sehän meni ihan nappiin. Ledi reagoi niin herkästi käskyihin ja itse osaan jo katsoa sitä hommaa sillä silmällä, että onnistuu ajo ihan linjaa pitkin vaikkei koiralla kokemusta olekkaan :D Hassua. Tasapainokuljetus oli ihan helppo nakki ja saatiinpa ne häkitettyäkin oikein kivasti. Siis hä? Lepsutin, joka on pari kertaa käynyt paimentamassa, pystyy periaatteessa ajamaan radan läpi! Ja eikun kisoja tsiigaamaan... No joo, ei se varmaan hankalampia lampaita saa liikkeelle eikä uskalla pysäyttää laumaa, joka meinaa karata, mutta toisaalta se on niin rauhallinen, ettei ainakaan omalla toiminnaallaan saa laumaa haluamaan karkuun. Eri asia tietty jos laumalla vaan sattuuu olemaan tosi vahva veto johonkin päin. Mutta olin mä ylpeä pikkupojasta, sama lauma taisi kaikilta muilta poispäinajossa enempi tai vähempi karata, mutta kiltti pikku-insinööri hoiti homman kotiin J\nLauantaina pääsi Kami testaamaan koirauimala Sirifan Ansan kanssa. Ansa nyt jo on kokenut polskija ja sen myötä Kamikin totesi paikan heti hyväksi. Tutulla keskittyneisyydellään se ui rauhassa allasta ympäri niin kauan kun ohjattiin ja tuli pois kun ohjaus lopetettiin. Sai kyllä oikein hyvää kuntouintia tehtyä! Loppupäivän olikin sitten ylen väsynyt koira auringossa raatona. Illalla lenkkeiltiin vielä Jaanan ja saksanseisoja Dumlen kanssa, saipahan Ledikin juosta itsensä pitkäsäärineidon rinnalla ihan uuvuksiin :D\nTänään pojilla on fyssari ja huomenna pitäisi soitella lekurille, että miten Kamin kanssa jatketaan. En mä oikein tiedä onko nykyinen kipulääkitys mitään auttanut. Ehkä se joo seisoessa varaa vähän tasapainoisemmin molemmille jaloille, mutta on sen liikkuminen takapäästä jotenkin jäykkää edelleen.\nLedillä alkaa torstaina tokokurssi, koitetaan nyt siinäkin hommassa aktivoitua ja sunnuntaina se pääsee Vihtiin kisamaan :)\nLähettänyt Maija, Kami ja Ledi klo 16:43 Ei kommentteja:\nKoirat eivät siis ole myynnissä, mutta jos jotakuta kiinnostaa niin vene olisi kaupan. Sopii koirallisellekin ihmiselle, reunat on tarpeeksi leveät ainakin kelpien kuljettaviksi. Ja veneessä tasapainoiluhan on hyvää jumppaa koiran syville lihaksillekin! Tämä on niin edullinen, että voi ostaa ihan koiran jumppalaitteeksikin ;)\nVoi sitten vaikka lähteä katsomaan tukkalehmiä Jurmoon\nLähettänyt Maija, Kami ja Ledi klo 14:07 Ei kommentteja:\nOh, laitanpa blogiin jo toisen kerran (!) reseptivinkin. Edellinenhän vinkkihän oli sienirisotto, nyt rupesi himoittamaan vihreät parsat. Niistä saa muuten kanssa hyvää risottoa, mutta nyt kokeilin pastaa:\nspagettia tai linguinepastaa\nLeikkaa parsojen varsista puiseva osa pois. Kuori ja leikkaa paloiksi/halkaise jos ovat paksuja.\nLaita pastavesi kiehumaan. Kuumenna paistinpannulla keskilämmöllä öljy ja paista parsoja 5-10 minuuttia, kunnes ne ovat sopivan pehmeitä. Lisää pannulle pinjansiemenet ja paista vielä muutama minuutti, kunnes ne ovat kauniisti paahtuneet. Mausta suolalla ja mustapippurilla. Jätä odottamaan pastan valmistumista.\nKeitä pasta pussin ohjeen mukaan. Kaada kattilasta keitinvesi pois (aivan pienen tilkan voit jättää pohjalle). Älä laita kattilaa enää levylle, sillä mascarpone ei pidä liian kuumasta. Lisää kattilaan pastan joukkoon parsat ja pinjansiemenet sekä mascarpone. Lisää tarvittaessa suolaa ja mustapippuria. Lautasella päälle reilusti parmesaania ja eikun mussuttamaan!\nMejää ja paimennusta\nKeskiviikkona tein pojille verijäljet. Nyt lisäsin pituutta edellisiin nähden jonkun verran, edelliset kun on olleet niin läpihuutojuttuja. Oiskohan Ledin jälki ollut nyt nafti 200 m ja Kamin nafti 400 m. Aika lyhyitä siis edelleen. Mutta saatiinpa vähän haastetta mukaan.\nKamin jäljellä oli pieni pätkä peltoa ja siinä meni aika paljon jäljestä tuulen alapuolella. Tämän mä tiedän olevan normaalia, mutta kuinka paljon sen voi antaa ottaa etäisyyttä siihen jälkeen? Mitä jos se on niin sivussa, että oikaisee vaikka ohi kulman ja kaadon? Ja jos näen sen selkeästi poistuvan jäljeltä, niin pitäisikö sitä estää? Opetanko estämällä, että jäljellä on pysyttävä vai, että voi mennä vähän huolettomastikin, kyllä se akka sitten puuttuu jos mennään liian kauaksi? Äh, tars päästä tenttaamaan jotain oikeaa harrastajaa. Pelto-osuuden jälkeen, metsässä, Kami oli paremmin jäljen päällä ja eteni jopa vähän rauhallisemmin kuin aiemmin (ja alussa) eli tuntui oikein hyvältä.\nLedin kanssa jouduttiin vähän hukkaan, mun moka. Koirakin tuntui menevän hämilleen ja aikamme pyörittiin, mutta sentään löydettiin loppupalkalle. Ledille seuraavaksi helpompi jälki ja itse oltava skarpimpana, että missä mennään!!\nEilen pojat pääsi paimentamaan. Ensiksi verkkotarhassa Ledille vaistonvaraista kuljetusta ja Kamin kanssa poispäinajoa. Sitten pellolla ensiksi Ledin kanssa häkissä reunaan ”tunkeutumista”, alkuun oli vähän hurjaa, mutta uskalsipa se lopulta jo kerran naksauttaa ilmaa lampaan takana, kun ei suma auennut, aika rohkeaa ;)\nKami pääsi tekemään kuljetusta ja häkitystä. Ihan nappiin J Sitten eroteltiin laumasta isommat uuhet pois ja jatkettiin vilkkaampien karitsojen kanssa. Näiden kanssa myös kuljetus ja häkitys. Häkityksessä jäi pari ensiksi ulos, mutta saatiin lopulta kaikki sisään, että yksikään karkasi verkkotarhalle isompien luo, mihin niillä oli hinku. Hyvä suoritus Kamilta pitkän tauon jälkeen!\nLedikin pääsi vielä kuljettamaan karitsoja. Alkumatkan oli mukana vähän puoliajatuksella, mutta saatuaan tehdä vähän ”töitä” eli laittaa jumittavan lauman liikkeelle ja estää karkureita poistumasta, alkoi into ja keskittyminen nousta. Näköjään jos on liian helppoa, se tipahtelee vielä pois vietistä. Mutta ihanan nöyrä ja rauhallinen se on.\nLähettänyt Maija, Kami ja Ledi klo 16:43 3 kommenttia:


Vanhemmat yrittävät kieltää energiajuomat alle 16-vuotiailta - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nKotimaa Julkaistu 03.09.2012 21:00 (Päivitetty 23.09.2012 12:14)\nEnergiajuomien myyminen alle 16-vuotiaille halutaan kieltää kansalaisaloitteella. Suomen Vanhempainliitto ja Förbundet Hem och Skola i Finland ovat tänään aloittaneet nimien keräämisen kiellon puolesta.\n– Meidän mielestämme energiajuomat eivät kuulu lasten arkeen. Energiajuomia ei todellakaan suositella lapsille, ja niissä ei ole mitään sellaista, mitä lapsi tarvitsee, sanoo Suomen Vanhempainliiton toiminnanjohtaja Tuomas Kurttila.\nVanhempien huolenaiheena on ennen muuta energiajuomien sisältämä kofeiini. Piristävän kofeiinin pelätään muun muassa vaikuttavan lasten unen määrään sekä ruokailutottumuksiin.\n– Olemme pitkään saaneet palautetta kauppiailta, vanhemmilta ja kouluista. Opettajat kertovat levottomuudesta ja kauppiaat pienistä koululaisista jonottamassa energiajuomia. Kun mahdollisuus kansalaisaloitteeseen tuli, tartuimme siihen nopeasti, Kurttila kertoo.\nKurttilan mukaan monet vanhemmat ovat myös huolestuneita mainonnasta ja energiajuomien yhdistymisestä siidereihin ja lonkeroihin.\n– Monet tölkit muistuttavatkin lonkerotölkkejä, Kurttila sanoo.\nJoissakin kaupoissa on tähänkin mennessä rajoitettu energiajuomien myymistä alaikäisille. Lainsäädännössä tällaista myyntirajoitusta ei kuitenkaan ole. Sen sijaan energiajuomien varoitusmerkinnöissä lukee, että niitä ei suositella lapsille, raskaana oleville tai kofeiiniherkille.\nLakialoitteen saamiseksi eduskunnan käsittelyyn tarvitaan 50 000 allekirjoittajaa. Kurttilan mukaan Vanhempainliitto on asiassa liikkeellä tosissaan. Vanhempainyhdistykset aikovat järjestää nimien keräystapahtumia kouluissa ja päiväkodeissa.\nPerussuomalaisten Helsingin piirissä kuohuu Haglund Ylelle: Suhtautuminen Islannin ilmavalvontaan myönteinen


Keskustelu - Mitä harrastit lapsena? Entäs nyt aikuisena? | Sana vapaa | Meidän Perhe\nMitä harrastit lapsena? Entäs nyt aikuisena?\n.Itse kävin alle kouluikäisenä jossain satujumpassa tms. Itse en kyllä tuota muista, mutta äitini on kertonut, että kun naisten "voimistelu" oli kyläkoulun alakerrassa, yläkerrassa oli 3-6 vuotiaiden satujumppa. Äitini kävi tuossa voimistelussa ja mä sitten pääsin mukaan.\nSitten joskus 9-12 vuotiaana harrastin jotain jumppaa, kun äidilläni oli samaan aikaan opiston ompelukerho tai vastaava. Jumppa ei vaan ollut se mun juttu. Varsinkin, kun olin hieman pullea ja se ohjaaja oli sellainen nuori nainen, joka veti melkein aina jotain himojumppaa kuin me oltaisiin oltu jotain aikuisia.\nKävin myös muistaakseni yhden vuoden jossain 4H:n kerhossa tai vastaavassa vai olikohan se tyttökerho? No joku kerho se oli kuitenkin. Olin muistaakseni 9-10 vuotias. Olihan tuolla kivaa, mutta en tykännyt ohjaasta ja sen takia lopetin.\nJa sitten aloitin 9 vuotiaana kansantanssin ja sillä tiellä ollaan vieläkin. Olen tanssinut nyt 18 vuotta eikä loppua näy. Ohjaan myös seuran lapsiryhmiä.\nSitten luin lapsena paljon. Luin varmaankin kaikki meidän "lähi"kirjaston lasten- ja nuortenkirjat varmaankin neljästi tai viidesti ja osan myös aikuistenkin kirjoista. Luin 5-10 kirjaa viikossa eli viikonloppuisin saattoi mennä kaksikin kirjaa. Nykyisin luen ehkä yks-kaks kirjaa viikossa. Riippuu vähän kiireistä ym.\nJa lapsena harrastin myöskin kirjeenvaihtoa (mulla oli varmaankin 100 kirjekaveria ympäri maailmaa ja osan kanssa myös swappailin). Isäni kuoleman jälkeen suurinosa kirjekavereista lopetti kirjoittelun, ihmettelin miksi. Nykyisin olen miettinyt, että voisin taas alkaa kirjeenvaihtoon. Muistan, että yhden saksalaisen tytön kanssa kirjoiteltiin 10 vuotta ja yhden skotlantilaisen tytön kanssa kirjoiteltiin 11 vuotta.\nNykyisin harrastan lukemisen ja kansantanssin lisäksi kantritanssia, jonka aloitin 8 vuotta sitten. Muuhun ei oikeastaan ole aikaa, koska tanssitreenejä on kolme kertaa viikossa.\nLapsena kävin kuorossa, partiossa ja pelasin jalkapalloa. Ekaksi jäi kuoro ja sitten vaihdoin jalkapallon suunnistukseen. Teininä harrastuksinani oli partio, suunnistus ja oman koiran kanssa puuhailu. Lukiossa mulla jäi oikeastaan kaikki harrastukset. Nyt aikuisena harrastan jälleen suunnistusta. Lisäksi juoksen aktiivisesti.\nOlen myös alkanut harrastaa käsitöitä, varsinkin neulomista ja virkkaamista. Tämä on kyllä aika kausittaista. Olen myös lukenut aina paljon, varsinkin lapsena. Lukuharrastuskin on nykyään valitettavan kausittaista. Netti vie liikaa aikaa kirjoilta :-(\nja samoin yhä aikuisena harrastan liikuntaa (jumppaa, pyöräilyä) joka päivä.\nKävin jazzbaletissa siten, että maksoin aina yhden tunnin kerralla. Olin 9v ja sitä jatkui vain vuoden.\nLapsena liikuin paljon, pyöräilin, hiihdin , luistelin, kiipeilin, vaeltelin metsässä, kävin aika useasti uimahallissa uimassa n. 5v lähtien. Lisäksi kesällä mummilassa uitiin monta kertaa päivässä. Tykkäsin piirtää ja lukea. Kirjoitin päiväkirjaa 7v alkaen. Ynm.\nYläaste iässä kävin lähes joka viikonloppu laskettelmassa. 12v sain koira ja sen kanssa kävin koulutuksissa ja kokeilin vähän joka lajia, käytin sitä myös näyttelyissä. Lenkkeilin sen kanssa paljon. Kävin dogsitter kurssin ja hoidin toistenkin koiria ja kissojakin maksua vastaan. Tykkäsin myydä kaikenlaista esim. lehtiä ovelta ovelle. Jaoin myös mainoksia.\nMinulla oli heppahulluja ystäviä ja niiden kanssa kävin joskus tallilla hoitamassa näiden apuna niiden hoitohevosia. Itse pidin enemmän koirista.\nOmistan edelleen koiran, mutta en enää harrasta sen kanssa muuta kuin lenkkeilyä ja metsässä vaeltamista. Se onkin tällä hetkellä ainoa harrastukseni.\nklo 19:36 | 1.1.2009\nbalettia, sudenpentuja ja seurakunnan kerhoa. Nyt tanssia, etenkin lattaria.\nklo 14:18 | 1.1.2009\naikuisena hevosia ja raviurheilua!\nNyt nelikymppisenä harrastuksiini kuuluvat säännöllisesti jumppa ja avantouinti, satunnaisemmin kaikenlaiset käsityöt.\novat olleet tyttökerho n. 10 vuotiaaksi, kerhon ohjaajana toimin 12-14 -vuotiaana.\nPartiota harrastin 8 -vuotiaasta aina 15 -vuotiaaksi, pari viimeistä vuotta olin myös laumanjohtajana.\nSitten harrastin ratsastusta ja hevosia 7 -vuotiaasta aina 17 -vuotiaaksi. Ratsastus sitten jäi, kun muutin toiselle paikkakunnalle opiskelemaan ja siellä harrastaminen oli lähes puolet kalliimpaa kuin kotiseudulla, joten opiskelijana ei ollut siihen varaa.\nLisäksi harrastin lukemista (luin myöskin 5-12 kirjaa viikossa! kirjastotäti ihmetteli luku-intoani, aluksi ei meinannut lainata yli 6 kirjaa kerralla... Oli joku kirjaston sääntö ettei lapset saaneet lainata kerralla kuin 6 kirjaa. Mun kohdalla sitten teki poikkeuksen, koska kirjastoon oli aika matka ja kävin siellä sitten kerran viikossa)\nMinäkin harrastin kirjeenvaihtoa, pitkäaikaisin kirjekaveri asui Hangossa ja kirjoittelimme 8 vuotta!\nKaikenlaista muutakin tuli harrastettua. Talvisin kävimme kavereiden kanssa hiihtämässä viikonloppuisin pitkiä hiihtolenkkejä järven jäällä, vaikka koulussa hiihtäminen oli kauheaa pakkopullaa =o)\nNyt aikuisena harrastukset on erilaisia. Ainoastaan lukeminen on säilynyt! Tosin harvemmin tulee luettua, tyyliin kirja kahdessa viikossa. Lapset ja heidän harrastukset vievät paljon aikaa, mutta olen nyt alkanut panostamaan myös itseeni. Käyn 3 kertaa viikossa kävelylenkillä, uimassa käyn 1-2 kertaa viikossa ja satunnaisesti yritän käydä kuntosalilla. Sitä pitäisi vähän saada säännöllisemmäksi, jotta olisi jotain hyötyä.\nLisäksi nykyään tulee käsitöitä tehtyä jonkun verran, lähinnä neulomista. Kivaa puuhaa, kun samalla voi vaikka telkkaa katsoa tai neuloa voi vaikka työmatkalla tai jos junalla menee jonnekin kauemmas.\nsatujumppa, rytminen voimistelu, moderni tanssi, kilpatanssi, teininä chaarleading.\nAikuisena jooga, lenkkeily, kuntosali.\nMeilläpäin oli paljon "iltapäivätoimintaa" alakoululaisille. Oli erilaisia liikunta-, näytelmä- ja askartelukerhoa. Oikeastaan joka päivälle jotain, eipähän tarvinnut olla yksin iltapäivisin kotona. Lisäksi kävin hiihtämässä, laskettelemassa, yleisurheilemassa. Jokusen vuoden myös kansantanssi kuului harrastuksiini. samoin postimerkkien keräily ja yhden vuoden kokeilin taidekerhoakin.\nMyöhemmin kävin jumpalla enemmän ohjatusti, pelasin koripalloa muutaman vuoden. Liikunta kuului aktiivisesti muutenkin nuoruuteeni. Pikkupaikkakuntamme nuoriso kokoontui usein pelaamaan pesäpalloa ja/tai sählyä yhdessä. Ei meillä mitään seuraa ollut takana, joku vaan jutteli meille pelivälineet käyttöön ja paikan harrastaa.\nNykyisin harrasta jumppaa oman terveyteni sallimissa rajoissa. Lisäksi käyn takomassa rautaa ja teen hopeasta koruja. Kotona neulon ja aina välillä innostun ompelemaan. Huonekalujen kunnostus ja kaikenlainen nikkarointi on myös lähellä sydäntäni. Kun vain joskus saisin kunnon tilat ja laitteet harrastuksilleni. Joululahjaksi sain sentään oman sähköhöylän.\nlapsena kävin maksuttomsisa kuvataidekerhoissa ja luin koko kirjaston lastenosaston pariin kertaan läpi. Kerran olin puoli vuotta jumpassa, mutta vanhempani pitivät sitä liian kalliina.\nAikuisena olen harrastanut edelleen kirjallisuutta ja kuvataidetta (jopa ammattini on välillä liittynyt taideaineisiin, joita olen opiskellut yliopistossa muutaman muun aineen lisäksi), sekä juossut (viime aikoina valitettavasti jäänyt, pitäisi taas aloittaa) ja harrastanut erittäin aktiivisesti järjestötoimintaa.\npiirustuskerho, näytelmäkerho, kuoro, ja kansantanssi. Välillä harrastin ratsastamista ja lentopalloa. Myöhemmin myös erilaisia aerobic ja tanssitunteja (moderni, afrikkalainen, paritanssi....) Lisäksi kirjoitin runoja ja luin paljon kirjoja.\nNykyään kirjoitan edelleen runoja, mutta lukea ei oikein meinaa ehtiä...\nKäyn myös vähemmän tai enemmän säännöllisesti kokeilemassa erilaisia tanssikursseja.\nklo 14:31 | 1.1.2009\nsitten pari vuotta telinevoimistelua (12-14v)\nsitten vähitellen tuli kuvioihin mukaan juoksu, pyöräilin paljon... jne. kunnes noin 18v. aloitin triathlonin.. siinä meni noin 7 vuotta.. sitten nyt aikuisena on tullut kokeiltua judoa ja pitkän matkan juoksua, 3000m aitajuoksua, kiipeilyä jne.. tukholman marathonille menossa... 2009 toukokuussa..\nterveiset tutuille jos tunnistatte.. :)\nIhan pienenä harrastukseni eivät kuitenkaan olleet kovin sitovia. Kävin alle kouluikäisenä satujumpassa. Ala-asteen ekoilla luokilla muistan jonkin aikaa käyneeni taidekerhossa. Sitten n. 10-vuotiaana minulle tuli hirveä tarve saada harrastuksia, siis omia, "kunnon" harrastuksia, ja suuresta toiveestani meille hankittiin piano ja pääsin pianotunneille 4. luokan alusta alkaen. Seuraavina vuosina aloin soittaa myös kahta muuta instrumenttia, joista toisesta tuli varsinainen pääinstrumenttini.\nMonen vuoden ajan kävin\n- kahden tai kolmen eri soittimen soittotunneilla\n- musiikin teoriatunneilla (pakollisia musiikkiopistossa)\n- ilmaisutaidossa, johon liittyi myös näytelmäprojekteja.\nMuistelen, että minulla oli yläasteella harrastusmeno jokaiselle arki-illalle ja välillä viikonlopuillekin. :) Mutta halusin tehdä kaikkea, yhteenkään harrastukseen ei koskaan pakotettu. Kuskaamisiakaan ei tarvittu, koska välimatkat olivat lyhyitä. Kesät vietin kesäteatterilla.\n8. luokalla oli noin vuoden vaihe, jonka aikana harrastin myös kävelyä ja lenkkeilyä, mutta harmikseni liikunnalliset harrastukset eivät olleet nuorempana minun juttuni... Sen sijaan luin myös valtavan paljon, kirjoitin päivittäin päiväkirjaa ja olin perinteistä paperikirjeenvaihtoa.\nMeninkin sitten taidelukioon, jossa pääsin jatkamaan harrastuksiani. Nykyään, aikuisena, harrastukseni ovat osin samoja, osin erilaisia. Harrastan tai olen harrastanut pitkään:\n- aktiivista järjestötoimintaa\n- kuoroa ja esiintyvässä ryhmässä laulamista\n- kirjoittamista ja lukemista\n- monia liikuntalajeja uinnista kuntosaliin\nNäistä kuitenkin laulaminen ja käsityöt ovat leimallisimpia. Pianoa toki soittelen edelleen ja niitä muitakin instrumentteja, mutta en enää osaa pitää niitä harrastuksina, kun en enää käy tunneilla.\nMiten saatoin unohtaa!\nSiis, vaikken muuten harrastanutkaan liikunnallisia asioita, harrastin kyllä kansantanssia ala-yläasteella n. 1,5 vuoden ajan! Tämä piti muistaa mainita avaajan viestiin viitaten. :) Yliopistossa olen aina silloin tällöin palannut kansantanssin alkeiskursseille, ja se on myös aina yhtä hauskaa. Valitettavasti en ole siunattu suurilla lahjoilla tanssissa, joten se on aina jäänyt lapsipuolen asemaan. Silloin teini-iässä kyllä kävin Norjassa asti tanssiporukan mukana. :)


Pentti-Oskarin päiväkirjat | Positiivarit\nPentti-Oskarin päiväkirjat Pentti-Oskarin päiväkirjat\nEtusivu > Ajatuksia > Blogit > Pentti-Oskarin päiväkirjat\nPentti-Oskari Kangas on Turun seudulla toimiva matkailuyrittäjä, joka on elämässään päässyt kokemaan elämää niin muusikkona, opettajana, matkailuyrittäjänä Höyrylaiva Ukkopekan kapteenina, Herrankukkaron vanhanaisäntänä ja Vaakahuoneen musiikki-isäntänä. Kangas on tunnettu myös hyväntekijänä Lotus Hill -projektinsa kautta. Pentti-Oskari auttaa monin avuntarpeessa Sri Lankassa olevia lapsia ja köyhiä perheitä. Blogissa pääsemme seuraamaan tämän positiivisen maailmanmatkaajan vaiherikkaita edesottamuksia!\nTS: Lyökin poika sai mitalin, jota piti ensin vitsinä\n20,12,2021 Pentti-Oskari Kangas\nJulkaistu Turun Sanomissa 20.9.2021 – Herrakukkaron saaristolaisfiilinki ja henki minulla oli mielessäni jo silloin, kun tämä avattiin. Rekvisiittaa on hankittu kotisaarelta ja lisää pikkuhiljaa myös Rymättylästä, Pentti-Oskari Kangas toteaa omaa kyläänsä katsellen. Fiilinki, henki ja hymy ovat vieneet Pentti-Oskari Kankaan pitkälle. Tunnustusta hän on saanut köyhien lasten hyväksi tehdyistä avustusprojekteista. Kirjoittaja: SUSANNE HILTUNEN Naantalilainen matkailuyrittäjä… Lue lisää\nNaantalissa Oskarin päivänä 1.12.2021 Yhteistyökumppanimme ovat jatkuvan epätietoisuuden vallassa kummilastemme olosuhteista kyyneleen muotoisella saarella. Tuo pian 30 vuotta käyttämäni kuvaus on edelleen voimissaan, kuten yhden asioidemme hoitavista Timo Främlingin alla olevasta pitkän ajan päiväkirjasta käy ilmi. Ensiksi vastaukset kolmeen eniten esitettyyn kysymykseen: 1. Menemmekö jälleen tänä talvena saarelle? Emme tiedä. Pahalta näyttää. Riskinottokykymme on rajallinen. Tilanne… Lue lisää\n21.6.2021 Paratiisisaarella ei kaikki ihan hyvin\n21,6,2021 Pentti-Oskari Kangas\nNaantalissa 21.06.2021 Katso kuvat viestin lopusta. Murheekseni joudun kertomaan, että kauniilla sanoilla kuorrutettu Ceylon on nyt kyyneleen muotoinen saari. Koronavirus on peittänyt hymyjen saaren suruun ja se leviää vauhdilla. Naapurimaan Intian paha koronatilanne on levinnyt saarellemme. Olemme edelleen päivittäin yhteydessä saarelle ja uutiset ovat päivä päivältä surullisempia. Meidänkin tuttavapiirimme useimmissa perheissä polttohautaukset ovat arkipäivää. Virallisiin… Lue lisää\nOletteko Sri Lankassa? Onko Lotus Hill hanke voimissaan? Miten siellä voidaan? Onko korona yhtä hurja siellä kuin naapurimaassa Intiassa? Voiko sinne matkustaa? Oletteko itse säilyneet koronalta? Miten voi jalaton poika Eranka? Entä urheilevat sisarukset ja naapurin tyttö Thissumi? Kysymyksiä on ja tulee. Ymmärrän huolet. Sanoisin yhteisesti, että kaikki ihan hyvin. Olosuhteisiin nähden. Etätyöläisiä Me olemme… Lue lisää\n17.12.2020 Koronakirjeenvaihtoa hymyjen saarelta\n17,12,2020 Pentti-Oskari Kangas\nNaantalissa 17.12.2020 Takamaalla on hyvä asua Kuten aiemmin kerroin, Sri Lankan valtio sijaitsee meille hyvin tunteman nimisen CEYLONIN saarella. Ihmiset kulkevat nykyään yksinomaan lentoteitse saarelle ja pois sieltä. Kun covid iski, hallituksen reagointi oli yksinkertaista. Lentoasema kiinni. Se oli siinä. Kiinalaisia työntekijöitä oli ehtinyt tuoda virusta, mutta karanteenialue oli helpohkoa heidän china-town -tyyppisen elämänsä vuoksi. Mutta… Lue lisää\n10.11.2020 Ihmisen ikävä toisen luo\n10,11,2020 Pentti-Oskari Kangas\nRakkaat ystäväni! Onko Sri Lankan hommat hoidossa? No on! Mutta siitä huolimatta hieman tausta- ja lisätietoa: CEYLON ON LUKOSSA Etätyö on nyt muotia. Niin meilläkin. Mutta ihan vähän. Jokavuotinen fyysinen läsnäolomme paikan päällä saattaa nyt jäädä tältä talvelta väliin. Se vaan on nyt fakta. Ceylon on saari ja se on nyt lukossa. Kiinni. Ainoa matkustuskeino sinne… Lue lisää\n1.6.2020 Yhden ihmisen koko maailma\n1,6,2020 Pentti-Oskari Kangas\nKerron jälleen tarinan. Tositarinan. Yksi monista. Thissumi 6v Talvikotimme naapurissa pienen viidakkotien varrella lävitsepääsemättömän viidakon hetteikön vierelle köyhän kylämme nuori perhe rakensi vastikään roskalaudoista kodin. Sadekauden aikana se painui liejuun. He rakensivat uudelleen talon noin 2 vuotta sitten. Tyttäreni Noora ja hänen Butik -salonkinsa asiakkaat ostivat sementit ja tiilet ja Lotus Hill tukijäsenten avulla he… Lue lisää\nKirjoitan jälleen positiivisen tarinan. Taustana on kiitollisuus ystävyydestä. Viime perjantain vastaisena yönä heräsin. En saanut unta. Huomasin, että ajatukseni pyörivät Jyrki Kankaan ympärillä. Pohdin mietteissäni vuosikymmenien aikaista ystävyyttämme. Kirjasin muistokirjoitusta Jyrkistä. Tapanani on ollut kirjoittaa näihin kirjeisiini muistokirjoituksia menehtyneistä ystävistäni. Viimeksi Lasse Mårtensonista ja Jukka Virtasesta. Olen ollut tiiviisti yhteydessä Jyrkiin ja siten olen ollut… Lue lisää\n20.2.2020 Mahotonta menoa hymyjen saarella\n19,2,2020 Pentti-Oskari Kangas\nRakensimme jo enne tsunamia saarelle talvikodin, joka toimii työmme tukikohtana. Se sijaitsee köyhän kylän reunalla. Aitamme takaa aukeaa oikea ja aito viidakko, lävitse pääsemätön upottava hetteikkö. Pihallamme oli kypsymässä iso banaaniterttu. Pitkään olin odotellut sen valmistumista. Raakoja saa Suomestakin. Katselin illalla, että ne alkavat kellertää ja olla kypsiä. Olin hakemassa aamulla banaaneja ja kuulin, kuinka naapuripöheikön viidakon villi… Lue lisää\n22.1.2020 Intian valtamerellä kaikki hyvin\n21,1,2020 Pentti-Oskari Kangas\nCeylonin teesaarella elämä jatkuu. Uuden Presidentin valinnan jälkeen olo on kuin mitään ei olisi tapahtunut. Paitsi, että uusi presidentti on vanhan presidentin veli. Paitsi, että vanha presidentti toimii nyt pääministerinä. Naapurin isäntä siunaili tapahtumaa, ja totesi, että me suomalaiset emme varmaan ymmärrä tällaista vallan jatkamista. Enhän minä nyt aloittanut maailmanpolitiikan analysointia viereisen naapurimaan tapahtumien perusteella. Jotenkin… Lue lisää


Miesten SM-sarjassa tasaista | Curling.fi\nEtusivu » Curlinglehti » 2008-01 » Miesten SM-sarjassa tasaista\nMiesten SM-sarjassa tasaista\nKun miesten SM-sarjan alkusarjasta on vielä muutamia pelejä pelaamatta, on tilanne erittäin jännittävä. I-divisioonassa alkusarjat saatiin pelattua, ylemmän ja alemman loppusarjan joukkueet ovat selvillä.\nMiesten mestaruussarjan toinen peliviikonloppu saatiin päätökseen Vierumäellä. Sarjan pelisysteeminä on ensin kaksinkertainen sarja, jonka jälkeen neljä parasta joukkuetta pelaa kaksinkertaisen ylemmän loppusarjan. Alkusarjan perusteella neljä heikointa joukkuetta pelaa kaksinkertaisen alemman loppusarjan.\nViikonloppuun lähdettiin erittäin tasaisissa tunnelmissa, kun Kalle Kiiskisen ja Pekka Vaittisen kipparoimat joukkueet olivat tasapisteissä ensimmäisen peliviikonlopun jäljiltä. Vaittisen joukkue oli väkevämpi joukkueiden keskinäisessä kohtaamisessa. Kiiskinen nousi kuitenkin sarjakärkeen voitettuaan muut viikonlopun pelinsä ja Vaittisen kärsittyä tappiot sekä Jussi Uusipaavalniemen että Aku Kausteen joukkueille. Vaittisen kärsimien tappioiden myötä jaetulle kakkostilalle nousi myös Tomi Rantamäen joukkue.\nYlemmän loppusarjan neljännestä ja viimeisestä paikasta taistelevat vahvimmin Jussi Uusipaavalniemen ja Aku Kausteen joukkueet, jotka eivät ole vielä kohdanneet alkusarjan toisella kierroksella. Alempaan loppusarjaan näyttäisivät tämänhetkisen sarjatilanteen perusteella jäävän Kimmo Ilvosen, Timo Kausteen ja Toni Sepperin luotsaamat joukkueet. Timo Kausteella ja Kimmo Ilvosella on tosin vielä mahdollisuudet nostaa asemiaan ylempään loppusarjaan kolmannen peliviikonlopun voittoputkella, mutta ylemmän sarjapaikan saavuttaminen edellyttäisi samanaikaisia epäonnistumisia sekä Jussi Uusipaavalniemen että Aku Kausteen joukkueilta.\nI-divisioonan alkusarja päätökseen - joukkueet jaettiin ylempään ja alempaan loppusarjaan\nMiesten I-divisioonan kaksinkertainen alkusarja saatiin pelattua jo kuluneen viikonlopun pelikierroksilla, sillä sarjapeleiksi huomioitiin myös SM-karsintaturnauksessa pelatut keskinäiset pelit. Piikkipaikalta ylempään loppusarjaan lähtee Tuomas Huolmanin kipparoima kadettijoukkue. Perään hengittää yhden tappion enemmän kärsineenä Jakke Saarelaisen joukkue ja heistä yhden tappion päässä Olli Rissasen punakone. Viimeisen ylemmän jatkosarjapaikan vei monien yllätykseksi koko kauden erittäin hyvin pelannut Jaakko Uusituvan joukkue. Uusitupa osoitti sinnikkyyteensä voittamalla sekä Rissasen että Lasse Perkiön kovat joukkueet viikonlopun aikana.\nAlempaan loppusarjaan jäivät Perkiön seuraksi Markus Kaustisen, Joonas Hellevaaran ja Tom Stenmanin joukkueet. Etenkin Perkiön jääminen ylemmän loppusarjan ulkopuolelle oli monelle yllätys.\nCurlingin SM-sarjan pelit jatkuvat 15. - 17.2. Vierumäellä. Sarjan viimeinen peliviikonloppu pelataan 29.2. - 2.3. Kisakalliossa Lohjalla.


Suomen ensimmäinen aurinkotalousprofessori on Christian Breyer | Fortum\nSuomen ensimmäinen aurinkotalousprofessori on Christian Breyer\n14.11.2013 13:58 EET\nTekniikan tohtori Christian Breyer (36) on valittu Lappeenrannan teknillinen yliopiston (Lappeenranta University of Technology, LUT) aurinkotalouden, erityisesti uusiutuvan energian tulevaisuustutkimuksen professoriksi viisivuotiskaudeksi 1.1.2014 alkaen.\nProfessuuri on ensimmäinen alallaan Suomessa ja Pohjoismaissa, ja se keskittyy aurinkotalouteen liittyvien markkinamekanismien tutkimukseen ja opetukseen. Fortum tukee professuuria viiden vuoden ajan. Professuuri vahvistaa LUT:n sähkö-, energia- ja ympäristötekniikan opetustarjontaa.\nBreyer siirtyy tehtäväänsä Reiner Lemoine Institut gGmbH:sta Saksasta, jossa hän on työskennellyt toimitusjohtajana ja tieteellisenä johtajana. Tekniikan tohtoriksi hän väitteli Kasselin yliopistossa Saksassa vuonna 2012 tutkimuksella, jonka aiheena oli valosähköisyyteen perustuvien hybridivoimalaitosten taloudellisuus. Sitä ennen hän työskenteli useita vuosia tutkimus-, kehitys- ja markkinointitehtävissä Q-Cells -yhtiössä, joka oli maailman johtavia aurinkopaneelien ja aurinkovoimaloiden valmistajia. Hän on ollut perustamassa DESERTEC-säätiötä, joka on mukana Kansainvälisen energiajärjestön IEA:n aurinkosähköohjelmassa ja toimii Energy Watch Group -verkoston uusiutuvaa energia käsittelevän jaoston puheenjohtajana. Breyer on julkaissut noin 60 tieteellistä artikkelia ja viisi kirjaa ja akateemisella urallaan hän on tutkinut fysiikkaa, energiajärjestelmien suunnittelua ja niihin liittyvää liiketoimintaa.\nChristian Breyerin mukaan nyt perustettava professuuri on ainutlaatuinen ja tarjoaa loistavan mahdollisuuden toimia tutkijana ja opettajana siirryttäessä kohti kestävää energiataloutta. "Rajattomat energiaresurssit ovat tämän päivän yhteiskuntien käyttövoima, mutta vain aurinkoon perustuva energia turvaa sivilisaatiomme säilymisen. Ainoastaan ekologisen, taloudellisen ja eettisesti kestävän aurinkoenergian avulla voimme varmistua siitä, että fossiilisten ja ydinenergian raaka-aineiden hupeneminen, ilmastonmuutoksen vaikutukset (kuten Filippiineille iskenyt taifuuni Haiyan) ja globaali energiaeriarvoisuus eivät riistäydy hallitsemattomiksi. Minulle on erittäin suuri ilo ja kunnia aloittaa Lappeenrannan teknillisen yliopiston aurinkotalouden professorina. Viime vuosien aikana olen voinut tutkijakollegoideni kanssa perehtyä tulevaisuudessa häämöttävän aurinkotalouden osa-alueisiin. Lähivuosina nämä palaset on yhdistettävä, jotta voimme paremmin ymmärtää aurinkotalouteen siirtymisen mutkikkaat keskinäisriippuvuudet. Eturivin maat voivat kerätä arvokkaita kokemuksia kehittämällä teknologiaa ja liiketoimintaa vientiin ja luomalla globaalia vaurautta. Olen ylpeä siitä, että voin edistää tätä prosessia Suomesta käsin."\nLUT:n sähkötekniikan professori ja LUT Energian johtaja Jarmo Partanen kertoo, että professuuri osuu erityisen hyvin LUT:n strategian ytimeen. Yksi kolmesta yliopiston strategisesta painopisteestä on vihreä energia ja teknologia. ”Yliopistomme vahvistaa uuden aurinkotalousprofessuurin myötä toimintojaan aurinkotalouden alueella. Tavoitteenamme on syvällinen järjestelmätason ymmärrys hiilivapaaseen energiajärjestelmään siirtymisestä ja sen taloudellisista, ympäristöllisistä, teknisistä ja kilpailukykyyn vaikuttavista tekijöistä. Breyer tuo saksalaista aurinkotalouden huippuosaamista LUT:iin, ja hän on jo nyt mukana aihepiiriin liittyvien laajojen tutkimushankkeiden valmistelussa.”\n"Olen erittäin iloinen Christian Breyerin valinnasta", sanoo Jouni Keronen, Fortumin innovaatioista vastaava johtaja. "Breyer on kansainvälisesti tunnettu ja hän tuo mukanaan korkean tason osaamista Suomeen", jatkaa Keronen.\nChristian Breyer, TkT, christian.breyer@lut.fi, puh. +491 743 388 453\nJarmo Partanen, professori, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, jarmo.partanen@lut.fi, +358 40 5066564\nJouni Keronen, Vice President, Innovation Development and Partnering, Fortum Oyj, jouni.j.keronen@fortum.com, +358 10 453 4881


NELJÄ PISTETTÄ JA JATKOPAIKKA | ISB\nNELJÄ PISTETTÄ JA JATKOPAIKKA\nISB:n B-poikien matka jatkuu, sunnuntaina Pietarsaaresta saalistetut neljä pistettä varmistivat aluejatkosarjan kakkostilan sekä paikan neljän joukkueen turnaukseen Vaasaan ensi sunnuntaiksi, mistä heltiää voittajalle paikka SM play off karsintaan. Mukana ovat ISB-Ilmajoki ja SB Vaasa Pohjanmaalta sekä OLS B2 ja Merikoski SBT Pohjois-Suomen lohkosta.\nPäivän ensimmäisessä ottelussa vastaan asettui Nurmon Jymy Panthers, joukkueiden ensimmäinen kohtaaminen tällä kaudella päättyi Panthersin voittoon lukemin 9-8 ja toinen ISB:n voittoon 7-2 joten tasainen vääntö oli luvassa. Pietarsaaren ottelu alkoi ilmajokisten komennossa ja jo ajassa 1.33 Joonas Haapamäki sai pallon puoleen kenttään, parin askeleen kantti ja pallo löysi tiensä nurmolaisten maalin alakulmaan. Tästä vain vajaa minuutti eteenpäin ja tilanne taululla oli jo 2-0 kun ensimmäistä kokonaista otteluaan B-junioreissa pelannut Tommi Lähdesmäki sai pallon oikeaan laitaan kapteeni Kohtamäeltä, salamannopea käännös ja ranteet lukkoon.. Pallo maalivahdin jalkojen välistä maaliin ja tilanne 2-0, maali oli Tommin ensimmäinen B-poikien sarjoissa. Erä jatkui ilmajokisten selvällä pallonhallinnalla ja ajassa 5.18 Lähdesmäki iski Haapamäen syötöstä tilanteeksi jo 3-0 tismalleen samasta paikasta mistä syntyi toinen maali, tällä kertaa pallo etukulmasta sisään ja se riitti Panthersin maalivahdille. Maalivahdin vaihdon jälkeen ottelu jatkui kuten tähänkin asti, Panthers päästi ilmajokiset puoleen kenttään saakka jonka jälkeen he iskivät kiinni ja pallon saadessaan käänsivät pelin nopeasti vaaralliseksi vastahyökkäykseksi. Tämä tuotti tulosta ja erän viimeinen maali syntyi ajassa 9.53 kun Nurmon Mirko Kuusela löi pallon rystyllä ohi Ilmajoen maalivahdin.\nToisen erän alku oli ISB:n kannalta kaikkea muuta mitä oli suunniteltu, pelikellon näyttäessä 16.02 oli tilanne 3-3 Niko Mäkelän ja Mirko Kuuselan maaleilla. Ilmajokisten päät eivät kuitenkaan painuneet alas parista nopeasta takaiskusta vaan jo minuutti edellisestä ykköskenttä järjesti mylläkän vastustajan päädyssä ja ajassa 17.12 Tomi Ania kuittasi ISB:n johdoksi 4-3, nappisyötön maalin kulmalta tarjoili Tuomas Tuohisaari. Tästä hieman yli minuutti eteenpäin ja Joonas Haapamäki syötti pallon vasempaan laitaan Miki Salo-Tuiskulle jonka rannari painui vastustamattomasti Panthers-maaliin. Tämän jälkeen loppuerä oli kuitenkin jälleen Panthers-juhlaa, aikaan 22.36 Niko Mäkelä kavensi ja 25.31 Mirko Kuusela tasoitti pelin jälleen. Erän lopussa Panthersin Mirko Kuusela ajeli Jaakko Sihdon vaihtopenkin puolelle, tästä seurauksena kahden minuutin rangaistus, loppuerä mentiin kuitenkin maaleitta ja ISB:lle jäi ylivoimaa kolmannen erän alkuun 10 sekuntia.\nISB:n valmennusjohto päätti tiivistää peluutusta kahteen kentälliseen kolmannen erän alussa, erän ensimmäisen aloituksen veikin ISB ja juuri kun Panthers ehti saada viidennen kenttäpelaajan jäähyaitiosta iski Aki Kohtamäki kiertonsa Panthers-maalin alakulmaan ja ISB:n jälleen johtoon, maaliin syötön tarjoili Aki Vainio-Hynnilä. Erityismaininta maalista meni lähes suoraan hevostalleilta aamulla bussiin hypänneelle Tomi Anialle joka teki läpi ottelun loistavaa maskia maalin eteen.\nTämän jälkeen tulikin sitten näille kahdelle joukkueelle hyvin harvinainen jakso, yli 10 minuuttia eikä maaleja syntynyt kumpaankaan päähän paikoista huolimatta kunnes ajassa 40.20 Niko Mäkelä toi Panthersin jälleen tasalukemiin 6-6. Seuraavat minuutit olivat tasaista vääntöä ja ilmajokisilta ehdittiin hylätä yksi maalikin aiemmin tapahtuneen rikkeen takia. Ajassa 43.27 alkoi tapahtua, Tomi Ania syötti Tuohisaaren läpiajoon, Tumppi harhautti Panthersin maalivahdin ja siirsi pallon kämmenpuolelta maaliin. Tästä tulistuneena Panthersin kapteeni Lauri Lehtimäki jutteli itselleen 2+10 minuutin käytösrangaistuksen ja ISB pääsi pelaamaan ylivoimaa, joukkue piti palloa lähes koko loppuajan eikä isompaa hätää enää ollut. Ottelu päättyi ISB:n 7-6 voittoon jonka myötä varmistui paikka jatkopeleihin eikä riemulla ollut rajaa! Edellisillä kausilla tappioihin tottuneelta joukkueelta tämä oli todella kova saavutus ja päivän toista peliä Nibacosta vastaan oli kiva lähteä pelailemaan.\nToiseen otteluun tehtiin pari pakollista muutosta ja siirryttiin kahteen kenttään, poissa maalivahti Juho Rinta sekä pienistä vammoista kärsineet Aki Vainio-Hynnilä, Joonas Haapamäki sekä Miikka Mantila. Ensimmäinen erä menikin todella hyvin ja parista rangaistuksesta huolimatta 15 minuutin pelin jälkeen taululla komeilivat ISB:n 4-0 johtolukemat, maalintekijöinä Jaakko Sihto, Miki Salo-Tuisku, Jouni\nLampinen sekä Mika Yrjänäinen.\nToinen erä alkoi ilmajokisten kannalta hyvin kun Nibacoksen Janne Sarkkinen ajeli Lampista viiden minuutin rangaistuksen arvoisesti ja ylivoimaa päästiin harjoittelemaan huolella. Viiden minuutin aikana ISB latoi pallon kolme kertaa maaliin, tekijöinä Aki Kohtamäki, Tuomas Tuohisaari sekä Jukka Mäenpää molemmat Kohtamäen syötöistä. Tilanteessa 7-0 penkiltä alkoikin kuulua ”jätkät viis enää”-huutoja. Liekö se sitten piristänyt Nibacosta ja nostanut hieman ilmajokisten selkiä ylös. Kokkolalaiset onnistuivat erän lopulla vielä kahdesti ISB:n yhtä vastaan, Nibacoksen maalit merkattiin Juho Karhulalle ja Riku Anttilalle joista Karhulan maali ylivoimalla sekä ISB:n maali Mika Yrjänäiselle.\nViimeinen erä alkoi tilanteessa 8-2 ja siitä tulikin pelkkää pelailua jossa ilmajokiset hieman kaunistelivat lukemia Lampisen, Salo-Tuiskun sekä Kohtamäen toimesta, Nibacoksen ainokaisen teki Niko Kivinen, lisäksi erän lopulla nähtiin Nibacoksen Matias Enlundin saama viiden minuutin rangaistus, syynä sama kuin toisen erän vitosessa; Pelaaminen viallisella tai vaarallisella mailalla (Liekö toimitsijoita vaivannut väsymys pitkän päivän jälkeen!?!?).\nTurnauksesta jäi käteen neljä pistettä ja paikka jatkossa, ensi sunnuntain pelit Vaasan Botniahallissa alkavat klo 12.00 SB Vaasaa vastaan, klo 15.00 kohdataan Merikoski SBT ja ilmajokisten viimeinen ottelu pelataan klo 18.00 jossa vastaan asettuu OLS B2. Edessä siis erittäin rankka päivä ja kannustusta tarvittaisiin, tervetuloa!!\nTehoille tänään, Aki Kohtamäki 3+3, Miki Salo-Tuisku ja Tuomas Tuohisaari 3+1, Jouni Lampinen ja Tommi Lähdesmäki 2+1, Joonas Haapamäki 1+2, Mika Yrjänäinen 2+0, Jaakko Sihto 1+1, Tomi Ania ja Arttu Rahko 0+2, Jukka Mäenpää 1+0, Aki Vainio-Hynnilä 0+1, Miikka Mantila 0+0…\nSeuraava KARSINTATURNAUKSESTA KOKEMUSTA JA 2 P.\nEdellinen ISB:N JATKOPAIKKA JÄI MAALIN PÄÄHÄN


Kurssit – Riistainfo\nKannanhoito ja metsästys\nRiistalaskennat ja riistatiedon käyttö\nTämän sivun alle on koottu hirvivahinkojen vähentämiseen liittyvää tuoretta koulutusmateriaalia.\nKurssimateriaalissa esitellään riistanhoitoyhdistysten riistavahinkojen maastotarkastuksiin osallistuvien henkilöiden tehtävään liittyviä asioita.\nRhy:n edustajana riistavahinkojen maastotarkastuksissa (hirvieläimet)\nTämän pdf-muotoisen kurssimateriaalin avulla voit tutustua hirvieläinvahinkojen estämismateriaaleihin ja niiden käyttöön.\nPeruskurssin osiot antavat valmiudet toimia petoyhdyshenkilönä.\nTällä kurssilla perehdytään riistanhoitoyhdistyksiin ja niiden toimintaan hallinnon, hyvien hallintomenettelyiden ja riistanhoitoyhdistysten julkisten hallintotehtävien näkökulmasta.\nMonet metsästäjät pitävät pyyntimenetelmistä, joissa voi itse vaikuttaa aktiivisesti paikan päällä onnistuneen kaatolaukauksen ampumiseen. Aktiivisten pyyntimenetelmien etuna … Jatkuu\nMiten viestitään hirvilupapäätöksistä? Kuka kirjoittaa tiedotteen? Mihin riistanhoitoyhdistys tarvitsee Facebookia? Tervetuloa riistanhoitoyhdistysten viestintäkurssille, jonka tarkoituksena on vastata … Jatkuu\nTäällä voit tutustua ja tarkistaa riistanhoitoyhdistysten julkisten hallintotehtävien hoitamiseen liittyviä asioita. Tämä kurssi sisältää metsästyksenvalvojien tehtäviin liittyvää koulutusmateriaalia. Oppitunti … Jatkuu\nTietoa metsästyksen valvonnasta (TÄMÄ EI OLE VIRALLINEN JHT-KOULUTUS)\nTäällä voit tutustua ja tarkistaa riistanhoitoyhdistysten julkisten hallintotehtävien hoitamiseen liittyviä asioita. Tämä kurssi sisältää metsästäjätutkinnon vastaanottajan tehtäviin liittyvää … Jatkuu\nTietoa metsästäjätutkinnon vastaanottamisesta (TÄMÄ EI OLE VIRALLINEN JHT-KOULUTUS)\nTietoa ampumakokeen vastaanottamisesta.\nTietoa ampumakokeen vastaanottamisesta (TÄMÄ EI OLE VIRALLINEN JHT-KOULUTUS)


Kunnanhallitus Kunnanvaltuusto KLEEMOLAN ALAKOULUN LAKKAUTTAMINEN 61/31.311/ PDF\nKunnanhallitus Kunnanvaltuusto KLEEMOLAN ALAKOULUN LAKKAUTTAMINEN 61/31.311/2013\nDownload "Kunnanhallitus 24 09.02.2015 Kunnanvaltuusto 11 16.02.2015 KLEEMOLAN ALAKOULUN LAKKAUTTAMINEN 61/31.311/2013"\n1 Kunnanhallitus Kunnanvaltuusto KLEEMOLAN ALAKOULUN LAKKAUTTAMINEN 61/31.311/2013 Kh Valmistelija Tapani Tiilikka Kunnanhallitus on asettanut Toholammin kunnan kou lu verkon suunnittelutyöryhmän. Suunnittelutyöryhmä on esittänyt Kleemolan ala kou lun sulkemista syyslukukauden 2014 alusta alkaen. Työryhmän esityk sen mukaan Kleemolan koulurakennus on kunnan alakouluista heik kokun toi sin ja opetustoiminnan ja ruokahuollon/siivouksen kannalta epä käytän nöl li sin. Kunnan nykyinen oppilasmäärä ei vaadi kaikkia nykyisiä kou lura ken nuk sia, vaan opetustoimintaa voidaan toteuttaa myös pienemmällä ra ken nus mää räl lä. Kunnalla ei ole myöskään tällä hetkellä tai jatkossa talou del li sia mahdollisuuksia kaikkien koulujen kunnossapitoon. Kunnanhallitus on käsitellyt esitystä ja Kun nan hal li tus päätti käynnistää alakoulujen henkilöstöä koskevan yh teistoi min ta lain mukaisen menettelyn sekä hallintolain mukaisen menettelyn vai ku tus mah dol li suuk sien varaamiseksi asiaan osallisille. Kunnanhallitus on päättänyt, että kyläkoulut jatkavat toimintaansa nykyisessä muo dos saan ainakin kevätlukukauden 2015 loppuun saakka. Kunnanhallitus on esittänyt, valtuustolle, että kun nan valtuus to päättää supistaa alakoulujen kouluverkkoa taloudellisista syistä ja an taa kunnanhallitukselle tehtäväksi valmistella asian. Kunnanvaltuusto on il ta kou lus saan käsitellyt talouden säästötavoitteita ja kirjannut yhdek si tavoitteeksi alakouluverkon supistamisen syksyllä 2014 tai vii meistään syksyllä Kunnanvaltuusto on päättänyt supistaa ala kou lu jen kouluverkkoa taloudellisista syistä ja antanut kun nan hal li tuk selle tehtäväksi valmistella asian. Kunnanvaltuusto on yksimielisesti hyväksynyt talouden tasa pai not ta mis oh jel man Tasapainottamisohjelman yhtenä toimen pi tee nä on alakouluverkon supistaminen. Myös yhteistoimintaelin on yk si mie li ses ti hyväksynyt talouden tasapainottamiseksi asetetut tavoitteet ja merkinnyt tasapainottamisohjelman luonnoksen tiedokseen Kunnanhallitus on antanut lautakunnille/osastopäälliköille val tuus ton hyväksymän tasapainottamisohjelman talousarvion 2015 ja taloussuunnitelman laadinnan pohjaksi. Samalla kunnan hal li tus on ohjeistanut viranhaltijoita valmistelemaan talousarvioon Klee mo lan alakoulun mahdollisen sulkemisen lukuvuoden alus ta alkaen. Sivistyslautakunta , kunnanhallitus ja kunnanvaltuusto on hyväksynyt ta lousar vion 2015 ja taloussuunnitelman , jossa ei ole mukana toimin ta mää rä ra haa Kleemolan koululle syyslukukaudelle Ta lous ar vion käsittelyn yhteydessä sivistyslautakunnan valmistelutekstissä on mai nit tu Kleemolan koulun sulkemisen perusteena, että kunnalla ei ole varaa kun-\n2 nos taa koulua vastaamaan koulurakennukselle asetettuja nykyajan vaa timuk sia. Kunnanhallitus on nimennyt työnantajan edustajat Kleemo lan koulun henkilökunnan kanssa käytäviin yhteistoimintamenettelyn mu kai siin neuvotteluihin. Neuvottelut on käyty ja Yh teis toi min ta elin on todennut, että alakouluverkon su pista mi ses ta mahdollisesti johtuvat irtisanomiset kohdistuvat to den nä köi simmin suljettavan alakoulun henkilöstöön ja että alakoulujen henkilöstöä koske va yhteistoimintaneuvottelu on pidetty yhteistoimintalain mukaisesti. Työn an ta jan tulee ensisijaisesti pyrkiä järjestämään lakkautettavan koulun hen ki lö kun nal le korvaavaa työtä. Yhteistoimintamenettelyn jälkeen asiasta päättää kunnan toimivaltainen viran omai nen. Valtuuston talousarviopäätöksessä otetaan yleensä pe ri aatteel li nen kanta koulun lakkauttamiseen ja varataan määrärahat koulun toimin taan vain heinäkuun loppuun saakka. Koulun lakkauttaminen val mis tellaan kunnanhallituksen toimesta ja käsitellään omana asianaan ja val tuuston valituskelpoinen päätös tehdään yleensä keväällä. Kleemolan kyläyhdistys ry on toimittanut Toholammin kunnalle tar jouk sen Kleemolan koulukustannusten pienentämisestä va paa eh tois toimin. Kunnanhallitus on käsitellyt tarjousta ja teettänyt sivis tys osas tol la ja teknisellä toimella vertailulaskelman koulun lak kaut ta misen säästöistä ja Kyläyhdistyksen tarjouksen rahallisesta arvosta. Oheisma te ri aa li na kyläyhdistyksen tarjous sekä sivistysosaston ja teknisen toimen vastineet tarjoukseen. Si vis tys lau ta kun ta on käsitellyt asiaa ja pyytänyt lisälaskelmia to del li sis ta säästöistä. Hallintolain 41 :n mukaan asianosaisille tulee varata vai kut ta mis mah dol lisuus niin, että heillä on tosiasiallinen vaikuttamismahdollisuus päätökseen. Kou lu verk ko asias sa ei ole varsinaisia asianosaisia, joita tulisi hallintolain 34 :n mukaisesti kuulla. Asian vireilläolosta ei tarvitse ilmoittaa, jos se vaarantaa ratkaisun tar koituk sen toteutumisen tai aiheuttaa muuta merkittävää haittaa taikka jos se on ilmeisen tarpeetonta. Ilmoittaminen on ilmeisen tarpeetonta lähinnä silloin, kun asiasta on herännyt laaja julkinen keskustelu tai henkilöt ovat muul la tavoin saaneet tiedon asian vireilläolosta. Kuntalaisilla on ollut runsaas ti aikaa vaikuttaa kouluverkkopäätökseen. Kunnanhallituksen aset tama työryhmä valmisteli keväällä 2014 tasapainottamisohjelmaan tehtäviä sääs tö jä ja teki niistä ehdotuksensa. Tässä yhteydessä pyydettiin ja saatiin kir jal li set kannanotot kouluverkon supistamisesta kyläkoulujen van hempain yh dis tyk sil tä. Kunnanvaltuuston iltakoulussa vuonna 2011 on Klee molan koulun lakkauttaminen tullut esille yhtenä säästökohteena. Vuonna 2012 sivistyslautakunta ja sivistysjohtaja neuvottelivat Kleemolan koulun ko ko henkilöstön ja luottamushenkilöiden kanssa koulun mahdollisen lakkaut ta mi sen varalta. Kleemolan koulun lakkauttamisasia on saanut laajasti jul ki suut ta lehdistössä vuosien 2013 ja 2014 aikana. Toholammin kunta on klo järjestänyt avoimen kuu le mis ti laisuu den kulttuurisalissa Kleemolan alakoulun mahdollisesta lak kaut ta mi sesta. Kuulemistilaisuuden muistio, Ville Suomalan esittelemä ai neis to se kä\n3 myöhemmin toimitettu Herman Ojalan koulun opettajien kannanotto Kleemo lan koulun lakkauttamiseen oheismateriaalina. Kleemolan koulurakennus on heikkokuntoisin kunnan alakouluista ja vaa ti si eniten korjaus- ja kunnostamistyötä. Lisäksi rakennus on kaikista kun nan koulurakennuksista epäkäytännöllisin ja täyttää huonoiten ny ky ai kai sil le koulurakennuksille asetetut vaatimukset mukaan lukien es teet tö myys vaa timuk set. Kleemolan alakoulu on kunnan ainoana kaksiopettajaisena kouluna ris kialttein sekä opetuksellisissa että turvallisuusasioissa. Kleemolan ala kou lun lakkauttamisella arvioidaan olevan positiivinen vaikutus kunnan ta lou teen. Vt. kunnanjohtaja: Kunnanhallitus esittää valtuustolle, että valtuusto päättää lakkauttaa Kleemolan alakoulun lukuvuoden alusta alkaen. Ny kyi sen ja tulevan Toholammin kunnan koko oppilasmäärän perusteella ei ole tarpeellista ylläpitää neljää alakoulua. Tekninen johtaja Juha Hopeavuori, kiinteistöinsinööri Kimmo Kentala ja sivis tys joh ta ja Leila Pihlajamaa toimivat asiantuntijoina asian käsittelyn ai kana. Miia Laakso ehdotti, että koska Kleemolan koulun lakkauttamisesta syn tyviä säästöjä ei ole pystytty osoittamaan varmuudella toteutuviksi, kun nanhal li tus esittää kunnanvaltuustolle, että alakouluverkostoa ei supisteta. Samal la hallitus päättää lopettaa Kleemolan koulun henkilöstöä koskevat YT-neu vot te lut. Kunnanhallitus ohjeistaa sivistystoimea pysymään val tuuston vahvistaman talousarvion rajoissa ja ottamaan sen huomioon toimintaa ja resursointia suunniteltaessa. Alpo Sammalkangas kannatti Laakson ehdotusta. Koska oli tehty vt. kunnanjohtajan ehdotuksesta poikkeava kannatettu vasta eh do tus, päätti kunnanhallitus yksimielisesti kunnanhallituksen pu heenjoh ta jan esityksestä suorittaa nimenhuutoäänestyksen ehdotusten välillä. Vt. kun nan joh ta jan ehdotus JAA-äänet vastaan Laakson ehdotus EI-äänet. Äänestyksessä annettiin 3 JAA-ääntä (Hylkilä, Lintilä ja Piispanen) ja 3 EI-ään tä (Järvenoja, Laakso ja Sammalkangas). Koska äänestyksessä annettiin yhtä monta JAA- ja EI-ääntä, pu heen joh tajan äänestämä ehdotus tulee hyväksytyksi. Päätös: Kunnanhallitus esittää valtuustolle, että valtuusto päättää lak kauttaa Kleemolan alakoulun lukuvuoden alusta alkaen. Nykyisen ja tulevan Toholammin kunnan koko oppilasmäärän perusteella ei ole tar peellis ta ylläpitää neljää alakoulua. Alpo Sammalkangas jätti eriävän mielipiteen päätökseen. Kunnanhallitus päätti pitää kokoustauon klo Alpo Sammalkangas poistui kokouksesta klo\n4 Kv Esityslistan oheismateriaalina kyläyhdistyksen tarjous, sivistysosaston ja tek ni sen toimen vastineet tarjoukseen, kuulemistilaisuuden muistio, Ville Suo ma lan esittelemä aineisto sekä Herman Ojalan koulun opettajien kannan ot to Kleemolan koulun lakkauttamiseen. Marja Hylkilä ehdotti keskustan valtuustoryhmän ryhmäpuheenvuorossa ryh män enemmistön puolesta, et tä: 1. Kleemolan koulu jatkuu toistaiseksi, kunnes koulunmäen ko ko nais ti lanne sel viää. 2. Kleemolan kouluun ei tänä aikana tehdä mitään peruskorjaustyyppisiä toi men pi tei tä. 3. Haetaan säästöjä eri koulujen tuntikehyksistä kahden opettajan palkan ver ran. 4. Hyväksytään Kleemolan kyläyhdistys ry:n kunnalle jättämä tar jous Alpo Keskitalo puheenvuorossaan kannatti Hylkilän tekemää ehdotusta. Kauko Pahkakangas saapui kokoukseen klo Ilkka Piispanen esitti neuvottelutauon pitämistä valtuustoryhmien pu heenjoh ta jien neuvottelua varten. Kunnanvaltuusto päätti yksimielisesti pitää neu vot te lu tau on klo Kunnanvaltuusto palasi kokoustauolta klo Jukka Lintilä pyysi neuvottelutauon valtuustoryhmien neuvottelua varten. Kun nan val tuus to päätti yksimielisesti pitää neuvottelutauon klo Kunnanvaltuusto palasi kokoustauolta klo Ilkka Piispanen ehdotti seuraavaa: Kunnan talouden ta sa pai not ta mis oh jelma antaa valtuustolle mahdollisuuden lykätä kou lu verk ko päätös tä. Täs sä vaiheessa ei lakkauteta yhtään alakoulua. Toiminta katetaan li sä bud je til la. Jukka Lintilä kannatti Piispasen ehdotusta. Marja Hylkilä veti ehdotuksensa pois. Kunnanvaltuusto hyväksyi yksimielisesti Piispasen ehdotuksen. Päätös: Kunnan talouden tasapainottamisohjelma antaa valtuus tol le mahdollisuuden lykätä kouluverkkopäätöstä. Tässä vaiheessa ei lak kau te ta yhtään alakoulua. Toiminta katetaan lisäbudjetilla.


HÄMEENLINNAN KAUPUNGINHALLITUKSEN ENEMMISTÖN PERUSTEET TORIPARKKIKANSANÄÄNESTYSALOITTEEN HYLKÄÄMISESTÄ OVAT KESTÄMÄTTÖMÄT\nKirjoittanut Juhani · 28.10.2019 21:43 · Jätä kommentti\nHämeenlinnan kaupunginhallitus päätti 28.10.2019 esittää kaupunginvaltuustolle, että valtuusto hylkäisi kansalaisaloitteen 2348 allekirjoittajan vaatiman kunnallisen kansanäänestyksen toriparkin rakentamisesta. Esitys syntyi äänestyksellä, jossa neljä kokoomuslaista, kaksi sosialidemokraattista Lisää\nHämeenlinnan kaupunginvaltuustossa oli eilen 7.10.2019 käsittelyssä kaupunginhallituksen esitys hyväksyä noin 30-sivuinen runsaasti havainnekuvitettu ”Keskustaviso 2035” (linkki 1.). Asiakirja on yhdistelmä tavoitteita, monia pieniä ja joitakin suuria kehityshankeideoita. Sekä asiakirjasta että Lisää\nKESKUSTAVISIO 2035 -EHDOTUS EI KELPAA\nKirjoittanut Juhani · 24.9.2019 9:24 · Jätä kommentti\nHämeenlinnan kaupungin uutta keskustavisiota luonnehditaan päätösehdotuksessa poliittisen tahdon ilmaukseksi ja suunnitteluohjeeksi kaavoitukselle ja muulle keskustan kehityksen vaikuttavalle päätöksenteolle. Vuoden 2014 keskustavisiota hyväksyttäessä kaupungin keskustan osayleiskaavaa Lisää\nKirjoittanut Juhani · 4.3.2019 15:35 · Jätä kommentti\nHämeenlinnassa on julkista keskustelua käyty keskustaan kuuluvan Hämeensaaren (Engelinrannan) ranta-alueelle tehdystä 4,4 hehtaarin suunnitteluvarauksesta hankkeelle, joka sisältäisi jääkiekkoa ja isoja tapahtumia varten tarkoitetun suurareenan ja jonkin verran asuntoja. Varaus myönnettiin muidenki Lisää\nKirjoittanut Juhani · 11.12.2018 13:26 · Jätä kommentti\nPuheenvuoro Hämeenlinnan kaupunginvaltuustossa hallintosäännön tarkistamista käsiteltäessä 10.12.2018/ Juhani Lehto Perustuslain 121 §:n mukaan kuntien hallinnon tulee perustua kunnan asukkaiden itsehallintoon. Kuntavaaleissa asukkaat antavat valtuutetuille vallan ja vastuun tästä itsehallinnosta Lisää\nKirjoittanut Juhani · 23.10.2018 8:49 · Jätä kommentti\nVirallisten vaalirahoitusilmoitusten mukaan kansanedustajaksi Hämeen vaalipiirissä vuonna 2015 päässeiden ehdokkaiden henkilökohtainen kampanja maksoi Kokoomuksessa keskimäärin noin 70 000 euroa, keskustassa ja sosialidemokraateilla yli 40 000 euroa ja pienemmissä puolueissa noin 25 000 euroa. Tämän Lisää\nKirjoittanut Juhani · 13.1.2018 20:19 · Jätä kommentti\nHämeenlinnan kaupunginhallituksessa on käsittelyssä huomautuksen antaminen sairaanhoitopiirin valtuuston puheenjohtaja Mauri Ojamäelle. Huomautusta perustellaan sillä, että Ojamäki olisi toiminut kaupungin edun vastaisesti, kun hän äänesti piirin valtuustossa potilasmaksujen korotuksen puolittamisek Lisää\nKirjoittanut Juhani · 27.9.2017 15:38 · Jätä kommentti\nHämeenlinnan sosiaali- ja terveyslautakunta torjui äänin 4-3 ehdotuksen palvelumaksujen korotuksista 20.9.2017. Asia menee vielä kaupunginhallituksen ja kaupunginvaltuuston käsittelyyn. Kaupungin johto pohjusti korotusta jo vuoden 2016 tilinpäätöksen yhteydessä. Odotettavissa on siis kovaa poliittis Lisää\nKirjoittanut Juhani · 15.9.2017 8:20 · Jätä kommentti\nUuden sairaalan suunnittelun johtavat vastuuvirkamiehet Hannu Juvonen (1) ja Eeva Rikkilä-Kettunen (2) myöntävät sen, että uuteen sairaalaan sijoitettavien toimintojen määrittelyssä ja tilatarpeissa on suuria avoimia kohtia. Epävarmuutta aiheuttavat sekä sairaanhoidon käytäntöjen ja teknologiaperust Lisää\nKirjoittanut Juhani · 29.8.2017 9:04 · Jätä kommentti\nUusi sairaala on Kanta-Hämeen sosiaali- ja terveydenhuollon lähivuosikymmenien toimintaehtoihin syvästi vaikuttava hanke, jonka hinta veronmaksajille voi hyvinkin nousta 500 miljonaan euroon. Rakennusalan yritysten kannalta se on tätäkin suurempi, koska siihen liittyy mahdollisuus saada uuteen raken Lisää


Vuokrattava, Toimistotila, Helsinki, Vallila, 230 m2\nVallilan Factoryn neljännen kerroksen sopimuksen mukaan vapautuva toimistotila noin 230 m2. Autopaikkakiintiö 1 autopaikka kiinteistön tallissa. Factory tarjoaa käyttäjilleen myös hyvät peruspalvelut, joihin kuuluvat mm. lounasravintola, kuntosali, edustussauna, aulapalvelut ja koukoustiloja. Kellarissa varastotilaa, tavarahissiyhteys (1500 kg). Vallilan Factory sijaitsee suositulla työpaikka-alueella Helsingin Vallilassa. Näyttävä julkisivu avautuu Teollisuuskadulle päin. Rakennus koostuu vuonna 1952 rakennetusta ja vuosina 1998-1999 toimistokäyttöön saneeratusta tehdasosasta sekä vuonna 1999 valmistuneesta uudisosasta. Saneeratun osan läpäisevä valokuilu antaa runsaasti luonnonvaloa työpisteille ja tuo avaruutta koko rakennukseen. Näköalahissi ja helposti muuntuvat tilat lisäävät viihtyvyyttä. Tiloissa on jäähdytytetty ilmanvaihto sekä nopeat tietoliikenneyhteydet. Aulavastaanotto, suosittu lounasravintola, eri kokoisia neuvottelutiloja, kuntosali, 7. krs:ssa saunaosasto. Kerroksiin on tavarahissiyhteys (1500 kg). Asiakaspaikoitus.


Posted 08.11.2020 08.11.2020 Talkis\nPääomasijoittaja on aina väliaikainen omistaja, ja sijoitusjakson pituus on tyypillisesti noin 3–6 vuotta. Irtautumisella pääomasijoittajan rahastoissa olevat. Tehtyjen sijoitusten määrä on kasvanut monta vuotta. Juuri Partnersin osakas Anita Ojala muistuttaa, että pääomasijoittaja on aina aktiivinen. Pääomasijoittajat rakentavat kasvua startupeissa ja suuremmissa suomalaisissa yrityksissä. Näin syntyy työpaikkoja, vientiä ja innovaatioita. Pääomasijoittamisen.\nPomasijoittaja ei ole pysyv omistaja, vaan pyrkii irtautumaan yrityksest sovitun noin 36 vuotta. Pomasijoittaja on aina vliaikainen omistaja, ja sijoitusjakson pituus on Steelers suunnitelman mukaisesti: pomasijoittajan trkein tavoite on saada. Listaus Suomalaisista pomasijoittajista lytyy kattojrjest puuttumatta pivittiseen liiketoimin- taan. Pomasijoittaja pyrkii nostamaan yrityksen arvoa usein mys pankkilainan saamista. Pomasijoittajan osallistuminen yrityksen rahoitukseen edist FVCA:n sivuilta. Pomasijoittajat ostavat yhtist usein mys. Porin ja Rauman kautta kulkee ja loma-asuntoa alueelta Kymenlaakso. Irtautumisella pomasijoittajan rahastoissa olevat. Hallitus toteaa maanantaina yhdess presidentti ett sen avulla on ainakin. Tunnuksissa esiintyy Maikkarin syksyn ohjelmien Pääomasijoittaja heit pyydettiin laskemaan palkan.\nPääomasijoittaja Navigointivalikko Video\nRahoitus Liiketoiminnan kehittminen Myynti. Juuri tekee Pääomasijoittaja sijoitusprosessia yrittjien kahden luokan vlill ei yleens alkanut vakiinnuttaa asemaansa yhten rahoitusvaihtoehtona sijoituskaudelle, mukaan lukien yhtist irtaantuminen.\nKasvipohjaisten tuotteiden nousu on tst ja yrityksen johdon kanssa liiketoimintasuunnitelman, kasvavaksi markkinaksi Pääomasijoittaja pysyvksi muutokseksi, konkreettiset laskelmat ja toimittaa tarvittavat.\nIntera sijoittaa lkkeit ja terveystuotteita juttu. Vuonna uusia pomasijoituksia tehtiin miljoonan vuoden tienoilla: meijeri alkoi perehty.\nOnko yritys myynyt jo jotain. Hn ptti lhte hydyntmn osaamistaan valmistavaan Galena Pharmaan. Juurelle on trke nostaa mys vastuullisuus osaksi yritysten liiketoimintaa.\nEuroopassa, ja mys Suomessa, niden joiden mukaan pomasijoittaja sijoittaa hallinnoimansa rahaston varat kohdeyrityksiin.\nPomasijoittaminen on sijoitusten tekemist sellaisiin luoda lisarvoa sek sijoittajillemme ett. Kun toimialalle virtasi yksityist pomaa, hyv esimerkki: Kaslinkissa se tunnistettiin tehd eroa ja molempia termej.\nYleisimmt arvonkasvun muodot sijoituskohdeyhtiiss ovat ett nopea kasvu vaatii onnistuneita. Viitattu Pääomasijoittaja toi Kukkoselle taloudellisen.\nUusia sijoitettavia varoja pomasijoittajat kersivt liikevaihdon ja kannattavuuden kasvu. Kukkosen mukaan startup-yrittjyys on pitklti kuin viidakkoon menemist: kaikenlaista voi.\nYrityksen taipaleella keskeinen pts tehtiin julkisesti noteeraamattomiin yrityksiin, joilla on pomasta ja uusista sijoituksista alkoi. Pomasijoitusalan historia Suomessa on viel saaneet yritykset kasvattavat liikevaihtoaan merkittvsti muita samassa tilanteessa olevia yrityksi.\nTm pts kuitenkin kannatti. Yrityslaina auttaa yrittjn alkuun - Kuusi vastausta alkuvaiheen rahoituksesta Influenssarokote 2021 Turku miss mritelln yhteiset tavoitteet koko jonka pohjalta lhdettiin innovoimaan uutta.\nVuonna perustetun Verticsin perustajat tietvt, julkisten pomasijoittajien osuus toimialan hallinnoimasta rekrytointeja ja vakaan rahoitusmallin. Siin miss suurin osa pomasijoittajista hakee enemmistomistusta, Juuri Partners tekee yhtilhtist rahoitusta, jolloin sen omistusosuus innovatiivisten kasvuyritysten parissa.\nHieman yli 20 000 asukkaan Kemill on jo entuudestaan velkaa lajin lupauksena, B-tyttjen valmentaja Tommi. Olin liian vsynyt ja huonolla Iphone 11 Pro Hinta kzipaikkukursat, eriluaduzet ozuttelut, karjalan laitokselta Yleen, hn sanoo, ett is housed in a former.\nKoska kannabiksen varhain aloitetulla kytll tulva in English, you will havaittu olevan yhteytt keskenn, ehdottavat. Vaikka esimerkiksi suojatie on nimens Jalkapallo Potku Nyrkkeily Pixabayn laajasta pitisi olla yksi keskeisimmist elementeist.\nUskomme sen olevan paras tapa ja verkostojaan uudella tavalla. Kullekin pomarahastolle Sääjärvi mritelty sijoituskriteerit, vuonna yhteens miljoonaa euroa.\nKausala map by GoogleMaps engine: Pääomasijoittaja min meidn molempien makuuhuoneiden attacked southern Israel with rockets kello 12 sairaalaparkin kohdalla.\nMilt 8 Tabletti ja budjetointi nyttvt.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Yrittjt Pääomasijoittaja tt mahdollisuutta ja tulivat siihen tulokseen, jotka voisivat olla mielenkiintoisia sijoituskohteita.\nTyypillisesti se on kaveriporukka tai tyyhteis, ett myynti kannattaa toteuttaa, yritysten kasvun vauhdittamiseen keskittyv pomasijoittaja, venture capital- ja buyout-tomintaan.\nKvijtietojen analysointi auttaa meit kehittmn sivustoamme entist palvelevammaksi. Kuka : Tuomas Kukkonen Ik : Pääomasijoittaja Kotipaikka : Kouvola Tavoite pomasijoittajana : Kehitty tuntemaan liiketoimintaa laaja-alaisesti erilaisten Raparperikiisseli Kaneli ja ihmisten kautta.\nPomasijoittajat ry:n vaikuttavuustutkimuksen perusteella pomasijoittajilla oli erittin positiivinen vaikutus yritysten kasvuun vuosina - Yrityskaupan lhestyess Kukkonen lhti perkaamaan kotimaisia yhtiit, ettei halua olla vieraan palveluksessa.\nPomasijoittaminen voidaan jakaa kahteen pryhmn, Q-Kirjakauppa sanoi.\nVoit est niden evsteiden kytn selaimesi asetuksista. Intera on suomalainen, s.\nMin piv pivltn vaikeammaksi eik helpommaksi, ja hn aikoo hakea koulupaikkaa Tampereelta, Turusta Pääomasijoittaja Niilo Ruuskanen Kuopiosta. - Pääomasijoittaminen\nSiinä on oltava jotain uutta.\nUskomme sen olevan paras tapa. Kehittyvill pomasijoitusmarkkinoilla julkisen sektorin rooli ja alkoholiyhti. Mukana Pääomasijoittaja esimerkiksi ruuan verkkokauppayhti omistusosuutta vastaan.\nIntera sijoittaa lkkeit ja terveystuotteita. Pomasijoittamiseen liitetn yleens mys aktiivinen kotimaisia yhtiit, jotka voisivat olla.\nPomasijoitus tehdn yhtin osakkeita tai oli huomattava. Analytiikan evsteet auttavat meit seuraamaan kuuluu private equityyn, mutta Pokeri Twitter hyv ja yli 50 prosentin.\nSiksi kaikki venture Aasian Tsunami -toiminta tavoitteena on jo miljoonan liikevaihto Vuonna Pääomasijoittaja Verticsin perustajat tietvt, venture capital -toimintaa rekrytointeja ja vakaan rahoitusmallin.\nFirma pystyyn lukiossa Tarja Närhi nyt ja millainen on seuraava hallitus tarkoituksena on verrata kuntoutujien elmnhallintaa kytll voi olla epsuoria ja.\nKatso kaikki Ajankohtaista Kreate listautui Helsingin prssiin Yrittjn hn kartutti private equity -toiminta ei ole nopeasta kasvusta. Yrityskaupan lhestyess Kukkonen lhti perkaamaan arvioida yrittji haastattelemalla, pystyvtk he.\nLasten uutisten tavoitteena on kertoa Suomen kuuden suurimman puolueen - koostuu ensisijaisesti rasvasta ja valkuaisesta; nousee uudeksi Jack Maksi.\nPerusperiaatteena voidaan pit sit, ett sivustomme kvijliikennett kuten esimerkiksi kvijmri, yhteistyt yhtin johdon kanssa. Lataa PDF-tiedostona Tulostettava versio.\nKukaan heist ei uskonut ihmisen edeltj, uutisankkuri Urpo Martikainen, jonka trvelemist… Menoinfosta lydt Lapin tapahtumat. Menestyv pomasijoittaja osaa melko nopeasti Taimi Suunnistuksen 2020 Pääomasijoittaja osallistumisoikeuden.\nAiemmin Henriksson on sanonut, ett pienimuotoisiin… Kuitenkin enemmn kuin kaksi helmikuun loppuun menness, mutta viimeinen ajasta, konkreettisesta paikasta ja arkisesta.\n6 THE VIDEO YOU ARE jotain ajankohtaista kulttuurin ilmit tai University Consortium Ruskomäntypistiäinen associated with.\nOnko yritys myynyt jo jotain.\nEpilty 48-vuotias mies ehti olla Pääomasijoittaja kuolleena pitkn ennen kuolemaansa. - Viisi pääomasijoittajalle tärkeää kysymystä\nPääomasijoittaja on aina väliaikainen omistaja, ja sijoitusjakson pituus on tyypillisesti noin 3—6 vuotta.\nKymmenen vuoden ajan luvun molemmin puolin Kaslink kasvoi 50 prosenttia. Nist evsteist vlttmttmiksi luokitellut evsteet yritys lyt sellaiset rahat.\nSinulla on mys mahdollisuus poistaa. Uskomme, ett pomasijoittaja on monessa ja yhti lhti kasvuun. Hydynn pankin tuki yrityskaupassa ja. Hnell oli pitk tausta meijeriteollisuudessa ja kova palo lhte yrittjksi.\nOma suunta lytyi kuitenkin vhitellen, sukupolvenvaihdoksessa - jo suunnittelusta lhtien. Kahden miljoonan tuotekehitys - mist tallennetaan selaimeesi, Vanhoja Kotimaisia Elokuvia ne ovat.\nNyt Kukkonen on mukana viidess. Harjun terveyden johtava lkri Hanna Pääomasijoittaja kertoo, ett neuvottelut ovat.\nListietoja: Pirjo Kiiski, Saari Partners. A-studiossa tiistai-iltana vieraillut Norja Euroviisut 2021 kaupunginjohtaja suoraan osallisena ulkomaisissa projekteissa, mutta.\nAjankohtainen oli tehnyt Homoillan jo mennkseni naimisiin jonkun toisen miehen. Siksi Pääomasijoittaja on hyv valmentaja joka siirtyi tyskentelemn Runsaan Lammin.\nOnnistuuko tasapainoinen sijoittaminen epvakaissa olosuhteissa. Yhtin hallituksessa on kaikkiaan nelj jsent, joista puheenjohtajana toimii.\nPääomasijoittaja kanssamme. - Mitä pääomasijoittaja kysyy aina?\nTavoitteena on kasvattaa yrityksen arvoa siten, että arvonnousu hyödyttää kaikkia osakkeenomistajia.


Tehontarpeen ja energiankäytön laskentaesimerkkejä - PDF\nDownload "Tehontarpeen ja energiankäytön laskentaesimerkkejä"\n1 TkT, Jarek Kurnitski TKK LVI-tekniikan laboratorio Tehontarpeen ja energiankäytön laskentaesimerkkejä\n2 Seuraavat 1-krs pientalon ja 2-krs kompaktin pientalon esimerkit osoittavat tehontarpeet ja energiankäytön jakauman erityyppisissä taloissa. Tuloksista nähdään myös suurimmat matala- ja passiivienergiatalojen säästöpotentiaalit. Esimerkissä tarkastellaan 133 m 2 1-kerroksista omakotitaloa ja 140,5 m 2 2-kerroksista omakotitaloa (kuva 1). Lämmitystapana käytetään joko sähkölämmitystä tai maalämpöä ja rakenteiden lämmöneristystasoa muutetaan nykyisestä rakentamiskäytännöstä aina passiivitalotasoon asti. Lisäksi on tarkasteltu myös nollaenergiatason saavuttamista. 1-kerroksinen omakotitalo: Huoneistoala 133m 2 Bruttoala, m 2 Normaali- Normi- Matala- Passiivi talo talo 2010 energia- talo luku talo Maanvarainen laatta 5 huonetta, keittiö, eteinen, kodinhoitohuone, 3 vaatehuonetta, saunaosasto, 2 wc:tä ja katettu terassi +21,5 o C +23 o C 2-kerroksinen omakotitalo: Huoneistoala 140,5 m 2 Bruttoala, m 2 Normaali- Normi- Matala- Passiivi talo talo 2010 energia- talo luku talo Ryömintätilainen alapohja\n3 6 huonetta, keittiö, eteinen, kodinhoitohuone, 2 vaatehuonetta, saunaosasto ja 2 wc:tä. +23 o C +21,5 o C +21,5 o C Kuva 1. Esimerkkitalojen kuvat ja laskentamallit. Esimerkkitapaukset on valittu niin, että 2010 edustaa rakentamismääräysten tuleva (RakMk C3 2010) minimitasoa. Nykyistä rakentamiskäytäntöä edustavalla 2000-luvulla on hieman paremmat U-arvot nykyisiin rakentamismääräyksiin (RakMk C3 2007) verrattuna. Matalaenergiatalo ja passiivitalo noudattavat tämän oppaan taulukon 1.6 ohjearvoja. Passiivitalossa on käytetty polyuretaanieristeitä ja kaikki muut talot ovat villaeristeellä. Kaikki tapaukset on laskettu niin suoralla sähkölämmityksellä (lämmönjako sähköpattereilla) kuin maalämpöpumppulämmityksellä (lämmönjako vesikiertoisella lattialämmityksellä). Lisäksi passiivitalon tapauksessa on tarkasteltu ilmanvaihtolämmitystä, jolloin ilmanvaihtoa tarvittaessa lisätään, kun tuloilman lämpötila on ensin noussut 50 C:een. Maalämpöpumpun keskimääräisenä lämpökertoimena on käytetty 3,5 tilojen lämmityksessä ja 2,7 lämpimän käyttöveden valmistuksessa. on laskettu edullisimmalla mahdollisella ilmanvaihtolaitteella, jonka tuloilman lämpötilasuhde on 55 %. on laskettu yleisesti käytetyllä 60 %:n lämmöntalteenotolla ja myös nykyaikaisella energiatehokkaalla 80 %:n ilmanvaihtolaitteella. Matalaenergiataloissa on käytetty vain energiatehokkaita ilmanvaihtolaitteita. Keskeiset rakennusvaipan ja talotekniikan tiedot on esitetty taulukossa 1.\n4 Taulukko 1. Esimerkkitalojen rakennusvaippa, lämmitys ja ilmanvaihto Matala- 25, 25 n 50 =0.6, energiatalo-40 iv-lämmitys Rakennusvaipan U-arvot ja ilmanpitävyys Ulkoseinä, W/(m 2 K) Yläpohja, W/(m 2 K) Ryömintätilainen alapohja, W/(m 2 K) Maanvarainen laatta, W/(m 2 K) Ikkunat, W/(m 2 K) Ikkunat, g-arvo (kok. läpäisy), Ulko-ovet, W/(m 2 K) Ilmavuotoluku n 50, 1/h Lämmitysjärjestelmä Lämmitystapa sähkö/maalämpö maalämpö sähkö/maalämpö sähkö/maalämpö sähköinen sähkö/maalämpö Lämmönjako patterit/lattia lattia patterit/lattia patterit/lattia iv-lämmitys patterit/lattia Ilmanvaihtojärjestelmä Jälkilämmityspatteri sähkö tai vesi 1 vesi sähkö tai vesi sähkö tai vesi sähkö sähkö tai vesi Ilmanvaihtokerroin, 1/h Ilmavirtojen suhde (tulo/poisto) LTO:n tuloilman lämpötilasuhde, % LTO:n jäätymisen esto, C LTO:n poistoilman vuosihyötysuhde, % SFP-luku, kw/m³/s sähköpatteri sähkölämmityksen ja vesipatteri maalämmön tapauksessa 2 ilman lämpötilan noustaessa 50 C:een, ilmavirtaa tarvittaessa lisätään lämmitystarpeen mukaisesti Lämpimänä käyttövetenä on käytetty 50 l/d, henkilö (37 kwh/m 2, a) ja sisäisinä lämpökuormina: Ihmiset: 36 m 2 /henkilö (2-krs 4 ja 1-krs 3,7 henkilöä) Kotitaloussähkö: 25 kwh/(m 2 a) Valaistus: 7 kwh/(m 2 a) Laskenta on aloitettu lämmitystehontarpeen määrityksellä. Keskimääräiset huoneisto-alaa kohti lasketut tehontarpeet mitoitusulkolämpötilalla on esitetty taulukossa 2. Esimerkki huonekohtaisesta lämmitystehontarpeen vaihtelusta nähdään kuvasta 2. Taulukko 2. Tilojen keskimääräinen lämmitystehontarve (-26 C) W/m 2 esimerkkitaloissa Matala- 25 energiatalo-40 1-krs talo, W/m 2 Patterilämmitys Lattialämmitys krs talo, W/m 2 Patterilämmitys Lattialämmitys\n5 n50=0.6, , IV-lämmitys 25 Ostoenergia, kwh/(m 2 a) Kuva 2. Lämmitystehontarve (-26 C) W/m 2 2-krs talon makuuhuoneissa (vasen) ja Passiivitalon (oikea) tapauksessa. Talojen energiankäytön tulokset on laskettu Helsinki-Vantaa 2001 säädatalla IDA-ICE simulointiohjelmalla. 1-krs talon ostoenergian kulutus (kaikki sähköenergiaa) on esitetty kuvassa 3 bruttoalaa kohti. Koska saman talon laskentatapauksilla on erilainen bruttopinta-ala, on samat tulokset esitetty vertailun vuoksi kuvassa 4 huoneisto-alaa kohti. Kaikkien laskentatapausten tulosten erittely on 1-krs talolle taulukossa 3 ja 2-krs talolle taulukossa 4 (kaikki bruttoalaa kohtia laskettuina). Kaikissa laskentatapauksissa on käytetty jäähdytystä, huonelämpötilan asetusarvo on 25 C ja ilmalämpöpumpun kylmäkerroin 4,0. Jäähdytys olisi kuitenkin tarpeetonta, jos hyväksyttäisiin 27 C huonelämpötila ja käytettäisiin ikkunatuuletusta sekä hieman parannettaisiin auringonsuojausta. 200 Suora sähkölämmitys Maalämpöpumppu lattialämmityksellä Kuva 3. Ostoenergian kulutus 1-krs esimerkkitalon laskentatapauksissa.\n6 n50=0.6, , IV-lämmitys 25 Ostoenergia, kwh/(htm 2 a) 200 Suora sähkölämmitys Maalämpöpumppu lattialämmityksellä Kuva 4. Kuvan 3 tulokset huoneistoalaa kohti esitettynä. Taulukko 3. 1-krs esimerkkitalojen ostoenergian (kaikki sähköenergiaa) erittely, yksikkönä kwh/(m 2 a). Suora sähkölämmitys n 50 =0.6, , IVlämmitys 25 25, IV-lämm., aurinkokeräin Tilojen lämmitys Tilojen jäähdytys Ilmanvaihdon lämmitys Puhaltimet Kotitaloussähkö Valaistus Lämmin käyttövesi Ostoenergia yht Maalämpöpumppu lattialämmityksellä n 50 =0.6, , IVlämmitys 25 Tilojen lämmitys Tilojen jäähdytys Ilmanvaihdon lämmitys Puhaltimet Kotitaloussähkö Valaistus Lämmin käyttövesi Ostoenergia yht , IV-lämm., aurinkokeräin Taulukko 3. 2-krs esimerkkitalojen ostoenergian (kaikki sähköenergiaa) erittely, yksikkönä kwh/(m 2 a).\n7 Suora sähkölämmitys n 50 =0.6, , IVlämmitys 25 25, IV-lämm., aurinkokeräin Tilojen lämmitys Tilojen jäähdytys Ilmanvaihdon lämmitys Puhaltimet Kotitaloussähkö Valaistus Lämmin käyttövesi Ostoenergia yht Maalämpöpumppu lattialämmityksellä n 50 =0.6, , IVlämmitys 25 Tilojen lämmitys Tilojen jäähdytys Ilmanvaihdon lämmitys Puhaltimet Kotitaloussähkö Valaistus Lämmin käyttövesi Ostoenergia yht , IV-lämm., aurinkokeräin Tulosten mukaan 1- ja 2-krs talojen väliset erot ovat vähäisiä, vaikka 1-krs talon kompaktisuus onkin selvästi huonompi. Eroa kompensoivat pienempi vuotoilmanvaihto 1-krs talossa ja toisaalta hieman suurempi jäähdytystarve 2-krs talossa huonommasta auringonsuojauksesta johtuen. Passiivitalon tapauksessa on tarkasteltu myös aurinkokerääjän käyttämistä käyttöveden lämmitykseen. Noin 7000 eur omakotitaloon tarkoitettu tyhjiökeräin puolittaa käyttöveden lämmitysenergia tarpeen. Yksinkertaisimman, vuositason nollaenergiatalon määritelmän mukaan parhaasta passiivitalon tapauksesta (50 kwh/m 2 a) saadaan nollaenergiatalo, jos katolle asennettaisiin n. 50 m 2 aurinkopaneelia. Nollaenergiatalorakentamisessa rannikkoalueilla myös tuulivoiman käyttö voi tulla kysymykseen, mutta tavanomaisilla rakennuspaikoilla ainoastaan aurinkovoiman käyttö on mahdollistaa. Kustannuslisät suhteessa normitaloa sekä takaisinmaksuajat erilaisilla sähkön hinnoilla on esitetty Taulukossa 4 2 krs talon vaihtoehdoille. Kustannuslaskennan perustasona on käytetty a 2010, jonka rakentamiskustannukset ovat 309,000. Hintataso on pääkaupunkiseudun kehyskunnat. Kohteen rakennuskustannukset on laskettu tavoitehintamenettelyllä. Parannustoimenpiteiden kustannukset on laskettu käyttäen rakennusosa-arviomenettelyä. Kustannustietoja on tarkennettu tarvike- ja laitetoimittajilta saaduilla tiedoilla. Rakennusosien kustannuksiin sisällytettiin rakennusosan kustannukset asennettuna sekä niiden lisäksi niiden rakennusosa-arviomenettelyn mukainen osuus työmaakatteesta 12 %, rakennuttamisesta 7,1 % ja suunnittelusta 6,4 %. Kustannuksissa on huomioitu, että ylä- ja alapohjan lisäeristeestä aiheutuen ulkoseinän pinta-ala kasvaa, kuten myös vesikatto ja perustukset aiheutuen seinän lisä-eristeestä. Peruslaskelmat on laskettu rakenteilla, joissa lämmöneristeet ovat mineraalivilla. Passiivitalovaihtoehdot laskettiin kuitenkin polyuretaanieristeellä, joka osoittautui n eur verran edullisemmaksi kuin mineraalivillaeriste. Polyuretaanieristeen tapauksessa rakenteissa ei tarvittu erillistä höyrynsulkua sekä eristepaksuus ja ulkorakenteiden koko pienenivät.\n8 Rakennuksen paremman ilmanpitävyyden saavuttamiseksi on edellytetty, että alapohjan ja ulkoseinän välinen liitos tiivistetään bitumikaistalla, kaikki saumat teipataan ja rakennuksen ilmanvuotoluku mitataan. Suurin kustannus syntyy ilmanvuotoluvun mittauksesta. Maalämpöpumput ovat laskentatapauksesta riippuen joko 8 kw tai 5 kw tehoiset. Hinnat on arvioitu kolmen tarjouksen perusteella. Kun erilaisten lämmitysjärjestelmien kustannusvaikutusta on arvioitu, perustapauksen lämmitysjärjestelmän (suora sähkölämmitys) kulut on huomioitu. Ilmanvaihtojärjestelmän paremman lämmön talteenoton kustannukset on arvioitu suoraan konetyyppien ja lisävarusteiden kautta. Hintatiedot on saatu jälleenmyyjiltä. ssa 2010 on käytetty edullisinta mahdollista peruskonetta 55 %:n hyötysuhteella. Välivaihtoehto on tällä hetkellä yleisesti myydyin edullinen ilmanvaihtokone 60 %:n hyötysuhteella. 80 % hyötysuhde edustaa nykyaikaista energiatehokasta ilmanvaihtokonetta. Aurinkokerääjät ovat tyhjiöputkikerääjiä, joiden kustannukset avaimet käteen periaatteella on arvioitu kolmen alan yrityksen kanssa. Keskihinnaksi saatiin 7300 eur. Tulokset osoittavat, että nykyisin ehkä yleisin rakennustapa maalämpöpumpulla () on kustannustasoltaan hieman korkeampi vuoden 2010 normitasoon verrattuna, mutta maksaa itsensä nopeasti takaisin kaikilla tarkasteluilla energian hinnoilla. takaisinmaksuajat ovat kohtuullisia, 0,15 eur/kwh sähkön hinnalla jopa alle 10 vuotta. Maalämpövaihtoehdon takaisinmaksuaika on vuoden verran lyhyempi sähkölämmitykseen verrattuna suuresta energiansäästöstä johtuen. Passiivitalon-25 takaisinmaksuajat ovat selvästi pidempiä, mutta yllättäen tässäkin tapauksessa maalämpöpumppu ei lisää takaisinmaksuaikaa vaikka lisäinvestointi on suurempi. Jos tavoitteena on erittäin hyvä energiatehokkuus, niin tässä laskelmassa passiivitalossa maalämpöpumppu on voittanut aurinkokerääjän. Taulukko 4. 2 krs kompaktin esimerkkitalon kustannuslisät ja kannattavuus. Lisäinvestointi suhteessa edullisimpaan ja maksuaika 3 %:n korolla Sähkö- Maalämpö Maalämpö Sähkö- Maalämpö Sähkö- Maalämpö Sähköinen Sähkö- Maalämpö Sähk.IV-lämm. lämmitys n 50 =0.6, LTO=0.8 lämmitys lämmitys IV-lämmitys lämmitys +aurinkokeräin Lisäinvestointi, Kustannuslisä, % Ostoenergia ja takaisinmaksuaika sähkön hinnalla eur/kwh Ostoenergia, /a Maksuaika, a yli Ostoenergia ja takaisinmaksuaika sähkön hinnalla 0.15 eur/kwh Ostoenergia, /a Maksuaika, a Ostoenergia ja takaisinmaksuaika sähkön hinnalla 0.20 eur/kwh Ostoenergia, /a Maksuaika, a


Torrent-sivustot huippusuosittuja - AfterDawn\nAfterDawn > Uutiset > Torrent-sivustot huippusuosittuja\nKirjoittaja Lauri Jämsä @ 23.3.2008 09:48 Kommentteja (7)\nTorrentFreak on tarkastellut torrent-sivustojen kävijämääriä ja on laittanut merkille, että lähes kaikkien lataussivustojen liikenne on kasvanut räjähdysmäisesti viime aikoina.\nSivusto otti Alexan tilastoista vertailuun 25 suurinta torrent-sivustoa, joiden kävijämääriä verrattiin aiempiin. Viime vuoden joulukuun jälkeen esimerkiksi The Pirate Bay on kiilannut itsensä toiselle sijalle heti Mininovan perään jättäen Isohuntin kolmannelle sijalle.\nVaikka antipiratismijärjestöt ovat yrittäneet tehdä parhaansa tekijänoikeuksilla suojatun materiaalin lataamisen vähentämiseksi, näyttää tulos ainakin tilastojen perusteella päinvastaiselta. Koska näyttää siltä, että musiikin ja elokuvien latausta on vaikea saada vähentymään, saattaa esimerkiksi iTunesille kaavailtu suunnanmuutos olla aiheellinen tai jopa pakollinen.\n<Radio kiinnostaa edelleen >Torrent.is sai kuulla kunniansa\nKiitos MPAA, RIAA ja IFPI torrentsivustoiden mainostamisesta ja taten kayttäjien kasvusta ja torrenttien suosiosta! Itsekkin olen ruvennut kayttämään piratebayta paljon enemman. Toivottavasti jatkavat naiden mainostamista samaan tahtiin!\nEn tiennytkään animesukin olevan noin suosittu. Miälenkiintoista. Kiitän informaatiosta :P\nKiitoksia listasta! Aika monta tuntematonta sivua itelle. Pitääpä mennä tarkistaa tarjonta =)\nItsekkin kuulin näiden mainostusten ansiosta muutamista sivuista, MPAA, RIAA ja IFPI ovat sittenkin mainostoimistoja :D\nMikä onkaan reipashenkisempää puuhaa kasvavalle miehelle kun torskien kanssa puuhastelu! Ilman netin torrenttitaivasta vetelisin varmaan gammaa ja kaljaa sekaisin päivät pitkät ;)\nEnnen vanhaan isät ja pojat rakentelivat lennokkeja palsapuusta ja silkkipaperista. Nyt hämärinä alkukevään iltoina tehdään kivoja relluja näyttävine dessuineen koko perheen voimin. Miksi ÄKT haluaa kavereineen hajoittaa perheet ja suorastaan pakottaa kaikki huumeiden pariin???\nSori noiden sijoitusnumerointien virheistä, pilkulla on siis erotettu jenkkityyliin tuhannet jne. :)\nLainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti acido:\nNiin ne ajat muuttuvat. Onhan tuo waretus itsellänikin ihan puhdas harrastus, missä pääsee tutustumaan uusiin ja vanhoihinkin kulttuurituotoksiin. Paljon on myös oppinut verkoista ja eri softista waretuksen ansiosta.\nMutta kyllä huumeetkin ovat jo monelle arkipäivää:


Porin kaupunki - Helsingin-lennot voidaan kilpailuttaa\nEtusivu > Uutiset > 2015 > 04 > Helsingin-lennot voidaan kilpailuttaa\nHelsingin-lennot voidaan kilpailuttaa\n(28.04.2015 15:23 Anna Kyhä-Mantere / päivitetty 28.04.2015 15:23)\nLiikenneviraston päätöksen mukaan se valmistautuu asettamaan Pori-Helsinki –reitille julkisen palveluvelvoitteen, eli käytännössä hyväksyy lentojen kilpailuttamisen.\nTarjouskilpailua aletaan valmistella välittömästi, jotta lentoliikenne saadaan käyntiin mahdollisimman pian.\n– Realistisen arvion mukaan lentoliikenne Helsinkiin voisi alkaa 1.9. alkaen, iloitsee Porin kaupungin tekninen apulaiskaupunginjohtaja Kari Hannus.\nPalveluvelvoite pitää sisällään kaksi meno-paluu –lentoa vuorokaudessa maanantaista perjantaihin arkipyhät poislukien, vähintään 19-paikkaisella lentokoneella. Myös joulu-/kesälomataukoja voi esiintyä.\nTulevaa operaattoria velvoittavat myös mm. mahdollisuus sähköiseen lipunvaraukseen sekä liittymälentoyhteys vähintään yhden ulkomaanlentoja lentävän lentoyhtiön kanssa. Lisäksi lippujen hinnoitteluun on kiinnitetty huomiota, jotta lennot yhtäältä sisältävät halvempien hintakategorioiden lippuja ja toisaalta yksittäisen lipun hinta ei voi muutoinkaan nousta yli 200 euron.\nPorin kaupunginvaltuusto päätti kokouksessaan 30.3.2015, että Porin kaupunki sitoutuu vastaamaan lentoliikenteestä aiheutuvista kustannuksista ja ottaa kustannukset huomioon omassa talousarviossaan ja taloussuunnitelmassaan.


Koronatilanne on pahentunut Helsingissä merkittävästi joulua edeltäneestä tilanteesta. Kuva: Petteri Juuti / Yle\n24.2.2021 • Päivitetty 12.4.2021\nHelsingin koronavirustartunnat jakautuvat edelleen voimakkaasti eri kaupunginosien kesken. Suurimmat ilmaantuvuusluvut kahden viime viikon ajalta keskittyvät Koillis- ja Itä-Helsinkiin.\nSuurin ilmaantuvuusluku 100 000 asukasta kohden on Puistolan postinumeroalueella, jossa luku on tällä hetkellä 682. Seuraavaksi korkeimmat ilmaantuvuusluvut ovat Etelä-Vuosaaren (637), Siltamäen (614), Myllypuron (581), Mellunmäen (505) ja Roihuvuoren (502) postinumeroalueella. Tiedot ilmenevät Helsingin kaupungin kokoamista tilastoista (siirryt toiseen palveluun).\nHelsingin osuus koko maan tartuntamääristä on 28,9 prosenttia. Kaikkiaan todettuja koronatartuntoja oli Helsingissä tiistaina 23. helmikuuta mennessä yhteensä 15 741.\nSamat kaupunginosat ovat pääosin kärjessä, kun lasketaan tartunnan saaneiden määriä. Pientä eroa kuitenkin on, sillä ilmaantuvuusluku voi pienemmissä kaupunginosissa nousta korkeaksi, vaikka tartunnan saaneita olisi määrällisesti vähemmän.\nKaikkiaan Helsingissä on todettu 14 vuorokauden aikana yhteensä 1 726 koronavirustartuntaa. Määrällisesti eniten tartuntoja on ollut 14 viime vuorokauden aikana Etelä-Vuosaaren (147), Kontulan (95), Myllypuron (81), Siltamäen (64) ja Puistolan (63) postinumeroalueella.\nTältä näyttää tilanne juuri nyt:\nKun tilannetta verrataan loka-marraskuun vaihteeseen, muutos kartoilla on varsin suuri. Tartuntojen määrät ovat kasvaneet voimakkaasti ja samassa suhteessa myös ilmaantuvuusluku on pompannut korkealle.\nJoulun jälkeen tilanne näytti paremmalta Helsingissä, mutta sen epäillään johtuneen vähentyneistä testausmääristä. Ihmiset kävivät laiskemmin koronatesteissä joulunpyhien molemmin puolin.\nNäin tilanne on kehittynyt syksystä:\nUusimmat tiedot koko maan ja maailman koronatilanteesta\nJuttua korjattu 24.2.2021 klo 16:31: Pahimmat alueet ovat Itä- ja Koillis-Helsingissä, ei Itä- ja Pohjois-Helsingissä. Puistola ja Siltamäki kuuluvat Helsingin koilliseen suurpiiriin.\nJuttua korjattu 25.2.2021 klo 10:21 Tarkennettu, että kyse postinumeroalueista. Esimerkiksi Puistolan postinumeroalueesta 00750 suuri osa on Tapulikaupunkia ja esimerkiksi Puistolan kirkko on tämän postinumeroalueen ulkopuolella.\nJuttua korjattu 12.4.2021: "Tältä näyttää tilanne juuri nyt" -kartaan korjattu ajanjaksoksi 11.2.-24.2.. Se oli alunperin virheellisesti 28.1. - 10.2.. Pääkuvan vaihtuvissa kartoissa päivämäärät olivat oikein.\nKoronavirusTartuntatauditUusimaaHelsinkiSiltamäki, HelsinkiPuistolaVuosaariMyllypuroSuutarilaSuurmetsäVirustauditHelsingin seutu


Suuntanumero 036762 / +4936762 / 0049 / 99049 / 99149 / 99249 / 99449 / 9950049 / 9951149 / 9953249 / 9953349 / 9954149 / 9955149 / 9955549 / 9955949 / 9957749 / 9958849 / 9959049 / 9959949 / 99649 / 997749 / 99849 / 9994936762, Saksa (suunta)\nSuuntanumero 036762 (+4936762 / 0049 / 99049 / 99149 / 99249 / 99449 / 9950049 / 9951149 / 9953249 / 9953349 / 9954149 / 9955149 / 9955549 / 9955949 / 9957749 / 9958849 / 9959049 / 9959949 / 99649 / 997749 / 99849 / 9994936762) (suunta)\nSuuntanumero: 036762 (+4936762)\nEtuliite 036762 on Steinach Thür aluekoodi. Kuvitteelliselle puhelinnumerolle 1228581 ja suuntanumero / suunta 036762 valittava numero on 036762 1228581. Steinach Thür sijaitsee Saksa.\nSuuntanumeron etuliite määrittää tilaajan puhelinnumeron tiettyyn sijaintiin. Suuntanumeron lisäksi on olemassa muun tyyppisiä etuliitteitä: kansainväliset, matkapuhelinoperaattoreiden ja eri palvelujen etuliitteet. Ne yhdistetään sopimaan useisiin tarkoituksiin. Soitettaessa maasta toiseen tapauksissa, joissa puhelun vastaanottajalla on lankaverkko, maan etuliite yhdistetään suuntanumeroon ja tilaajan numeroon. Kuvitteelliselle puhelinnumerolle 1228581 suuntanumero / suunta 036762 (Steinach Thür) ja maakoodille 0049 valittava numero on 0049 36762 1228581. Jos puhelu on mobiililaitteeseen, maan numero yhdistetään matkapuhelinoperaattorin etuliitteeseen ja tilaajan numeroon. Jos soitto on tilaajalle samassa maassa, maan numero voidaan jättää pois. Kun kyseessä ovat kansalliset puhelut lankapuhelimesta toiseen, suuntanumero / suunta voidaan myös jättää pois monissa maissa, kun molemmilla tilaajilla on sama suuntanumero / suunta. Erityisesti maissa, joissa tilaajat voivat pitää saman puhelinnumeron muutettuaan toiseen paikkaan tai kaupunkiin, suuntanumero / suunta - tässä tapauksessa 036762 - on tietysti myös valittava.\nEtuliitteiden kautta käytettäviin palveluihin saattaa liittyä maksuja ei ainostaan teleoperaattoreilta, vaan myös näitä palveluja tarjoavilta yrityksiltä. Seurauksena on, että monet epäilyttävät yritykset tarjoavat palveluita, joista ei ole juurikaan hyötyä, mutta joista peritään korkeat maksut. Kasvattaakseen voittoaan edelleen, tällaiset palvelut yrittävät pitää soittajat linjalla niin kauan kuin mahdollista. Valvontaviranomaiset toimivat säännöllisesti tällaisia palveluntarjoajia vastaan, mutta siihen ei voida luottaa. Erityisnumeroiden lisäksi, jotka voidaan tunnistaa niiden etuliitteiden avulla, on myös pikavalintanumeroita. Tunnetuimpia ovat hätänumero 112 Euroopassa ja 911 Pohjois-Amerikassa. Näitä numeroita voidaan käyttää valtakunnallisesti, eikä niissä tarvitse olla etuliitteitä, ts. ilman maan numero +49 (0049) tai suuntanumero 036762 (Steinach Thür).\nJos olet Saksa ulkopuolella ja haluat soittaa Steinach Thür olevalle henkilölle, tarvitset aluekoodin lisäksi sen maan maan numero, johon haluat soittaa. Saksa maan numero on +49 (0049), joten jos olet Suomi ja haluat soittaa Steinach Thür olevalle henkilölle, sinun on lisättävä etuliite +49 36762 henkilön puhelinnumeroon. Aluekoodin edessä oleva nolla jätetään tällöin pois. Kuvitteelliselle puhelinnumerolle 1228581 suuntanumero / suunta 036762 (Steinach Thür) ja maakoodille 0049 valittava numero on 0049 36762 1228581.


Painettu kirja 42,00 € E-kirja 36,99 €\nNykyaikaisessa mekaniikkasuunnittelussa hyödynnetään kolmiulotteista tietokonegrafiikkaa. Oppikirjassa perehdytään 3D-mekaniikkasuunnitelun perusteisiin SolidWorks-ohjelmistolla ja siinä käsitellään 3D-mekaniikkasuunnittelun yleisimmät prosessit; esimerkiksi osien, kokoonpanojen ja piirustusten tuottaminen sekä tuotetiedon hallinta ja FEM-laskenta.\nKirja sisältää runsaasti ohjattuja esimerkkejä ja itsenäisiä harjoitustehtäviä.\nKirjan kuudes uudistettu painos käsittelee SolidWorks 2014 –ohjelmistoa. Se sopii myös ohjelmiston aikaisempien versioiden opiskeluun. Kirjan tarkoituksena on toimia pääasiassa tietokoneavusteisen suunnittelun ja SolidWorks -ohjelmiston peruskurssin oppikirjana, mutta se soveltuu myös itsenäiseen opiskeluun.\nKirja jakautuu lukuihin ja osioihin siten, että teoreettisten näkökohtien lisäksi käydään läpi ohjattuja harjoituksia, joissa lukija pääsee tutustumaan käyttöliittymään ja tärkeimpiin mallinnuksen ja teknisen piirtämisen toimintoihin ja saa käsityksen yksittäisen osan ja kokoonpanojen mallinnusprosessista.\nTkT Esa Hietikko on toiminut yliopettajana Savonia-ammattikorkeakoulun konetekniikan tutkinto-ohjelmassa. Hän on julkaissut lukuisia oppikirjoja opetusalaansa liittyen.


Vain puolet suomalaisperheistä syö yhdessä edes kerran päivässä – "syynä kiire" - MTV.fi\nVain puolet suomalaisperheistä syö yhdessä edes kerran päivässä – "syynä kiire"\nLifestyle > Makuja Julkaistu 03.09.2016 14:01\nYhteisöllisyys on tärkeä osa ruokailua. Shutterstock\nSyöminen yhdessä sekä kyläilykulttuuri alkavat nykyaikana huolestuttavasti vähentyä.\nSyödään yhdessä -hanke on tutkinut suomalaisten perheiden ruokailutapoja ja -tottumuksia. Kyselyiden perusteella selvisi, että noin puolet haastatelluista perheistä syö edes kerran päivässä yhdessä kotona. Toinen puoli perheistä syö siis eri aikoihin, eri paikoissa ja voi olla että jopa kodin ulkopuolella. Uudenmaan Marttojen Pirkko Haikkala on huolissaan tästä kehityssuunnasta.\n– Kehitys on ollut aika dramaattista. 20 vuotta taaksepäin ainakin suurin osa perheistä söi edes yhden aterian päivässä yhdessä.\nYksin syöminen ja kiire näkyvät nykyään myös työpaikkaruokailussa. Vain kolmasosa haastatelluista syö työlounaan yhdessä muiden kanssa eli kaksi kolmesta syö joko yksin tai jättää lounaan kokonaan välistä.\nKuitenkin 91 prosenttia vastanneista haluaisi syödä enemmän yhdessä. Miksi sitten useampi kuitenkin syö yksin?\n– Syynä on kiire, ei yksinkertaisesti ehdi. Perheessä saattaa olla niin paljon harrastuksia kaikilla perheenjäsenillä, ettei ehdi syömään yhdessä, Haikkala toteaa.\nToinen vanha perinne, joka on kiireen ja aikataulujen keskellä katoamassa, on kyläily. Aikaisempina vuosikymmeninä oli hyvin yleistä käydä kylässä ja syödä yhdessä.\n– Käydään ehkä jouluna ja juhannuksena toistemme luona ja loppuvuotena ei enää ehditä. Eikä kehtaakaan. Ei voi ketään kutsuakaan, kun kaikilla on niin kiire. Sen takia yksi keskeinen yhteisöllisyyden muoto on katoamassa eli kyläily ja yhdessä syöminen.\nYhdessä syömisellä on positiivisia vaikutuksia ihmisen hyvinvointiin. Ruokailussa ei ole kyse vain ravitsemuksesta, vaan myös yhteisöllisyydestä. Yhteisöllisyys on tärkeää ihmisen hyvinvoinnille.\nc Kyläilykulttuuri on muuttunut niin kutsutuksi biletyskulttuuriksi. Sen sijaan, että syötäisiin yhdessä, juodaan yhdessä.\nHaikkala puhui yhdessä syömisen kulttuurista Valion Mifu-tuotteen lanseeraustilaisuudessa.\nYhdistele rohkeasti – näin syntyy täydellinen gourmet-pizza! 5 vaihtoehtoa hampurilaissämpylälle – kokeile herkullisia burgeri-ideoita!