Arviot | Amfion\narvio: Kissa Murr ja Dante\n1.4.2022 20:40 , Jätä kommentti , paul\nGiuliano Tuccian pianoresitaali 30.3.2022 Helsingin yliopistolla, Kielikeskuksen musiikkisali, Fabianinkatu 26\nYliopiston musiikkiseura on taas avannut ovensa kahden vuoden tauon jälkeen ja erityisesti Eila Tarastin johtaman pianopiirin. Siinä vierailee tunnettuja kotimaisia ja ulkolaisia pianisteja soittaen ja kertoen työstään. 23-vuotias Giuliano Tuccia löytyi italialaisesta Sergio Fiorentino -kilpailusta, jossa erityisesti hänen Dante-sonaattinsa herätti huomiota. Taustalla on italialainen pianokoulu, joka ei ole kovin tunnettu maansa ulkopuolella, mutta josta saatiin meillä ensimakua, kun Mario Coppola Fermon musiikkiakatemiasta vieraili muutama vuosi sitten HYMSin kutsumana Helsingissä ja soitti mm. Beethovenia uskomattoman hienostuneesti. Toinen tunnettu italialainen on nykyisin Clevelandissa vaikuttava Antonio Pompa-Baldi, joka oli mm. em. pianokilpailussa juryssa yhdessä Eilan kanssa.\nGiuliano Tuccian resitaalin ohjelma, Schumannin Kreisleriana ja Lisztin Dante-sonaatti, sopi erinomaisesti yhteen yliopistolla käynnissä olevaan luentosarjaan Euroopan taidemusiikin kaanonit, jossa on päästy romantiikan kauteen. Muuan tuon ajan säveltäjiä yhdistävä piirre on innostus kirjallisuuteen, lähes aina sävellyksillä on joku kirjallinen tausta ohjelmana. Kreislerianan tapauksessa on erityisen kiinnostava ja monilta huomaamatta jäänyt yhteys E. T. A. Hoffmannin viimeiseen suureen romaaniin Kater Murr eli Kissa Murr. Se on suomennettukin 1946 (Teijo Havu), mutta nykyisin saatavilla lähnnä kirjastojen kuolleista varastoista. Schumannin sävellystä ei voi oikein ymmärtää ilman tätä narratiivia.\nMistä siinä on kyse? Romaanin päätekijä on muka professori Abrahamin omistama kissa, joka on salaa kuunnellut ja seurannut isäntäänsä ja oppinut lopulta kirjoittamaan käpälillään. Lothario on kirjoittanut kapellimestari Kreislerin seikkailukkaan elämän tarinan, mutta kissa Murr on löytänyt sen ja repinyt sivut irti sekä kirjoittanut omia muistelmiaan alkaen joka kolmannesta sivusta. Esipuheessa kissa Murr omistaa omaelämäkertansa ’tunteville sieluille’ (viittaus Goethen käsitteeseen schöne Seele, kaunosielu), ’puhtaille lapsenmielille’ ja ’sukulaissydämille’… ja käyttää titteliä Etudiant en belles lettres. Tämä omituinen kirja, siis sekoitus Murria ja Kreisleria joutui vahingossa painettavaksi; siihen myös erehdyksessä otettiin mukaan tekijän poisjättämä toinen esipuhe, jossa kissa Murr jo huomattavan itsevarmasti luovuttaa ’neroille ominaisella rauhallisuudella’ elämäkertansa, jotta kaikki oppisivat miten tullaan ’suureksi kissaksi’; nyt hän jo tituleeraa itseään homme des lettres très rénommé.\nJuoni jatkuu siten, että Murrin ystävä villakoira Ponto sieppaa hampaisiinsa katkelman Murrin tekstiä ja vie sen isännälleen, joka sattuu olemaan estetiikan professori. Tämä puolestaan uskoo Abrahamin keksineen kasvatusmenetelmän, jolla kissa voidaan opettaa kirjailijaksi ja pelkää saavansa tästä kilpailijan. ”Siitä elukasta tulee vielä magister ja saa tohtorinarvon ja lopulta luennoi estetiikan professorina Aiskhyloksesta, Corneillesta ja Shakespearesta.” Kissa Murr päättää piilottaa kykynsä ja liittyy kissalooshin jäseneksi – jälleen ironinen viittaus Goethen Wilhelm Meisteriin, jonka nuori sankari päätyy myös eräänlaiseen salaseurayhteisöön.\nE.T.A. Hoffmannin katkelmallinen tekniikka innoitti Robert Schumannia – eikä ihme silllä fragmentti oli aivan erityinen romantikkojen suosima ilmaisulaji kuten Charles Rosen korostaa. Friedrich Schlegel oli jo kirjoittanut siitä teoksessaan Athenäum Fragmente. Toinen kauden estetiikan laji oli romantiikan ironia, joka oikeutti rikkomaan kaikkia konventioita. Hoffmannin romaani on siksi tavattoman moderni.\nSchumannin Kreislerianassa voi kuulla kissa Murrin ja kapellimestarin osuuksien vuorottelevan. Tämän teoksen tulkinta vaatii siis aivan erityistä literääris-musiikillista sensitiivyyttä sävelten sisällölle. Onneksi Giuliano Tuccia olikin varustettu paitsi suvereenilla tekniikalla myös musiikin ymmärtämisellä. Hän osasi korostaa dramaattisia taitteita forseeraamatta ja vastaavasti hidastaa muut taitteet syvempään pohdiskeluun tai kissamaiseen sulokkuuteen. Loppujen lpuksi Kreisleriana on katkelmallisuudestaan huolimatta suurteos ja suorastaan sinfoninen, muttei millään beethoveniaanisella tavalla, vaan aidon romanttisesti. Tuccia uskalsi antaa musiikin liikkeen hetkittäin pysähtyä miltei kokonaan kunnes taas alkoi uusi liikeimpulssi.\nFranz Lisztin pianismi taas ilmensi Schumannin ja tämän puolison Clara Wieckin vastakohtaa. Liszt harrasti kaikkea muuta kuin Werktreu-estetiikkaa ja otti kirjallisuuden suurteoksia rohkeasti sävellystensä aiheiksi niin sinfonisissa runoelmissaan (Tasso, Les préludes, Mazeppa, Die Ideale, Ce qu’on entend sur la montagne jne.) kuin pianoteoksissaan. Dante-sonaatti, Après une lecture du Dante, Fantasia quasi Sonata, viittauksena Victor Hugon runoon, on yksi Lisztin suuria yksiosaisia sonaattimuodon uudistuksia. Mutta sitä kuullessa ei tule ajatelleeksikaan mitään muuta muotoa kuin Danten infernon kuvausta ja kohoamista välillä korkeampiin pelastuksen sfääreihin. Pääasia on diabolus in musica, tritonussuhteiset oktaavit ja alku demoonisessa d-mollissa. Mutta pian tulee esille vastakohtainen teema Fis-duurissa, siis etäällä toonikasta, mutta yhtäkaikki romantikkojen suosimassa medianttisessa terssisuhteessa.\nTuccia on soittanut tätä teosta jo useammissa kilpailuissa ja se vaikuttikin vielä kypsemmältä kuin Kreisleriana. Tuccia kohosi huimaavaan virtuositeettiin, mutta hänen sonoriteettinsa on dramaattisimmissakin kohdissa pehmeä. Lisztille tyypillisen admiration créatrice –efektin hän sai hyvin esille loppupuolella valtavissa teknisissä nousuissa. Hän rakensi tästä teoksesta huippudramaattisen kertomuksen helvetin kauhuista ja kirkastuksesta. Tuccialla soitto palvelee aina estetiikkaa ja tämähän on erityisesti Lisztillä tärkeää.\nLiszt oli kuten monet muutkin romantikot laajalti oppinut säveltäjä. Hän kirjoitti v. 1832 Pariisista ystävälleen: ”Kaksi viikkoa mieleni ja sormeni ovat työskennelleet kuin hulluna. Homerosta, Raamattua, Platonia, Lockea, Byronia, Hugota, Lamartinea, Chateaubriandia, Beethovenia, Bachia, Hummelia, Mozartia ja Weberiä. Kaikki he ovat ympärilläni. Tutkin niitä, mietin niitä, ahmin niitä raivoisasti. Lisäksi teen neljästä viiteen tuntia harjoituksia, terssejä, sekstejä, oktaaveja, tremoloita, repetitionuotteja, kadensseja jne.” Lisztin tulkinnan lähtökohta ei siis voi koskaan olla pelkkä sointi ja virtuositeetti, vaan musiikin sisältö. Richard Wagnerkin (Cosiman päiväkirjat) sanoi: ”Muusikot, jotka vain soittavat piittaamatta musiikin ideoista ovat kuin nautoja, heidän olisi paras tehdä jotain aivan muuta.”\nSiksi oli hienoa huomata, että löytyy pianisteja, jotka oivaltavat romantikan musiikin hengen ja syvemmän olemuksen. Siitä syntyy uutta luovia hetkiä, pääsemme musiikin kaanonin ytimeen ja elämme kaiken tuoreena uudestaan. Tuccia on juuri tällaiseen kykenevä muusikko ja pianisti. Nuorena hän jatkaa yhä kilpailuja, (vaikkei niistä pidäkään), ja saavuttaa soitollaan varmasti voittoja. Tuokoot ne hänet useasti myös Suomeen.\n1 2 3 … 112 Seuraava »


LOMAMATKAN CHECK LIST | Saara Kia\nLOMAMATKAN CHECK LIST\nby Saara, 16.11\nKuten jotkut on jo lukenut aiemmin, meillä on lähtö Teneriffan auringon alle ensi kuussa, aikalailla tasan kuukauden päästä penkkareiden jälkeen. Meidän piti lähtee kahdestaan kaverini kanssa matkalle, mutta mennäänkin viemään pari huonetta mun vanhempien varaamasta villasta ja siirretään meidän omaa matkaa hieman eteenpäin. Ajattelin myös ihan itseni vuoksi tehdä listaa näistä vikoista asioista mitä pitää tsekata ennen matkaa, toivottavasti tästä on apua myös muille jotka on lähdössä matkalle tai ovat suunnittelemassa reissua lähiaikoina!\nTarkista, että sulla on matkavakuutus voimassa. Mä panikoin sitä, ettei mulla ole matkavakuutusta voimassa, sillä edellisellä lomareissulla olin vielä alaikäinen ja mukana mun isän vakuutuksessa. Onneksi tsekattiin ja olen vielä noin vuoden hänen vakuutuksen alla kunnes täytän 20 vuotta.\nTää on ehkä enemmän meille some- ihmisille tai niille jotka joutuu tekemään muuten vaan töitä matkan päältä, tarkista, että hotellissa / vuokrakämpässä on wifi tai vaihtoehtoisesti vaihda puhelinliittymä sellaiseksi, että se toimii myös ulkomailla.\nVarmista, kuinka paljon matkatavaroita saat ottaa mukaan. Me lennetään kahdella halpalentoyhtiöllä, joten matkatavaraa saa ottaa mukaan todella vähän ja yritetään pärjätä ilman maksullista lisälaukkua.\nJos lomakohde on yhtään sen mukainen, muista varata vuokra-auto etukäteen. Ei tarvitse sitten kohteessa vasta miettiä että mistä vuokrataan ja mikä auto. Me saatiin vinkkiä hyvään vuokramestaan meidän AirBnb hostilta.\nJos paikka ei ole tuttu, voi kysyä etukäteen vinkkejä nähtävyyksistä, parhaista rannoista jne. Tämä helpottaa matkan suunnittelemista.\nAurinkokapselien syöminen kannattaa aloittaa ajoissa ennen matkaa, jos toiveissa on ruskettua hyvin. Mä alotan myös hyvissä ajoin käyttämään itseruskettavaa sillä musta on kauheeta näyttää täysin valkoiselta kun muut on ruskeita :D\nMeidän tapauksessa myös eläimille on löydettävä hoitajat. Meidän koiria, Miloa ja Nataa, tulee hoitamaan meille mun hyvä kaveri niin koirien ei täydy lähteä tutusta ympäristöstä ja hevosta hoitaa kaveri ja vuokraajat.\nJa tietysti, muista varmistaa että passi ja muut asiakirjat on voimassa! Jos esimerkiksi aiot ajaa autoa EU- alueen ulkopuolella, tarvitset kansainvälisen ajokortin.\nSekä mikä tärkeintä, muista pitää hauskaa, välttää stressiä - lomailla!\nOnko teillä tulossa mitään reissuja lähiaikoina? Minne? :)\nELLI 18/1/18 22:12\nTosi hyvä muistilista tää! Itsellä ei ole tiedossa reissuja, paitsi muuttaminen takaisin Suomeen ihan parin päivän päästä... :(\nSaara 23/1/18 10:27\nHöh, harmi kuulla! :/


01.10.2017 - Voit sä jeesaa?\nSeurakunnan aktiivisena maallikkojäsenenä joutuu selkiyttämään itselleen monia perusasioita. Eräs problemaattinen kysymys on, kuka tarvitsee diakoniaa, kuka sen määrittää ja millä perusteella. Vielä pari vuotta sitten saattoi Kirkko ja Kaupunki -lehden ilmoituksesta nähdä, että diakoniatyöntekijät tarjoavat puuroa tai soppaa vähävaraisille ja työttömille. Kirkon perustehtävän esittelyn perusteella diakonian palveluita tarvitsevat ne henkilöt, jotka eivät ole muualta saaneet…\nLue lisää Kuka tarvitsee diakoniaa?\nErkki on ollut asunnoton kohta kolme vuotta. Hän nukkuu joskus kavereiden nurkissa ja välillä rappukäytävissä. Toisinaan hän yöpyy tyhjillään olevissa rakennuksissa. Tänään hän heräsi lattialta siihen, että rikkinäisen ikkunan mutkalla olevien sälekaihtimien välistä osui aurinko hänen kasvoilleen. Auringon lämpö lämmitti hetken poskea. On päiviä, jolloin Erkki oleskelee mieluummin hämärässä ja hakeutuu pois muiden katseilta. Valo…


Kirjavinkkari: Kirjakaupassa oli tekokukkia ja peltipurkkeja – Suomen kirjastoseura\nEtusivu> Kirjastolehti > Kirjavinkkari: Kirjakaupassa oli tekokukkia ja peltipurkkeja\nArtikkelit 6.3.2020 22.6.2021 Marika Helovuo\nKysyessäni myyjältä mistä löytäisin kirjan nimeltä Taltuta klassikko, hänen pälyilevä katseensa kertoi, ettei hän ollut koskaan kuullutkaan kyseisestä Finlandia Junior -ehdokkaasta.\nJäin kaipaamaan kirjakauppaa, joita löydän enää vain ulkomailta. Kauppaa, jossa henkilökunta tuntee tuotteensa, jossa voi tehdä yllättäviä löytöjä, jossa kirjat ovat houkuttelevasti esillä, jossa on rauhallista ja sokkeloista ja jonka ikkunalaudalla voi nähdä nukkumassa jopa kissan. Jos haluaa päästä käymään sellaisessa, voi etsiä käsiinsä jonkun näistä. Tai sitten voi mennä kirjastoon.\nShaun Bythell: Elämäni kirjakauppiaana (2019 Kirjapaja, suom. Jaana Kapari-Jatta)\nMillaista on olla antikvariaatin pitäjä Amazonin aikakaudella? Ei ainakaan sellaista, että istutaan rätisevän tulen ääressä nojatuolissa tohveleihin puetut jalat nostettuina ylös ja poltetaan piippua samalla kun hurmaavia asiakkaita virtaa paikalle käymään älykkäitä keskusteluja ja jättämään kahmalokaupalla käteistä. Se on ennemminkin jatkuvaa kärvistelyä, josta selviää vain rakastamalla työtään kirjojen parissa.\nShaun Bythell pyörittää käytettyjen kirjojen kauppaansa Skotlannissa ja kertoilee tässä päiväkirjamuotoisessa teoksessaan leppoisasti ja humoristisesti arkisista sattumuksista liikkeessään. Amazon aiheuttaa jatkuvaa päänvaivaa, samoin kuin myös jotkut asiakkaat merkillisine päähänpinttymineen. Rauhallinen ja letkeän meditatiivinen teos.\nSylvia Beach: Shakespeare & Company (2003 Tammi, suom. Ruth Routa ja Heikki Karjalainen)\nSylvia Beach perusti englanninkieliseen kirjallisuuteen keskittyvän kirjakauppansa Pariisiin Seinen vasemmalle rannalle uskaliaasti nuorena naisena vuonna 1919. Vielä nykyäänkin vanhanaikaista tunnelmaa huokuva kauppa hurmaa kävijänsä, vaikkei se olekaan enää se sama puoti, jossa James Joyce, Ernst Hemingway ja muut tuon ajan kuuluisuudet viettivät aikaansa Beachin kanssa.\nMuistelmateoksessaan Sylvia Beach kertoo kauppansa tarinan. Vaikkei kirja ole kerronnallisesti kovinkaan kummoinen, siinä on kuitenkin oma viehätyksensä, joka syntyy hauskoista anekdooteista ja kirjanystävälle tutuista nimistä. Suuressa osassa on myös James Joycen Odysseuksen kustannusprosessin kiinnostava kuvaus.\nStig-Björn Nyberg: Kirjatalossa: muistoja kirja-alalta ja vähän muualtakin (Otava 2017)\nHelsingin keskustan Akateemisen kirjakaupan pitkäaikainen johtaja Stig-Björn Nyberg tuntee kotimaisen kirjakauppakentän läpikotaisin: ehtihän hän työskennellä legendaarisessa Kirjatalossa 40 vuotta ennen eläköitymistään. Tässä varsin suorapuheisessa muistelmateoksessaan hän käy läpi niin oman henkilökohtaisen työhistoriansa kuin kirja-alan mullistuksetkin.\nNyberg ei säästele sanojaan eikä mielipiteitään. Hän lataa täydeltä laidalta sekä kehut että haukut. Häneltä riittää arvostusta niitä kohtaan, jotka tekivät työtään rakkaudesta kirjoihin ja asiakaspalvelun laatuun, mutta niitä kohtaan, jotka aiheuttivat Pohjoismaiden suurimman ja kauneimman kirjakaupan rappion ja tuhon, häneltä ei ymmärrystä heru. Loppua kohden yhä pessimistisemmäksi yltyvä teos on silmiä avaava kurkistus kirja-alan kurimukseen.


Kaikki blogit puheenaiheesta Paperittomat — Vasuri Jaska\nVasuri Jaska Rohkeutta on välittää.\nRovaniemen kaupunginvaltuusto - varajäsen.\nTekninen lautakunta - varajäsen.\nOunasrinteen Asukasyhdistys ry - sihteeri.\nITSESTÄNI JA VASEMMISTOLIITOSTA\nPelätty D-sana palasi otsikoihin: δημοψήφισμα Henri Alakylä\nOikeutta 1990-luvun laman uhreille ja epä-ihmisille! Arto Luukkanen\nPerussuomalaisten Puoluehallitukselle ja valtuustolle Jaakko Kontinen


Yksinyrittäjän intentiot yrityksen kasvattamiseen rekrytoinnin avulla Business Growth by Recruitment - The Intention of Sole Traders PDF\nYksinyrittäjän intentiot yrityksen kasvattamiseen rekrytoinnin avulla Business Growth by Recruitment - The Intention of Sole Traders 7.5.\nDownload "Yksinyrittäjän intentiot yrityksen kasvattamiseen rekrytoinnin avulla Business Growth by Recruitment - The Intention of Sole Traders 7.5."\n1 Lappeenrannan teknillinen yliopisto Kauppatieteiden osasto Kandidaatintutkielma Johtaminen ja organisaatiot Yksinyrittäjän intentiot yrityksen kasvattamiseen rekrytoinnin avulla Business Growth by Recruitment - The Intention of Sole Traders Tekijä: Joel Rönkkö Ohjaajat: Pasi Tuominen Helena Sjögrén Heidi Olander\n2 Sisällys 1. JOHDANTO Aihe, tutkimuksen tarkoitus sekä tutkimuskysymys Tutkimusaukon määrittelyä ja aikaisemmat tutkimukset aiheesta Tutkimusmenetelmät ja rajaukset Tutkimusmenetelmät Rajaukset SUOMALAISEN YKSINYRITTÄJYYDEN TARKASTELUA TILASTOJEN JA TUTKIMUSTEN POHJALTA Tilastotietoa yksinyrityksistä Suomessa Menestyvän yrittäjän määrittelyä Rekrytoinnin esteitä yksityisyrityksessä Mikroyrittäjien luokittelua TEOREETTISTA TARKASTELUA YRITTÄJÄN INTENTIOISTA YRITYKSEN KASVATTAMISEEN Ei-taloudelliset mittarit yrittäjän tavoitteena Tutkimukset yrittäjän kasvuhalukkuudesta Motivaatioteoriat yritysten kasvun taustalla Shapero-Krueger Malli (Shapero-Krueger Model) Suunnitellun käyttäytymisen teoria (Theory of Planned Behaviour, TPB) Motiivitutkimuksen huomioita TIETEELLINEN KIRJALLISUUS JA ARTIKKELIT YKSINYRITTÄJISTÄ Yrityksen ensimmäinen työntekijä Yksinyrittäjän mahdollisuudet ryhtyä työnantajaksi Onko oikeaa aikaa palkkaamiseen? KVALITATIIVINEN TUTKIMUS YKSINYRITTÄJIEN MOTIIVEISTA JA INTENTIOISTA Tutkimuksen kohde Haastateltujen yrittäjien intentiot ensimmäiseen rekrytointiin YHTEENVETO JA JOHTOPÄÄTÖKSET Yhteenveto Johtopäätökset ja jatkotutkimustarpeet LÄHTEET LIITTEET Liite 1. Haastattelurunko\n3 1 1. JOHDANTO Kirjoitan aluksi, miksi päätin tutkia kyseistä aihetta. Sen jälkeen tuon esiin kandidaatin tutkielmani tavoitteet, aiemmat tutkimukset aiheesta ja tutkimuksen rajaukset. Tämän jälkeen seuraa yrittäjän motivaatioilla ja intentioilla painotettu teoriaosuus, jossa käsittelen rekrytointia ja siihen liittyviä haasteita. Teorian jälkeen valaisen aihepiiriä tieteellisellä kirjallisuudella, jonka jälkeen esitän empiirisen osuuden työstä ja tuon esiin tutkimuksen tulokset johtopäätöksissä. 1.1 Aihe, tutkimuksen tarkoitus sekä tutkimuskysymys Tutkimuksen aihealue on yksinyrittäjyys ja henkilöstön rekrytointi. Kohdeilmiö rajoittuu ensimmäisen työntekijän palkkaamiseen, yrittäjän intentioihin ja motivaatioihin kasvaa. Itseäni on mietityttänyt, mitkä eri tekijät vaikuttavat yrittäjän rekrytointihalukkuuteen tai sen puutteeseen. Mielenkiintoni lähteä tutkimaan ensimmäiseen palkattuun työntekijään kohdistuvaa problematiikkaa syntyi havainnosta, että suurin osa suomalaisista yrityksistä jää yhden henkilön yritykseksi. Taustalla vaikuttavia tekijöitä eivät ole ainoastaan yrittäjän vähäiset resurssit kasvattaa yritystään, sillä tilastollisen katsauksen mukaan löytyy paljon yrittäjiä, joilla olisi resursseja, muttei halua rekrytoida. Tutkielmani pohjautuu tähän ryhmään, joka ei halua työnantajaksi vaan toimii mieluummin yksin. Tarkastelen ilmiötä yrittäjän näkökulmasta käsin. Tutkimuksen tarkoituksena on vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Miksi suurin osa suomalaisista yrittäjistä haluaa jäädä yhden hengen yrityksiksi? 2. Millainen merkitys motivaatioilla ja intentioilla on suomalaisten yksinyrittäjien halukkuuteen rekrytoida ensimmäinen työntekijä?\n4 2 1.2 Tutkimusaukon määrittelyä ja aikaisemmat tutkimukset aiheesta Heikko taloudellinen tilanne, vähentynyt vienti ulkomaille ja suurten valtion taloudelle tärkeiden yritysten, kuten Nokian, heikentyminen irtisanomisineen, kasvanut työttömien määrä, ovat kaikki omalta osaltaan lisänneet Suomessa tarvetta uusille työpaikoille. Työttömyys kasvoi helmikuussa viime vuoden vastaavasta ajasta. Tilastokeskuksen mukaan Suomessa oli viime kuussa työtöntä, mikä on enemmän kuin vuosi sitten. (Taloussanomat, 2013) Yritykset ovat irtisanoneet alkuvuonna neljänneksen enemmän väkeä kuin vuosi sitten. Etenkin suuret yhtiöt ovat olleet asialla. Niiden varjoissa luodaan kuitenkin jatkuvasti uusia työpaikkoja. Pk-yritykset pitävät väkensä ja aikovat palkata lisää. Niiden osuus työllistäjänä kasvaakin koko ajan. (Kokko, 2012) Vaikka työllistämisen trendi on laskenut suurissa yrityksissä tällä hetkellä, pienyritykset kasvattavat koko ajan työllistävää merkitystään Suomessa. Yhden hengen yritykset jäävät kuitenkin yhä usein yhden henkilön yrityksen tasolle. Havaittavissa on tilastollinen yhteys yrityksen kannattavuuden suhteessa työllistämiseen. Tilastotietojen pohjalta voidaan havaita tilastollinen yhteys, että enemmän kuin yhden hengen työllistävät yritykset ovat huomattavasti varakkaampia kuin yhden hengen yritykset. Miksi ei siis työllistää? Yleensä on tutkittu yrittäjää, joka on yrityksen pääsyy menestykseen tai menestymättömyyteen. Yrittäjää ajavat usein ei-taloudelliset mittarit kasvun ja rekrytoinnin osalta (Geneste & Weber, 2011; Wiklund, Davidsson & Delmar, 2003). Ei taloudellisiin mittareihin taas liittyvät vahvasti yrittäjän intentiot ja motivaatio kasvaa. Aihetta on tutkittu usein soveltamalla Ajzen (1991) teoriaa suunnitellusta käyttäytymisestä, jolloin on tutkittu asiaa psykologisista lähtökohdista tarkastelemalla, kuinka käyttäytymistä voidaan ennakoida yrityksen laajentamiseen. Aiheen pohjalta on tehty myös uudempia tutkimuksia hyödyntäen uusia näkökulmia kohdeilmiöstä, kuten Delmar & Wiklund (2008) tutkimuksessa, jossa he korostavat motivaation muuttumista ajan kuluessa, josta puolestaan on tehty vain vähän tutkimusta. Ajzen (1991) & Wiklund et al. (2003) ovat tutkineet pienyrittäjien halua kasvaa ottaen\n5 3 huomioon asenteet ja uskomukset kasvun seurauksiin. Myös yksinyrittäjien ryhtymisestä työnantajaksi on tehty laajoja tutkimuksia, kuten Aaltonen, Heinonen, Kovalainen ja Luomala (2008) tutkimus työllistämisen esteistä. Tutkimuksen mukaan tarve tiedostaa ensimmäisen työntekijän rekrytointiin liittyvät asiat on kasvanut ja kiinnostuksen kohteena ovat etenkin työllistämistä motivoivat tekijät. Toiseksi kirjallisuudessa on tutkittu yritystä itsessään, mutta myös yrittäjän osuutta siinä. Kirjallisuus yritysten kasvusta on laajaa. Mutta asian tärkeydestä johtuen aihepiiri tarvitsee uusia näkökulmia. Yleensä tutkimus on keskittynyt kahteen asiaan: yrityksen kasvuun yleisesti tai vertailuun nopeasti kasvavien, kohtalaisesti kasvavien tai ei ollenkaan kasvavien yritysten kesken. (Kirkwood, 2009; Moreno & Casillas, 2007) Pienyritysten tutkimus on ollut monien tutkimusten keskiössä, mutta tutkimus on kuitenkin edelleen rajoittunutta johtuen siitä, että on olemassa vain vähän pitkältä ajanjaksolta tehtyjä tutkimuksia aiheesta. Tutkimusten mukaan yrittäjän kasvuintentiot ovat todella tärkeitä tutkimusaiheita suhteessa yrityksen todelliseen kasvuun. Viimeaikaisimmat tutkimukset mikroyrityksistä sisältävät yrittäjän kasvupyrkimykset ja sosiaalisen pääoman merkityksen. Sukupuolen vertailututkimukset ovat myös aiheena suhteellisen nuori. Kuitenkin on tehty vain vähän tutkimustyötä kasvupyrkimysten vertailusta todelliseen kasvuun. (Kirkwood 2009; Dobbs & Hamilton, 2007) 1.4 Tutkimusmenetelmät ja rajaukset Tutkimusmenetelmät Käytin tutkimuksessa laadullista eli kvalitatiivista tutkimusmenetelmää. Laadullinen tutkimus usein auttaa ymmärtämään tilastollisen tutkimuksen tulosten syitä, joten kävin tieteellisissä artikkeleissa läpi paljon tilastollisesti havaittuja seikkoja ja tutkimuksia. Laadullisen tutkimuksen tarkoituksena on myös lisätä ymmärrystä yritysten toiminnasta erittelemällä laadullista aineistoa, ei selittää ja kontrolloida yritysten toimintaa eikä sen tarkoituksena ole tuottaa tutkimusta määrälliseen muotoon, vaan selittää ilmiöitä teoreettisesti. (Koskinen, Alasuutari & Peltonen, 2005, 16, 25) Teoreettisessa tutkimuksessa tutkin tutkimusongelmaani kirjallisuudessa ja artikkeleissa osoitettujen näkökulmien ja ratkaisujen valossa.\n6 4 Tutkimuksen empiirisenä osuutena toimii tapaustutkimus. Toteutin empiirisen osuuden haastattelun osittain puolistrukturoituna teemahaastatteluna kahdelta mikroyrityksen toimitusjohtajalta, joka on sopiva menetelmä laadulliseen tutkimukseen, koska minä tutkijana määrittelin kysymykset ja vastaaja sai vastata omin sanoin asiaan. Kysymysten tarkoituksena oli tuottaa informaatiota, jonka tulkitsin jälkeenpäin teorian avulla. Haastattelukysymysten määräksi valitsin 11, koska 5-12 kysymystä on sopiva määrä teemahaastatteluun. Haastattelurungon tein teemahaastatteluun soveltuvasti kolmen päälohkon mukaisesti. Haastattelukysymykset olivat molemmat samat, mutta toisen haastattelun pidin sähköpostin välityksellä ja toisen taas sekä sähköpostin välityksellä että kasvokkain tapaamisena. Kasvokkain tapaamisen yhteydessä nousi esiin joitain asioita, mitä ei taas sähköpostihaastattelussa ollut mainittu, jolloin sain hieman tyydyttävämpiä vastauksia tätä kautta. Koska laadullisen tutkimuksen tarkoituksena on eritellä yksittäisiä tapauksia niihin osallistuvien ihmisten näkökulmasta ja niiden ihmisten antamien merkitysten kautta, valitsin empirian otoskooksi vain kaksi henkilöä, joka on laadulliselle tutkimukselle riittävä määrä. Empiirisen osuuden tarkoituksena on löytää uusia näkökulmia tutkimusaiheeseen liittyen ja todeta, pätevätkö ulkomaiset teoriaosuudessa esitetyt teoriat Suomen näkökulmasta. (Koskinen et al., 2005, , 109) Rajaukset Rekrytointitutkimukset Rekrytointia on yleisellä tasolla tutkittu paljon, mutta painotan tutkielmani pieniin yrityksiin ja ensimmäiseen rekrytointiin, joka on aiheena ajankohtainen. Tutkimus on rajattu yksinyrittäjien suuntaan niiden merkittävän potentiaalin vuoksi työllistäjänä. Tilastotieto pohjautuu näin lähinnä yksinyrittäjiin. Suomen yritykset jäävät usein yhden henkilön yrityksiksi, josta johtuen esimerkiksi Matti Vanhasen hallitusohjelmassa 2007 tarkastellaan syitä niistä tekijöistä, jotka muodostuvat työnantajaksi ryhtymisen esteiksi yrityksen alkuvaiheessa. (Aaltonen et al., 2008) Oma tutkimukseni keskittyy etsimään tieteellistä tietoa yrittäjän motivaatioihin ja\n7 5 intentioihin kasvamiseen, eritoten laajentamalla yritystä henkilökunnan määrän kasvattamisen kautta. Tarkastelen rekrytointikysymyksiä monen eri toimialan näkökulmasta, mutta pääpaino on hieman psykologian ja johtamistieteiden rajamaastossa, joten pyrin valitsemaan myös tieteelliset lähdeartikkelit sen mukaan. Tutkimus sivuaa näin osittain myös psykologista tiedettä, tutkien johtajan mielen vaikutusta toimintaan, mutta käyttäen johtamiseen liittyviä psykologisia teorioita. Havainnoin ongelmien olevan usein hyvin samantyyppisiä toimialasta tai maasta riippumatta. Rajaus yksinyrittäjästä työnantajaksi prosessissa Tutkielmani rajautuu siihen vaiheeseen prosessia, jossa yksinyrittäjä puntaroi ryhtymistä työnantajaksi. Vaihe sisältää yrittäjän motivaatioteoriat, intentioteoriat ja käyttäytymisteoriat. Tämän kandidaatin tutkielman aiheen rajaus on selvennetty punaisella värillä oheiseen kuvioon (Kuvio 1.) Yksinyrittäjä Rekrytoimisen harkitseminen Rekrytointi Työnantaja Kuvio 1. Yksinyrittäjästä työnantajaksi prosessi rekrytoinnin näkökulmasta. Valtiovallan vs. yksinyrittäjän näkökulma Tämä kandidaatin tutkielma antaa toisenlaisen näkökulman aihepiiriin kuin Aaltosen et al. tekemä tutkimus. Työministeriön näkökulmana on työllistäminen ja uusien työpaikkojen saaminen. Oma näkökulmani on puhtaasti yksinyrittäjän näkökulmasta. Yrittäjän motivaationa työllistämiseen on kuitenkin hänen oma menestyksensä ja hyvinvointinsa. Kandidaatintutkielman ja Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) tutkimuksen lähtökohtien ja tavoitteiden erot esitettynä kuvioina (Kuviot 2 ja 3).\n8 6 Yksinyrittäjällä kannustimet eroavat huomattavasti siitä, mitkä toisaalta ovat taas kannustimina valtiovallan tasolla. Yrityksen työntekijöiden palkkaaminen on sidoksissa henkilön omiin tavoitteisiin. Pyramidin huipulla on yrityksen menestys, joka muodostuu henkilön omien intressien kautta. (Kuvio 2) Yrityksen menestys Yrittäjän halut ja kannustimet Yksin- yrittäjä Kuvio 2. Yksinyrittäjän näkökulma työllistämiseen Pyradimidin huipulla on täystyöllisyys, joka on kansantaloudellisessa merkityksessä tärkeä tutkimusaihe. Tutkimusaiheena tällöin on, miksi yrittäjät eivät ryhdy työnantajiksi. (Kuvio 3) Kuvio 3. TEM näkökulma työllistämiseen\n9 7 2. SUOMALAISEN YKSINYRITTÄJYYDEN TARKASTELUA TILASTOJEN JA TUTKIMUSTEN POHJALTA Tämä kappale avaa yrittäjyyteen liittyviä taustatietoja sekä teoreettisia viitekehityksiä, joita on rakennettu yrityksen kasvun ympärille. Kappaleen tarkoituksena on luoda pohjaa seuraaville kappaleille, joissa ensimmäisen työntekijän rekrytointia tarkastellaan tarkemmin. Kappaleessa luodaan myös ymmärrystä empiriaan ja toimitusjohtajien käyttäytymiseen. Kappaleessa tulee esille tilastollinen tarkastelu Suomen yrittäjyyden nykytilasta, yrittäjyyden määrittelyä ja tämän jälkeen tuodaan esiin yrittäjän kasvuhalun taustalla vaikuttavia teorioita. Taustatietojen tarkoituksena on tuoda tilastollista katsausta ja nykytrendejä Suomen yrittämisestä, joka avaa omalta osaltaan tutkimuksen tarkoitusta. Tutkiakseen yrittäjiä, yhden hengen yrityksiä ja pienyrityksiä, on ensin hyvä ymmärtää tarkemmin mikä on yrittäjä. Tässä teoriaosuudessa nostan myös HRM:n merkityksen tutkimukseen. 2.1 Tilastotietoa yksinyrityksistä Suomessa Yrittäjän näkökulmasta työnantajaksi ryhtyminen ei ole yksioikoista. Valtion näkökulmasta yrityksen tavoite on jatkuva kasvu, koska kasvun avulla työllisyystilanne paranee rekrytointeineen. Valtio näkee yrittäjät potentiaalisina työnantajina, joiden pitäisi rekrytoida työttömiä ja hyödyntää työvoimaa enemmän. Yrittäjän näkökulmasta rekrytoiminen nähdään usein pelottavana eikä sopivia työntekijöitä löydy helposti. Usein syynä nähdään palkkaamisen vaikutus yritystoiminnan jatkuvuuteen: jos palkataan uusi työntekijä, ei yritystoimintaa ole helppo lopettaa. Monille yksinyrittäjille yrittäminen voi olla vain väliaikainen ratkaisu, huomioiden myös sen, että suurin osa yrityksistä kaatuu ensimmäisten toimivuosien aikana ja vain noin 30 % perustettavista yrityksistä jatkaa toimintaansa ensimmäisen kymmenen vuoden jälkeen. (Aaltonen et al. 2009) Stines & Kleiner (2003) tuovat artikkelissaan esille rekrytoinnin muodon muuttumisen viime vuosien aikana. Druckerin mukaan tämänhetkinen trendi liike-elämässä on työvoiman vähentäminen. Fortune 500 yritysten kohdalla työntekijöiden määrä oli laskenut 10 vuoden aikana 30 prosentista 13 prosenttiin (vuosista 1993 vuoteen 2003). Fortune 500 tarkoittaa 500 suurinta Yhdysvaltalaista yritystä tulojen mukaan. Nykytrendinä on hierarkisen johtajuuden poistuminen ja tilalle on tullut yhteistyö sekä\n10 8 yrityksen sisäisessä työskentelyssä firmojen sisällä että ulkoisesti yhteisyritysten muodossa. Ihmiset työskentelevät nykyään jatkuvasti ihmisten kanssa, jotka työskentelevät sinulle, mutta eivät ole työntekijöitä. (Stines & Kleiner, 2003) Suomen yrittäjistä kaksi kolmasosaa on yksinyrittäjiä, lukumäärältään heitä on siis noin Luvun ollessa noin 60 %, se vastaa hyvin pitkälti samaa tasoa kuin muissa EU-maissa (Aaltonen et al., 2009). Taulukko 1. Yrittäjätalouksien pienituloisuus vuosina 1990 ja Prosenttia. (Tilastokeskus, 2012) Tilastokeskuksen (2012) mukaan kaksi kolmasosaa pienituloisista yrittäjätalouksista oli yksinyrittäjiä. Voidaan siis havaita työnantamisen korreloivan melko positiivisesti yrittäjän taloudelliseen tilanteeseen, huomioiden myös sen, että ainoastaan 2,7 prosenttia työnantajayrittäjätalouksista kuului pienituloisiin vuonna Työnantajayrittäjällä elintaso on keskimäärin siis melko korkea ja yksinyrittäjällä melko pieni. Yksinyrittäjistä 18,3 % kuului pienituloisiin vuonna 2009 (Taulukko 1). Eurooppalaisista yrityksistä noin 60 % on yhden hengen yrityksiä (Euroopan komissio, 2005). Suomessa luku on hyvin samaa tasoa: Aaltosen et al. tutkimuksen mukaan noin 66 % luokkaa (Aaltonen et al. 2009). Vertailun vuoksi nostan esiin Euroopan komission tutkimuksen vuodelta 2005, jossa mitattiin, että yhden hengen yritykset luovat työpaikoista noin yhdeksän prosenttia EU-tasolla. Pääasialliset toimialat, joilla ne toimivat ovat maataloudessa, rakennusalalla, henkilökohtaisten tai yrityksille suunnattujen palvelujen alalla, kauppa-alalla tai kuljetusalalla. Hyvin usein yrittäjät ovat itsenäisiä ammatinharjoittajia, mutta myös jonkin verran osakeyhtiöitä. (Euroopan komissio 2005) Vuonna 2011 yritysten lukumäärä Suomessa oli (Tilastokeskus 2011). Yhden hengen yrityksiä on hankala määritellä. Mikroyrityksiksi kutsutaan yrityksiä, joissa on alle 10 työntekijää. Pieniksi yrityksiksi kutsutaan\n11 9 yrityksiä, joissa on on työntekijää. Keskisuuria ovat hengen yritykset. Yli 250 työllistävät ovat suuryrityksiä. Noin 99 % Euroopan yrityksistä on pk-yrityksiä ja 92 % mikroyrityksiä. (Euroopan komissio 2011) EU-maissa vuonna 2005 suoritetun eurobarometri-kyselyn 4000 yksinyrittäjästä EUmaissa 57 prosenttia ei palkkaa henkilöstöä taloudellisista syistä, kuten siitä syystä että liiketoiminta ei ole riittävän laajaa. 25 prosenttia haluaa mieluummin työskennellä yksin. 27 prosenttia ei löydä pätevää henkilöstöä eikä ole varaa kouluttaa henkilöstöä. 36 prosenttia ei työllistä työvoimakustannusten vuoksi kuten sosiaaliturvamaksujen takia. Palkan osuus on suurin selittävä tekijä työvoimakustannuksista, koska se on siitä kolme neljäsosaa. 11 prosenttia pelkää epäonnistunutta rekrytointia hankaline lainsäädöksineen, jolloin työntekijästä voi olla vaikea päästä eroon. Myös veroasiat huolettavat. Samoin hallinnolliset syyt ovat usein syynä haluttomuuteen palkata työntekijöitä. Suurelta osalta valtioista puuttuvat työnantajille suunnatut kannustimet palkata henkilöstöä. Ruotsissa työnantajat saavat viiden prosentin erityisvähennykset perussosiaaliturvamaksusta. Kannustimet ovat tutkitusti lisänneet työllistämishalua. (Euroopan komissio, 2005) Aaltosen et al. tutkimusten mukaan 33 % yksinyrittäjistä ei missään vaiheessa halua kasvattaa liiketoimintaansa. 20 % olisi valmis kasvattamaan toimintaan, jos edellytykset siihen paranevat. 25 % haluaisi kasvattaa liiketoimintaansa, mutta ilman lisätyövoiman palkkaamista. 20 % tutkituilla yrittäjillä oli vakaa aikomus kasvattaa liiketoimintaansa seuraavan kolmen vuoden aikana. Tilastollisen tarkastelun pohjalta voidaan todeta, että noin puolet suomalaisista yrityksistä työllistää enemmän kuin yhden henkilön ensimmäisen toimintavuoden jälkeen. Tutkimusten mukaan yrittäjä työllistää ensimmäisen työntekijän melko pian yrityksen käynnistämisen jälkeen eli vuoden sisällä. Työllistämishalukkuus vähenee huomattavasti ensimmäisen vuoden jälkeen, jolloin todennäköisempää on se, että yritys jää yhden hengen yritykseksi (2009). Todennäköisyys yrityksen kasvuun muutenkin havaittiin olevan pienempi, jos rekrytointia ei tehty pian perustamisen jälkeen. (Aaltonen et al. 2009)\n12 Menestyvän yrittäjän määrittelyä Yrittäjyys määritellään usein kolmen komponentin kautta, jotka ovat innovatiivisuus, riskinottaminen ja proaktiivisuus. Innovatiivisuus on luovan, epätavallisen tai uudenlaisen ratkaisun etsimistä tai hakemista eri ongelmiin ja tarpeisiin. Nämä ratkaisut voivat olla uudenlaisia teknologioita tai prosesseja tai vaikkapa uusia tuotteita tai palveluita. Riskinottokyky on halua sitoutua merkittävällä tavalla esimerkiksi resurssien puolesta asiaan, jossa on suuri mahdollisuus epäonnistua. Riskit ovat usein hallittavissa tai laskettavissa. Proaktiivisuutta pidetään tekemällä kaikki mahdollinen, jotta yrityksen toiminta on tuottavaa. Yrityksen sisäinen yrittäjyys sisältää kolme osiota, jotka ovat innovointi, uskallus ja strateginen uudistava toiminta. (Dabic & Romero-Martinez 2011) Littunen (2000) viittaa Casson (1982) tutkimukseen, että menestyvän yrittäjän luonteeseen kuuluu kyky ottaa riskejä, innovatiivisuus, tieto markkinoiden toiminnasta, tuotanto-osaaminen, markkinointitaidot, liikkeenjohdon taidot ja kyky yhteistyöhön. Tarvitaan vaistoa liiketoimintaan, halu ottaa riskejä, kykyä tunnistaa mahdollisuuksia, kyky korjata virheet tehokkaasti, ymmärtää tuottavat mahdollisuudet luonteenomaisesti yrittäjälle (Littunen, 2000). Nykyään ei ole kuitenkaan stereotyyppistä mallia yrittäjyydestä. On havaittu, että yrittäjillä on tietyntyyppisiä luonteenpiirteitä ja ominaisuuksia. Yrittäjän tausta muodostuu lapsuuden taustasta, koulutuksesta, arvoista, iästä ja työhistoriasta. (Birdthistle, 2008) Littunen (2000) Yrittäjyyttä tutkiessa teoriat jaetaan yleensä tarpeeseen saavuttaa, jonka teorian kehitti McClelland (1961) ja kontrolliodotusteoria, jonka kehittäjä oli Rotter (1966). Saavutusteorian mukaan individualistit, joilla on vahva tarve saavuttaa, ovat niiden joukossa, jotka haluavat ratkaista itse ongelmia, asettaa kohteita ja pyrkiä näitä kohteita kohti omilla yrityksillään. Kontrolliodotusteoria esittää, että individuaali voidaan nähdä joko ulkoisena tai sisäisenä. Sisäisen kontrollin odotukset viittaavat kontrolliin omasta elämästä, missä tulokset omasta toiminnasta pidetään riippuvaisina joko omasta käyttäytymisestä tai omista pysyvistä luonteenpiirteistä. Ulkoisen kontrollin odotukset viittaa asenteeseen, joka keskittyy toisten ihmisten toimintaan tai uskoon, onneen tai mahdollisuuteen. Sisäiset kontrolliodotukset yhdistetään oppimiseen ja näin se motivoi ja tukee aktiivista pyrkimistä eteenpäin. Ulkoinen kontrolliodotus toisaalta vaikeuttaa oppimista ja rohkaisee passiivisuuteen.\n13 11 Sisäinen kontrolli on yleensä yhdistetty yrittäjyydellisiin luonteenominaisuuksiin. (Littunen, 2000) 2.3 Rekrytoinnin esteitä yksityisyrityksessä Suurilla ja pienillä yrityksillä on rekrytoinnissa valtavia eroja; isot tuntevat lait ja rekrytointitavat, pienet eivät välttämättä tiedä asioista mitään. Isoissa yrityksissä johtajan tehtävänä on hoitaa tietty määrä rekrytointeja ilman että asiaa tarvitsisi sen enempää miettiä. Pienessä yrityksessä yrittäjän täytyy opiskella suuri määrä asioita ennen rekrytointiin liittyvää päätöksentekoa. Suuressa yrityksessä esimerkiksi työntekijöille kohdistettavat etuisuudet, hyödyt ja bonukset hoitaa henkilöstöosasto ja yritykselle ei tuota ongelmia tarjota näitä. Pienen yrityksen yrittäjälle voi olla hankaluuksia tarjota näitä työsuhde-etuja, jotka taas iso yritys pystyy tarjoamaan helposti. Tämä vaikeuttaa parhaimpien kykyjen saamista taas yritykseen. (Stines et al. 2003) Yrittäjän pelkona voi olla pelko epäonnistuneesta rekrytoinnista. Haasteina voi olla aikataulu eli kiire rekrytointiin. Tällöin ongelmaksi saattaa muodostua vääränlainen rekrytointi. Se, että ei rekrytoi ollenkaan, on parempi kuin rekrytoida vääränlainen henkilö organisaatioon töihin. Huono syy rekrytointiin on vain täyttää vapaa paikka (Levoy, 2012). Pahimpina rekrytointivirheinä voidaan nähdä puuttuva työtehtävien kuvaus. Yrittäjän olisi tärkeätä tietää, missä ovat ne hankaluudet, joihin tarvitaan lisähenkilöstöä ja miten ne olisi mahdollista voittaa. Työskennellessä ihmisten kanssa yrittäjälle on tärkeää, että he tasoittavat yrittäjän heikkouksia omilla vahvuuksillaan. (Vessenes, 2001) Yrittäjämäistä orientaatiota pidetään tärkeänä asiana organisaation selviytymisen ja kasvun kannalta nykyisessä liiketoimintaympäristössä. Tietoon keskittyneissä yrityksissä suhteidenhallinta nousee erittäin tärkeään asemaan. Kulttuuri, asenteet, arvot ja sitoutuminen työntekijöihin ovat tätä nykyä erittäin merkittäviä tekijöitä kompetensseja yrityksen menestyksen näkökulmasta, riippumatta siitä oliko kyseessä iso vai pieni yritys. (Dabic & Romero-Martinez, 2011) Tieteellinen kirjallisuus korostaa työntekijöiden asemaa määräävänä tekijänä pärjätä kilpailullisessa liiketoimintaympäristössä. Henkilöstöhallinnon asiat suurissa yrityksissä on saanut erittäin laajan huomion tutkimuksen parissa. Sitä vastoin\n14 12 pienien yrityksen HRM:n tarpeesta on vain vähän tieteellistä tietoa ja ymmärrystä, vaikka hyvin suuri osa nykypäivän yrityksistä on pieniä yrityksiä. Joidenkin tutkijoiden mukaan tehokas henkilöstöresurssien hallinta on avain selviytymiseen pienien yritysten parissa. Usein HRM-funktion hoitaminen jää täysin yrittäjän harteille, koska ei nähdä tarvetta HRM-ammattilaisten palkkaamiseen. (Hornsby & Kuratko, 2003) Useat tutkijat ovat sitä mieltä, että kasvavilla yrityksillä on heikosti jäsennellyt käytännöt rekrytointiin ja niiltä puuttuu strategisen suunnittelun osaamista. Strategisen suunnittelun ongelmallisuus taas on heikko asia siinä mielessä, että kasvavat yritykset kilpailevat markkinoilla isojen yritysten kanssa työntekijöistä, joilta osaamista taas löytyy. Usein myös pienten yritysten yrittäjät joutuvat työnantajaksi pakosta, ei omasta tahdosta. (Hargis & Bradley, 2011) Pienyritysten tutkimuksissa on havaittu, että suunnittelu täytyy hoitaa huolellisesti ja ottaa huomioon laaja skaala erilaisia henkilöstövoimavarojen johtamiseen liittyviä kysymyksiä, kuten kilpailusuunnitelmien tarkastaminen ja antamalla realistisia odotuksia uusille työntekijöille. (Howard, 2006)\n15 Mikroyrittäjien luokittelua Taulukko 1. Kuvaaja neljästä eri mikroyrityksestä (LeBrasseur et al., 2006). LeBrasseur, Blanco & Dodge (2006) tekivät tutkimukset mikroyritysten yrittäjien kasvuintentioista. Mikroyritys luokitellaan usein 1-4 henkilöä työllistäväksi yritykseksi. Heidän tutkimuksensa vahvistavat jo aikaisemmin havaitun selvän yritysten mikroyritysten profiilijaon, että neljä nuorta mikroyritystä voidaan erottaa henkilökohtaisen, yritysten ja teollisuuden ominaisuuksien perusteella neljään eri tyyppiin, jotka jaoteltiin yrityksen nykyisen ja tulevan työllistämishalun perusteella. Tyypit ovat elämäntapayrittäjä (lifestyler), yrittäjä (entrepreneur), johtaja (manager) ja liikkuja (mover). Myös näiden sekoitus on mahdollinen. Yritykset eroavat toisistaan omistajan haluista ja käytännöistä kasvattaa yritystään. Ne eroavat myös suhteessa liiketoimen sijainnin puolesta, investoinnin tason määrästä sekä teollisuuteen liittyvien eri muuttujien puolesta. Päämääränä on selvittää luonteenomaisia pienten yritysten piirteitä, joilla on kasvuaikaikeita. (LeBrasseur et al., 2006) (Taulukko 1)\n16 14 Elämäntapayrittäjä ei tarvitse suurta tai pientä apua, koska hänen tavoitteensa on itsenäinen ammatinharjoittaminen eikä mitään muuta. Yrittäjä näyttää halun kasvavaan bisnekseen, mutta toistaiseksi ei ole ollut kykeneväinen luomaan työllisyyttä. Hän on sitoutunut, mutta saattaa tarvita tukea tehdäkseen kasvusta toteutettavissa olevaa. Johtaja on taitava bisnesominaisuuksien perusteella, yritys on saavuttanut jonkunlaisen menestyksen tason ja sillä on työntekijöitä. Pääeste työllisyyden kasvulle hänen tapauksessa on bisnesvision vähyys. Liikkuja on sankari siinä, että yritykset ovat onnistuneesti kasvaneet, ja yritysten omistajat aikovat laajentaa työvoimaansa. Todennäköisyys työpaikkojen luomiselle on korkea. Sikäli kun he keskittyvät kuluttajapalveluihin, tilapäistyöntekijät voisivat neuvoa heitä tämän toimialan menestystekijöissä ja tutkia vientimahdollisuuksia. (LeBrasseur et al., 2006) (Taulukko 1) LeBrasseur tutkimuksen tarkoituksena oli osittain tehdä jaottelu yrityksen toimialan, kannattavuuden ja kasvuhalukkuuden mukaan. Jaon avulla pystyy etsimään ne yritykset, jotka tarvitsisivat tukea kasvuun, joille vahva kasvu olisi myös mahdollinen ja intentio-teoriat tukevat korkeaa motivaatiota myynnin kasvuun ja työllistämishalukkuuden kasvuun. (Taulukko 1)\n17 15 3. TEOREETTISTA TARKASTELUA YRITTÄJÄN INTENTIOISTA YRITYKSEN KASVATTAMISEEN Tämä kappale käsittelee teorioita, jotka on rakennettu yrittäjän motivaatioiden ja intentioiden ympärille. Alussa käsitellään tutkimuksia siitä, mitä pienyrittäjät pitävät menestyksenä yrityksessään sekä ei-taloudellisia mittareita. Tämän jälkeen valaisen teoriataustaa tavoitteista ja näiden vaikutuksista, jonka jälkeen siirrytään käsittelemään tavoitteisiin liittyviä teorioita tarkemmin. Tarkemmat teoriat liittyvät henkilön intentioihin ja motivaatioon. Lopuksi otan esiin tutkijoiden tuottamia huomioita motivaatioteorioihin. Sitten esitän vielä esimerkin siitä, miten mikroyrittäjiä voidaan jakaa hänen ulkoisten ja sisäisten lähtökohtien mukaan yrittäjämatriisiin. 3.1 Ei-taloudelliset mittarit yrittäjän tavoitteena Huomattavan suuri määrä tutkimuksia on katsonut, että liiketoiminnan kasvu on mittari pienyrityksen menestykselle. Useat pienyritysten omistajat pitävät itseään menestyksekkäinä huolimatta siitä, että he eivät tahdo kasvattaa yritystään. Useat liiketoiminnan harjoittajat eivät kasvata toimintaansa myöskään siitä syystä, että he pelkäävät näin menettävänsä otteensa ja pienen yrityksen ilmapiirin. Jotkut eivät laajenna yritystään johtuen omasta elämäntyylistään tai perhesyistä. Tutkimusten mukaan yrittäjän kasvuaikomuksilla on positiivinen suhde hänen näkemyksestään menestykseen. (Geneste & Weber, 2011) Yrittäjän tai omistajan henkilökohtaisilla halujen vaikutuksia on tutkittu useissa tutkimuksissa. Geneste & Weber (2011) tutkivat asiaa kysyen, miten pienyrityksen omistajat, joilla on kasvuhalukkuutta eroavat niistä pienyrittäjistä, joilla sitä taas ei ole. Vaikka kvalitatiiviset mittarit, kuten voitto tai liikevaihto ovat käytännöllisiä henkilöiden välisessä vertailussa, eivät ne kuitenkaan kerro koko totuutta. Monia yrittäjiä ajaa laajempi kuva, kuten laaja kirjo tavoitteita tai haaveita, jotka muodostavat käyttäytymismallin yrittäjälle. Menestystä voi olla välillä vaikea määritellä, etenkin pienyritysten kohdalla se voi olla hyvin persoonallinen asia. Yleiseen uskomukseen ja suureen määrään talousteorioihin nähden raha tai henkilökohtainen taloudellinen onni eivät ole niin merkittäviä asioita kuin\n18 16 henkilökohtainen osallistuminen, vastuu tai itsenäinen laatu tai elämäntyyli. Tärkeätä on siis mitata sisäisiä ja ulkoisia mittareita. (Jennings & Beaver, 1997) Henkilökohtainen tai luontainen menestys ilmenee viimeisimmissä tutkimuksissa sisäisenä tyydytyksen tunteena tai saavutuksena, joka nousee liiketoiminnan omistamisesta tai pyörittämisestä. Tätä tutkitaan usein motivaatio- tai tavoitteiden saavuttamisen kirjallisuudessa, kuten myös psykologista näkökulmaa työympäristöstä. Ei-taloudellisten menestysmittareiden käyttö ovat tulleet yleisimmiksi yrittäjyydessä ja pienyritysten tutkimuksessa, mutta ongelmana on valita vaihtoehtoisista yleisistä teemoista se oikea. Huolimatta hankaluudesta määritellä pienyritysten menestys, pienten yritysten kasvu on usein ollut mittarina pienyritysten menestymiselle, vaikka yrityksen kasvua voidaan pitää sopivampana mittarina yrityksen suorituskyvylle kuin menestykselle. Organisaation suoristuskyky on kriittinen ymmärtääkseen pienyritysten menestyksen ja epäonnistumisen. Pienyritysten kasvu mitataan laajan skaalan kriteerien mukaan kuten myynti, liikevaihdon kasvu, markkinaosuus, taseen loppusumma, tuottavuus ja työntekijöiden lukumäärä. (Geneste & Weber, 2011) Dobbs & Hamilton (2007) tekivät tutkimuksen, jossa tutkittiin 34 pienyrityksen kasvua. He havaitsivat, että jopa kahdessa kolmasosassa tutkituista yrityksistä työntekijöiden lukumäärän lisääntyminen yritykseen on avainmittari mittaamaan kaikkea liiketoiminnan kasvua. On havaittu, että parhaimpina mittareina pienyrityksen kasvulle on työntekijöiden lukumäärän kasvu tai yrityksen kasvu, koska varat ja liikevaihto eivät pysty laskemaan ei-taloudellisia tavoitteita kuten yrittäjän motivaatiota. (Dobbs & Hamilton, 2007; Geneste & Weber, 2011) Koska yrityksen omistaja tekee pienissä yrityksissä suurimman osan päätöksistä, hänen motivaationsa ja aikomuksensa kertovat siitä, kuinka paljon hän haluaa kasvattaa yritystään. Tärkein faktori on siis yrityksen omistajan sitoutuminen yrityksen kasvuun (Dobbs and Hamilton 2007). On selviä merkkejä siitä, että usein yrittäjät tietoisesti pidättäytyvät kasvattamasta yritystään, johtuen seuraavista syistä: pienen yrityksen ilmapiiri, työtyytyväisyyden menettämisen pelko ja syntyneiden toveruuksien katoaminen (Geneste & Weber, 2011).\n19 17 Wiklund et al. (2003) esittävät tutkimuksessaan, että kasvun vaikutus omistajan kykyyn säilyttää kontrollia yrityksen operaatioista ja kyky selviytyä kriiseistä, kuten talouden laskusta tai tuottojen menetyksestä, ovat myös huolia, jotka vaikuttavat omistajan haluun laajentaa liiketoimintaansa. Odotettu laajentumisen tulos vaikuttaa myös kasvuhaluihin. Jos omistaja olettaa, että tuotteen taso huononee, ei hän välttämättä halua rekrytoida. Monet yrittäjät pitävät itseään elämäntyyli-yrittäjinä, joille kasvu ei ole itseisarvo, vaan yrittäjyydestä syntyvä vapaus ja säännöllinen tulo on pääasia. (Geneste & Weber, 2011; Wiklund et al. 2003) 3.2 Tutkimukset yrittäjän kasvuhalukkuudesta Delmar & Wiklund (2008) mukaan yrittäjän motivaatiolla on ainutlaatuinen vaikutus yrityksen myynnin paranemiseen sekä henkilöstön lukumäärään. Päävirtaus käsittelee henkilön yrittäjyydellisiä motiiveja aina niin, että päätavoitteena on vaurastuminen. Ihmiset toimivat maksimoidakseen voittonsa. Pienien yritysten kohdalla vaihtelu on kuitenkin huomattavaa. Usein voitto ei ole haluttu kohde (Wiklund et al. 2003). Tavoitteet liittyvät vahvasti motivaatioon. Ne voidaan jakaa ulkoisiin ja sisäisiin tavoitteisiin. Ulkoisia päämääriä ovat keskittyminen vaurauteen ja henkilökohtaisiin tuloihin. Sisäisiä päämääriä ovat haasteet, autonomia, perheen turvallisuus ja jännitys. (Howard, Fry & Stephens 2006) On yleisesti hyväksytty totuus, että jonkinmoinen jatkuva kasvu on toivottavaa, jotta yritys selviytyisi. Motivaatiolla on vaikutusta kasvuun. Yrittäjän olettama lopputulos on hyvin merkittävä tekijä kasvun kannalta. Edelman et al. (2010) viittaavat tutkimuksessaan Olson, Roese, and Zanna (1996) tutkimukseen, jossa pohditaan, että odotusteoria antaa tällä hetkellä dominoivasti puitteet selittämään ihmisen motivaatiota. Odotusten konsepti muodostaa perusteet ihmisen käyttäytymiselle. Teoria olettaa, että toiminta aloitetaan, kun individuaali uskoo, että hänen yrityksensä johtavat onnistuneeseen lopputulokseen. Ja nämä lopputulokset tuovat tietyn lopputuloksen suoralla positiivisella arvolla tai johtavat muuhun arvostettuun lopputulokseen. Sen suosio voidaan muodostaa loogiseen päätelmään, että ihmisen odottamat toiminnan seuraukset määrittää ihmisen käyttäytymistä. Odotusteoriaa käytetään yritystutkimuksessa kuvaamaan yrittäjyyttä ennustavissa tekijöissä. Yrittäjät, jotka uskovat kykyihinsä ja joilla on kykyä, olivat motivoituneita tekemään\n20 18 kaiken tarpeellisen saadakseen yrityksen haluamaansa muotoon (Edelman, Brush, Manolova & Greene 2010). Useat tutkimukset esittävät, että sekä kasvuaikomuksilla että innovatiivisella käyttäytymisellä on positiivisia vaikutuksia yrityksen kasvuun. Stenholmin (2011) sekä useiden muiden tutkijoiden tutkimuksen mukaan individuaaleilla on keskeinen rooli pienyrityksissä, jolloin he tekevät fundamentaaliset päätökset yrityksen kasvusta. Kuitenkaan yrittäjän aikomukset eivät ole ainoa edellytys yrityksen kasvulle. On korostettu myös markkinoiden rajoituksia, yrittäjyyskykyjä ja organisationaalisia resursseja yrityksen kasvussa. Kasvu on epätodennäköistä ilman välttämätöntä pääomaa kuten johtajuustaitoja ja taloudellista pääomaa. Suomessa yrittäjiä pidetään vähemmän innovatiivisinä ja vähemmän kasvuorientoituneina kuin yrittäjiä USA:ssa. (Stenholm, 2011) Useat tutkimukset esittävät kolme edellytystä yrityksen kasvulle: halu, kyvyt ja mahdollisuudet. Tutkimukset kasvuaikomuksista nojautuvat teoriaan tahallisesta ja suunnitellusta käyttäytymisestä. Sen mukaan ensimmäiset yrittäjän aikeet kasvusta ennustaa toteutetut toimet yrityksen pyrkiessä kasvuun. (Delmar & Wiklund, 2008; Ajzen, 1991; Stenholm, 2011) Kasvuaikomusten toteutuminen tapahtuu rajoitetun tahdonalaisen kontrollin alaisena. Toiminta pohjautuen aikomuksiin on riippuvainen halutusta lopputuloksesta. kyvyistä ja mahdollisuuksista yhteydessä tarkoitettuun käyttäytymiseen. (Stenholm, 2011; Ajzen, 1991) 3.3 Motivaatioteoriat yritysten kasvun taustalla Edelman et al. (2010) tutkimus tuo esiin Krueger, Reilly & Carsrud tutkimuksen vuodelta 2000, jossa he esittävät kaksi mallia yrittäjyyden aikomuksista Ajzen's (1991, 1987) Suunnitellun käyttäytymisen teoria (Theory of Planned Behavior) ja Shapero (1982) malli yrittäjyyden tapahtumasta (Model of the Entrepreneurial Event). Näiden teorioiden kautta he olettavat, että intentiot ovat paras yksittäinen kuvaaja ennakoimaan suunniteltua käyttäytymistä mukaan lukien yrittäjyys. Persoonallisilla ja tilannekohtaisilla muuttujilla on tyypillisesti epäsuora vaikutus yrittäjyyteen vaikuttamalla avainasenteisiin ja yleismotivaatioon toimia (Edelman et al. 2010; Ajzen 2011). Tutkijat ovat yhteisesti sitä mieltä, että yrityksen kasvu on tarkoituksellista ja riippuu omistajan ajattelusta yhdistettynä hänen liiketoiminnan visioonsa,


Eläinsuojelulain pelätään jäävän torsoksi - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 09.11.2015 08:58\nEläinsuojelulain uudistushanke on viivästynyt, ja eduskuntaan sen arvioidaan etenevän aikaisintaan loppukeväästä.\nEläinsuojelujärjestöt pelkäävät pitkään valmisteilla olleen eläinsuojelulain jäävän torsoksi keväällä valitun uuden eduskunnan ja hallituksen käsissä.\nJärjestöjen pelkoja on ruokkinut Juha Sipilän (kesk.) hallituksen ohjelma, jossa – toisin kuin esimerkiksi Jyrki Kataisen (kok.) hallituksen ohjelmassa – ei sanallakaan viitata tuotantoeläinten suojeluun tai hyvinvointiin.Päinvastoin hallitusohjelmassa luvataan, että kotimaiselle ruoantuotannolle ei säädetä uusia kustannuksia aiheuttavia velvoitteita. Samalla valvontaa ja sanktioita luvataan "kohtuullistaa".\nEläinsuojelulain uudistus aloitettiin Kataisen hallituksen aikana vuonna 2012. Eduskuntaan laki piti saada hyvissä ajoin ennen viime kevään vaaleja. Uudistushanke on kuitenkin viivästynyt, ja eduskuntaan sen arvioidaan etenevän aikaisintaan loppukeväästä.Suomen Eläinsuojeluyhdistysten Liiton SEY:n vastaava toiminnanjohtaja Maria Lindqvistin mukaan lokakuun lopulla julkistetut shokeeraavat videot eläinten käsittelystä suomalaisissa teurastamoissa osoittavat, että lainsäädännön perusteelliselle uudistamiselle on Suomessa tarvetta.– Eduskuntavaalit, uuden hallituksen muodostaminen ja uusi hallitusohjelma muuttivat perusteellisesti poliittisen todellisuuden eläinsuojelulain uudistamisen ympärillä, Lindqvist sanoo.– Pelkomme on, että lainsäädännön uudistus jää puolitiehen, että Suomi jää jälkeen länsieurooppalaisten ja pohjoismaisten viitemaiden kehityksestä."Realiteetit huomioitava" Eläinsuojelu tälle vuosituhannelleEläinsuojelulain uudistamisen viivästymistä on paljolti selittänyt sen laajuus. Se uudistaa niin eläinjalostusta, eläinlääketieteellistä hoitoa kuin eläimille tehtäviä toimenpiteitäkin koskevat pykälät. Samoin muun muassa eläinkilpailuja ja -näyttelyitä, dopingia, eläinten koulutusta ja eläinsuojeluvalvonnan organisointia koskeva lainsäädäntö uusitaan. Nyt voimassaoleva laki on vuodelta 1996. Valmisteilla oleva uusi laki on niin sanottu puitelaki, jossa linjataan eläinsuojelun periaatteita. Suojelun yksityiskohdista sovitaan suurimmaksi osaksi myöhemmin asetuksia laadittaessa. Eläinsuojelulain uudistamisen yhteydessä on julkisuudessa vilkkaasti keskusteltu muun muassa erilaisista navettatyypeistä sekä kissojen ja koirien rekisteröimisestä. Eläinsuojelulaki koskee tuotantoeläinten ohella myös seuraeläimiä ja luonnonvaraisia eläimiä. SEY:n mukaan lakiuudistus on merkittävä, sillä pelkästään ruoantuotantoon käytetään Suomessa vuosittain lähes 70 miljoonaa eläintä. Luvussa eivät ole mukana kalat. Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton MTK:n asiantuntija Leena Suojala ei allekirjoita Lindqvistin arviota, että eläinsuojelulaki olisi jäämässä torsoksi. Hänen mukaansa lain säätämisessä täytyy eläinten hyvinvoinnin ohella huomioida Suomen maataloudessa vallitsevat taloudelliset realiteetit.– Myös tuottajien pitää pystyä elämään uuden lain kanssa, Suojala muotoilee.Taloudelliset ja eläinsuojelulliset näkökohdat ovat törmänneet näkyvästi muun muassa keskustelussa niin sanotuista parsinavetoista, joissa lehmät joutuvat olemaan pitkiäkin aikoja paikoillaan kiinni kytkettyinä. Niin sanotuissa pihattonavetoissa lehmät sen sijaan pääsevät liikkumaan, mitä pidetään tärkeänä niiden hyvinvoinnin kannalta.Noin puolet Suomen lehmistä elää parsinavetoissa, mutta uusista rakennettavista navetoista lähes kaikki ovat pihattonavettoja.Lindqvistin mukaan SEY:n toiveena on, että uusien parsinavettojen rakentaminen kielletään, ja olemassa olevien parsinavettojen käyttö kielletään siirtymäajan jälkeen. Näin on Lindqvistin mukaan tehty jo Tanskassa ja Norjassa, ja näin ollaan tekemässä myös Ruotsissa, missä uusi eläinsuojelulaki on parhaillaan työn alla.Aika hoitaa ongelman?Suojalan mielestä parsinavettojen kieltäjät eivät täysin ymmärrä navettatyypin kieltämisen aiheuttamia laajoja talousvaikutuksia, sillä uuden navetan rakentaminen on maitotilalliselle erittäin suuri päätös. – Mitään käyttökieltoa ei tarvita, sillä aika hoitaa tämän ongelman itsestään, kun kaikki uudet navetat ovat pihattoja, Suojala sanoo.Lindqvist ei MTK:laista ajattelua sulata.\n– Meidän täytyy toimia eläinten hyvinvointia edistäen eikä pelkästään tämänhetkisten taloudellisten realiteettien ehdoilla. Tämä on kuitenkin eläinsuojelulaki, Lindqvist painottaa.


Kauhistus! Näyttelijäkaunotar pilasi kasvonsa – tässä leikkausten tulos – Stara\nKauhistus! Näyttelijäkaunotar pilasi kasvonsa – tässä leikkausten tulos\nViihdeuutiset 5.4.2012, 15:30 · Stara.fi\nElokuvakaunotar Lara Flynn Boyle on tullut vuosien mittaan tutuksi muiden muassa rooleistaan Twin Peaks -hittisarjassa sekä Oikeus ja kohtuus –televisiosarjassa. Boyle nähtiin myös Miehet mustissa 2 -elokuvassa Tommy Lee Jonesin ja Will Smithin kanssa.\nNäyttelijätär joutui taannoin uutisotsikoihin karmean muodonmuutoksensa takia. Lara Flynn Boyle nimittäin muokkasi kasvojaan vuonna 2010 useilla kauneusleikkauksilla, jotka turmelivat tumman kaunottaren luonnollisen kauneuden.\nNäyttelijätär ei ole vieläkään päässyt irti kauneusleikkaus-kierteestään, sillä tuoreimpien kuvien perusteella Lara Flynn Boyle on täyttänyt huuliaan Botoxilla. Plastiikkakirurgi Paul S Nassifin mukaan tähdelle on tehty muun muuassa kasvojenkohotus ja nenäleikkaus. Katso kuvat tästä.\nNäyttelijätyönsä ja ulkonäkömuutoksiensa lisäksi Boyle oli aiemmin julkisuudessa pitkästä on/off-suhteestaan Jack Nicholsoniin. Näyttelijätär meni naimisiin viisi vuotta sitten Donald Ray Thomasin kanssa San Antoniossa Teksasissa. Aikaisemmin Boyle on ollut naimisissa John Patrick Deen kanssa, jonka kanssa hän meni naimisiin vuonna 1996, mutta avioliitto kesti vain kaksi vuotta.


Naisten vaatteet ja kengät | Muodin kotimainen verkkokauppa | HALONEN.fi - Halonen Muoti\nHousut, shortsit ja hameet\nPaidat, fleecet ja hupparit\nNaisten mekot ja hameet -20%\nMiesten puvut -20%\nLasten kengät -25%\nValintaa vastaavia tuotteita ei löydy.\nHOUSUT JA FARKUT -20%\nBrändi More&More Poista tämä tuote\nPäivitä arkityylisi esimerkiksi More&Moren laadukkaalla jakulla tai s.Oliverin trendikkäällä paidalla. Naisten vaatevalikoimasta löytyvät myös mm. Levi’s farkut, Anna Montanan housut, sekä Gil Bretin ja Joutsenen takit. Toimistolle voi laittaa jalkaansa vaikkapa matalakorkoiset Aran tai Gaborin tyylikkäät avokkaat. Jokapäiväisessä käytössä on hyvä panostaa mukavuuteen ja laatuun, jolloin hyviä vaihtoehtoja ovat mm. ballerinat, Clarksin kävelykengät tai trendikkäät tennarit Vagabondilta.\nVärikästä tyyliä suosiville Haloselta löytyvät Desigualin boheemit naisten vaatteet. Kauden muotivärit ja -kuosit on helppo päivittää asuun erilaisilla yläosilla: puseroilla, topeilla ja t-paidoilla: Create, Tom Tailor Denim ja Fransa tietävät kauden kuumimmat värit! Vaatetukseen saa lisättyä värinpilkahduksia myös Monica Braghinin ja Soft Rebelsin mallistoista.\nRentoon arkivaatetukseen kuuluvat ajattomat ja klassiset neuleet sekä naisten paidat, joita löytyy mm. merkeiltä Create, Milano-Italy ja Micha. Huoliteltu ja perinteinen vaate toimistotyötä tekeville naisille on usein laadukas mekko, esimerkiksi kotelomekko tai jerseymekko, joita kaupassa on runsas valikoima.\nKurvikkaille naisille verkkokaupasta löytyy ihanaa Plus Size -muotia! KaijaS-mallistossa on isoja kokoja. Myös Ciso on erikoistunut kauniisiin ja käytännöllisiin naisten plus-koon vaatteisiin.\nTyyli viimeistellään asusteilla, olipa se sitten muodollinen, rento, hillitty, värikäs, asiallinen tai hauska. Myymme mm. edullisia Create-huiveja, trendikkäitä KN-Collectionin pipoja ja hattuja sekä Vogue-sukkahousuja ja -sukkia. Haloselta löytyy myös valikoima Guess- ja Gabor-laukkuja.\nNaisten talvi- ja kesäkengät\nTalvikenkävalikoimassa on tarjolla säänkestäviä kenkiä, esimerkiksi Palladium- ja Panama Jack -talvinilkkureita. Syyskenkien klassikkoihin kuuluvat erilaiset naisten saappaat maanläheisistä ruskeista nahkasaappaista aina näyttäviin ylipolvensaappaisiin. Saappaita valitessa kannattaa miettiä haluttu varrenpituus ja sopiva varrenleveys: valikoimastamme löytyy myös leveävartisia saappaita ja kapeavartisia saappaita.\nValikoimassamme on monenlaisia kesäkenkiä, kuten Riekerin kevyitä jalkineita, Toms-kangaskenkiä ja Imac-sandaaleja. Skechers-citylenkkarit sopivat vapaa-aikaan ja lomailuun. Kesäkauden valikoimassa on myös erilaisia loafereita, pistokkaita ja remmisandaaleja.\nJuhlamekot ja -kengät naisille\nAsu erottaa arjen ja juhlan - ja kauniilla asulla on hauskaa erottautua juhlissa. Halosen verkkokaupasta löytyvät naisten juhla-asut sekä muodolliseen että vapaamuotoiseen juhlintaan. Tarjolla on lyhyitä cocktailmekkoja ja pikkumustia vaikkapa pikkujouluihin tai risteilylle. Pitkiä helmoja suositaan taas esimerkiksi vanhojentanssimekoissa, opiskelijajärjestöjen vuosijuhlissa sekä itsenäisyyspäivän vastaanotoilla. Muistathan tarkistaa millainen pukeutumisetiketti tulevissa juhlissa on!\nKorkokengät ovat olleet olennainen osa naisten juhlapukeutumista. Valitse malli ja koron korkeus juhlatilaisuuden, asun ja oman mieltymyksesi mukaan. Näyttävyyttä asuun saa korkeilla stilettikoroilla ja esimerkiksi Höglin klassiset avokkaat ovat tyylikäs valinta. Tolppakorkokengät voivat toimia katseenvangitsijoina, ja korkojen ystävät viihtyvät niissä myös arkena. Kesäjuhliin sopivat sandaletit ja sirot juhlasandaalit.\nShoppaile netissä vaivattomasti: rahanarvoiset edut ja nopeat toimitukset\nSäästää vai satsata - kas siinä vaatepulma! Halosen nettikaupasta löytyy brändeihin satsaajille kansainvälisiä vaatemerkkejä kuten Guess, Liu Jo, Levi’s, More&More, Camel Active, Gil Bret ja Ariella. Kauniita järkiostoksia sopivaan hintaan tarjoaa mm. merkit Fransa, Soya concept, Street One ja Create. Aina myös kannattaa kurkata millaisia edullisia vaatteita löytyy eri tuoteryhmistä, alesta!\nVoit valita sinulle helpoimman toimitustavan, kun teet vaateostokset halonen.fi:ssä. Toimitus on aina ilmainen, kun valitset toimitustavaksi noudon valitsemastasi Halosen myymälästä. Ilmainen toimitus koskee myös yli 100€:n kertaostoksia kun toimitustapa on nouto postista, pakettiautomaatista tai postin toimipisteestä. Katso ohjeet: näin tilaat verkkokaupasta.\nLiity ilmaiseksi kanta-asiakkaaksemme ja kerää bonusta kaikista verkkokaupassa ja myymälöissä tekemistäsi ostoksista. Halonen Fashion Cardilaisille on tarjolla myös joka kuukausi vaihtuvia etutuotteita. Lue lisää Halosen kanta-asiakkuudesta.


Nosta kalaa tarjolle vain sen verran, kun teillä syödään kerralla. (KUVA: Ulla-Maija Lähteenmäki)\nJouluna ruokaa on monesti niin paljon, ettei kaikki mahdu jääkaappiin. Vältä sudenkuopat ja säilytä jouluruuat turvallisesti, ettei ruoanjämiä tarvitse heittää pois. Ruokahävikki minimiin voisi olla hyvä joululahja itselle.\nKokosimme yhteen vinkkejä miten selvitä suuren ruokamäärän säilytyksestä.\nHKScanin kehitysjohtaja Anne Terimohttps://www.is.fi/haku/?query=anne+terimo korostaa miettimään ruokamääriä jo ostovaiheessa ja miettimään tarkasti kuinka paljon vieraita on tulossa.\nSuunnittele joulunpyhien ruoat mahdollisimman valmiiksi ja hanki ne kerralla. Arvioi määrät ja käytä kauppalistaa.\nPyri ostamaan tarpeeseesi sopiva pakkauskoko – tänä vuonna ei ole ”ylimääräisiä” pyhiä.\nMuista hyödyntää jämät tehokkaasti. Kinkusta voi tehdä pizzaa, keittoa ja munakkaita ja laatikoista kasvispihevejä. Kamarasta voi tehdä herkullisia sipsejä, paistoliemestä syntyy vaikkapa hollandaise kastike jouluaamun kinkkuvoileiville ja jos kinkussa on luu, niin se kannattaa käyttää keittoluuna. Hernekeittoa tapaninpäivänä on hyvä idea.\nÄlä seuraa sokeasti ”Parasta ennen päivää” – ruoka on mitä todennäköisimmin hyvää myös tämän jälkeen. Luota omiin aisteihisi ennen ruuan poisheittämistä.\nPakasta tähteet nimilapuin ja päivämäärin varustetuin rasioin.\nSiivuta graavikalaa tarjolle vähän kerrallaan ja säilytä loput jääkaapissa. (KUVA: Ulla-Maija Lähteenmäki)\nTerimon mukaan kotitalouksien suuri ruokahävikin määrä johtuu paljolti tiedon puutteesta. Esimerkiksi elintarvikkeen parasta ennen ja viimeinen käyttöpäivä -merkintöjen erottaminen toisistaan pelastaa monen ruoan roskikselta.\n– Parasta ennen -merkinnällä tarkoitetaan vähimmäissäilyvyysaikaa, johon saakka elintarvike ainakin säilyttää sille tyypilliset ominaisuudet. Viimeinen käyttöpäivä -merkintä sen sijaan on nimensä mukaisesti päivä, jolloin valmistaja on tarkoittanut tuotteen viimeistään käytettäväksi. Usein elintarvikkeet heitetään parasta ennen -päivämäärän jälkeen automaattisesti pois, tutkimatta lainkaan onko se vielä syömäkelpoista. Tutki, haistele ja maistele ruokaa ennen kuin tuomitset sen pilaantuneeksi ja heität pois, Terimo neuvoo.\nJouluna jääkaappi pursuilee ruokaa. Se olisi hyvä tyhjentää ja siivota ajoissa, että jouluruuat mahtuvat sinne. Säädä jääkaappi normaalia kylmemmäksi, jos se on täynnä tavaraa. Pidä myös huolta siitä, että ilma pääsee kiertämään jääkaapissa hyvin.\nTee jääkaappiin myös tarkistusmittaus. +6 astetta voikin olla +10 astetta, jos et ole tarkistusmitannut kylmyyttä pitkään aikaan.\nJos ruokaa on kuitenkin niin paljon, että kaikki ei vain yksinkertaisesti mahdu sinne, hyödynnä parveketta ja pihaa. Kovalla pakkasella ruokia voi säilyttää ulkona kylmälaatikossa. Alle +6 asteen ulkolämpötila soveltuu jääkaappia vaativille ruuille hyvin.\nMuista kuitenkin varjella ruuat hyökkäyksiltä. Oravat, naapurin koira tai kissa tai muut ohikulkijat saattavat haistaa uunista tulleen kinkun.\nUlkona parkkipaikalla seisovaa autoa kannattaa hyödyntää. Jos tavaratila on tyhjä, nosta kylmäsäilytystä vaativia ruokia sinne säilöön.\nUunista tulleen kinkun jäähdytys ja säilyttäminen\nKinkku pitää nostaa viileään jäähtymään heti uunista tulon jälkeen. Älä nosta sitä jääkaappiin, sillä se nostaa jääkaapin lämpötilan nopeasti ja kaikki jääkaapissa oleva ruoka vaarantuu. Hyödynnä kylmää ulkoilmaa jäähdyttämiseen.\nJoulukinkkuakin kannattaa siivuttaa pöytään syötävä määrä. (KUVA: Ulla-Maija Lähteenmäki)\nSiivuta kinkkua tarjolle vain sen verran kuin sitä syödään. Säilytä loput kylmässä.\nKalaruuat ovat herkimpiä pilaantumaan.\nVakuumipakatut graavi- ja kylmäsavukalat, jotka on tarkoitettu syötäväksi ilman kuumentamista, ovat herkkiä listeriabakteerille. Kuljeta ne kaupasta kotiin kylmäkassissa äläkä päästä kylmäketjua katkeamaan.\nEtenkin näitä sekä mätiä tulisi aina säilyttää alle kolmessa asteessa ja käyttää ennen viimeistä ilmoitettua käyttöpäivää.\nSilli säilyy suhteellisen hyvin. Varmista, että sillit ovat nesteessä kun nostat ne takaisin jääkaappiin. (KUVA: Ulla-Maija Lähteenmäki)\nSilli on puolisäilyke, joka säilyy pidempään, mutta tulee avaamattomanakin pitää jääkaapissa. Avattu sillipurkki tulee käyttää viikossa. Viimeistään kahden viikon kohdalla se on auttamatta vanha. Terveydelle haitalliseksi se ei muutu, mutta härskiintyy varsinkin jos sillipalat eivät ole olleet kokonaan mausteliemensä peitossa. Sillin säilyvyyteen vaikuttaa myös se, että sitä otetaan aina puhtaalla haarukalla.\nNosta kalat tarjolle vasta juuri ennen tarjoilua. Jos kalat joutuvat olemaan pöydässä pitkään, tarjoile ne jääpediltä. Muussa tapauksessa ota esille vain sen verran mitä syödään.\nTarjoile joululaatikoita kerralla sen verran kuin teillä syödään. Samaa laatikkoa ei voi lämmitellä ja jäähdytellä useaan otteeseen. (KUVA: Ulla-Maija Lähteenmäki)\nSinappi ja laatikot\nMonessa kodissa joululaatikot ovat tehty pakastimeen jo ennakkoon. Sulata laatikot kylmässä, etteivät ne pääse sulatuksen aikana lämpiämään.\nSulata pakastetut laatikot kylmässä, äläkä pakasta uudestaan. (KUVA: Ulla-Maija Lähteenmäki)\nSinappiakaan ei voi siirrellä edes takas jääkaappiin ja pöytään. Tarjoile sitä vain sen verran kuin syödään. (KUVA: Ulla-Maija Lähteenmäki)\nItse tehtyä joulusinappia kannattaa lusikoida erilliseen tarjoilukulhoon käytön mukaan. Purkkia ei voi siirtää monen tunnin pöydällä olon jälkeen takaisin jääkaappiin. Santsaa mieluummin puhtaasta purkista.\nSinappilusikka saattaa käydä usealla lautasella ja sitten taas säilytyspurkissa, joten muista hygieniasäännöt tässäkin kohdassa.\nUusia perunoita ja silliä 22.6.2010 11:50


Angelwax Eden Air Freshener 300ml | Shineld\nAngelwax Eden on kauniisti muotoiltu ilmanraikastin, joka on suunniteltu jättämään ajoneuvosi sisäosat raikkaan sekä nuorekkaan tuoksuisiksi. Hedelmien ja puiden tuoksu raikastaa sisätilat ja hajuntappajat neutralisoivat epämieluisia tuoksuja. Eden:llä käsitelty sisusta tuoksuu taivaalliselta!\nKuten kaikki Angelwax-luomukset, myös EDEN on testattu tiukasti laboratoriossamme ja alan parhaiden detailerien toimesta varmistaaksemme, että olemme laatineet vielä yhden täydellisen tuotteen ajoneuvosi hoitoon.\nSuihkuttamalla suoraan VAIN matoille ja kankaalle, paina liipaisinta, jotta sumu kattaa vaaditun alueen.\nVaroitus: ÄLÄ suihkuta nahka- tai kovillepinnoille!


Me Naiset – Blogit | Rikastamo – Eläkekertymäni on 136 euroa ja voisin silti jäädä “eläkkeelle”. Miksi?\nklo 14:04 | 30.9.2018\nSain hetki sitten postissa uusimman eläkeotteen, jossa oli huomioitu eläkkeeseen vaikuttavat tulot vuoden 2017 loppuun asti. Karu laskelma summasi, että eläkekertymäni on 136 euroa kuukaudessa. Ei voi juhlia ei. Mutta olen ollut aivan tietoinen tästä koko ajan. Syy on se, että olen ollut yli 16 vuotta yrittäjänä ja koko ajan maksanut minimi-YEL maksuja, jolloin eläke ei voi edes olla kovin kummoinen.\nKaru laskelma summasi, että eläkekertymäni on 136 euroa kuukaudessa.\nMiksi kuitenkin voisin jo jäädä eläkkeelle 39-vuotiaana?\nPäätin jo hyvin varhaisessa vaiheessa, että hankin oman eläkkeeni sijoittamalla itse. Yrittäjänä voin tämän myös valita, maksanko enemmän YEL-maksuja vai sijoitanko itse. Syitä on monia, miksi päädyin jälkimmäiseen. Ensimmäinen on se, että haluan hallita omaa omaisuuttani ja tehdä päätökset siihen liittyen itsenäisesti. Näen liikaa poliittista riskiä eläkkeeni tulevassa tasossa, jos joku muu päättäisi siitä minun puolestani. Olen muutenkin hyvin allerginen ajatuksesta, että joku muu päättäisi tulotasostani ja eläke on yksi niistä. Lisäksi uskon, että olen parempi sijoittaja kuin keskimäärin eläkkeille saatu tuotto on. Tosin YEL-maksuja ei edes rahastoida, joten tuottoa ei edes tule. Kolmanneksi minulla on mahdollisuus päästä kiinni varallisuuteen myös näiden kymmenten vuosien aikana, kun päätösvalta on minulla. Minun ei tarvitse täyttää yhtä ainutta paperia tai vakuuttaa toisia ihmisiä tarpeellisuudestani saada tuloja perustuen maksamiini maksuihin.\nNaisten keskimääräinen työeläke oli 1 241 euroa vuonna 2017. Sijoitustuottoni ovat tällä hetkellä nelinumeroiset per kuukausi ja kirkkaasti yli tämän keskiarvon.\nOlen 20 vuotta säännöllisesti rakentanut varallisuuttani, että voisin joskus jäädä eläkkeelle varallisuuteni tulojen turvin. Naisten keskimääräinen työeläke oli 1 241 euroa vuonna 2017. Sijoitustuottoni ovat tällä hetkellä nelinumeroiset per kuukausi ja kirkkaasti yli tämän keskiarvon. Aloitin työelämän 23-vuotiaana myymällä mm. eläkevakutuuksia. Tapasin monia yrittäjiä, jotka olivat huomattavasti lähempänä eläkeikää, mutta asia tuntui heille saavuttamattomalta, koska heillä ei ollut omia sijoituksia eikä eläketuloja YEL:n kautta. He olivat minulle varoittava esimerkki ja vahvistivat omien sijoitusten tarvetta. Jotenkin asia on hoidettava kuitenkin.\nMinimi-YEL on tarkoittanut alhaisia tuloja äitiyslomalla sekä muiden turvien puutetta. Lisäturvaa olen hankkinut vakuutuksilla, joita olen myös lopettanut varallisuuden kasvun myötä. Lisäksi laskin äitiyslomilla huimasti omaa elintasoani. Kun rahaa oli vähän käytössä, sitä myös käytettiin vähän.\nKun rahaa oli vähän käytössä, sitä myös käytettiin vähän.\nPalkkatyössä ei voi päättää, kuinka paljon eläkemaksuja maksetaan ja miten niitä sijoitetaan. Oma eläketaso on hyvä tiedostaa ja säästää ja sijoittaa sen verran, että haluttu elintaso säilyy. Yrittäjien sen sijaan pitää ottaa itse kantaa asiaan. Minulle on sopinut tämä malli. Toisaalta voisin myös nyt lähteä maksamaan korkeampia YEL-maksuja, mutta en ole kokenut saavani sitä kautta rahoilleni vastinetta. Mieluummin sijoitan edelleen itse, teen päätökset ja hallitsen omaisuuttani myös matkan varrella.\nP.S. Rikastamo ilmestyy nyt myös kirjana. Kirjan julkistamistilaisuus on keskiviikkona 3.10. kello 17-18 Apollo Barissa (Mannerheimintie 13, Helsinki), afterwork henkeen. Tilaisuus on maksuton ja kaikille avoin, sadalle ensimmäiselle tulijalle tarjoamme lisäksi lasillisen kuohuvaa. Minun ja Unnan lisäksi tilaisuudessa puhuu lakimies Maiju Rihtniemi. Lämpimästi tervetuloa!\nklo 11:57 | 1.10.2018\nItse taas suosittelen Yel-maksuja "oikeiden tulojen" mukaan. Palkansaajat maksavat eläkevakuutusta palkan vähennyksissä ja heidän työnantaja työnantajan osuuden.\nSairastapauksissa Kelan päivärahat maksetaan Yellin mukaan, joten voi sairastaa, jos on kipeä ja saa tuloa (tosin jonkunhan pitää tehdä yrittäjän työt)\nSuosittelen Yel maksuja maksettavan esimerkiksi, jos joutuu jäämään sairauseläkkeelle, eläke maksetaan yellin mukaan, samoin mikäli yrittäjä kuolee niin leskeneläke ja lapsen perhe-eläke muodostuu Yellin mukaan.\nTerveydellisistä syistä uudelleen koulutusraha maksetaan Yellin perusteella. Jouduin uudelleen kouluttautumaan ja kieltämättä oli miellyttävää kouluttautua, kun Yel-vakuutus maksoi useamman koulutuksen ja päivärahaa noin 3600 euroa kuussa kahden ja puolen vuoden ajan.\nElämästä, kun ei koskaan tiedä mitä se tuo tullessaan.\nToki olen myös sijoittanut, pariin asuntoon ja OP Private bank palvelun kautta.\nTässä toinen näkökulma Yel-maksuihin, maksaako realistista summaa vaiko sijoittaako eurot muuten.\nklo 19:09 | 1.10.2018\nKiitos kommentistasi! Jos oikein laskeskelin, olet maksanut YEL:ä noin 50 000 euron työtulon mukaan. Minua kiinnostaisi tietää tuosta uudelleen koulutuksesta. Miten käytännössä se prosessi menee?\nklo 12:31 | 2.10.2018\nJep, näin maksan. Tein fyysisempää työtä, jota en pystynyt tekemään, sairauslomaa>tutkimuksia> peritöitä,, sain päätöksen uudelleen kouluttautumiseen, olin katsonut opiskelupaikat ja suoritin pari tutkintoa,eläkeyhtiömaksoi,lisäksi sain matkustus-ja yöpymiskorvaukset ja opiskelun ajan koulutustukea, lisäksi kun aloin työskentelemaan uudelle alalle sain alussa uuteen liiketoimintaa vähän avustusta mm atk laitteisiin.\nMinulla on Yel-vakuuttamisesta hyvää sanottavaa, ja eihän sitä tiedä, jos kunto jostain syystä menisi huonompaan suuntaan niin mahdollinen työkyvyttömyyseläke maksetaan myös maksetun Yellin mukaan.\nklo 7:01 | 20.9.2018\nKerrotaan, että kun presidentti J.F. Kennedy vieraili aikoinaan avaruusjärjestö Nasassa, hän kyseli henkilökunnalta heidän toimenkuvistaan. ”Tehtäväni on lähettää mies kuuhun”, vastasi käytäväsiivooja ylpeänä. Vaikka siivooja ei ollut itse rakentamassa rakettia, koki hän olevansa yhtä suuren tavoitteen kanssa. Hänen työllään oli merkitys.\nTämä merkitys on nykyään yhä useammalta hukassa. Merkitys irtautuu työstä, käy ilmi myös monista nuorille tehdyissä kyselyistä. Töissä vieraillaan vain keräämässä rahaa merkityksellisempään tekemiseen. Nuori nainen kertoo lehtijutussa haluavansa säästää ja sijoittaa ankarasti, jotta voisi jäädä kolmivitosena eläkkeelle. Tällöin olisi aikaa henkiseen pääomaan, jota työelämä hänen mukaansa tarjoaa vain rajallisesti. Hänen kaltaisiaan nuoria kutsutaan firettäjiksi (FIRE: Financial independence, retire early). He haluavat saavuttaa taloudellisen riippumattomuuden, jotta voivat jäädä eläkkeelle niin varhain kuin mahdollista. Heitä on yhä enemmän.\nNuorten FIRE-intoon on monta syytä. Moni on nähnyt vanhempiensa polttavan itsensä loppuun tai tulleen irtisanotuksi ahkerasta työnteosta huolimatta. Työnarkomania on voinut rikkoa perheen ja viedä terveyden. Eikä tulevaisuuden eläkkeistä ole takuita. Kuka sellaiseen työelämään haluaisi?\nLiian moni kokee tekevänsä työtä, joka ei lisää maailmaan mitään arvokasta ja jonka katoamista kukaan ei edes huomaisi.\nProfessori David Graeber keikutti venettä kirjoittamalla ”paskaduuneista” eli töistä, joiden tärkeyttä eivät osaa perustella itselleen edes niiden tekijät, vaikka palkka olisikin hyvä. Liian moni kokee tekevänsä työtä, joka ei lisää maailmaan mitään arvokasta ja jonka katoamista kukaan ei edes huomaisi.\nSuomessa työ on aina ollut kunniassa: ihmisyyden mitta, joka on tuonut leivän pöytään. Työnteosta kieltäytyminen ei ennen edes ollut vaihtoehto. Työ tuo edelleen leivän, mutta työelämällä on iso haaste palauttaa myös merkitys pöytään.\nTyön kokeminen merkitykselliseksi ei riipu työtehtävästä vaan siitä, millaiseksi roolimme koemme ja millaiseksi sen itse teemme. Siksi perehdytys työhön pitäisi aina aloittaa kysymyksestä miksi, ei miten.\nNasan siivooja tiesi työnsä tarkoituksen. Sellainen osaaja on tehokas, aikaansaava ja onnellinen. Kukaan meistä ei jaksa pitkään olla mukamuka-töissä, rakentamassa mukamuka-merkityksiä.\nPS: Rikastamo ilmestyy nyt myös kirjana. Arvomme 5 uunituoretta kirjaa, jotka toimitetaan suoraan voittajille. Osallistu arvontaan klikkaamalla näppärästi itsesi tästä linkistä sisään, ja kirjaamalla sähköpostiosoitteesi.\nKirjan julkistamistilaisuus 3.10 kello 17-18 Apollo Barissa (Mannerheimintie 13), afterwork henkeen. Tilaisuus on maksuton ja kaikille avoin, sadalle ensimmäiselle tulijalle tarjoamme lisäksi lasillisen kuohuvaa. Lavalla kolme puheenvuoroa ja paikalla mukavaa seuraa. FB -kutsun löydät päivämäärän 3.10 kohdalta: Rikastamo-kirjanjulkistaminen.\nklo 7:08 | 20.9.2018\nNiin se kyllä varmasti helpottaa työelämässä olemista jos on edes vähän tyhmä\nklo 9:31 | 20.9.2018\nJa se haittaa eniten niin työ- kuin yksityiselämääkin, itse asiassa kaikkea olemista, jos on vähänkään kyyninen tai katkera.\nklo 1:14 | 21.9.2018\nNiin joillekin, oikeastaan aika monellekin, on varsin hankalaa jos toinen ajattelee asioista eri tavalla kuin itse.\nErityisesti olen huomannut, että ihmiset joita ei ole helppo manipuloida huijata tai jotka ovat ajattelevat muuten realistisesti lahjomattomasti usein laitetaan tällaiseen lokeroon tarkoituksella, sellaista "näennäisen vallan väärinkäyttöä ja suvaitsemattomuutta arjen rasismia tuollaisen haitallisen erilaisuuden suhteen". Aivottomien lampaiden kanssa kun on helpompi elää ja niitä on helpompi kupata johtaa omaksi hyödykseen kun kukaan "kyyninen ja katkera" ei ole vieressä antamassa vaihtoehtoja tai epäilemässä sitä ainoaa oikeaa totuutta joka tulee sen huijarin suusta.\nklo 6:46 | 3.10.2018\nOnko peutukset poistettu? Näen siinä merkityksen. ;-)\nklo 8:51 | 16.9.2018\nArjessani teen tiivisti töitä muiden yrittäjien kanssa. Jotkut ovat sillä tiellä keltanokkia, toiset kokeneita sarjayrittäjiä, kolmannet elävät kaksoiselämää osa-aikayrittäjinä ja samanaikaisesti palkkatöissä. Valmennusasiakkaissani on myös ollut useita, jotka pohtivat yrittäjyyttä oman elämänsä vaihtoehtona. Mutta kenestä sitten oikeasti on yrittäjäksi?\nOma tieni yrittäjyyteen on sattumien ja sisäisen palon cocktail. Ensimmäisen valmennus- ja viestintäyritykseni perustin vain muutama kuukausi esikoisen syntymän jälkeen jo melkein parikymmentä vuotta sitten. Iso mullistus haastoi miettimään, miten saisin yhdistettyä mielekkään työelämän, tulovirtoja ja perhe-elämän sopuisasti yhteen. Äitiyslomalla oli enemmän henkistä tilaa ajatella, rakentaa uutta ja kysyä rehellisesti itseltään, mitä oikeasti haluan. Tämä tarve vain kasvoi kun lapsien lukumäärä kasvoi ja elämän haasteiden kierrokset lisääntyivät. Toinen yritykseni näki päivänvalon muutama vuosi sitten, ja tuoreimman osakeyhtiön perustamispöytäkirjan allekirjoitin vasta muutama viikko sitten. Mutta missä yrittäjyyttä voi oikeasti oppia?\nVaikka takataskussani on opintoja kahdessa yliopistossa, toinen kauppatieteissä, ei silti juuri mikään valmistanut minua yrittäjyyteen. Yrittäjänä menestymistä ei opita koulussa. Esimerkiksi Ekonomiliiton jäsenistä vain 4 prosenttia tekee työtään yrittäjänä, mikä on luvattoman alhainen luku maassa, jossa yrittäjyyttä pitäisi enemmän kannustaa. Se tarkoittaa, että vastavalmistunut hakeutuu mieluummin ison emokonsernin tai tunnetun yrityksen suojiin, mikä tarjoaa käyntikorttiin valmiiksi mukavan tittelin, keskeytymättömän tulovirran ja valmiin työnkuvan kuin että joutuisi itse luomaan roolinsa ja uransa.\nHarvard Business Schoolin opettaja ja uravalmentaja Timothy Butler on listannut kolme ominaisuutta, jotka ennustavat yrittäjälle menestystä. Hän vertasi menestyneiden perinteisten ja yrittäjähenkisen managereiden piirteitä keskenään. Monet pärjäämistä ennustavat piirteet olivat molemmille yhteisiä, mutta yrittäjähenkisillä ihmisillä muutama piirre korostui selkeästi.\nEnsiksi, yrittäjähenkisyys ilmenee kykynä luovia eteenpäin epävarmoissa tilanteissa. Epävarmuuden sietokyky pitää olla korkea. Se vaatii luottamusta tulevaisuuteen, vaikka varmuutta ei olisi. Yrittäjällähän on tavallaan ”aktiivimalli” joka päivä, eli varmaa tulovirtaa ei ole, vaan hänen täytyy jokaisena päivänä löytää ostaja osaamiselleen.\nKun yrittäjyys ei ole enää vaihtoehto vaan ainoa vaihtoehto.\nToiseksi, yrittäjähenkisyys ilmenee intohimoisena tarpeena vaikuttaa lopputulokseen ja jättää siihen oma puumerkkinsä. Vaikka titteli olisi komea, konserni iso ja arvostettu, yrittäjällä polttelee silti halu toteuttaa jotakin omaa, omissa nimissään. Siksi oma kivijalkakauppa – vaikka leipä olisi kapea - voi olla jopa kutkuttavampi ajatus kuin merkittävä asema isossa konsernissa, pienenä siruna isossa koneistossa. Esimerkiksi maanviljelijä on tyypillisesti hyvin yrittäjähenkinen. Se vaatii oman elämänsä Don Quijote-henkeä, jossa joutuu taistelemaan luonnonvoimia vastaan. Yrittäjähenkinen johtajakaan ei saa kicksejä siitä, että istuu kulmahuoneessa pyramidin huipulla johtamassa, vaan haluaa olla mukana tekemässä, kädet savessa, siellä missä tapahtuu. Yrittäjä ei niinkään etsi valtaa kuin tunnetta siitä, että on itse saanut olla luomassa ja perustamassa asioita, jotka kokee merkittäväksi.\nKolmanneksi, menestyneillä yrittäjillä on Butlerin mukaan hyvät neuvottelu-, suostuttelu- ja myyntitaidot. Se ei tarkoita tuputtamista tai kirje- tai online-kurssilla opituilla myyntikikoilla keikailua, vaan luontaista innostusta omasta asiastaan niin, että saa muutkin ideansa, tuotteensa tai palvelunsa taakse. Ajattele vaikkapa start up-yrittäjää, jonka pitää saada sijoittajat puolelleen tai koota tiimiin osaajat jo ennen kuin on näyttöä lopullisesta tuotteesta tai onnistumisista.\n"Haluatko olla jäsen vai perustajajäsen?"\nYrittäjähenkisyyttä kartoittaessaan Butler kertoo kysyvänsä opiskelijoilta, haluaisivatko he mieluummin olla jäseniä tai perustajajäseniä? Oliko heillä on lapsena draivi perustaa kerhoja ikätovereilleen tai aloittaa pikkubisneksiä jo kouluaikana? Ovatko he ottaneet vastuuta elämästään jo varhain? Tämä voi ennakoida, että jossakin vaiheessa elämää yrittäjyys ei ole enää vaihtoehto vaan ainoa vaihtoehto.\nYrittäjähenkinen ihminen turhautuu nopeasti kun työ muuttuu rutiiniksi. Häntä ajaa eteenpäin uuden oppimisen himo, jopa tuntemattoman kaipuu. Hän ei välttämättä ole sen riskihakuisempi kuin muutkaan, mutta on levollisempi tilanteissa joissa epävarmuus on suurta.\nTunnistitko tästä itseäsi?\nTästä teemasta jatkan myös seuraavissa blogeissa.


Vangit pakenivat sellistä pelastaakseen sairauskohtauksen saaneen vartijan hengen Texasissa - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nVangit pakenivat sellistä pelastaakseen sairauskohtauksen saaneen vartijan hengen Texasissa\nNyt toistetaan: Vangit pakenivat sellistä pelastaakseen sairauskohtauksen saaneen vartijan\nJulkaistu: 10.7.2016 23:59\nPoliisipäällikkö kiittelee sellistään murtautuneita vankeja neuvokkaasta toiminnasta.\nYhdysvaltain Texasissa viranomaiset ovat kertoneet tapauksesta, jossa vangit pakenivat väliaikaissellistä auttaakseen tajuntansa menettänyttä vartijaa.\nValvontakameran nauhalle tallentunut tapaus sattui Parkerin piirikunnan vankilassa kesäkuun 23. päivänä. CBS Newsin http://www.cbsnews.com/news/texas-inmates-helped-save-guards-life-by-breaking-police-say/mukaan ainakin kahdeksan vankia oli säilöttynä väliaikaisesti vankilan kellarissa sijaitsevaan selliin, kun he havaitsivat sellin ulkopuolella olleen aseistautuneen vartijan menevän veltoksi ja lyyhistyvän tuoliinsa.\nOte valvontakameran nauhasta löytyy jutun yläpuolella olevalta videolta.\nVangit ryhtyivät huutamaan apua. Lopulta he murtautuivat ulos sellistä ja hakkasivat ovia kiinnittääkseen toisten vartijoiden huomion.\nVartijat ryntäsivät kellariin, paimensivat vangit takaisin selliinsä ja hälyttivät ambulanssin. Ensihoitajat onnistuivat elvyttämään vartijan, jonka kerrotaan toipuvan edelleen kotonaan saamastaan sydänkohtauksesta.\nParkerin piirikunnan poliisipäällikkö Mark Arnett https://www.is.fi/haku/?query=mark+arnett kiitteli vankien neuvokasta toimintaa ja kertoi, että ilman heidän apuaan olisi voinut kulua ainakin 15 minuuttia, ennen kuin paikalle olisi tullut muita vartijoita.\n– Olin vähän huolissani, koska tiesin heidän tulevan alas aseet osoitettuina meitä kohti. Mutta en ajatellut hetkeäkään sitä, että hän kantoi asetta ja virkamerkkiä vaan sitä, että jos hän putoaa, me autamme häntä, kertoi Nick Kelton https://www.is.fi/haku/?query=nick+kelton-niminen vanki Reutersin mukaan.\nCBS Newsin mukaan samassa vankilassa sattui helmikuussa tapaus, jossa miespuolinen vanki menehtyi lyyhistyttyään vankilan vastaanottoalueella. Julkisella paikalla päihtyneenä esiintymisen vuoksi pidätetyn miehen nähtiin valvontakameran videolla anelevan apua ennen kohtauksen saamista.\nSurmansa saaneen miehen perhe on haastanut vankilan oikeuteen. Perheen mukaan vankilan henkilökunta osoitti ”tarkoituksellista välinpitämättömyyttä liittyen miehen vakaviin lääketieteellisiin tarpeisiin”.


Keskiviikko klo: Kunnantalo - PDF\nDownload "Keskiviikko klo: Kunnantalo"\n1 ISONKYRÖN KUNTA PÖYTÄKIRJA No 3/2017 KOKOUSAIKA KOKOUSPAIKKA SAAPUVILLA OLLEET JÄSENET (ja merkintä siitä, kuka toimii puheenjohtajana) Keskiviikko klo: Kunnantalo Tytti Lehtimäki Akseli Alapeltola Anni Ikola Anni Jaurila Elisa Hämäläinen Ella Harju Emilia Hannuksela Oona Lehtokunnas Puheenjohtaja Varapuheenjohtaja Sihteeri Jäsen Varasihteeri Jäsen Viestintävastaava Viestintävastaava MUUT SAAPUVILLA OLLEET (ja läsnäolon peruste) Laura Lahti Vapaa-aikaohjaaja LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS Todettiin ASIAT PÖYTÄKIRJAN ALLEKIRJOITUS JA VARMENNUS Puheenjohtaja Tytti Lehtimäki Pöytäkirjanpitäjä Anni Ikola PÖYTÄKIRJAN TARKASTUS Pöytäkirja on tarkastettu ja todettu kokouksen kulun mukaiseksi. Pöytäkirjan käsittelylehdet on samalla varustettu nimikirjaimillamme. Tarkastusaika Allekirjoitus PÖYTÄKIRJA ON OLLUT YLEISESTI NÄHTÄVÄNÄ Aika ja paikka Kunnanvirastossa vapaa-aikatoimistossa ja Virka-asema Allekirjoitus Todistaa Vapaa-aikaohjaaja Laura Lahti\n2 KOKOUKSEN LAILLISUUDEN JA PÄÄTÖSVALTAISUUDEN TOTEAMINEN Nuva 17 Kokous todettiin lailliseksi ja päätösvaltaiseksi.\n3 PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VAALI Nuva 18 n kokouksista pidetään pöytäkirjaa, jonka kaksi nuorisovaltuuston kokouksissa erikseen valittua pöytäkirjantarkastajaa tarkastaa. TOIMINTA- EHDOTUS: Pöytäkirjan tarkastajiksi valitaan kaksi jäsentä. Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin Ella Harju ja Emilia Hannuksela.\n4 KIRPPUTORIPÄIVÄ Nuva 19 Edellisessä kokouksessa ideoitiin mahdollisesta kirpputoripäivästä, jolloin nuoret voivat tulla myymään sovittuun paikkaan tavaroitaan ja vaatteitaan. Suunnitellaan missä tapahtuma voitaisiin järjestää ja miten. Lisäksi keskustellaan mahdollisesta pöytävuokrasta. Kirpputori on nuorille suunnattu tapahtuma. Paikkana toimii Pohjankyrötalo kello Pöytävuokraus maksaa 5 per.1 pöytä. Pöytävarauksesta keskustelua seuraavassa kokouksessa (kuka ottaa varaukset vastaan? yms.) Lopullinen suunnittelu tehdään seuraavassa kokouksessa.\n5 ROLL UP MAINOS Nuva 20 on suunnitellut roll up mainoksen hankkimista. Mainokseen tulee nuorisovaltuuston sosiaaliset mediat sekä logo. Keskustellaan kuka mainoksen suunnittelee ja tilaa. Mahdollisesti oma työryhmä? Puheenjohtajan isä tekee roll up mainoksesta ehdotuksen muulle valtuustolle.\n6 PERUSTURVALAUTAKUNNAN EDUSTAJAT Nuva 21 lla on eri lautakunnissa läsnäolo- ja puheoikeus. Järjestäytymiskokouksessaan nuorisovaltuusto valitsi joukostaan edustajan jokaiseen lautakuntaan. Valittiin myös varaedustajat. Edustajat valittiin seuraaviin lautakuntiin: sivistyslautakunta, tekninen lautakunta, perusturvalautakunta, ympäristölautakunta ja hyvinvointilautakunta. Hallintosäännön mukaan nuorisovaltuustolla ei kuitenkaan ole läsnäolo- ja puheoikeutta perusturvalautakunnassa. Tämä asia oli jäänyt aikaisemmin huomioimatta. Perutaan perusturvalautakuntaan valitut edustaja ja varaedustaja. Ehdotus hyväksyttin.\n7 TEKNISEN LAUTAKUNNAN VARAEDUSTAJA Nuva 22 lla on eri lautakunnissa läsnäolo- ja puheoikeus. Järjestäytymiskokouksessaan nuorisovaltuusto valitsi joukostaan edustajan jokaiseen lautakuntaan. Valittiin myös varaedustajat. Edustajat valittiin seuraaviin lautakuntiin: sivistyslautakunta, tekninenlautakunta, perusturvalautakunta, ympäristölautakunta ja hyvinvointilautakunta. Tekniseen lautakuntaan ei kuitenkaan epähuomiossa valittu varaedustajaa. Valitaan nuorisovaltuustosta tekniseen lautakuntaan varaedustaja. Valinta suoritetaan kättennostoäänestyksellä. Varaedustajaksi valittiin Akseli Alapeltola.\n8 TOIMINNAN JA TEMPAUKSIEN SUUNNITTELU Nuva 23 n tehtävänä on tuoda nuorten ääni paremmin kuuluviin kunnassa ja järjestää toimintaa kunnan muille nuorille. n ensimmäisenä syksynä tärkeää olisi vakiinnuttaa nuorisovaltuuston sija kunnassa ja osoittaa, että nuvalla on halua ja mahdollisuuksia järjestää uutta toimintaa ja kehittää nuorten oloja Isossakyrössä. Keskustellaan tempauksista ja sosiaaliseen mediaan tehtävistä kilpailuista. Lukon avauskoodikilpailu: Laitamme lukon koululle. Kun lukko on avattu se toimitetaan jollekin nuvan jäsenelle. Palkinnoksi Mersiin lahjakortti.\n9 LAUSUNTO NUORET AVUSTAJIKSI KUNNAN LUOTTAMUSHENKILÖILLE KUNTALAISALOITTEESTA 24 Leena Alanne on tehnyt aloitteen Nuoret avustajiksi kunnan luottamushenkilöille kuntalaisaloite.fi palvelussa. Aloitteessa ehdotetaan, että nuoret voisi opettaa/tutustuttaa kunnan päätöksentekoon, saman tyyppisen avustajatyön kautta kuten kansanedustajien avustajien toimet ovat. Esim. nuorisovaltuuston jäsenet tai ketkä vaan nuoret voisivat toimia valtuutettujen avustajina, näin he pääsisivät kokemaan miten todellisuudessa päätöksenteko tapahtuu. Avustajille tulisi maksaa palkkio työstä, minkä he tekevät asioiden valmistelussa yms. Tämä voisi olla tapa, millä nuoret voisivat kiinnostua yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta ja heille karttuisi tietotaitoa mahdollisen kunnallispoliitikon uraa varten. Isossakyrössä on aloittanut nuorisovaltuusto. n tarkoitus on edistää nuorten ja kunnan päättäjien välistä yhteistyötä. toimii nuorten äänenä lautakuntien kokouksissa sekä edistää ja kehittää nuorten asemaa kunnassa ilman puoluepoliittisia tai uskonnollisia sidonnaisuuksia. n tehtävänä on myös luoda kunnan nuorille lisää virikkeellistä toimintaa. lla on omia kokouksia, jotka etenevät normaalin kokousjärjestyksen mukaan. Lisäksi nuorisovaltuuston edustajat saavat osallistua lautakuntien kokouksiin. Hyvinvointilautakunta on kokouksessaan pyytänyt nuorisovaltuustolta lausuntoa edellä mainittuun aloitteeseen. Avataan keskustelu aiheesta, minkä jälkeen nuorisovaltuusto tekee pyydetyn lausunnon. keskusteli aloitteesta, ja jäsenet saivat ilmoittaa kiinnostuksensa kunnan luottamushenkilöiden avustustoimintaan. Kiinnostuneita löytyi, joten nuorisovaltuusto päätti esittää, että aloitetta voitaisiin viedä eteenpäin\n10 niin, että halukkaat nuorisovaltuuston jäsenet tai varajäsenet saisivat ryhtyä avustajiksi. ei koe tässä kohtaa tarvetta markkinoida avustajatomintaa muille kunnan nuorille. kokee, että avustajatoiminta sopisi parhaiten juuri nuorisovaltuuston jäsenille.\n11 MUUT ESILLE TULEVAT ASIAT 25 - Yläasteelle menemme pitämään esittelyn nuvasta. Esim. kerrotaan keitä olemme, mikä nuva on ja mitä me teemme Isossakyrössä. - Nuortentilasta keskustelua seuraavassa kokouksessa. - Isossakyrössä toimii Lapsi- ja perhepalveluiden (LAPE) työryhmä joka on toivonut mukaan kokouksiin myös nuorisovaltuuston edustajaa. Vapaa-aikaohjaaja ehdotti edustajaksi nuorisovaltuuston puheenjohtaja Tytti Lehtimäkeä. hyväksyi ehdotuksen kokous siirtyy klo:16.30.


Hankookille uusi tutkimus- ja tuotekehityskeskus - Konepörssi.com\nHankookille uusi tutkimus- ja tuotekehityskeskus\nHankook Tire ilmoitti pitäneensä uuden keskitetyn tutkimus- ja tuotekehityskeskuksensa Hankook Technodomen avajaisjuhlat Korean Daejeonissa. Uusi keskus on osa Hankookin kehitystä maailmanlaajuisesti johtavaksi tuotemerkiksi teknologiseen johtoasemaan tukeutuen.\nHankook Technodome kuvastaa Hankook Tiren voimakasta sitoutumista innovatiiviseen tutkimus- ja tuotekehitystyöhön ja se tulee olemaan keskeinen osa yrityksen maailmanlaajuista tutkimuksen ja tuotekehityksen infrastruktuuria. Tämä huipputeknologiaa edustava laitos tarjoaa optimaalisen tutkimusympäristön, jonka avulla Hankook tulee varmistamaan tulevaisuuden teknologiansa itsenäisen kehityksen toteuttamalla keskipitkän ja pitkän aikavälin tutkimus- ja tuotekehitysohjelmia ollakseen edelläkävijä uusimman rengasteknologian luomisessa ja huippulaatuisten renkaiden tuotannossa. Uusi tutkimus- ja tuotekehityskeskus tulee olemaan ratkaisevassa asemassa myös Hankookin ennakoivan yrityskulttuurin toteuttamisessa, jolla uudistetaan työprosesseja ja vahvistetaan yrityksen tutkimus- ja tuotekehitysvoimavaroja johtoaseman takaamiseksi rengasvalmistajien joukossa.\nHankook Technodomen on suunnitellut Sir Norman Fosterin perustama arkkitehtitoimisto Foster + Partners ja siinä yhdistyy Hankook Tiren huipputeknologia, visio ja yrityskulttuuri. Daejeonissa, Etelä-Koressa sijaitsevaan Hankook Technodomeen on investoitu kokonaisuudessaan 266,4 miljardia KRW (vastaa noin 220 miljoonaa euroa). Keskuksen pohjapinta-ala on 96 328 m2 ja siihen kuuluvat 6-kerroksinen tutkimus- ja tuotekehitysrakennus ja 8-kerroksinen asuinrakennus. Asuinrakennus on varustettu työntekijöille tarkoitetuilla palvelutiloilla, mukaan lukien hyvinvointikeskus, lääkäriasemat, kahvilat ja päiväkoti.\nHankook Technodome on varustettu vahvistamaan teknologista johtoasemaa, jotta Hankook suoriutuu tehokkaasti autoteollisuuden nopeasti muuttuvan liiketoimintaympäristön haasteista uusien teknologioiden käyttöönotossa sähköautojen ja itse ajavien autojen yleistyessä. Keskus on varustettu moninaisilla alan viimeisintä kehitystä edustavilla tutkimus- ja testauslaitteistoilla. Siellä on ajosimulaattori sekä jousitusarvojen tutkimiseen tarkoitettu SPMM (Suspension Parameter Measuring Machine) virtuaalisten testien suorittamiseen ja niiden digitaalisten tulosten tallentamiseen. Hankook Tiren Hankook Technodome on malliesimerkki tulevaisuuden teknologiasta, joka yhdistää ympäristöystävälliset materiaalit, uusien materiaalien kehittämisen ja simulointiteknologiat sekä myös verkottumisteknologian.\nLisäksi Hankook Tire suunnittelee toteuttavansa Hankook Technodomen avulla täysimääräisesti omalähtöistä yrityskulttuuriaan, jota kutsutaan “Ennakoivaksi yrityskulttuuriksi”, vakiinnuttaakseen asemansa yhtenä maailmanlaajuisesti johtavana rengasvalmistajana. “Yhden yrityksen periaatteella” on 10 riippumatonta toimistoa ja laboratoriota sijoitettu saman katon alle symboloimaan sitä, että kaikki toimistot kuuluvat samaan yritykseen. Hankook Technodomen keskusalueella työntekijät voivat luontevasti nauttia vaivattomasta ja aktiivisesta yhteydenpidosta.\nJohtaja Seung Hwa Suh, Hankook Tiren varapuheenjohtaja ja toimitusjohtaja totesi, ”Hankook Technodome on varustettu viimeisintä huipputeknologiaa edustavilla laitteistoilla ja optimaalisella työympäristöllä, jotta se vahvistaa maailmanlaajuista kilpailukykyämme innovaation avulla ja auttaa meitä samalla aktiivisesti suoriutumaan liiketoimintaympäristön nopeista muutoksista ja toimittamaan tuotteita, jotka on optimoitu eri asiakkaiden tarpeisiin.” Hän lisäsi, “Uskon, että uusi Hankook Technodome luo meille erinomaisen perustan näyttää tietä tulevaisuuden rengasteknologialle, sillä se edustaa tulevaisuuden teknologioiden optimoitua kehitysprosessia varmistaen omien teknologioidemme kehityksen ja edistäen asemaamme maailmanlaajuisesti johtavien rengasyritysten joukossa.”


Puhelujen hinnoissa jättierot EU:ssa - Talous - Uutiset - MTV.fi\nPuhelujen hinnoissa jättierot EU:ssa\nJulkaistu 06.08.2013 15:31\nMatkapuhelujen hinnoissa on valtavat erot Euroopan unionissa. EU-komission mukaan halvimpien ja kalleimpien kotimaan puhelujen hintojen ero on peräti 774 prosenttia. Halvinta matkapuhelun soittaminen on Liettuassa ja kalleinta Hollannissa. Suomessa puhelut ovat keskimääräistä halvempia. Keskiarvo on 9,1 senttiä minuutilta, kun Suomessa hinta on 6,1 senttiä. Komission mukaan hintaeroja ei voi selittää laatueroilla tai eroilla palvelun tuottamiskustannuksissa. Mainos (uutinen jatkuu alla)\n– Kuluttajat eivät hyödy siitä, että Euroopassa on nykyään 28 maan erilaiset kansalliset televiestintämarkkinat sisämarkkinoiden sijaan, sanoo komission varapuheenjohtaja Neelie Kroes. – EU:n on ehdottomasti ryhdyttävä nopeisiin toimiin aitojen ja yhtenäisten sisämarkkinoiden luomiseksi Eurooppaan, hän vaatii komission tiedotteessa. (MTV3 – STT)\nUPM-Kymmenen tulos heikkeni toisella neljänneksellä Ahlstrom vähentää 350 työntekijää