''Siinä onkin hommaa, jos puhtaan eettistä toimintaa maapallolta haluaa löytää'' Piensijoittajien näkemyksiä eettisestä sijoittamisesta - PDF\n''Siinä onkin hommaa, jos puhtaan eettistä toimintaa maapallolta haluaa löytää'' Piensijoittajien näkemyksiä eettisestä sijoittamisesta\nDownload "''Siinä onkin hommaa, jos puhtaan eettistä toimintaa maapallolta haluaa löytää'' Piensijoittajien näkemyksiä eettisestä sijoittamisesta"\n1 Helsingin yliopisto Taloustieteen laitos Kuluttajaekonomia ''Siinä onkin hommaa, jos puhtaan eettistä toimintaa maapallolta haluaa löytää'' Piensijoittajien näkemyksiä eettisestä sijoittamisesta MAISTERINTUTKIELMA KULUTTAJAEKONOMIASSA MAATALOUS- METSÄTIETEIDEN MAISTERIN TUTKINTOA VARTEN Tuuli Nieminen Kevät 2013\n2 HELSINGIN YLIOPISTO HELSINGFORS UNIVERSITET UNIVERSITY OF HELSINKI Tiedekunta/Osasto Fakultet/Sektion Faculty Maatalous-metsätieteellinen tiedekunta Laitos Institution Department Taloustieteen laitos Tekijä Författare Author Tuuli Nieminen Työn nimi Arbetets titel Title ''Siinä onkin hommaa, jos puhtaan eettistä toimintaa maapallolta haluaa löytää'' Piensijoittajien näkemyksiä eettisestä sijoittamisesta Oppiaine Läroämne Subject Kuluttajaekonomia Työn laji Arbetets art Level Maisterin tutkielma Aika Datum Month and year Huhtikuu 2013 Sivumäärä Sidoantal Number of pages 86 s. + liite 2 s. Tiivistelmä Referat Abstract Tutkielmassani tarkastelen sitä, miten piensijoittajat mieltävät eettisen sijoittamisen ja miten he huomioivat eettiset arvot sijoitustoiminnassaan. Keräsin tutkimusaineiston internetin sijoitusaiheisilta keskustelupalstoilta, ja se sisältää 427 kirjoitusta. Tutkin, ovatko sijoittajat valmiita näkemään vaivaa eettisyyden varmistamiseksi sekä millaisia haasteita he kohtaavat. Tarkastelen myös piensijoittajien mielipiteitä eettisen sijoittamisen tuottomahdollisuuksista verrattuna tavalliseen sijoittamiseen. Keskustelijat suosivat osake- ja rahastosijoittamista, jonka vuoksi käsittelen näitä sijoitusinstrumentteja tarkemmin. Eettiset sijoittajat käyttävät menetelmänä negatiivista arvottamista, eli he karsivat pois epäeettisinä pitämänsä sijoituskohteet. Motiivina korostuu hyvä mieli. He määrittelevät eettisen sijoittamisen omien arvojensa pohjalta. Tarkastelin aineistoa laadullisin menetelmin teemoittelun avulla. Keskusteluista nousi esiin neljä teemaa, jotka ovat sijoittajille tärkeitä syitä sijoittaa eettisesti. Nämä ovat taloudelliset tuotot, huoli ympäristöstä, kotimaisen tuotannon tukeminen ja vastuu muista. Tuotot ovat tärkeitä myös eettisille sijoittajille, ja harva sijoittaja olisi valmis tinkimään tuotoista eettisyyden vuoksi. Osa sijoittajista määrittää eettisyyden olevan parhaan mahdollisen tuoton hankkimista huolimatta seurauksista. Ympäristöasiat itsessään koetaan tärkeiksi, ja niiden huonon hoidon nähdään tuottavan sijoittajille tappioita. Sijoittajat suosivat kotimaisia yrityksiä ja ovat huolissaan tuotannon siirtymisestä ulkomaille. He pohtivat tulevia sukupolvia ja erityisesti omaa jälkikasvuaan sijoituspäätöksiä tehdessään. Eettinen sijoittaminen koetaan haasteelliseksi ja siihen perehtyminen aikaa vieväksi. Eettisistä sijoituskohteista nähdään olevan puutetta ja puolueettoman tiedon saanti koetaan vaikeaksi. Myönteisesti eettiseen sijoittamiseen suhtautuvien lisäksi havaitsin tyypittelyn avulla muita sijoittajatyyppejä. Neutraaleja sijoittajia luonnehtii asiapitoisuus. He ottavat eettiset asiat huomioon, jos niillä on vaikutusta tuottoihin. Puhdasoppiset sijoittajat eivät miellä eettisten asioiden pohdinnan kuuluvan sijoittamiseen. Epäeettiset sijoittajat ovat uutuuden- ja kokeilunhaluisia, ja he uskovat epäeettisten sijoitusten korkeisiin tuottomahdollisuuksiin. Avainsanat Nyckelord Keywords Eettinen sijoittaminen, kestävä kehitys, piensijoittaja, vastuullinen sijoittaminen Säilytyspaikka Förvaringsställe Where deposited Taloustieteen laitos, kuluttajaekonomia; Viikin tiedekirjasto Muita tietoja Övriga uppgifter Further information\n3 HELSINGIN YLIOPISTO HELSINGFORS UNIVERSITET UNIVERSITY OF HELSINKI Tiedekunta/Osasto Fakultet/Sektion Faculty Faculty of Agriculture and Forestry Laitos Institution Department Department of Economics and Management Tekijä Författare Author Tuuli Nieminen Työn nimi Arbetets titel Title ''Well that's a job if you want to find pure ethical business on earth'' - Small investors views on ethical investing Oppiaine Läroämne Subject Consumer Economics Työn laji Arbetets art Level Aika Datum Month and year April 2013 Sivumäärä Sidoantal Number of pages 86 p. + appendix 2 p. Master's thesis Tiivistelmä Referat Abstract The objective of my thesis is to portray small investors' views on ethical investing. The study material consists of 427 writings collected from Internet's Finnish investment discussion web pages. The focus of the study is on small investors' perceptions and on the methods they use. I examine whether investors are willing to put time and effort to ensure ethical issues, and the challenges and obstacles they confront. Furthermore, I study investors' views on ethical investments profit making possibilities compared to ordinary investing. Small investors prefer stocks and funds, and thus I take a closer look at these types of investments. As a method, ethical investors prefer negative screening. Their motive to invest ethically is the good feeling they get. Small investors define ethical investing based on their own, individual values. By using qualitative research methods I discovered four themes that are important reasons to invest ethically. These themes are financial profits, the environment, supporting domestic production and responsibility to take care of other people. Only few investors are willing to sacrifice profits for ethics if needed. Some investors defined ethical investing as aiming for best financial profits possible, without taking other issues into consideration. Environment itself is considered as important, but also because ignoring environmental issues has a negative impact on profits. Investors prefer domestic companies' stocks and are worried that companies move production to foreign countries. In decision-making, investors consider future generations, especially their own offspring. Ethical investing is considered as challenging and time-taking. They also find that there is a lack of ethical investment products and it is difficult to find objective information. In addition to interest towards ethical investing, there were different attitudes that characterized the investors. Neutral investors concentrate on facts and they consider ethical issues if they have an impact on profits. Orthodox investors believe that ethics do not belong to investing. Unethical investors are experimental and they believe that unethical investments provide high returns. Avainsanat Nyckelord Keywords Ethical investing, small investor, socially responsible investing, sustainable development Säilytyspaikka Förvaringsställe Where deposited Department of Economics and Management, Consumer Economics; Viikki Science Library Muita tietoja Övriga uppgifter Further information\n4 SISÄLLYS 1 Johdanto Tutkimuksen tavoitteet Käsitteet Tutkimuksen rakenne Tutkimusaineisto ja -menetelmät Eettisen sijoittamisen tutkimusperinne Tieteenfilosofiset lähtökohdat Tutkimuskohde ja aineiston keruu Aineiston analyysi ja eettiset kysymykset Sijoittaminen ja vastuullisen liiketoiminnan arvioiminen Kuluttajat säästäjinä ja sijoittajina Sijoituspäätös ja vastuullisen liiketoiminnan arvioiminen Liiketoiminnan auditoinnit ja kestävän kehityksen indeksit Kestävän kehityksen rahastot Eettinen sijoittaminen Eettisen sijoittamisen pitkät perinteet Eettinen sijoittaja hakee hyvää mieltä Eettisen sijoittamisen menetelmät Piensijoittajien perustelut sijoittaa eettisesti Taloudelliset tuotot Huoli ympäristöstä Kotimaisen tuotannon tukeminen Vastuu muista Eettisen sijoittamisen haasteet ja esteet Haasteet ja esteet Kielteisesti eettiseen sijoittamiseen suhtautuvat Epäeettinen sijoittaminen Johtopäätökset... 70\n5 Lähteet Liitteet TAULUKOT Taulukko 1. Keskustelujen lähteet ja lukumäärät Taulukko 2. Eettisen sijoittamisen menetelmät Taulukko 3. Eettiseen sijoittamiseen suhtautuminen tyyppiesimerkkien avulla.. 65\n6 1 1 Johdanto Eettinen kuluttaminen on ajankohtainen aihe, joka herättää kiinnostusta ja keskustelua yhä kasvavan materiaalisen kulutuksen yhteiskunnissa. Se on laaja käsite, joka kattaa erilaisia kuluttamisen periaatteita, arvoja ja käsityksiä (Pecoraro 2009, 2). Keskeisiä puheenaiheita ovat kulutukseen perustuvan elämän kyseenalaistaminen, kulutuksen vaikutukset ympäristöön, sekä ihmisten ja eläinten riisto. Eettinen kuluttaminen on yhteydessä keskusteluun kestävästä kehityksestä. (Heinonen 2004, 167; ) Kestävän kehityksen tavoitteena on turvata tuleville sukupolville mahdollisuus hyvään elämään, ottamalla huomioon ekologiset, sosiaaliset ja taloudelliset näkökohdat. Mielenkiinto keskusteluissa eettisestä kuluttamisesta kohdistuu usein yksittäisen kuluttajan mahdollisuuteen vaikuttaa arkipäivän valinnoillaan ympäristön ja yhteiskunnan tilaan. Kuluttajat nähdään tällöin aktiivisina toimijoina, jotka pyrkivät vaikuttamaan yhteiskunnassa vallitseviin epäkohtiin. Heinonen (2004, 175) painottaa, että eettinen kulutus tulisi nähdä laajempana kokonaisuutena, jossa kuluttajien lisäksi myös yrityksillä ja julkisella vallalla on vastuuta sen mahdollistamiseksi. Arvot ja etiikka ovat nousseetkin 2000-luvulla keskeisiksi teemoiksi yrityksissä ja julkisen sektorin organisaatioissa (Aaltonen & Junkkari 2003, 11, 20 21; Kanniainen 2003, 88). Taloudelliset toimet, kuten sijoittaminen ja lainaaminen, ovat viime aikoina yhdistetty kuluttamiseen (Hirsto 2011). Sijoittajat käyttävät finanssiyhtiöiden tuotteita ja palveluita, ollen näin niiden kuluttajia. Sijoittamisessa eettiset arvot ovat saaneet viime aikoina jalansijaa. Sijoittajiin myös kohdistuu yhä enemmän vaatimuksia vastuullisuuden edistämiseksi (Kuisma & Temmes 2011, 303). Vastuullinen sijoittaminen tarkoittaa sijoitusstrategiaa, jossa ympäristö- ja yhteiskuntavastuun näkökohdat yhdistyvät taloudellisiin tuottoihin. Siitä käytetään myös termiä eettinen sijoittaminen.\n7 2 Eettisen sijoittamisen tavoitteet, kuten esimerkiksi ympäristöstä ja ihmisoikeuksista huolehtiminen, ovat pitkälti samoja kuin eettisessä kuluttamisessa. Myös eettisen sijoittamisen ja eettisen kuluttamisen keinoissa on paljon yhtäläisyyksiä. Kuluttajaliikkeen päämääränä on ollut eettisten tavoitteiden edistäminen esimerkiksi kuluttajaboikottien avulla (Heinonen 2004, 176). Eettisen sijoittamisen perinteinen keino on puolestaan epäeettisenä pidettyjen yritysten osakkeiden karsiminen pois sijoitussalkusta. Sijoittaja voi taloudellisin keinoin painostaa yrityksiä ja pyrkiä vaikuttamaan niiden toimintatapoihin. Eettisen sijoittamisen suosio on noussut nopeasti maailmalla (Lewis & Mackenzie 2000, 180; McLachlan & Gardner 2004, 11; Sparkes 2001). Institutionaaliset sijoittajat, kuten kirkot ja eläkeyhtiöt, suosivat sijoittamispolitiikassaan eettisiä sijoituskohteita, mutta ne ovat herättäneet kiinnostusta myös piensijoittajien keskuudessa (Kuisma 2001, 11). Mahdollisuudet sijoittaa tuottavasti ja samalla eettisesti, ovat entistä monipuolisemmat. Yhä useamman sijoittajan arvioidaankin tulevaisuudessa valitsevan vastuullista liiketoimintaa harjoittavia yrityksiä sijoitussalkkuunsa (Dunfee 2003, 247). Muihin Pohjoismaihin verrattuna suomalaisten sijoittajien kiinnostus eettistä sijoittamista kohtaan on ollut vähäistä, mutta sen arvioidaan kasvavan myös Suomessa (European SRI Study 2012, 32). 1.1 Tutkimuksen tavoitteet Tutkielmani tarkastelee eettistä sijoittamista piensijoittajan näkökulmasta. Tarkastelen sitä, millä tavoin piensijoittajat mieltävät eettisen sijoittamisen ja miten he huomioivat eettiset arvot sijoitustoiminnassaan. Korostan tutkimuksessani asenteiden ja uskomusten merkitystä, sillä niiden arvioidaan olevan demografisten tekijöiden sijasta tärkeämpiä sijoituspäätökseen vaikuttavia tekijöitä (McLachlan & Gardner 2004, 12). Olen kerännyt tutkimukseni aineiston internetin suomalaisilta sijoitusaiheisilta keskustelupalstoilta ja analysoinut sitä laadullisin menetelmin. Aineiston avulla pohdin, mitä asioita eettiset sijoittajat painottavat sijoituspäätöksiä tehdessään, sekä millaisia keinoja he käyttävät sijoituskohteen vastuullisuuden varmistamisessa.\n8 3 Eettinen sijoittaminen on laaja käsite, joka kattaa eri sijoitusinstrumentteja, mutta usein sillä viitataan rahastosijoittamiseen (Schlegelmilch 1997, 52). Tämä tuli selkeästi esiin myös keräämästäni aineistosta. Suoran osakesijoittamisen lisäksi eettisten sijoittajien suosiossa olivat kestävän kehityksen rahastot sekä erilaiset eettiset teemarahastot. Tämän vuoksi keskityn tarkastelemaan piensijoittajien käytössä olevista eri sijoitustavoista pääasiassa rahastosijoittamista sekä suoraa osakesijoittamista. Sijoittamisen tavoitteena on taloudellisen tuoton hakeminen pääomalle. Sijoittaja arvioi sijoituskohdetta monesta eri näkökulmasta ennen sijoituspäätöstään. Eettinen sijoittaja ottaa huomioon myös eettiset näkökohdat. Sijoituskohteen vastuullisuudesta varmistuminen vaatii tavalliseen sijoittamiseen verrattuna ylimääräistä työtä. Keskustelujen avulla tarkastelen sitä, miten paljon vaivaa sijoittajat ovat valmiita näkemään eettisyyden eteen. Tutkin samalla, onko sijoittajien mielestä olemassa haasteita tai esteitä eettisten arvojen, ympäristön ja vastuullisuuden huomioimisessa sijoitustoiminnassa. Pohdin keskusteluiden avulla myös sitä, nähdäänkö eettinen sijoittaminen yhtä tuottavana tai tuottavampana kuin tavallinen sijoittaminen, vai ovatko piensijoittajat valmiita tinkimään tuotoista eettisyyden vuoksi. Vastuullisesta sijoittamisesta tehtyä kotimaista tutkimusta, joka on tehty piensijoittajan näkökulmasta ei juurikaan ole. Tämä seikka puoltaa tarvetta tutkimukseen. Sijoittamista on tutkittu paljon taloudellisen toiminnan näkökulmasta. Tutkimuksellani haluan avata uutta näkökulmaa sijoittamiseen kuluttajatutkimuksen tradition kautta, huomioimalla sijoittajan roolin kuluttajana ja säästäjänä. 1.2 Käsitteet Vastuullista sijoittamista on vaikea määritellä yksiselitteisesti. Tästä kertoo termien vaihtelevuus ja monipuolinen käyttö. Vastuullisesta sijoittamisesta on olemassa useita eri nimiä, mutta käytännössä niillä tarkoitetaan samaa asiaa (Schueth 2003, 189). Käytän tutkimuksessani Sparkesin (2001, 195) lailla termejä eettinen sijoittaminen ja vastuullinen sijoittaminen synonyymeina. Termeillä tarkoitan\n9 4 yhteiskuntavastuun ja ympäristönäkökohtien huomioimista sijoituspäätöksiä tehtäessä. Vaikka eettisyys ja vastuullisuus tarkoittavat periaatteessa samaa asiaa, on niiden käytössä kuitenkin eroa. Ennen puhuttiin pääasiassa eettisestä sijoittamisesta, mutta 2000-luvulta lähtien on siirrytty keskustelemaan enemmän vastuullisesta sijoittamisesta (FINSIF 2012a). Eettinen sijoittaja voi olla yksityinen henkilö, organisaatio tai rahasto (Kuisma 2001, 9). Eettisellä sijoittajalla viitataan kuitenkin usein yksityiseen sijoittajaan, ja vastuullisella sijoittajalla puolestaan yrityksiin ja muihin organisaatioihin. Tutkimusaineistoni keskustelijat käyttivät pääasiassa termejä eettinen sijoittaja ja eettinen sijoittaminen. Tämän vuoksi päädyin valitsemaan tutkielmani otsikkoon eettinen sijoittaminen vastuullisen sijoittamisen sijasta. Osa yrityksistä ja sijoitusyhtiöistä välttää eettisyys-käsitteen käyttöä, sillä siitä mikä on eettistä, ollaan usein eri mieltä (Keski-Oja 2011, 16 17). Taloussanomien artikkelissa ''Ilmarinen ei ole eettinen vaan vastuullinen sijoittaja'' työeläkeyhtiö Ilmarisen varatoimitusjohtaja Timo Ritakallio korostaa eettisen sijoittamisen pohjautuvan henkilökohtaisiin arvoihin, kun taas vastuullinen sijoittaminen pohjautuu yleisesti hyväksyttyihin periaatteisiin (Ahola 2011) tehden näin eroa eettisen ja vastuullisen sijoittamisen välille. Yleisesti hyväksytyistä periaatteista yksi tärkeimpiä on YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteet (UN PRI 2012; ks. liite 1). Periaatteet asettavat puitteet ympäristöön, yhteiskunnalliseen vastuuseen ja hyvään hallintotapaan liittyviin asioihin, joita allekirjoittaneet omaisuudenhoitajat, institutionaaliset sijoittajat ja palveluntarjoajat sitoutuvat noudattamaan yritys- ja sijoitustoiminnassaan. Sandberg (2008, 261) puolestaan huomauttaa eettisen sijoittamisen käsitteen viittaavan siihen, että toiset sijoitukset ovat eettisiä ja toiset eivät. Koska on kuitenkin vaikea sanoa voidaanko nämä muut leimata epäeettisiksi, hän suosii vastuullinen sijoittaminen (Socially responsible investing) -käsitteen käyttöä.\n10 5 Eettisen ja vastuullisen sijoittamisen eron katsotaan liittyvän myös käytettyihin menetelmiin. Könnölän ja Rinteen (2001, 93) mukaan eettinen sijoittaminen poikkeaa vastuullisesta sijoittamisesta siinä, että se tarkoittaa vain eettisesti hyväksyttävinä pidettäviin kohteisiin sijoittamista, kun taas vastuullisella sijoittamisella viitataan myös vastuullisuuden myötä tuleviin liiketoiminnallisiin etuihin. Eettisessä sijoittamisessa on perinteisesti käytetty menetelmänä epäeettisten yhtiöiden osakkeiden boikotoimista, kun taas nykyään vastuullisessa sijoittamisessa on keskeistä yhteiskuntavastuusta huolehtivien yritysten valitseminen sijoitussalkkuun (Keski-Oja 2011, 16 17). Kirjallisuudessa on käytetty jonkin verran termiä vihreä sijoittaminen, jolla viitataan yleensä ympäristöeettiseen sijoittamiseen. Eettisestä sijoittamisesta puhuttaessa käytetään usein englanninkielistä termiä Socially Responsible Investing eli SRI. Myös termiä Ethical and Socially Responsible investing eli ESRI käytetään (Watson 2011, 101). Sijoitusrahastojen kohdalla puhutaan kestävän kehityksen rahastoista ja SRI-rahastoista. Eettisiä rahastoja löytyy myös rahastoyhtiöiden teemarahastoista, jotka keskittyvät johonkin tiettyyn alaan tai aiheeseen, kuten esimerkiksi ilmastonmuutokseen. Piensijoittajalla tarkoitan ei-ammattimaista sijoittajaa, joka on yleensä palkansaaja tai eläkeläinen. Piensijoittajan rinnastan kuluttajaan. Näin ovat tehneet myös Hirsto (2007; 2011) käyttämällä tutkimuksissaan termiä kuluttaja-sijoittaja, sekä Sunikka ja Peura-Kapanen (2008). Institutionaalisella sijoittajalla tarkoitan suuria sijoituksia tekeviä yrityksiä ja yhteisöjä, joita ovat esimerkiksi eläke- ja vakuutusyhtiöt sekä sijoitusrahastot. Tarkoitukseni ei ole ottaa kantaa siihen mikä on oikein ja mikä väärin, vaan tuoda piensijoittajien näkemyksiä esiin. Tämän vuoksi olen jättänyt tutkielmassani pohdinnat etiikan ja moraalin luonteesta vähäisemmälle tarkastelulle. Olen keskittynyt tutkimaan sijoittamista nimenomaan taloudellista tuottoa tavoittelevana toimintana, johon kuuluu muun muassa ne keinot, joilla vastuullista yritystoimintaa voidaan arvioida. Käytän termejä eettinen, vastuullinen ja moraalinen viittamaan samaan asiaan.\n11 6 1.3 Tutkimuksen rakenne Aloitan tutkimuksen esittelemällä aiempaa kirjallisuutta, tutkimusaineistoani ja sen analyysiin käyttämiäni menetelmiä. Tutkimusaineistoni koostuu internetin sijoitusaiheisten keskustelupalstojen kirjoituksista, joissa on käsitelty eettistä sijoittamista. Kirjoituksia kertyi hieman yli neljäsataa ja analysoin ne laadullisen menetelmin teemoittelemalla ja tyypittelemällä keskusteluissa esiintyneitä aiheita. Pohdin tässä yhteydessä myös tutkimukseeni liittyviä eettisiä kysymyksiä. Kolmannen luvun aloitan tarkastelemalla suomalaisia säästäjinä ja sijoittajina. Tämän jälkeen tutkin, mitä vastuullinen liiketoiminta on, sillä sen perusteiden ymmärtäminen avaa näkökulmaa vastuulliseen sijoittamiseen. Vastuullisesta sijoittamisesta kiinnostuneen on tunnettava aihepiiriä yrityksen näkökulmasta. Tuottavaa sijoituskohdetta hakiessaan sijoittaja tarvitsee paljon tietoa yrityksen toiminnasta. Eettistä sijoituskohdetta etsiessään sijoittajan on tarkasteltava muun tiedon lisäksi vastuullisen liiketoiminnan kriteerejä. Vastuullisessa sijoittamisessa, jonka tavoitteena on taloudellinen tuotto, yhdistyvät ympäristönäkökulmat, yhteiskuntavastuu ja hyvä hallintotapa (Sandberg 2008, 195). Corporate Governance eli hyvä hallintotapa tarkoittaa yrityksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, joka määrittelee yrityksen hallituksen ja johdon roolia ja velvollisuuksia, sekä heidän suhdettaan osakkeenomistajiin. Hyvän hallintotavan suosituksilla täydennetään yritysten lakisääteisiä velvoitteita. (Arvopaperimarkkinayhdistys 2012.) Näiden syiden vuoksi tarkastelen liiketoimintaa vastuullisuuden teeman kautta, pohtien samalla niitä yrityksen toimintoja, joihin sijoittaja kiinnittää huomiota. Esittelen myös vastuullisen liiketoiminnan arviointia eli auditointia, sekä vastuullisen liiketoiminnan indeksejä, joita sijoittajat voivat hyödyntää sijoituspäätöksissään. Lisäksi tarkastelen kestävän kehityksen rahastoja. Suomessa rahastosijoittaminen on tilisäästämisen ja osakesijoittamisen ohella suosittua, jonka vuoksi olen tarkastellut kestävän kehityksen rahastoja erikseen. Eettisestä sijoittamisesta kiinnostunut rahastosijoittaja voi valita kestävän kehityksen rahaston tai tiettyyn alaan sijoittavan teemarahaston. Rahastosijoittaminen nähdään usein suhteellisen vaivattomana\n12 7 sijoituskeinona, mutta siihen liittyy asioita, joihin eettisen sijoittajan kannattaa kiinnittää erityistä huomiota. Neljännessä luvussa keskityn eettiseen sijoittamiseen ja sen menetelmiin tarkemmin. Aluksi esittelen eettisen sijoittamisen historiaa. Tämän jälkeen tarkastelen aineistoni avulla eettisiä sijoittajia ja motiivia valita eettinen sijoituskohde. Tutkin myös eettisen sijoittamisen menetelmiä pohtien, mitä niistä aineistoni piensijoittajat suosivat. Eettisellä sijoittamisella tarkoitetaan perinteisesti tiettyjen alojen välttämistä sijoituksia tehtäessä, mutta nykyään on olemassa muitakin menetelmiä, joita voidaan käyttää joko yhdessä tai erikseen. Jo alkuvaiheessa aineiston analyysia esille nousi keskustelu siitä, miksi sijoittajat halusivat etsiä eettisen sijoituskohteen ja mitä he pitivät eettisenä. Opin kuitenkin nopeasti, että se mikä on yhdelle eettistä, ei sitä välttämättä ole toiselle. Tämän vuoksi aloitan viidennen luvun esittelemällä, mitä aineistoni keskustelijat tarkoittivat eettisyydellä ja perehdyn tarkemmin tutkimaan sijoittajille keskeisiä syitä, joihin he halusivat panostaa. Aineistosta nousi neljä teemaa esille, jotka olivat keskustelijoille tärkeimpiä syitä sijoittaa eettisesti. Sijoitustoiminnan tarkoituksena on aina tuoton hakeminen pääomalle ja näin oli myös aineistoni keskustelijoiden kohdalla. Olen tarkastellut aiempien tutkimusten kautta eettisten sijoitusten tuottojen arviointia ja pohtinut millaisia käsityksiä keskustelijoilla on eettisten sijoitusten tuottomahdollisuuksista. Taloudellisten tuottojen hakemisen ohella muita perusteluita olivat huoli ympäristöstä, kotimaisen tuotannon tukeminen sekä vastuu muista ihmisistä. Eettistä sijoittamista ei keskusteluissa aina pidetty helppona. Useat keskustelijat kokivat vaikeaksi sijoittaa eettisesti omien arvojen mukaisesti. Tämän vuoksi esittelen erikseen kuudennessa luvussa haasteita ja esteitä, joita piensijoittajat ovat kohdanneet. Kirjoituksissa oman ryhmänsä muodostivat eettiseen sijoittamiseen kielteisesti suhtautuvat. Osa oli myös kiinnostuneita epäeettisestä sijoittamisesta. Vaikka tutkielmani tarkoitus on keskittyä tarkastelemaan eettistä sijoittamista, toivat nämä kirjoitukset epäeettisestä sijoittamisesta uutta näkökulmaa aiheeseen. Tämän vuoksi katsoin tärkeäksi ottaa epäeettisen sijoittamisen mukaan tarkasteluun. Esitän\n13 8 tämän luvun yhteydessä laatimani sijoittajien tyyppiesimerkit. Tyyppiesimerkit pohjautuvat siihen, miten keskusteluiden sijoittajat suhtautuivat eettiseen sijoittamiseen. Lopuksi luvussa seitsemän esittelen tutkielmani johtopäätökset. Tutkimuksen lopuksi esitän liitteessä muutamia alan keskeisiä järjestöjä ja tutkimustahoja lyhyesti, sillä ne tarjoavat myös piensijoittajalle tietoa miten yritysten vastuullisuutta voidaan arvioida. Ne pitävät erilaisia listoja vastuullisen liiketoiminnan pelisääntöjä noudattavista yrityksistä. Samalla esittelen vastuullisen sijoittamisen yleisesti hyväksyttyjä periaatteita.\n14 9 2 Tutkimusaineisto ja -menetelmät Tässä luvussa käsittelen tutkimusaineistoani ja sitä miten tutkimus on tehty. Aloitan tutkimuskirjallisuudesta ja tutkimuksen lähtökohdista, jonka jälkeen esittelen internetistä keräämääni aineistoa. Pohdin tutkimukseen liittyviä eettisiä asioita tutkimuksen analysointitavan yhteydessä. 2.1 Eettisen sijoittamisen tutkimusperinne Vastuullista sijoittamista on tutkittu kansainvälisesti paljon. Tämä johtunee siitä, että eettinen sijoittaminen on ollut suosittua jo pitkään muualla maailmalla, kuten esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Iso-Britanniassa. Aihetta käsittelevä kirjallisuus koostuu pääosin tieteellisistä artikkeleista, joissa on tutkittu eettistä sijoittamista muun muassa taloudellisten tuottojen, markkinoinnin, institutionaalisten sijoittajien ja rahastoyhtiöiden näkökulmasta. Esimerkiksi Lewis ja Mackenzie (2000), McLachlan ja Gardner (2004), Sparkes (2001), Schueth (2003) ja Watson (2011) ovat tutkineet vastuullista sijoittamista monipuolisesti sijoittajan näkökulmasta, joten olen hyödyntänyt tässä tutkielmassa heidän tutkimustuloksiaan. Tieteellisten artikkeleiden lisäksi olen hyödyntänyt kotimaista vastuullisesta liiketoiminnasta kirjoitettua kirjallisuutta kuten Aaltonen ja Junkkari (2003), Kanniainen & Sintonen (toim.) (2003), Könnölä ja Rinne (2001) sekä Niiniluoto & Sihvola (toim.) (2005). Nämä teokset auttavat ymmärtämään vastuullisen liiketoiminnan suhdetta vastuulliseen sijoittamiseen. Keskeinen ulkomainen teos on pitkään sijoitusalalla toimineen Dominin (2001) kirja, jossa hän pohtii eettisen sijoittamisen mahdollisuuksia sijoittajan näkökulmasta. Sandberg (2008) on pohtinut sijoittajien eettisiä ja moraalisia velvoitteita, sekä käytössä olevia keinoja, peilaten niitä vastuullisesta sijoittamisesta kirjoitettuun kirjallisuuteen ja niissä annettuihin suosituksiin. Kuluttajatutkimuskeskuksen julkaisuissa on tarkasteltu monipuolisesti kuluttajien kokonaisvarallisuutta ja sen hallintaa (Järvinen & Lehtinen 2008; Lehtinen 2007;\n15 10 Peura-Kapanen 2007; Peura-Kapanen, Raijas & Lehtinen 2009; Sunikka ja Peura- Kapanen 2008). Kuluttajanäkökulmaa tutkimukseni kirjallisuudessa edustaa myös Heinonen (2004) artikkelillaan, jossa hän on pohtinut kulutuksen ja eettisyyden suhdetta. Heinonen on tarkastellut muun muassa kuluttajaliikkeen historiaa ja keinoja, kuten boikotointia. Artikkelissaan hän tuo esille säästäväisyyden ja kohtuullisuuden kulutuksen hyveinä, joihin kestävä kehitys voisi pohjautua. Olen soveltanut myös Heinosen ajatuksia mielihyvän hakemisesta kulutuksen kautta sijoittamiseen. Huttunen ja Autio (2009) ovat puolestaan analysoineet miten kuluttajat rakentavat itsestään moraalisia toimijoita. He tutkivat kuluttajaelämäkertoja talonpoikaisen, ekonomistisen ja ekologisen kulutuseetoksen kautta pohtien erityisesti sitä, miten kuluttajat tekevät kulutustaan hyväksyttäväksi. Wilska (2011) on tarkastellut vastuullista kuluttamista, sen historiaa ja tulevaisuutta kuluttajan näkökulmasta. Suomessa eettistä sijoittamista on tutkittu vielä melko vähän. Mika Kuisma laati vuonna 2001 ympäristöministeriölle raportin Ympäristönäkökohdat sijoitustoiminnassa. Hän näkee ympäristöeettisen sijoittamisen olevan eettisen sijoittamisen erityisalue. Opinnäytetöitä kotimaasta ovat Helsingin Kauppakorkeakoulusta Virpi Kantoluodon (1999) ja Otto Kupin (2006) pro gradu -tutkielmat. Kantoluoto tarkastelee eettisen ja erityisesti ympäristöeettisen sijoittamisen nykytilannetta sekä tulevaisuutta. Kupi puolestaan on tutkinut miten ympäristö- ja yhteiskuntavastuun näkökohdat tulevat esille sijoitusorganisaatioiden ja erityisesti analyytikkojen työssä. Aihetta sivuaa Juha Uuspelto (2008) tutkimuksellaan sijoitussäästämisen riskeistä, sekä Kyösti Raiskinmäki (2007) tarkastelullaan eettisestä vakuutustoiminnasta. Uuspellon ja Raiskinmäen tutkimukset ovat kuluttajaekonomian oppiaineen pro gradu -tutkielmia. Marika Anttila (2008) on tehnyt aiheesta kuluttajaekonomian kandidaatintutkielman Eettinen sijoittaminen. Uusinta kotimaista tutkimusta vastuullisesta sijoittamisesta edustaa Heidi Hirston (2010) väitöskirja, jossa hän tarkastelee miten yhteiskunnallisen vastuun merkityksiä liitetään taloudelliseen toimintaan. Hirston mukaan ekonomismin ja moralismin diskurssit ovat hallitsevia mediassa, markkinoilla, politiikassa, kansalaiskeskusteluissa ja tieteessä. Hirsto (2007; 2009; 2011) lähestyy aihetta myös\n16 11 pohtimalla sijoittamisen kulttuurisia merkityksiä. Kiinnostuksen kohteena ovat sijoittajat ja pörssiyhtiöt, sekä niiden väliset suhteet. Pörssiuutisia ja sijoitusrahastojen markkinointitekstejä analysoimalla hän on tutkinut tekijöitä, jotka mahdollistavat ja rajoittavat toimintaa, kuten kuluttajien päätöksiä säästää ja sijoittaa. Vallitsevan diskurssin hän näkee pohjautuvan uusliberalistiseen näkemykseen hyötyjen ja kustannusten optimoinnista, johon yhdistetään toimijoiden motiivit, moraali ja vastuu. Riikka Sievänen on tutkinut vastuullista sijoittamista eläkerahastojen sijoitustoiminnassa. Vastuullisen sijoittamisen toteuttamisen eläkerahastojen kohdalla koettiin haasteellisena ja alalle toivottiin yhtenäisiä ohjeita vastuullisesta sijoittamisesta. (Sievänen 2011a.) Vastuullisen sijoittamisen väljät määritelmät vaikeuttivat osaltaan sen toteuttamista (Sievänen 2011b). Sievänen (2011c) on tarkastellut myös YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteiden (UN PRI) soveltamista eläkerahastojen sijoitustoimintaan. Sievänen valmistelee tätä tutkielmaa laatiessani väitöskirjaa aiheesta. Vaikka Sieväsen artikkelit tarkastelevat vastuullista sijoittamista institutionaalisen sijoittajan näkökulmasta, on hänen tutkimuksissaan yhtenäisyyksiä myös piensijoittajan kokemiin haasteisiin. Hakala (2008, 91) jaottelee maisterintutkielmassa käytetyn kirjallisuuden taustakirjallisuuteen ja tutkimuskirjallisuuteen. Taustakirjallisuuden ajatuksena on tutustuttaa lukija ilmiöön yleisellä tasolla. Yllä mainitun tutkimuskirjallisuuden lisäksi olen lukenut tutkielmaa varten sijoittamisesta kertovaa taustakirjallisuutta, joista olen osaan myös itse tutkielmassa viitannut, kuten esimerkiksi Puttonen ja Kivisaari (1997). Olen hyödyntänyt internetiä tietolähteenä vastuullisen sijoittamisen sopimusten, järjestöjen sekä indeksien kohdalla varmistaakseni ajankohtaisen tiedon saamisen. 2.2 Tieteenfilosofiset lähtökohdat Tutkimusta suunniteltaessa on laadullisen ja määrällisen tutkimuksen vastakkainasettelun sijasta tärkeämpää pohtia sopivaa menetelmää, sekä sitä lähdetäänkö tutkimuksessa liikkeelle ilmiöstä vai menetelmästä (Eskola & Suoranta\nSampo Pankin Sijoittajatutkimus 2010\n24.11. 2010 Sampo Pankin Sijoittajatutkimus 2010 Sampo Pankin TNS Gallupilla teettämän Sijoittajatutkimuksen mukaan suomalaiset ovat hyvin turvallisuushakuisia sijoittajia, jotka haluavat mieluiten säästää\nTyöeläkevakuuttajien vastuullisen sijoittamisen periaatteet\nTyöeläkevakuuttajien vastuullisen sijoittamisen periaatteet 1 Muistion tarkoitus Tämän muistion vastuullisen sijoittamisen periaatteet on hyväksytty Työeläkevakuuttajat TELAn hallituksen kokouksessa 28.1.2008.\nKatsaus korruption vaikutuksesta Venäjän alueelliseen talouskasvuun ja suoriin ulkomaisiin investointeihin\nINSTITUUTIOTTALOUSKASVUNEDELLYTYKSENÄ KatsauskorruptionvaikutuksestaVenäjänalueelliseentalouskasvuunjasuoriin ulkomaisiininvestointeihin2000 2010 AshekMohamedTarikHossain HelsinginYliopisto Valtiotieteellinentiedekunta\nHallintomallit Suomen valtionhallinnon tietohallintostrategioissa\nHallintomallit Suomen valtionhallinnon tietohallintostrategioissa Lauri Eloranta Helsingin yliopisto Valtiotieteellinen tiedekunta Viestintä Pro gradu -tutkielma, 2014 Hallintomallit)Suomen)valtionhallinnon)tietohallintostrategioissa\nTAT Case Sijoittamisen perusteet: Nuoret ja sijoittaminen. Talous tutuksi 2017 Sari Lounasmeri\nTAT Case Sijoittamisen perusteet: Nuoret ja sijoittaminen Talous tutuksi 2017 Sari Lounasmeri Sijoittaminen Yhteiskunnallinen merkitys Väestö ikääntyy, valtio velkaantunut Hyvinvointiyhteiskunnan ylläpitämiseksi\nELÄKEYHTIÖ AKTIIVISENA OMISTAJANA. Anna Hyrske 10.04.2013\nELÄKEYHTIÖ AKTIIVISENA OMISTAJANA Anna Hyrske 10.04.2013 HUOLEHDIMME LÄHES 900 000 SUOMALAISEN ELÄKETURVASTA 529 000 työntekijää TyEL 37 500 yritystä YEL 58 800 yrittäjää Työeläkemaksut Eläkkeiden maksuun\nTässä selvityksessä keskitytään ensisijassa Suomen tuloksiin. Selvityksen lopusta löytyy lyhyt vertailu muiden Pohjoismaiden välillä.\nNordnet Säästöindeksi Lehdistötiedote 3.5.2012 Suomi ja Pohjoismaat, Q1 2012 Suomalaiset suhtautuvat varovaisen luottavaisesti pörssin kehitykseen. Nordnetin tekemässä selvityksessä niukka enemmistö suomalaisista\nAmmattimaisuusseminaari 28.5.2013 Aktuaarien eettiset periaatteet Eettiset periaatteet mitä ne ovat? Jari Niittuinperä: Aktuaarien eettiset periaatteet Groupe Consultatifin eettiset periaatteet muuttuvat,\nNÄIN SUOMI SÄÄSTÄÄ 2016\nNÄIN SUOMI SÄÄSTÄÄ 2016 Säästöpankin vuotuinen tutkimus suomalaisten säästämisestä ja sijoittamisesta. Tutkimustulokset julkaistavissa kansainvälisenä Säästäväisyyspäivänä 31.10.2016 klo 9.30 HYVÄÄ KANSAINVÄLISTÄ\nVastuullisuusanalyysin merkitys Sijoittajan näkökulma. LähiTapiola Varainhoito Oy 1\nVastuullisuusanalyysin merkitys Sijoittajan näkökulma LähiTaa Varainhoito Oy 1 Agenda 1. LähiTaa Varainhoidon sijoitusfilosofia 2. Vastuullisuusanalyysi ja merkitys sijoituspäätöksissä 3. Raportoinnin\nMitä kaikkea voit tutkia kun haluat tutkia yhteiskuntavastuuta 2000-luvun alussa?\nMitä kaikkea voit tutkia kun haluat tutkia yhteiskuntavastuuta 2000-luvun alussa? Yritysten yhteiskuntavastuu: onko sitä ja missä se näkyy? -seminaari Suomen Akatemia 12.6.2007 Ville-Pekka Sorsa assistentti\nSANASTO FINSIF 22.3.2013. aktiivinen omistajuus Omistajavallan aktiivinen käyttö esimerkiksi yrityskeskustelujen ja yhtiökokouksien kautta.\nSANASTO FINSIF 22.3.2013 aktiivinen omistajuus Omistajavallan aktiivinen käyttö esimerkiksi yrityskeskustelujen ja yhtiökokouksien kautta. BREEAM Building Research Establishment s Environmental Assessment\nEettinen sijoittaminen tänään ja huomenna. Professori Eva Liljeblom Hanken\nEettinen sijoittaminen tänään ja huomenna Professori Eva Liljeblom Hanken Eettinen sijoittaminen tänään ja huomenna 1. Etiikka ja yritystoiminta Shareholders kontra stakeholders 2. Etiikka ja sijoitustoiminta\nTILINPÄÄTÖS- ANALYYSI JUHA-PEKKA KALLUNKI\nTILINPÄÄTÖS- ANALYYSI JUHA-PEKKA KALLUNKI TALENTUM HELSINKI 2014 Copyright 2014 Talentum Media Oy ja Juha-Pekka Kallunki Kustantaja: Talentum Media Oy Kansi ja taitto: Lapine Oy ISBN 978-952-14-2195-2\nKotitalouksien säästämistutkimus. julkistustilaisuus 30.5.2011\nKotitalouksien säästämistutkimus julkistustilaisuus 30.5.2011 Kotitalouksien säästäminen Ohjelma Säästämistutkimus Sari Lounasmeri Nuorten talousosaaminen toimijat, kanavat ja tavat Anu Raijas Sijoittajan\nVakuutusyhtiöiden sijoitustoiminta 2008\nFK Finanssialan Keskusliitto FC Finansbranschens Centralförbund Sisällys sijoitustoimintaympäristö... 3 sijoitukset 31.12.2008 (käyvin arvoin)... 4 uudet sijoitukset 2008... 6 Sijoitustoiminnan tuottojen\nÅlandsbanken ja kestävä toiminta. täyttää nykyhetken tarpeet vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuutta täyttää omia tarpeitaan\nÅlandsbanken ja kestävä toiminta täyttää nykyhetken tarpeet vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuutta täyttää omia tarpeitaan 2014 Tiemme kestävään kehitykseen Meidän tulee olla luonnollinen valinta\nantti kuusterä 6.2.2007 Mitä pankkimainonta kertoo?\nantti kuusterä 6.2.2007 Mitä pankkimainonta kertoo? Mainonta aikansa tulkkina Mainonta on peilikuva ihmisten päivittäisten ajatusten ja toimien kirjosta. Yksikään aikaisempi yhteisö ei ole jättänyt yhtä\nTaloustieteen perusopetus yliopistossa. Matti Pohjola\nTaloustieteen perusopetus yliopistossa Matti Pohjola Kauppatieteen uuden kandidaattiohjelman rakenne Aalto-yliopistossa Perusopinnot 60 op - taloustiede 6 Erikoistumisopinnot 42 op - pakolliset kurssit


Venäläinen paluumuuttaja kuoli ampumavälikohtauksessa - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nVenäläinen paluumuuttaja kuoli ampumavälikohtauksessa\nKotimaa Julkaistu 04.11.2001 16:40 (Päivitetty 07.11.2001 13:43)\nSuomessa asuva 25-vuotias venäläinen paluumuuttaja on kuollut ampumavälikohtauksessa Joensuussa lauantai-iltana. Joensuulaismies on alustavasti kertonut ampuneensa asuntoonsa tunkeutumassa ollutta miestä.\nAmpujaksi epäilty 31-vuotias joensuulaismies on pidätetty. Lisäksi poliisi on ottanut kiinni neljä muuta henkilöä, joista osa on suomalaisia ja osa ulkomaalaisia.\nRikoskomisario Jarmo Valliuksen mukaan teon motiiveista ei ollut vielä varmuutta. Tuoreimpien tietojen mukaan tapaukseen ei liity millään tavalla rasistisia piirteitä. Poliisi tulee esittämään Joensuun käräjäoikeudelle henkirikokseen syylliseksi epäillyn miehen vangitsemista alkuviikosta. Häntä epäillään taposta.\nMuita pidätettyjä koskevista jatkotoimista päätetään myöhemmin. Joensuun poliisi on jatkanut henkirikokseen liittyviksi epäiltyjen kuulusteluja ja rikospaikan teknistä tutkintaa.\nHätäkeskukseen tuli lauantai-iltana noin kello 19.30 muutamia ilmoituksia ammuskelusta. Poliisi tavoitti joensuulaismiehen asunnosta Rantakylän Ruoritiellä pian tapahtuman jälkeen, eikä hän tehnyt kiinni otettaessa vastarintaa. Joensuun poliisi jatkaa tapahtumien kulun ja syiden selvittämistä. Tiedottamisessa se pitäytyi tiukasti kahteen tapahtumasta annettuun tiedotteeseen. Seuraavan kerran poliisi lupaa tiedottaa asiasta alkuviikosta.\nKeski-Suomeen sähköä, Pohjanmaalla yhä vikoja Naishiihtäjien kilpailukiellot säilyvät ennallaan


Painata esitteet & vihkoset kierresidonnalla | print24\nSisältö 170 g/m² Kuvapainopaperi Kiiltävä\nMetallinen kierresidonta Hopeinen Vasemalla\n134,11 € | 166,30 €\n148 x 210 mm A5 Pysty formaatti, Sisältö 8-sivuinen , Sisältö 170 g/m² Kuvapainopaperi Kiiltävä, Sisältö 4/4-värinen CMYK, Metallinen kierresidonta Hopeinen Vasemalla, 25 kpl, 1 Versio, Toimitus päivässä Suomi, Arvioitu toimituspäivä keskiviikko, 08.06.2022, Siirrä painotiedot myöhemmin, Ilmainen aineistontarkastus\nPainata esitteet kierresidonnalla\nKierresidotut esitteet ovat erittäin monipuolisia. Olipa kyseessä sitten kahvilan ruokalista, käytännöllinen muistilehtiö työntekijöille tai korkealaatuinen tuoteluettelo yrityksille, osoitteessa print24.com voit tilata esitteet korkealaatuisella metallilankasidonnalla mittatilaustyönä. Voit valita kahdeksasta eri koosta ja houkuttelevista jälkikäsittelyvaihtoehdoista. Määritä painotyön yksityiskohdat helposti täällä verkossa ja anna print24.comin painaa kierresidotut esitteet sinulle kohtuulliseen hintaan.\nKun valitset kierresidotun esitteen, saat jämäkän painotuotteen, jota voidaan käyttää monin eri tavoin. Nämä vankat esitteet ovat ihanteellisia esim. yritysten osakkeenomistajille tai sijoittajille lähetettäviksi vuosiraporteiksi sekä koulutusmateriaaliksi työntekijöille ja asiakkaille. Vahvan sidonnan ansiosta esite voi kulkea monien käsien kautta ilman sivujen irtoamista tai repeytymistä. Ravintola-alalla kierresidotut esitteet soveltuvat käytettäväksi jäätelö-, juoma- tai muina ruokalistoina. Jos sivut on viimeistelty sellofaanipinnoitteella, ruokalistat saavat lisäsuojausta. Voit myös valita kierresidotun esitteen painatuksen, jos haluat tarjota työntekijöillesi houkuttelevan alustan muistiinpanojen tekemiseen kokouksissa tai liiketapaamisissa\nVoimme painaa kierresidottuja esitteitä kahdeksassa eri koossa. Kaikki stardardikoot ja "Art size" voidaan painaa pysty- tai vaakasuunnassa. Kätevän A6-koon lisäksi tarjoamme myös A5-, 105 x 210 mm pitkän ja klassisen A4-koon. Saatavilla on myös neliön muotoisia esitteitä (148 x 148 mm ja 210 x 210 mm). 105 x 297 mm kokoiset esitteet tehdään vain pystysuuntaisina.\nEsitteet painetaan hyväksi todettua CMYK-neliväriprosessia käyttäen. Tätä voidaan käyttää valokuvien ja grafiikoiden sekä tekstien tai taustakuvien painoon ja sinulla on siis vapaat kädet aineiston suunnittelun kanssa. Muista kuitenkin painoaineistoa luodessasi kaikki kuvan tarkkuuteen liittyvät vaatimukset. Asiaankuuluvat tiedot löytyvät aineisto-ohjeesta. Väripainatuksen sijaan esitteen voi myös painattaa musta-valkoisena. Erikseen valittavana olevaa kantta ei paineta. Se on 418 g/m² polypropeenia.\nJos valitset esitteille kannen, on esitteiden maksimisivumäärä 42 sivua. Jopa kahdeksan sivun ohuet kierresidotut esitteet ovat mahdollisia. Jos tilaat esitteet ilman kansia, niissä voi olla maksimissaan 96 sivua.\nKannelliseen versioon on saatavana päällystetty 170 g/m² kuvapainopaperi. Jos valitset esitteet ilman kantta, sinulla on myös mahdollisuus valita päällystetty 250 g/m² kuvapainopaperi.\nVankka, taattu sidonta\nEsitteiden kierresidontaan käytetään metallilankasidosta. Se on saatavana valkoisena, mustana tai hopeana. Wire-o-sidonta pitää esitteesi sivut lujasti kiinni ja helpottaa niiden selaamista.\nEsitesivujen suojaamiseksi voit ottaa niihin sellofaanipinnoitteen tai UV-lakan. Samaan aikaan nämä käsittelyt antavat sisällölle houkuttelevamman ilmeen. Sellofaanin viimeistelyssä voit valita matta-, kiilto-, sametti- tai pellavaversion. Huomaa, että viimeistely voidaan tehdä enintään 60-sivuiselle esitteelle ja vain jos esite ei sisällä kantta.


Vuoden paras kissaelokuva tuli Ranskasta: Tämän jälkeen - Kuvien takaa\nVuoden paras kissaelokuva tuli Ranskasta: Tämän jälkeen\nBlogit Kuvien takaa 17.10.2016 08:25\nKeski-iän kriisiä herkästi ja hauskasti käsittelevä Tämän jälkeen on vuoden parhaita elokuvia. Isabelle Huppert näyttelee filosofianopettajaa, joka menetysten jälkeen joutuu pistämään elämänsä uuteen järjestykseen. Kaikki voi jopa onnistua, jos riman paikan päättää itse. Ehkä varsinainen aihe on elämän tarkoituksen armollinen häilyvyys.\nTämän jälkeen ei ole avioerodraama, eikä se tulkintani mukaan kerro naisen läheisriippuvaisuudesta, vaikka tällaistakin on arvioitu. Se on salakavalan kevyt ja hauska elokuva, koska asioiden vakavuutta ei koskaan alleviivata. Roolissaan Huppert tasapainottaa ahdistuksen ja eksistentialisten paniikin sekä elämän väistämättömän arkisuuden häkellyttävän ihanasti.\nHaastattelin ohjaaja Mia Hansen-Løvea (jonka vanhemmat ovat filosofianopettajia) Berliinin elokuvajuhlilla. Varsinaisessa jutussani ei kuitenkaan ehditty erääseen keskeiseen seikkaan: tämä on myös vuoden ehdottomasti paras kissaelokuva.\nIsabelle Huppert, kissa, kissat, Mia Hansen-Love, Tämän jälkeen


Lasten Rento-tunikan kaava Suuri Käsityö 5/2020 | ehta by Dream Circus\nLöydät meidät Suuri Käsityö -lehden numerosta 5/2020 Lempiohje-palstalta. Valitettavasti lehden kaavaan oli eksynyt virhe sarjonnassa. Löydät alta korjausohjeet kaavan mittoihin (helman pituus on kaavassa liian pitkä - tämä on helppo lyhentää).\nLyhennä helmaa ohjeen mukaan. Hihan pituus on ok - kannattaa kuitenkin aina mitata sopiva hihan pituus myös lapselta sillä lapsilla on hyvin eripituisia käsiä.\nTaskujen paikka muuttuu myös, mutta voit katsoa niille sopivan paikan myös itse.


Kirje rakkaalle 39-vuotiaalleni – Konalla\n24.5.2020 ~ Anu\nEn voi uskoa, että taas on kulunut yksi vuosi edellisestä ja vietämme jälleen meidän hääpäivää. Vaikka olemme eläneet nyt jo monta viikkoa ilman normaalia arkea, olet ollut kaikesta huolimatta uskomattoman reipas ja kärsivällinen. Mutta sellainenhan sitä olet, reipas. Ja kärsivällinen.\nOlet 39 vuodessa vuodessa oppinut hienosti tunnistamaan, sanoittamaan ja ilmaisemaan tunteitasi. Olet avoin ja rehellinen, etkä kaihda keskusteluja. Osaat taitavasti ottaa muut huomioon – olet aina kiva ja ystävällinen toisille! Sinulla on avarakatseinen suhtautuminen elämään ja armollinen asenne muita kohtaan. Olet vakuuttava, eikä sen oikeastaan väliä että missä aiheessa.\nSinä olet myös lahjakas monessa! Olet esimerkiksi ottanut balettitunteja vähän nuorempana ja pelannut myös jokseenkin tosissaan pöytätennistä joskus ja jonkun aikaa. Nykyään edustat Länsi-Australiaa sen kansallisessa rullakiekkotiimissä. Olet aina tehnyt ihan huviksesi asioita, joita harvalla tulisi edes mieleen kokeilla.\nIhailen taitoasi keventää mitä tahansa tunnelmaa huumorillasi. Olet nokkela ja kekseliäs ja ajatuksesi juoksee nopeasti. Saat jutuillasi muut herkästi nauramaan, minutkin ainakin melkein joka päivä.\nIsänä olet ollut alusta saakka melkoinen luonnonlahjakkuus! Olet hienosti ottanut sen vastuun, joka sinulle nyt ihan jo roolienjaossa kuuluukin. Mitäpä meidän perheemme ilman sinua tekisikään, ei mitään.\nVaikka mitä muuta maailmassa tapahtuisi, onneksi on jotain, joka ei muutu koskaan. Hyvää kahdeksattatoista hääpäivää!\n‹ PreviousMiten täällä oikein ollaan?\nNext ›Kolmivuotias blogi, kolme vuotta ulkomailla


Ummikko keittiökaupoilla 1/4: keittiöremontti herättää kysymyksiä ja ennakkoluuloja | Charmia\nNeljän blogin juttusarjassa ummikko-keittiöostaja Heidi tutustuu keittiöiden remontointiin ilman aikaisempaa kokemusta. Hyppää Heidin matkaan ja tutustu keittiöremonttien kiehtovaan maailmaan.\nMillaista olisi suunnitella uusi, ihan oma keittiö? Tämä kysymys putkahtaa mieleen, kun availen vuokrakaksiossa jonkun muun valitsemia keittiökaappeja.\nKaapit ja vetolaatikot tuntuvat olevan omaan käyttöön väärässä paikassa eikä ovien huokoinen ja likaa imevä pinta miellytä silmää. Ja miksi laskutasoa on aina liian vähän ja yläkaapit ovat liian korkealla maanläheiselle pituudelleni?\nHurraahuutoja eivät myöskään ansaitse nykyiset alakaapit, joihin joutuu ryömimään löytääkseen niiden perukoilta kattilan. Tai kaapin ovet, jotka kiinni kolahtaessaan herättävät koiran, siipan ja jopa naapurin. Kai oviin on jo keksitty jokin sulkeutumista hidastava mekanismi? Luultavasti näin on, mutta ikuinen vuokralainen ei ole sellaista hienoutta vielä päässyt todistamaan.\nKeittiöremontti herättää ummikossa kysymyksiä ja ennakkoluuloja\nLuulen, että keittiöremontin sysää käyntiin sama tekijä kuin monessa muussakin hankinnassa: vaihtelunhalu. Kauniit somekuvat ja sisustusohjelmien häikäisevät lopputulokset vauhdittavat varmasti siirtymää tuumasta toimeen.\nKeittiöremontissa minua ummikkona mietityttää moni asia:\nMitä keittiöremontti maksaa, tuhansia vai kymmeniä tuhansia? Hintoja ei voi vakoilla etukäteen mistään.\nVaihtoehtoja on loputtomasti, kuinka osaan päättää: materiaalit, värit, mekanismit, vetimet, hilavitkuttimet, kiiltävää, kuultavaa, himmeätä...apua!\nKyllästynkö nopeasti? Pitäisikö valinnoissa pelata varman päälle ja miettiä asunnon jälleenmyyntiarvoa? Tarkoittaako tämä valkoista keittiötä?\nTehdäänkö keittiö mittatilauksena vai standardikalusteilla?\nSaanko koko paketin saman katon alta: rungot, ovet, tasot, välitilat, vetimet, hanat, valot ja laitteet?\nOnko keittiöremontti järkevintä tehdä ennen muuttoa, että ei joudu olemaan kuukausia nälkäkiukun kourissa ilman keittiötä?\nHuomaan miettineeni pääni puhki. Silmissä vilisee ovia, vetimiä, kilometrin mittainen lasku ja kauhuskenaarioita. Olen unohtanut tärkeimmän. Mistä niitä keittiöitä saa? Shoppailijana olen ihan vain katselen -tyyppiä, joka haluaa hypistellä rauhassa. Nyt ollaan niin isojen (ja kalliiden) asioiden äärellä, että on varmaan hyvä hengittää syvään, astella keittiömyymälään ja selvittää perusasiat ammattilaisen kanssa:\nKuinka suunnitella omiin tarpeisiin sopiva keittiö, jos en edes tiedä mitä on tarjolla?\nSisältyykö keittiömyyjän tekemä suunnitelma keittiön hintaan?\nVastaako myyjä mittojen otosta?\nVoinko suunnittelun jälkeen vielä perääntyä, jos epäilyttää?\nToimijoita on paljon, kuinka löydän parhaiten itselleni sopivan?\nSaako uudelle keittiölle takuun?\nMyyjien ammattitaito ja näkemys. Kohtaavatko kemiamme?\nEntä asennus? Kanssani saman katon alla asustava ja remppahommia tehnyt tee se itse -mies vakuuttelee, että keittiön asennus on helppoa. Miettiessäni uutuuttaan kiiltäviä kaapinovia, joissa vetimen viereen on porattu reikä väärään kohtaan, hiipii mieleeni ajatus ammattiasentajasta. Mutta jälleen kerran: mitä se maksaa?\nKeittiöremontissa on tärkeää hinta, ulkonäkö ja toiminnallisuus\nEn ole ajatusteni kanssa yksin. Mainitsin ohimennen sanan keittiöremontti muutamalle ystävälleni, jotka ovat laillani ummikkoja tässä asiassa. Yhteisiä huolenaiheita nousi esiin: mitä maksaa, ovatko materiaalit kestäviä, kuinka kauan koko remontti suunnitteluineen kestää? Onko keittiöremontissa vain mielikuvitus rajana – vai rajoittaako lainsäädäntö esim. vesipisteen tai lieden paikkaa? Keittiön toimivuus oli kaikille tärkeää, mutta ulkonäkö vielä tärkeämpää.\nErityisesti kierrätysastiat herättivät keskustelua. Ennen pärjättiin yhdellä roska-astialla, nyt niitä pitäisi olla nopealla laskutoimituksella ynnättynä lähemmäs kymmenen. Miten kaikki lajittelupöntöt saadaan piilotettua keittiöön ja onko roskiskaapin aina oltava lämpimimmässä paikassa lavuaarin ja tiskikoneen vieressä?\nKeittiöremontti herättää paljon kysymyksiä, joihin lähden etsimään Charmia-keittiöiltä vastauksia!\nKirjoittaja on remontti- ja sisustusohjelmien suurkuluttaja, joka ei ole koskaan ollut keittiökaupoilla. Tilaa Charmia-uutiskirje niin saat ensimmäisenä tiedon juttusarjan seuraavasta osasta!


Näkökulma: Onko luottamuspula syy vai tekosyy? | Yle Uutiset | yle.fi\nNäkökulma: Onko luottamuspula syy vai tekosyy?\nMaahanmuuttajataustaisilla lapsilla ja nuorilla on ongelmia, joista ei puhuta. Siksi sekä maahanmuuttajavanhempien että myös suomalaisviranomaisten pitäisi tsempata, kirjoittaa Ajankohtaisen kakkosen toimittaja Kati Leskinen.\n9.6.2015 klo 16:54päivitetty 9.6.2015 klo 20:06\nVihaiset, lasittuneet silmät katsovat suoraan minuun.\n– Haluatte pilata meidän maineemme! Mene vittu muualle, minulle huudetaan eräänä kauniina torstai-iltana Helsingin Kaisaniemen puistossa.\n*Nuori somalimies *on vihainen, koska kuvaamme hänen päihtynyttä kaveriaan. Vakuutan, että kaveria ei tunnista kuvista, mutta selittelyt eivät auta.\nVaihdamme paikkaa. Seuraavassa kohtaamisessa jo huoritellaan. Nuoren miehen silmissä on suoraa raivoa, katseesta on riisuttu kaikki muu pois.\nTänne ei haluta kameroita, täällä meihin ei luoteta.\n** Olen puistossa**, koska haluan kuulla, miten maahanmuuttajanuorilla menee. Kuulin aiemmin keväällä, että maahanmuuttajavanhemmat partioivat nuortensa parissa keskustassa, haluavat auttaa nuoria mahdollisissa ongelmissa. Nämä vanhemmat haluavat ihan oikeasti auttaa. He viettävät iltoja ja alkuöitä hengailemalla Kampissa, Rautatientorilla tai Kaisaniemen puistossa.\nYksi vanhemmista on Shurie, Somaliasta vuonna 1990 Suomeen tullut erityisnuoriso-ohjaaja, joka työskentelee parhaillaan ohjaajana asunnottomien asumisyksikössä. Hän on myös perustanut yhdistyksen, joka auttaa päihde- ja mielenterveysongelmaisia maahanmuuttajanuoria. Yhdistys antaa lisäksi esimerkiksi päihdekoulutusta somaliäideille.\n– Olen nähnyt monia maahanmuuttajanuoria, joilla on päihdeongelma. Mielenterveys- ja päihdeongelmat kulkevat usein käsi kädessä, siksi niitä ei voi erottaa toisistaan, neljän lapsen isä perustelee yhdistyksen painopistettä.\nMies on rohkea, koska päihteistä ja mielenterveysongelmista puhuminen on yhteisössä tabu. Siksi esimerkiksi eräs 13-vuotias mielenterveysongelmista kärsivä poika ei saa apua. Äiti jo toivoi hoitoa, mutta kotona isä sanoi ei.\n– Ongelmista täytyy alkaa puhua yhteisön sisällä, esimerkiksi koraanikouluissa. Suomessa ei voi kasvattaa lasta sanomalla hänelle, että ”alkoholi on väärin” tai ”et tee ikinä enää näin”. Alkoholinkäyttö on Suomessa fakta, siitä ei pääse kieltämällä eroon. Se vain estää avunhakemista ja -saantia, sanoo Ujuni Ahmed, somalinainen ja nuorisotyöntekijä, joka vaati Tapanilan raiskaustapauksen jälkeen yhteisöltään vakavaa keskustelua aiheesta.\nJuttukeikalla kuulen jälleen kerran usein sanottavan lauseen: maahanmuuttajavanhempien ja suomalaisviranomaisten välillä on luottamuspula. Se on toki vakava asia. Luottamuksen puute estää avunsaantia ja kotoutumista.\nMutta voisiko olla niin, että luottamuspulan taakse piiloudutaan ja uhriudutaan, ollaan tekemättä mitään, kun ei vaan haluta nostaa kissaa pöydälle?\nEn väitä, etteikö suomalaisilla poliiseilla, sosiaalityöntekijöillä ja terveydenhuollon henkilöstöllä olisi petrattavaa vähemmistökulttuurien tuntemuksessa. Mutta en myöskään usko siihen, että maahanmuuttajilla itsellään ei olisi mitään tsempattavaa.\nTässä siis tsemppihaasteet itse kullekin säädylle:\n1. Maahanmuuttajataustaiset vanhemmat: Suomessa on auttamisjärjestelmä, joka vaatii yhteydenottoa. On paras pyytää apua mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Kun suomalaisviranomainen tulee ovelle, voi olla jo liian myöhäistä. Opetelkaa hyvin myös suomen kieli, jotta voitte tutustua suomalaisen systeemin saloihin ja mikä tärkeintä: pysytte perillä nuortenne asioissa. Ottakaa nuoria naisia ja miehiä mukaan järjestöihinne, heillä on tietoa ja kokemusta, jota tarvitsette. Milloin nuori nainen voi olla esimerkiksi Somaliliiton puheenjohtaja?\n2. Suomalaisviranomaiset: opiskelkaa uskontoja ja eri kulttuureja. Se ei tarkoita, että alistutte niiden valtaan ja joudutte toimimaan niiden ehdoilla. Ottakaa viranomaistyön apuun Suomessa kasvaneita maahanmuuttajanuoria, jotka tuntevat molemmat kulttuurit. Nämä ”kulttuuritulkit” voivat toimia välittäjinä ongelma- ja kriisitilanteissa. Kouluttakaa maahanmuuttajavanhempia esimerkiksi päihdeasioissa.\nTänään illalla tulee telkkarista juttu, jossa puhuu eri-ikäisiä maahanmuuttajanuoria. Myös vanhemmat ovat äänessä. Jutulla ei ole tarkoitus pilata kenenkään mainetta, vaan puhua asioista suoraan, jotta ongelmia voitaisiin ratkoa.\nUskokaa, keskusteleminen on meidän yhteinen etu. Muuta keinoa luottamuksen rakentamiseen ei vain yksinkertaisesti ole.\nSillä kukaan meistä ei halua tuijottaa niihin vihaisiin, aggressiivisiin silmiin.\nAjankohtainen kakkonen kertoo maahanmuuttajanuorten ongelmista ja niiden ratkaisukeinoista tiistaina TV2:lla alkaen klo 21.\nNäkökulmatAjankohtainen kakkonenKotimaamaahanmuuttajatSomaliasuomalaisetKansallinen tai etninen ryhmämuuttoliikesuomalaisuuspäihteet


Hyvää suomen kielen päivää! | Karjaan lukio\nMeneillään on Lukuviikko, ja tänään liputetaan suomen kielelle ja Mikael Agricolalle. Suomen kielen ja kirjallisuuden eli tuttavallisemmin äidinkielen kursseilla lukiolaiset mm. kirjoittavat tekstejä. Tässä Karjaan lukion opiskelijan subjektiivinen essee vaikeuksien selättämisestä – lukuiloa!\nVaikeudet eivät ole mörköjä\nOlen ollut aina vaikeuksien selättäjä. En tiedä, olisinko edes lukiossa, jos en olisi koskaan kokenut vaikeuksia ja päässyt niistä yli, ja tämä pätee myös moniin muihin. Vaikeudet muokkaavat ihmistä aina johonkin suuntaan, mutta vielä enemmän muutosta tapahtuu, jos oppii ja ymmärtää niistä jotain uutta.\nSuhteellisen lyhyen ja vivahteikkaan elämäni aikana olen kokenut vaikeuksia, jotka ovat olleet jopa yllättäviä ja tuntuneet täysin ylitsepääsemättömiltä. Suurin osa niistä on liittynyt koulunkäyntiin. Ensimmäinen tällainen muisto oli kielikylpypäiväkotini, jossa toinen kieli suomen lisäksi oli mikäs muukaan kuin aina niin ihana ruotsi. En piitannut ruotsin oppimisesta, vaan puhuin ylpeästi ja jopa karskisti suomea. Muistan, että opettajat päiväkodissa olivat suivaantuneita, kun en osannut edes ruotsin alkeita. Sama meno jatkui myös alakoulussa, jossa ruotsi tuli yhä keskeisemmäksi kieleksi. En kokenut ruotsin kielen oppimista yksinkertaisesti tärkeänä. Vanhempani päättivät, että minut vaihdetaan kokonaan suomenkieliseen alakouluun. Tulokset näkyivät: keskiarvoni nousi ja viihdyin yhä paremmin ja paremmin koulussa. Olen miettinyt jälkeenpäin, mitä olisi tapahtunut, jos vanhempani eivät olisi siirtäneet minua toiseen kouluun.\nAiheena vaikeudet ovat sangen vanhaa perua. Jo 2000 vuotta vanhassa, maailman myydyimmässä kirjassa, Raamatussa, ihmisten vaikeudet ovat keskeinen teema. Luukkaan evankeliumin luvun seitsemän kertomus syntisestä naisesta kuvaa mielestäni hyvin myös tämän päivän ihmisten elämää. Siinä halveksittu ja leimattu nainen, ilmeisesti prostituoitu, tuli seuraamaan yhdessä muiden kyläläisten kanssa juhla-ateriaa, jonka eräs synagogan mahtimies oli järjestänyt. Myös Jeesus oli paikalla, mutta häntä ei Simon-niminen isäntä huomioinut, vaan pyrki nolaamaan Jeesuksen. Jeesus joutuikin ikävään paikkaan: kaikki tuijottivat ja mulkoilivat häntä. Tästä kuitenkin alkoi shokeeraava tapahtumasarja, jossa prostituoitu asettui Jeesuksen jalkojen juureen, vaikka häntä pidettiinkin syntisenä henkilönä, johon ei saanut koskea, eikä hän saanut koskea myös muihinkaan. Nainen itki vuolaasti, avasi hiuksensa ja kuivasi niillä Jeesuksen jalat. Tämän jälkeen hän voiteli jalat tuoksuöljyllä. Tämä oli normaali toimenpide, jonka suorittaa yleensä itse isäntä. Tätä ei kuitenkaan tehty Jeesukselle, koska häntä halveksuttiin.\nMielestäni tämä Jeesuksen aikainen kertomus kuvastaa myös sitä, että vaikeuksiin voi tulla myös ratkaisuja, joita ei itse kuvittelisi tapahtuvan. Myös minun kohdallani vaikeuksiin on tullut outoja ratkaisuja, samalla tavalla kuin kertomuksessa. Muistan, kun matematiikka alkoi tökkimään heti ruotsin jälkeen. En vain käsittänyt sitä, teoriat ja laskusäännöt menivät tylysti toisesta korvasta sisään ja toisesta ulos. Äitini ehdotti, että jos kävisin aina silloin tällöin matematiikan tukiopetuksessa. Ajatus kammotti minua. Erityisesti minua häiritsi ajatus siitä, jos luokkatoverini saisivat tietää, että käyn tukiopetuksessa. Se kuitenkin kannatti, sillä matematiikan numeroni nousivat ainakin numerolla.\nJos tarkastelen aikaisemmin mainitsemiani vaikeuksia, huomaan niiden olleen usein jokseenkin mitättömiä. Suuret vaikeudet elämässä liittyvät yleensä ihmissuhteisiin – ainakin oman, subjektiivisen arvioni mukaan. Vaikeudet ihmissuhteissa, joita minäkin olen kokenut, ovat vaikeammin korjattavia kuin esimerkiksi huonosti menneet kokeet. Kokeet pystyy aina uusimaan, kun taas huonosti menneitä ihmissuhteita ei.\nHuomasin tämän noin 13-vuotiaana, kun siirryin ala-asteelta yläkouluun, jossa oli samoja vanhoja kielikylpyoppilaita, joihin olin tutustunut oltuani kaksi ensimmäistä lukuvuotta samassa koulussa. Kontaktin saaminen heihin oli kuitenkin vaikeaa, ja pelkäsin lähestyä heitä. En tiennyt, mitä minun pitäisi edes sanoa. Kaikki tuntui jotenkin niin jähmettyneeltä ja etäiseltä, mikä oli sinällään ymmärrettävää, sillä emme olleet pitäneet oikein mitään yhteyttä neljään-viiteen vuoteen. Tutustuin kuitenkin sattumalta kotitalouden tunnilla erääseen kielikylpykoulun oppilaaseen. Huomasin, että kaikki se latautunut pelko vain karisi pois, ja pystyin juttelemaan hänen kanssaan.\nTove Janssonin Kuka lohduttaisi Nyytiä? -kuvakirja kuvaa mielestäni edellistä tilannetta hyvin, vaikka siinä ei kuvata ihmisiä. Siinä pienessä talossa asuva Nyyti pelkää talon ulkopuolella asuvia mörköjä ja hemuleita. Nyyti lähtee kuitenkin matkaan, mutta on kuitenkin koko matkan yksin. Hän löytää matkan varrelta pullopostin, jonka on kirjoittanut eräs Tuittu. Nyyti lähtee etsimään Tuittua, vaikka hän joutuukin menemään läpi pelottavan ja mörköjä kuhisevan metsän. Pian Nyyti onkin kasvokkain Mörön kanssa, jonka takana on Tuittu. Nyyti ei kuitenkaan peräänny, vaan puraisee Möröä hännästä, ja Mörkö säikähtää ja pakenee paikalta. Nyyti osoittaa mielestäni hienoa rohkeutta. Hän on valmis kohtaamaan Mörön, vaikka seuraukset voivat olla mitä tahansa.\nSamalla tavalla kuin Nyyti, minäkin kohtasin vanhan koulututun. Olin aluksi jännittynyt ja peloissani enkä uskonut itseeni. Pystyin kuitenkin kokoamaan itseni ja ymmärsin, ettei minulla ollut mitään hävittävää – päinvastoin, vain voitettavaa. Mielestäni tuo periaate sopii myös muihinkin vaikeuksiin. Aina pitää yrittää, vaikka se tuntuisi vastenmieliseltä, turhalta ja jopa kiusalliselta. Voitin sen kammottavan Mörön!\nJulkaistu 9.4.2021 kategoriassa Lukiokurssien antia, kirjoittanut Karjaan lukio.\n← Yhteishaku jatkuu yhä! Maailman kirjan päivä 23.4. →


Vain mies voi miestä ymmärtää. Miesten maailmassa ovat naiset vain tiellä ja ainoastaan uusien miesten synnyttämistä varten. Kun mies on miestä vastassa, pääsee todellinen maskuliininen energia valloilleen. Musiikki on tarkoitettu miehille, jotka kunnioittavat todellista miehuutta - miehille, jotka uskaltavat käyttää maskuliinienergiaansa sen täydessä laajuudessaan. Tavoitteena on miehuuden maksimoiminen huippuunsa. Tämä auttaa nostattamaan testosteronitasoa niin salilla kuin sotatantereella\nHistoria: Kulkurisoturin matkassa, ääniä elävästä soturin elämästä eri maailmankolkista musiikilla säestettynä\nJäsenet: Nor Miskyyr - kaikki Taustalaulajina ohimeneviä tähtiä\nLaitteet: Testosteroni, soturieetos ja lähitaisteluaseet.\nTilastot: 12 seuraajaa, 33 742 kuuntelua\nPerustaja: Nor Miskyyr\nKiitos vielä kerran vuoden 2018 saunan osallistujille! Nyt on taas aika laittaa uutta matoa koukkuun: Käyräsaari kutsuu mukaan urheita ja avoinmielisiä saunojia maistamaan yhdessä joulun taikaa. Älä jää nuolemaan näppejäsi!\n- 0 1720 kuuntelua\n- 0 1307 kuuntelua\n9.25 0 3292 kuuntelua\n9.8 5 4846 kuuntelua\n9.5 2 1375 kuuntelua\n10 3 4506 kuuntelua\n9.75 2 3395 kuuntelua\nNor Miskyyrin joulubiisi ja samalla vuoden 2011 joulusaunan kooste. Tämä toimi siis myös mainoksena vuoden 2012 joulusaunalle, jonne lopulta tulikin paljon porukkaa. Mainonta siis selvästi teki tehtävänsä. Liitän joulusaunamme mainoksen mukaan, sillä se toimii myös mainoksena tämän vuoden 2013 tulevalle joulusaunalle:\nMiesten perinteinen joulusauna järjestetään tuttuun tapaan jouluaattona Käyräsaaren ylärannassa. Ne, jotka haluavat viettää joulunsa laadukassa miesseurassa saavat jälleen mahdollisuuden nauttia täysinäisesti miehuudestaan ilman akkojen nalkutuksia ja...\n10 3 3523 kuuntelua\n9.86 1 1551 kuuntelua\nMiekka miekkaa vasten kilahtaa. Mies ottaa mittaa miehestä. Kumpi saa kunniaa maistaa, ja kumpi jää nuolemaan tappiota voittajan miekasta? Taistelussa on pidettävä aistit valppaina ja miekka lujasti kädessä.\n9.8 2 1393 kuuntelua\n9 0 600 kuuntelua\n9 0 866 kuuntelua\n9.8 1 888 kuuntelua\nVoittaja on taas noussut ratsaille. Ylväinä ratsastavat sankarit kohti taivaanrantaa, kohti uutta voittoisaa taistelua. Vihollista odottaa varma kuolema.\n9.75 0 744 kuuntelua\n9.57 2 834 kuuntelua\nSoturillinen urheus, jonka edessä vihollinen jää nuolemaan näppejään.\n9.5 0 588 kuuntelua\nSoturin uljaus eli paljaus. Omasta mielestäni biisi onnistui kauneudellaan tätä kuvaamaan. Tämä on ehkä se pakollinen balladi.\n9.38 2 1099 kuuntelua\nSankarit vaeltavat voittoisalta sotaretkeltä kotiin aamuauringon noustessa horisontin takaa. Matkan varrella saavat viimeisetkin vihollisarmeijan rippeet maistaa tappion voittajan miekasta.\n9.2 0 759 kuuntelua


Helsinki | Mediapu\nHelsingin kaupunki tarjoaa lääkäreille mielenkiintoisia tehtäviä mm. kliinisen työn parissa. Helsingin kaupungilla on 21 terveysasemaa sekä terveys- ja hyvinvointikeskukset Kalasatamassa ja Vuosaaressa. Asiakaskunta on merkittävä; Helsingin kaupunki huolehtii yli 600 000 helsinkiläisen terveydestä ja hyvinvoinnista.\nHelsingin kaupungin terveyskeskuksista MediAvun rekrytoinnin piirissä ovat: Kalasataman (53 virkaa), Laakson (9), Puistolan (9), Vuosaaren (24), Viiskulman (20), Kannelmäen (9), Malminkartanon (5) ja Lauttasaaren (15) asemat sekä koulu- ja opiskelijaterveydenhuolto.\nNuorten lääkäreiden koulutukseen ja ohjaukseen panostetaan parhaalla mahdollisella tavalla. Aloittava lääkäri saa aina tuekseen oman ohjaajalääkärin. Terveysasemilla on järjestetty erikoislääkäritasoiset konsultaatiot. Esimerkiksi psykiatrian ja sisätautien erikoislääkärit käyvät kuukausittain konsultoimassa terveysasemilla. Hyvän konsultaatiotuen lisäksi asemilla työskentelevät supertutorit, jotka huolehtivat erikoistuvien ja YEK-vaihetta suorittavien lääkäreiden koulutuksesta ja ohjauksesta. Työnkuva suunnitellaan aina toiveiden mukaan.\nTerveyskeskuksissa on koulutusoikeudet usealle eri erikoisalalle. Yleislääketieteen erikoistumiseen vaadittavat palvelut voi suorittaa Helsingin kaupungin terveysasemilla. Näin työsuhde ei välillä katkea ja lomaoikeuden pystyy hyödyntämään. YEK-koulutuksen (2 vuotta) voi suorittaa kokonaisuudessaan. YEKin lisäksi lääkäri voi suorittaa myös yleislääketieteen erikoislääkärikoulutuksen (psykiatria, geriatria, sisätaudit). Terveyskeskus- sekä sairaalajaksoa pystyy hyödyntämään myös muiden erikoisalojen runkokoulutukseen sekä yleislääketieteen erityiskoulutukseen.\nTerveysasemat: Laakso, Puistola, Vuosaari, Kalasatama, Viiskulma, Malminkartano, Lauttasaari, Kannelmäki\nPäivystys: Kalastamassa ja Vuosaaressa tehdään myös iltatyötä, koska terveysasemat ovat avoinna klo 7-20. Muilla terveysasemilla päivystysvelvollisuutta ei ole.\nKolme hyvää työskennellä Helsingissä:\nKätevä lähteä lomamatkoille\nHelsingin kaupungin sairaaloista MediAvun rekrytoinnin piirissä ovat: Laakson sairaala, Suursuon sairaala ja kotisairaala.\nLisäksi haemme lääkäreitä kotihoitoon sekä perusterveydenhuoltotasoiseen lastenpsykiatriaan.\nLaakson sairaalaan kuuluu 12 osastoa (302 sairaansijaa), joista yksi toimii Haartmanin sairaalassa. Potilaat tulevat Laakson vuodeosastoille pääasiallisesti HUSin päivystyksistä ja osastoilta. Osastot ovat profiloituneet akuuttiin geriatriaan, traumakuntoutukseen, ortogeriatriseen kuntoutukseen, aivoverenkiertohäiriöpotilaiden jatkokuntoutukseen, haavahoitoon sekä infektiokohorttipotilaiden hoitoon.\nSuursuon sairaalassa on 8 vuodeosastoa (200 sairaansijaa). Osastoilla on vahvat profiilit: akuutti geriatrinen ja sisätautinen kuntoutus, saatto- ja palliatiivinen hoito, psykogeriatrinen kuntoutus, kirurginen jatkokuntoutus ja päihdepotilaiden akuuttikuntoutus. Sairaalassa on sekä sairaanhoitajien että perushoitajien ja lääketieteen opiskelijoiden opetusta. Myös erikoistuvia lääkäreitä on paljon. Seniorilääkäreiden erikoisalat ovat mm. sisätaudit, geriatria ja yleislääketiede, lisäksi kolmella seniorilääkärillä on palliatiivisen lääketieteen erityispätevyys.\nKotisairaalan lääkärit hoitavat sairaalatasoista hoitoa tarvitsevia potilaita heidän kotonaan. Kotisairaala toimii ympärivuorokautisesti. Kotisairaalassa annetaan potilaille esim. IV-antibioottihoitoja ja veritiputuksia sekä hoidetaan saattohoitopotilaita.\nKotihoidon lääkärit -yksikön noin 40 lääkäriä ovat vanhusten sairauksien hoitoon suuntautuneita yleislääkäreitä tai erikoislääkäreitä. Kotihoidon lääkärit huolehtivat myös Helsingin kaupungin omien vanhusten ympärivuorokautisten hoivayksiköiden lääkäripalvelusta sekä toimivat arviointi- ja kuntoutusosastojen lääkäreinä. Kotihoidon työssä lääkärit tekevät laajoja lääketieteellisiä (geriatrisia) kokonaisarviointeja yhteistyössä moniammatillisen työryhmän (hoitajat, terapeutit, sosiaalialan työntekijät) kanssa.\nSairaaloista löytyvät koulutusoikeudet mm. sisätaudeille sekä geriatrialle, joista voit suorittaa runkopalveluita hyvässä opissa lyhyistä sijaisuuksista aina yli vuoden mittaisiin jaksoihin. Lisäksi yleislääketieteeseen erikoistuminen onnistuu kätevästi. Yhdistelemällä eri erikoisaloja sekä terveyskeskustöitä, voit viettää pitkän ajan yhden työnantajan palveluksessa edistäen koko ajan erikoistumistasi. Näin työsuhde ei välillä katkea ja mm. lomaoikeuden pystyy hyödyntämään. YEK-koulutuksen (2 vuotta) voit suorittaa kokonaisuudessaan. Terveyskeskus- sekä sairaalajaksoja voi hyödyntää myös muiden erikoisalojen koulutukseen.\nPäivystys: Laakson sairaalassa ympärivuorokautinen, vuoroja n. 2-3/kk. Suursuolla viikonloput ja arkipyhät 9.00-21.00, vuoroja n. 1/kk. Kotisairaalan ja kotihoidon lääkäreillä ei virka-ajan ulkopuolista päivystysvelvoitetta. Halutessaan pääsee kyllä päivystämään.\nKolme hyvää syytä valita Helsingin kaupungin sairaala/kotihoito:\nAlasta ja paikasta riippumatta aina vahva ja tavoitettava seniorituki\nHelsingin kaupunki on erittäin joustava ja pidetty työnantaja\nErikoistuminen ja YEK-putki onnistuvat samalla työnantajalla


Langalla: Melkein kun joulua odottaisi\nMelkein kun joulua odottaisi\nNimittäin yksi paketti on jo kaapissa valmiina. Onneksi sen saa avata jo kuukauden päästä !!!\nPaketissa on nimittäin meidän SORMUKSET\nIhihiii. Ja arvaa vaan haluaisinko jo päästä sitä hipelöimään ja ehkä jo mallailemaan kihlasormuksen viereen.\nHyvää kannattaa odottaa, sanoi liikkeessä myyjä\nkun tuplasolmulla varustetun lahjakassin meille ojensi.\nTunnisteet: Minä, Parisuhteen rekisteröinti


Practical Defensive Fighting System (P.D.F.S.) - Lajikuvaus\nPractical Defensive Fighting System (P.D.F.S.) on Kai Koskisen kehittämä itsepuolustusmenetelmä. Vuonna 2006 tulee 20 vuotta täyteen siitä kun Kai Koskinen aloitti Aikidon harjoittelun jonka jälkeen hän on harjoitellut useita eri kamppailu- ja taistelulajeja. P.D.F.S. kehitettiin jotta pystyttäisiin tarjoamaan ensiluokkaista itsepuolustuskoulutusta sitä tarvitseville ihmisille.\nMonet niin sanotut nykyaikaiset itsepuolustuslajit ovat jokseenkin hakoteillä niin tekniikoissaan kuin koulutusmetodeissaan:\nTekniikat alkavat pysähtyneestä tilanteesta\nTekniikoita on liian paljon ja ne ovat liian erilaisia tukeakseen toisiaan\nTekniikat eivät yleisesti toimi heikommalla vahvempaa vastaan vaikka niin väitetään\nLajien väitetään sopivan kaikille, mutta silti kaikkien tulisi tehdä tekniikat samalla tavalla\nVapaus soveltaa ja improvisoida tulee aivan liian myöhään jos ajatellaan, että ihminen harjoittelee vain oppiakseen itsepuolustusta.\nSuomen laki täytyy ottaa huomioon puolustautuessa, mutta pelkkä irtipääsy esim. käsiotteista ei pelasta sinua. Hyökkääjälle on tehtävä jotain, että pääsemme irti tilanteesta tai saamme sen hallintaamme.\nJos et tiedä minkälaisia veitsiä kadulla kannetaan, missä niitä kannetaan (klipsit, kainalokotelot, nilkat yms.) tai minkälaisia ovat hyökkäystavat, on miltei mahdotonta puolustautua veistä vastaan. Samoin sinun tulee tietää jotain ampuma-aseista, jotta voisit riistää sen hyökkääjän kädestä.\nTodellinen itsepuolustus on ympäristön tarkkailua ja jos/kun tilanteeseen joudutaan, se on epäreiluja rumia tekniikoita joiden ainut tarkoitus on pelastaa käyttäjänsä.\nP.D.F.S. rakentuu seuraavasti: kolme ensimmäistä tasoa harjoitellaan uutta tekniikkaa. Opetellaan puolustautumaan niin tartunta- kuin lyönti- ja potkuhyökkäyksiäkin vastaan. Tilapäisvälineiden ja aseiden käyttöä harjoitellaan lähes alusta asti. Kaikki tekniikat tehdään ensin paikaltaan sitten liikkeestä. Ylemmillä tasoilla harjoitellaan enemmän aiemmin opittujen soveltamista. Ohjaajatasoilla kokeet ovat rasteja, joissa kokelas joutuu tilanteisiin joissa hänen on valittava toimintatapansa, jonka tuomarit sitten pisteyttävät. Toisen oppilastason jälkeen on kaksi erillistä tasoa niille jotka tarvitsevat ammattinsa puolesta voimankäyttökoulutusta.\nTekniikat on valittu niin, että ne tukevat toisiaan ja toimivat sekä paikaltaan että liikkeestä tehtynä. Puolustautuja pystyy tekemään tekniikat itseään isokokoisemmalle vastustajalle.\nP.D.F.S:n tarkoitus on, että harjoittelija pystyisi soveltamaan oppimaansa mahdollisissa tilanteissa joihin normaalielämässä saattaa joutua.\nLähde ja lisätietoja: Aikiken


Tästä puhe: Ovatko ikääntyneet työelämässä haitta vai vahvuus? Onko syytä kajota eläkeputkeen työllisyyden parantamiseksi? | Kainuun Sanomat\nTästä puhe: Ovatko ikääntyneet työelämässä haitta vai vahvuus? Onko syytä kajota eläkeputkeen työllisyyden parantamiseksi?\nJulkaistu: 13.9.2020 klo 15:35\nPaine työurien pidentämiseen on kova. Kuvituskuva. Kuva: Juha Neuvonen / Arkisto\nKainuun Sanomien ensi viikon puheenaiheena ovat ikääntyneet työelämässä. Kiperään aiheeseen pureudutaan maanantaista alkaen eri näkökulmista.\nKainuun ikärakenne on vinoutunut, mikä näkyy myös työpaikoilla. Työntekijöiden keski-ikä on korkea, ja valtaosa heistä voi jo kolkutella eläkeikää.\nSamalla monilla aloilla on paheneva työvoimapula, eikä yhtä ratkaisua siihen ole.\nPaine työurien pidentämiseksi on kova, jotta julkinen talous tervehtyisi.\nBudjettiriihessä etsitään keinoja\nHallitus kokoontuu maanantaina budjettiriiheen, jossa yhtenä keskeisenä asiana ovat toimet työllisyysasteen parantamiseksi. Osa keinoista kohdistuu ikääntyneisiin työntekijöihin – jollaisiksi valtiovarainministeriössä luetaan yli 55-vuotiaat.\nKeskusteltavaksi tulee muun muassa eläkeputken poisto. Eläkeputkessa ansiosidonnaista työttömyyspäivärahaa voi saada 500 päivän enimmäisajan jälkeen 65-vuotiaaksi saakka, jos tietyt edellytykset täyttyvät. Tietty ikäraja pitää olla täyttynyt ennen 500:aa päivää, ja eläkkeeseen oikeuttavassa työssä on pitänyt olla vähintään viisi vuotta lisäpäiviä edeltävästä 20 vuodesta.\nLisäpäiviin vaadittava ikäraja on 1955–1956 syntyneillä 60 vuotta, 1957–1960 syntyneillä 61 vuotta ja 1961 ja sen jälkeen syntyneillä 62 vuotta.\nMitä mieltä olet, onko eläkeputki syytä poistaa?\nMillä keinoilla yli 55-vuotiaiden työllisyyttä voisi parantaa?\nEntä mitä keinoja on jatkaa työuraa, jos työkyky on heikentynyt? Ovatko työnantajat valmiita etsimään korvaavia töitä?\ntyöelämä työttömyys eläke puheenaihe\nEläkeputki keskustelussa on unohtunut eräs olennainen seikka,nimittäin se,miten kauan eläkkeelle päässyt on ehtinyt nauttia eläkkeestään ennen poismenoaan.Tätä seikkaahan ei minun käsittääkseni ole missään laissa määritelty sen kummemmin.\nOlen itse päässyt putken kautta eläkkeelle ,kyllä joka on poikosesta lähtien ollut työssä niin pitäisi päästä putken kautta eläkkeelle. Kyllä nykyisin työ on muuttunut niin paljon ettei enää vanhempi työntekijä pysy enää mukana kehityksessä ,samoin on työantajien asenne muuttunut vanhempia työntekijöitä syrjiväksi ettei enää panosteta vanhempiin työntekijöihin.\nMiten ihmeessä työllisyyskeskustelussa puhutaan vanhojen leikkauksista eikä nuorten työllistämisestä, äly hoi!\nJoutilasko? Koskaan ei ole ollut näin kiire kun eläkkeellä!\nNot2lazy. Et sinä ole joutilaana yhteiskunnan\nvaroilla vaan omillasi. (Joutilaanahan ei ole pakko olla) eläke maksuja maksettu vuosikymmenet ja kun pitäisi jotain sakaisinpäin saada niin kauhea itku ja hammasten kiristys. Työelämänsä tehnyt on eläkkeensä ansainnut ja itse aikanaan maksanut.\nVihdoin ja viimein jotain takaisikinpäin ennenkuin hauta odottaa. MK\nEi eläkeläinen ole mitään eläkettään hankkinut. Duunarit maksavat eläkkeet.\nVäkiluvun lasku hyvä asia\nKainuussa kääntyy esimerkiksi lähihoitajien tarve ihan muutaman vuoden päästä laskuun väestön vähenemisen seurauksena. Ei kannata Kainuussa enää tälle alalle kouluttautua.\nAutomaation myötä ei Suomessa jatkossa edes tarvita nykyistä määrää työntekijöitä.\nJoten ulkomaiselle työvoimalle ei ole tarvetta. Se on ilmastotekona pelkästään hyvä jos Suomessa alkaa väkiluku vähenemään. Illuusiota työvoimapulasta pitävät yllä vain hölmöt virkamiehet jotka eivät osaa laajemmin ajatella.\nSuomessa tulee toteuttaa rakenteellinen uudistus jossa kuntien määrä vähennetään alle 10 kuntaan. Tämä tuo vuosittain miljardien eurojen säästöt ja näistä kunnista vapautuu runsaasti työvoimaa koulutettavaksi muihin tehtäviin. Kuntaveroa voidaan laskea reilusti alaspäin ja näin myös teollisuuden kilpailukyky paranee kun palkkoja ei tarvitse pitkään aikaan korottaa kun veronalennus tuo teollisuuden työntekijöille lisää ostovoimaa.\nKainuu ei tarvitse ensimmäistäkään kuntaa vaan Kainuun hallinto voidaan hoitaa Oulusta käsin.\n55-vuotiaalla on vielä ainakin kymmenen hyvää työvuotta jäljellä! On ihan älytöntä laittaa terve tuonikäinen odottamaan joutilaisuutta yhteiskunnan varoilla. Itsekin olisin vielä valmis töihin, vaikka olen jo yli 65-vuotias.\nJos terveyttä riittää, niin ei kannata jäädä eläkkeelle liian aikaisin, jos on työpaikka mihin mennä. Varhaiskasvatusalalla ei näytä olevan ikäsyrjintää, päin vastoin siellä tykätään vanhemmista työntekijöistä. He eivät jää myötäänsä työstä pois jonkun pikku syyn takia.\nKyllä ne koulutukset on nähty. Joutavaa höpötystä. Tietysti tilastoissa näkyy että jotain on tehty, mutta jos päivät on askartelua, leikkejä ym. Ei kiitos.\nJoku väitti, että ansiosidonnainen päiväraha on lähellä palkkatuloa. Se ei pidä paikkaansa. Siihen keksittiin aikoinaan leikkuri ja ylisuuria ansiosidonnaisia ei ole mahdollista saada. Tiedän kokemuksesta, että rakennusalalla suurimmassa palkkaluokassa työskennellyt henkilö sai työttömäksi jouduttuaan kerran kuukaudessa ansiosidonnaista päivärahaa nettona n. 1200 e. Se ei ole lähellekään palkkatyössä ollessa hankittua summaa. Ei pitäisi väärennellä asioita.\nSe on viimeinen niitti hallitukselle jos siihen kajotaan.Ei me vanhat kuluneet ihmiset suomea pelasteta.Työnantajien on turha itkeä maksuja työttömyysvakuutuksisa koska ME maksoimme ne ihan itse,joka palkasta perittiin useita prosentteja muiden maksujen js verojen lisäksi.\nNäille ulkomaanelävillekö meidän rahat tarvis saada?\nJos samalla tosiaan annetaan työttömiksi jääville yli 60-vuotiaille eroraha tai muu vastaava, niin silloin putken voi poistaa. Ei kukaan esitä, että putki poistetaan ilman kompensaatiota. Nythän eläkeputkea käytetään usein väärin: henkilö haluaa vakituisesta työstä aikaisemmin eläkkeelle, ja sopii työnantajan kanssa eläkeputkeen jäämisestä. Pahimmassa tapauksessa näiden hyväksikäyttäjien takia tulevat kärsimään oikeasti irtisanotut, ja myös tulevat polvet, joiden eläkeikä nousee sitä korkeammalle, mitä vähemmän yhteiskunnassa tehdään työtä.\nEläkeputkeen jäävää työntekijää ei välttämättä korvata nuoremmalla, periaatteessa lakikin on sitä vastaan, vaikka sanktioita siitä ei saa. Käytännössä kuitenkin kolmen vuosikymmenen aikana on kaksi eläköitynyttä korvattu yhdellä uudella, erityisesti julkisella sektorilla. Ei tarvitse ihmetellä miksi 70- ja 80- luvuilla syntyneet ovat työuupuneita jo nelikymppisinä.\nNyt näyttää sille että eläkeputkessa olevat suomalaiset ovat pelastus eikä sengen maista tulevat hyvät ja halvat työntekijät.\nEläkeputkeen ei kajota. Vanhempi väestö on tehnyt jo oman osansa tunnollisesti eikä työnantajat enää hyväksy heikompaa tai hitaampaa esitystä työpaikalla muutenkaan. Ketään ei näy ihmetyttävän taas se, miksei hallitus pysty puuttumaan siihen hurjasti kasvavaan joukkoon nuoria työkyvyttömyyseläkkeelle mielialahäiriöiden takia ajautuviin nuoriin! Siinä sitä työvoimaa olisi ettei vanhempien tarvitse lyhentää oman muutenkin lyhyen elinkaarensa loppupäätä.\nVaikea asia. Jos ikääntynyt tippuu työmarkkinatuelle, ei eläkeputkea pidä poistaa, sillä se turvaa ikääntyneen elannon, kun tosiasia kuitenkin on, että työtön ikääntynyt harvemmin työllistyy. Jos eläkeputki taas poistetaan, niin tilalle pitää löytää jotakin, jolla ikääntyneenä työttömäksi joutuvan elanto turvataan: jonkinlaiset sanktiot työnantajalle ikääntyneen irtisanomisesta?\nJos työntekijän työkyky on heikentynyt, mutta hän ei ole oikeutettu työkyvyttömyyseläkkeeseen, niin työtähän pitäisi jo nyt muokata työntekijän terveydelle sopivaksi. Tosiasia tässäkin taitaa olla, että työnantaja on harvemmin siihen halukas.\nEläkeputken ikäraja on nostettu jo 62 vuoteen ja se riittää. Kyllä ikäihmiset töissä jatkaa, jos työkykyä on jäljellä. Nythän putkeen jää paljon myös sellaisia henkilöitä, jotka on lähes työkyvyttömiä. Nuoria töihin\nPoistakaa eläkkeen ryöstöverotus niin hyväkuntoiset eläkeläiset voisivat auttaa työvoimapulassa yritysten kiireaikoina. Lisätulolle marjavero 10000 asti niin 50000 työntekijää on valmiina 3-5 kk työhön vuodessa\nVarhaiseläkelainsäädäntö 80-luvun puolivälissä on kaikkein onnettomin eläkelainsäädännön moka Suomen historiassa. Sen takia työnantajat ja ihmiset ovat tottuneet muista maista poikkeavaan järjestelmään! Se on tullut hyvin kalliiksi työnantajille, valtiolle, Kelalle ja työeläkeyhtiöille sekä lopulta kaikille veronmaksajille. Suomi olisi paljon paremmassa työllisyys- ja taloustilanteessa, jos koko varhaiseläkettä tai eläkeputkea ei olisi. Työkyvyttömyyseläke olisi voinut olla porrastettu työkyvyttömyysasteen mukaan kuten Ruotsissa.\nEn ymmärrä jos Suomessa on 400000 työtöntä miks mietin tarttis nitkahtaa sorvin ääreen. Toki tajuan et se on yhteiskunnalle kaikista edullisinta, mut antakaa meitille mahdollisuus jäädä eläkkeelle. Kuin johtajat jää eläkkeelle kultaisen kädenpuristuksen kera kuuskymppisinä.\nTyöpaikkoja on rajallinen määrä. Siksi jos ikääntyneet pakotetaan töihin niin se on nuorilta pois. Eikö olisi parempi antaa nuorille töitä ja antaa jo pitkän työputken omaavien jäädä pois työstä. Aika mahdoton ymmärtää miten kokonaistyöttömyys laskisi vaikka kuinka ikääntyneet saataisiin töihin.\nEläkeputken poistaminen lisää vain köyhiä ikäihmisiä ei palkkatyöpaikkoja.\nEläkeputkea EI saa poistaa! Olen itse 57 v ja ollut säännöllisen epäsäännöllisessä monivuorotyössä jo kohta 40 vuotta. Koskaan en tiennyt työvuorojani kuin max 2 viikkoa etukäteen. En ole voinut harrastaa mitään säännöllistä, en liittyä mihinkään kerhoon, yhdistykseen tms., koska voi mennä viikkoja tai kuukausia, etten pystyisi osallistumaan toimintaan. Olen pienipalkkaisessa palveluammatissa, joka nykyään arvostetaan täysin pohjasakaksi. Olen sairas ja henkisesti lopen uupunut. Eläkeputki on ainoa elämässä kiinnipitävä toivonkipinä. Kravattikaulus- ja salkkuherrat saavat säätää mitä älyttömyyksiä haluavat. Itse kävelen ulos työpaikastani viimeistään 61-vuotiaana eikä minua sen jälkeen kiinnosta pätkääkään Suomen taloustilanne. Jo Irwin osasi asian riimitellä loistavasti laulussaan ”Haistakaa p*ska koko valtiovalta!”\nPelkkää mummojen maalittamista tämä elinkeinoelämän lobbareiden virsi eläkeputken poistamisesta.\nEläkeputken poistaminen tarkoittaa lisää työttömiä niin kauan, kun työpaikkoja ei ole tarjolla. Se tarkoittaa myös tipahtamista ansiosidonnaiselta työttömyysturvalta perusturvan piiriin ja alentaa eläketurvaa.\nSuurin osa eläputkessa olevista ovat matalapalkkaisissa ja tilapäisissä työsuhteissa olleita palvelualan naistyöntekijöitä. Tätä on elinkeinoelämän lobbareiden solidaarisuus ja tasa-arvo. Siis pelkkää mummojen päähän potkimista.\nAsia on ajankohtainen. Toivon ettei yhteiskuntaa rakenneta näillä eväillä sillä nyky nuoret ei kestä sitä mitä vanhemmat sukupuolet on kestänyt ja kestää.Nykyisin on tiedossa mitä liitto sanoo.\nLiian nuorena eläkkeelle\nVoi voi! Eläkeläisillä ei ole hajuakaan nykypäivän työelämän vaatimuksista! Koko ikänsä saman työnantajan leivissä, työntekijöitä oli reilusti, ei tarvinnut kotona päivystää ja olla koko ajan tavoitettavissa, ylitöistä maksettiin, ei tarvinnut olla koko ajan itseään kouluttamassa, 40- vuotias ei ollut vielä liian vanha työmarkkinoilla, eläke ja eläkeikä oli taattu jne… Duunari maksaa eläkkeet.\nHitto kun yli 40v paiskinut töitä vanhuus jo tulee ja vielä lisää taakkaa, eikö jo nuoremmat vois jatkaa.Nytkö ne vanhat kelpaa😑\nAhneus ja piheys\nJa sitten on näitä jotka eivät 45 työvuoden aikana ole ehtineet tarpeeksi hankkimaan. Kituutetaan työpaikalla, ei töissä niin pitkään että on pakko jäädä pois. Pelkkä jarru ja kulu työnantajalle. Ja nuoremmat samaan aikaan kortistossa…\nVuosikymmenten työura takana ja aina vain kyykytetään. Ei ole motivaatiota, kun 39 v putkeen töissä. Hallitus saisi keskittyä nuoriin, raihnaiset ei jaksa, joku voi jaksaa, minä en.\nTyökyvyttömät sairaat kuuluvat eläkkeelle.\nAi että yli 55v saadaan parhaiten töihin antamalla keppiä takapuoleen ja viedään se ainoa toivonpilkahdus väliinputoaja ikäluokalta poistamalla eläkeputki josta muutenkin hyväosaiset -50 luvulla syntyneet saivat sitten nauttia.\nJos kirjoitus on aivan ”totta”, niin olisi kiva lukea paljonko on eläkkeesi, jos tavallinen duunari jää kovin aikaisin eläkkeelle?\nSDP tekee poliittisen itsemurhan, jos menee poistamaan työeläkeputken\nÄlkää aina tehkö älyttömiä päätöksiä. Eläkeputki auttaa kun työstä potkitaan pois +55 ei ne saa samalla tavalla työtä kuin 20-40 ! Järjetrömyyden huippu no sehän osataan Aktiivimalli ihan paska! Ei työtä ei koulutusta jonka työkkäri hyväksyy, ei ollut toimia! Aina hallitus heikentää ihmisten asioita! Mites jos eduskunnasta puolet pois ja aktiivimalli päälle! Miltähän tuntuisi 3kk pienemmällä tuolla!\nNormaali eläkeikä on 65-68 vuotta. 55-65 – vuotias voi oireilla, mutta työkykyä ylläpitävä kuntoutus ja yleinen työnantajaien sekä työntekijöiden asennemuutos porkkanoineen auttavat\nusein työssä selviytymisessä.\nEiköhän nyt kuitenkin pitäisi olla enemmän huolissaan nuorten työllistymisestä. Monilla 60-vuotiailla on jo takana kymmenien vuosien työputki. Nuorille töitä oikealla palkalla.\nÄlkää koskeko eläkeputkeen! Nuoret tarvitsevat töitä !\nKyllä yli kuusikymppinen on liian vanha fyysisiin töihin.Olen itse kohta 62.Saan parempaa palkkaa kuin kaksikymppinen joka tekee töitä paljon enmmän. Olen taakka työnantajalle.Minut putkeen ja nuori tilalle.\nItse olen yli 65-vuotias. Justiinsa pätkin tukin paksuisia tuulenkaatoja nurin ja kohta jatkan, kunhan saan vähän murua rinnan alle. Kuusikymppinen voi ihan hyvin jatkaa töissä vielä 10 vuotta.\nEi työpaikat lisäänny sen vuoksi, että eläkeputki poistetaan. 60- vuotiaiden tilanne vain vaikeutuu, kun työttömyys lisääntyy korona-aikana. Monella 60- vuotiaalla on kymmenien vuosien työura takana. On väärin pudottaa heidät peruspäivärahalle.\nEi tarvitse poistaa,eläputki koskee vain n8000 henkilöä,sen sijaan vois ottaa käyttöön ruotsin mallin jossa viimeksi tulleet joutuu ekana pois jos firma vähentää porukkaa,se on toiminut siellä hyvin.\nEipä oikein sitten uskalla vaihtaa uuteen työpaikkaan, kun tietää viimeksi tulleena lähtevänsä ensin.\nKun maassa on koronan jäljiltä n. 600.000 työtöntä ja lomautettua jo valmiiksi niin vaatii kyllä aikamoista mielikuvitusta, että uskoo sieltä työttömyysputkesta ulos putkautettavien kuusikymppisten olevan sitä kuuminta hottia, joka työllistyisi. Lisäävät työttömien määrää eivätkä työpaikkoja kuten hallituksen muutkin ’työllistämistoimet’.\nkuka viisas vastaa?\nMe eläkeputkessa olevat ja sinne menijäthän olemme te:tstossa työttöminä työnhakijoina. Sieltähän voidaan osoittaa se oikea työpaikka milloin vain, vaikka huomenna heti aamusta puhelinsoitolla karenssin uhalla. Miten se työpaikka ilmaantuu vasta sitten kun hallitus on päättänyt katkaista eläkeputken? Tähän yhteen ainoaan kysymykseen kun saisi reilun vastauksen niin eläkeputki joutaa ainakin minun kohdalta romukoppaan alta aikayksikön. Ruotsia ja Saksoja on ihan turha ruveta vänkäämään vertauksina vastauksiin. Työpaikkoja pitää olla ja paljon. Työministeri Harakka kun ilmoittaa te:tstoon,että eläkeputken ukot ja akat heti töihin niin budjettiriihessä on yksi asia vähemmän agendalla.\nItse olen 63v, ja 500 pv. Tulee täyteen joulukuussa ja jos eläkeputki poistuu tipun peruspäiväralle, koska eihän kukaan ota vanhusta töihin, niin miten tämä putken poisto parantaa työnsaantia. Tämähän on paljon tärkeämpää kyykytystä kuin aktiivi malli, koska nyt ei ole kohteena vain työttömät, vaan eläkeiän kynnyksellä olevat työttömät. Hävetkää hallitus jos osaatte.\nVai että työpaikka puhelin soitolla työkkäristä ilmoitettuna. Eiköhän ensin ole haastattelut yms. työnantajan taholta. Hakijoita kymmenittäin.\nEi ole syytä poistaa.\n70+ totuus esiin\nNyt on todella ”mopo karannut käsistä”, erittäin monessa hommassa kokenut ihminen on moninverroin parempi kuin ”nöösipoika”. Tietenkin on fyysisesti raskaita ja/tai erikoisosaamista vaativia töitä, mutta vain todella pieni osa. Joskus 1970/80-luvulla ensimmäiset pääsi/joutui 55-vanhana putkeen, mutta tämänpäivän samanikäinen on aivan erilainen terveydeltään ja työkyvyltään…Eri asia on esim ison työpaikan lopetus, silloin on vaikea löytää vanhemmalle väelle töitä, mutta ne ovat harvinaisia tapahtumia…onneksi…


Birmingham arkistot - Lapsen Maailma\nArkisto avainsanalle “Birmingham”\nKuopus on ollut nyt tammikuussa minun kanssani kotona, koska meille ei myönnetty enää ilmaista päivähoitoa. Laitoin sen myötä avoimen opinnot syrjään ja muutenkin tavoitteeni mahdollisimman alhaalle. Olen toki järjestellyt muuttoon liittyviä juttuja ja tehnyt joitain työhakemuksia, mutta olen myös viettänyt aikaa lapsen kanssa. Pitkään homma toimikin näin, mutta tällä viikolla muuttovalmistelut ovat pitäneet minut kiireisenä […] Lue lisää »\nLomalla omassa kaupungissa: Legoland Discovery Centre\nViime vuonna matkasimme minilomalle Nottinghamiin uuden vuoden aikaan. Myös tänä vuonna harkitsin järjestäväni meille samankaltaisen pikkuloman, mutta aikamme Birminghamissa alkaa käydä vähiin. Emme siis reissanneet tällä joululomalla mihinkään, vaan vietimme päivän turisteina omassa kaupugissa. Ei tämä toki ollut ensimmäinen kerta. Täällä ja monessa muussakin tutussa kaupungissa riittää nähtävää pitkänkin tuttavuuden jälkeen. Nyt valitsimme kohteeksi puoli […] Lue lisää »\nAamu oli kuulas, mutta viileä. Maa oli kuurassa. Aamupalat, pukemiset, aamupesut sun muut sujuivat hyvin, mutta viime hetkellä kuitenkin iski ahdistus ja kiire. Pakkasin eväitä reppuun. Olin luvannut viedä kuopuksen puistoon, kunhan isoveli olisi ensin saateltu kouluun. Patistin lapsia pukemaan ulkovaatteet päälleen. Etenkin esikoinen on jatkuvasti omissa maailmoissaan eikä kuuntele. “Laittaisitko takin kiinni, kiitos” -tyyppiset […] Lue lisää »\nPuolisolla oli maanantaina töistä ylimääräinen vapaapäivä (täkäläinen bank holiday). Olen jo kauan halunnut viedä hänet retkelle Lickey Hillsin kukkuloille ja metsiin, jotka ovat inhimillisen bussimatkan päässä meiltä. Tuttavaperhe vei minut ja lapset alueelle jo sinä keväänä, kun muutimme Birminghamiin. Ihastuin välittömästi paikkaan, mutta jotenkin emme ole päässeet sinne koko perheen voimin tätä aiemmin. Onneksi nyt tuli […] Lue lisää »\nNyt on tasan vuosi siitä, kun muutimme Birminghamiin. Elämäni uuvuttavimman kahden viikon muuttojärjestelyrupeaman jälkeen tuntui helpottavalta lähteä Helsingistä. Myöhään illalla kömmimme Birminghamin lentokentällä taksiin, joka vei meidät hotellille. Oli harmaata ja kosteaa. Kaikki alueet ja talot näyttivät samanlaisilta. En saanut kaupungista otetta. Asunnon etsiminen oli haastavaa. Myöhemmin olen kuitenkin tajunnut, että olimme varsin tehokkaita ja […] Lue lisää »\nPalasimme muutama päivä sitten kesälomareissulta Suomesta. Sitä ennen ehdimme asua tarkalleen puoli vuotta Birminghamissa. Jo ennen reissuun lähtöä yritin vetää yhteen tuntemuksia kuuden kuukauden ajalta. Jotenkin se itselläni tiivistyy kysymykseen: “Kannattiko?” Koska tämä on vasta ensimmäinen neljännes ajasta, jonka olemme suunnitelleet täällä asuvamme, en voi tietää, mitä puolentoista vuoden päästä ajattelen. Kotiutuminen vie aikaa – selvästikin […] Lue lisää »


Susannan Työhuone - Tee-se-itse-elämää vanhalla rautatieasemalla: Mummomukit\nMukavaa äitienpäivän aamua kaikille! Minun äitini ja Sulon äiti saivat tämän päivän kunniaksi mukit tuoreimman lapsenlapsensa, Kertun kuvalla varustettuna.\nIfolorin laatu yllätti positiivisesti: painatusjälki on oikein hyvännäköistä. Kunpa joku vielä kehittäisi näitä "muki omalla kuvallasi" -palveluita niin, että nuo mukit olisivat hiukan tyylikkäämpiä muodoltaan. Sitten minä tulostuttaisin oman maun mukaisia mukeja vaikka kuinka paljon.\nJaana 12. toukokuuta 2013 klo 8.16\n:D Kyllä mummot varmasti tykkää!\nEn itse tykkää yhtään kuvamukeista (tai paidoista yms.), mutta nyt täytyy sanoa, että kertakaikkisen hienot lahjat!\nAnonyymi 12. toukokuuta 2013 klo 8.36\nMua kans täällä hiukan naurattaa. Ole kiltti ja kerro sitten millä ilmeellä "mummot" olivat kun mukit saivat =)))\nSusanna 12. toukokuuta 2013 klo 8.46\nMolemmat saivat jo mukinsa. Nauratti kumpaakin. En tiedä, miten paljon lahja oikeasti ilahdutti. :D\nVeimme myös kukkia - niinkuin kuuluukin.\nJovelan Johanna 12. toukokuuta 2013 klo 9.01\nHahaa, mainiot! Te sitten osaatte ottaa kaiken irti kaikesta! Iloisen elämän gurut! Hyvä, te! :)\nSusanna 12. toukokuuta 2013 klo 12.22\nOijoi, olipa hienosti ja kauniisti sanottu! Kiitos!\nSuviL 12. toukokuuta 2013 klo 9.02\nIhania!Meidän mummo osti aikoinaan marsulle joululahjan.\nSusanna 12. toukokuuta 2013 klo 20.09\nKaikkiainakesken 12. toukokuuta 2013 klo 10.08\nTiina 12. toukokuuta 2013 klo 11.17\nOnpas hienot mukit :)\nIhan mahtavia mukeja! :)\nKyllä mummojen kelpaa.\nCheri 12. toukokuuta 2013 klo 11.50\nTi 12. toukokuuta 2013 klo 12.59\nAnonyymi 12. toukokuuta 2013 klo 18.13\nLapsenlapsi Kerttu... missä maailmassa te elätte?\nIndigo 12. toukokuuta 2013 klo 18.53\nSelkeästi paremmassa kuin sinä =P Jäikö anonyymiltä lahjat saamatta vai söikö Kerttu eväsleivästä juustot?\nSusanna 12. toukokuuta 2013 klo 19.45\nNämä kaksi kommenttia yhdessä Jovelaskan aikaisemman kommentin kanssa saivat minut todella tajuamaan, miten erityisen hyvässä maailmassa me elämmekään. Olisi surullista elää tämä yksi vaivainen elämä noin säälittävän ryppyotsaisesti kuin anonyymiparka.\nLaurakaisa 12. toukokuuta 2013 klo 23.38\nTäällä pitäisi olla tykkää-nappula...:)\nMiksi negatiiviset kommentit pitää aina olla Anonyymin lähettäjänä? Siis ei pelkästään tässä blogissa vaan joka paikassa netissä. Miksei Anonyymi negatiivinen voi keksiä vaikka iskevää nimimerkkiä itselleen, tyyliin Pyhä Totuuden Torvi tai Kysyy Vaan Vakavasti Otettava Ryppyotsainen Kansalainen (okei, nyt meni pahasti tanssii susien kanssa -osastolle...), miksi aina ja ikuisesti vaan Anonyymi, silloin kun tarkoitus on töksäyttää jotain ikävää ja loukkaavaksi tarkoittavaa? Häh, en kässää. Positiivisena voi olla vaikka mikä Kukkahattutäti Keravalta, mutta negatiivisena pitää aina vaan olla ankea Anonyymi.\nAnonyymin lähettämiä, piti sanomani.\nSusanna 13. toukokuuta 2013 klo 9.32\nSe johtuu siitä, että nämä tyypit ovat suuria pelkureita ja raukkoja. Jo pelkän nimimerkin keksiminenkin olisi liian paljon omasta itsestään antamista, ja siihen he eivät pysty. Pelkuri suojaa omaa identiteettiään ihan neuroottisesti.\nLorainne 12. toukokuuta 2013 klo 18.19\nOnpa tosiaan loistava lahja! Yleensä nuo kuvamukit ynnä muut vastaavat eivät kauhean silmää hiveleviä ole, mutta nuo ovat kyllä ihan huiput! Itse sain 18-vuotislahjaksi mukin ja t-paidan omalla kuvallani - niitä käytetään kotona yöllä tai silloin, kun kukaan ei varmasti ole tulossa käymään. :D\nSusanna 12. toukokuuta 2013 klo 19.47\nNuo omakuvatuotteethan ovat just niin karseita, kuin millaiseksi ne tekee. :)\nEliisa 12. toukokuuta 2013 klo 20.05\nVoi miten ihanat mukit! Jatkakaa samaan malliin, mä niin nautin just teidän kaltaistenne elämästä.\nMilla 12. toukokuuta 2013 klo 20.32\nMummomukit saivat hymyn huulille :D Kerttu-silakkapihvi on pop <3\nJa naulan kantaan: tästä ainokaisesta elämästään voi tehdä juuri niin hulvattoman kuin itse haluaa! :)\nTanja K 12. toukokuuta 2013 klo 21.24\nOlen miettinyt ihan samalla lailla nuista kuvamukeista, että niistä saisi vaikka kuinka kivoja, kun vaan mukit olisivat paremman mallisia.\nAnonyymi 13. toukokuuta 2013 klo 8.55\nTäältä saa päivän paremmaksi, ihan huippu idea. Mummutkin tulevat paremmalle tuulelle kun juovat söpöistä mukeistaan kahvia aamulla.\nSusanna 13. toukokuuta 2013 klo 9.34\nKiitos kaikista kivoista kommenteista! :)\npiipadoo 13. toukokuuta 2013 klo 11.06\nOletpa melkoinen mamma! :)\nMatkatar 13. toukokuuta 2013 klo 18.48\nEiii -aivan ihanat mummomukit! Kas kun tyttäreni eivät huomanneet minulle tehdä tuollaisia -olenhan jo karvaisten pikkuchihujen mummi :D\nOlen itsekin ollut tyytyväinen Ifoloriin jo vuosien ajan -mutta tosiaan nuo kupit voisivat olla kauniimpiakin designiltaan...\nSusanna 14. toukokuuta 2013 klo 8.04\nSinun pitää vihjata heille, jos ensi keväänä saisit omat mukit. :)\nSussu 14. toukokuuta 2013 klo 2.03\nMulle Tanssii Anonyymien Kanssa -muki heti!\nHieno muki on. Ja Kerttu.\nSusanna 14. toukokuuta 2013 klo 8.03\nOlisiko ihan huikea idea!!! Tanssii Anonyymien Kanssa -muki! :D


Itä-Suomen yliopiston professori Markku Laakson julkaisu-ura on Suomen vaikuttavin - Uutiset | UEF\nStanfordin yliopiston tutkijat Yhdysvalloissa ovat vastikään julkaisseet tutkimuksen, joka tarkastelee 100 000 huippututkijan julkaisutoiminnan vaikuttavuutta kaikilla tutkimusaloilla. Tutkimus osoittaa, että Itä-Suomen yliopiston sisätautiopin professori Markku Laakso on maailman vaikuttavin suomalaistutkija, kun tarkastellaan koko uran käsittävää julkaisutoimintaa. Hänen kokonaissijoituksensa koko uran kattavassa vertailussa on 429. ja hän kuuluu maailman vaikuttavimman 0,01% kärkikaartin joukkoon. Itä-Suomen yliopistosta 5 000 vaikuttavimman tutkijan joukkoon koko tutkijanuraa tarkasteltaessa sijoittuivat myös emeritusprofessori Kalevi Pyörälä (2982.) sekä akatemiaprofessori Seppo Ylä-Herttuala (3457.). Tutkimus julkaistiin arvovaltaisessa PLOS Biology -tiedelehdessä.\nStanfordin yliopiston tutkijat toteavat, että viittaustietoja käytetään laajalti ja usein myös väärin. Nyt julkaistu avoin tietokanta pyrkii olemaan entistä läpinäkyvämpi, vertailukelpoisempi ja vähemmän altis virheille. Kaikkiaan tietokanta pitää sisällään 100 000 huippututkijaa kaikilta tieteenaloilta. Analyysissä otettiin huomioon muun muassa tutkijoiden julkaisujen saamien viittausten kokonaismäärä, julkaisutehokkuutta ja julkaisujen merkittävyyttä kuvaava h-indeksi, yhteisjulkaisut sekä eri kirjoittajarooleissa saadut viittaukset. Tutkijat tarkastelivat sekä yhden vuoden (2017) että koko tutkijanuran käsittävän julkaisutoiminnan vaikuttavuutta. Viimeksi mainittua silmällä pitäen tutkijat tarkastelivat Scopus-viitetietokannan viittaustietoja 22 vuoden ajalta (1996–2017). Mukana ovat myös vuosina 1960–1995 julkaistujen artikkelien saamat viittaukset aikavälillä 1996–2017, minkä katsotaan kuvastavan pitkän aikavälin julkaisutoimintaa sekä heijastelevan useimpien elossa olevien, aktiivisesti julkaisevien tutkijoiden vaikutusta koko heidän uransa aikana.\nProfessori Markku Laakso, p. 040 672 3338, markku.laakso(at)uef.fi\nArtikkeli on luettavissa Open Access -julkaisuna osoitteessa


Miksi B2B-päättäjät kohtaavat surkeaa myyntiä? - Sellai\nToimitusjohtajamme Teemu Tervo totesi taannoin blogikirjoituksessaan ja Vielä yksi bisnes-podcastissa, että provisiopalkka on myyntialan vitsaus.\nMyyntiä ja myynnin johtamista useampia vuosia tehneenä, en kumoa käsitystä, mutta en ole myöskään sataprosenttisen samaa mieltä. Olen nimittäin löytänyt uuden, vielä pahemman vitsauksen.\nMyynti ja buukkaus tapaamispohjaisella hinnoittelulla on myyntialan vitsaus\nJäin miettimään tänään, että miksi niin moni päättäjä valittaa jatkuvasta kohtaamisesta huonon myynnin kanssa. Myyjät esimerkiksi ensitöikseen ehdottavat tapaamista, ilman että edes kertovat tarkemmin, miksi vastaanottajan pitäisi tavata. Valitukset kaikuvat kuitenkin kuuroille korville, useimmiten sen takia, että huonon myynnin syyt eivät ole myyjän tiedossa.\nEli ongelma ei siis suinkaan ole myyjien osaamisessa. Tapaamisia varaavat myyjät ovat varmasti hyviä siinä, mitä tekevät. Mutta miksi buukkausbisneksessä toimiva toimintamalli näkyy ostajalle huonona asiakaskokemuksena?\nSyy on myyntityön organisoinnissa ja väärien tavoitteiden asettamisessa\nJos maksat myyntikumppanillesi tapaamisten määrän perusteella, myyntikumppanin ensisijainen tavoite on saada maksimoitua tapaamisten määrä. Tällöin sillä ei ole merkitystä, että johtaako tapaamiset kauppaan, tuleeko asiakkaat tapaamiseen tai minkälainen kokemus asiakkaalle jää. Suomi on täynnä yrityksiä, jotka tekevät miljoonien liikevaihtoa generoimalla tapaamisia. Tämä on johtanut tilanteeseen, jossa päättäjät menevät tapaamisiin, jossa ei ole mitään arvoa, olivat he sitten ostajia tai palveluntarjoajia.\nJos maksat myyntikumppanillesi tapaamisten määrän perusteella, myyntikumppanin ensisijainen tavoite on saada maksimoitua tapaamisten määrä.\nMitä voisimme oppia tästä:\nEn edelleenkään kannusta teettämään myyntityötä kauppapohjaisella hinnoittelulla eli provisiolla. Syyt miksi, kerrotaan parhaiten Teemun blogissa.\n1.Varmista, että myyntiprosessissa kaikki palaset toimivat loogisesti. Jos käytät kumppania, älä maksa konversioista, vaan maksa laadukkaasta työstä.\n2. Myyjän ja asiakkaan ensikohtaamisessa pitää olla pohjatyöt tehtynä. Myyjän ensimmäinen tavoite tulee olla asiakkaan tarpeen ja tilanteen selvittäminen.\n3. Jos ensikontaktin jälkeen myyjän ja asiakkaan maailmat kohtaavat, on tapaaminen luonnollinen ensiaskel pitkälle ja onnelliselle yhteistyölle.\n4. Jos ei, myyjän olisi syytä kirjata asiakkuudenhallintajärjestelmään sanatarkasti, mikä yrityksen tilanne oli, ja milloin on syytä palata asiaan seuraavan kerran.