Tehokas ja tehoton perinnöstä luopuminen ja luopumisen merkitys asiaosaisille sekä verotukseen - PDF\nDownload "Tehokas ja tehoton perinnöstä luopuminen ja luopumisen merkitys asiaosaisille sekä verotukseen"\n1 Tehokas ja tehoton perinnöstä luopuminen ja luopumisen merkitys asiaosaisille sekä verotukseen Lapin yliopisto Oikeustieteellinen tiedekunta Persoonallisuus-, perhe- ja jäämistöoikeus Tutkielma Hanna-Kaisa Mähkä Syksy 2012\n2 Lapin yliopisto, oikeustieteiden tiedekunta Tehokas ja tehoton perinnöstä luopuminen ja luopumisen merkitys asiaosaisille sekä verotukseen Hanna-Kaisa Mähkä OTM, Persoonallisuus-, perhe- ja jäämistöoikeus Tutkielma 73 sivua Syksy 2012 Tutkielman aihe on perinnöstä luopuminen. Perinnöstä luopuminen on perillisen joko aktiivisin toimin tai passiivisuudella aikaansaama perinnön siirtyminen niille, jotka olisivat saaneet perinnön siinä tapauksessa, että perinnöstä luopunut olisi kuollut ennen perittävää. Perinnöstä luopumisella on merkitystä monelle taholle. Tutkielman tarkoitus on tuoda esille se, millainen merkitys luopumisella on kullekin käsiteltävälle taholle sekä erityisesti luopumisen veroseuraukset. Tehokasta perinnöstä luopuminen on silloin, kun luopumisesta ei määrätä luopujalle perintöveroa. Vastaavasti tehotonta perinnöstä luopumista pidetään perintöverollisena luovutuksena. Tässä tutkielmassa pääpaino on kahdessa perintökaaren pykälässä: PK 17 luvun 1 :n 2 momentissa sekä 2 a :ssä. Tutkielmassa käsitellään näiden lisäksi sellaisia kohtia pääasiassa holhoustoimilaista, perintö- ja lahjaverolaista, ulosottolaista sekä konkurssisäännöstä, jotka ovat perinnöstä luopumisen kannalta keskeisiä. Tutkielmassa on käytetty aineistona pääasiassa oikeustieteellistä kirjallisuutta, artikkeleita sekä oikeuskäytäntöä. Perinnöstä luopumista on oikeuskirjallisuudessa tarkasteltu verraten suppeasti. Tämä on myös ollut syy tutkielman aihevalintaan. Tutkielmassa käsitellään tilanteita, joissa perinnöstä luopuminen yleisimmin tapahtuu. Ensimmäinen tyypillinen tapaus on halu siirtää varallisuutta yli yhden sukupolven ilman veroseuraamusta tai ainakin mahdollisimman pienin veroseuraamuksin. Toisessa tyypillisessä tapauksessa perillisellä on ulosotossa velkaa, jolloin perintönä saatava omaisuus ilman perinnöstä luopumista päätyisi ehkä kokonaisuudessaan ulosottovelkojen maksuun. Luopuminen voidaan toteuttaa joko perittävän eläessä tai tämän kuoltua. Tutkielman keskeinen kysymys on perinnöstä luopuminen ja luopumisen vaikutus verotukseen. Erityishuomiota on myös pyritty kohdistamaan tilanteeseen, jossa perillinen haluaa luopua osalleen tulevasta perintöosasta tai henkivakuutuskorvauksesta ja pitää toisen em. saannoista. Verotus on myös tässä valintatilanteessa merkittävässä roolissa. Tutkielmassa käsitellään myös sitä, mitä vaikutuksia luopumisella on luopujaan, luopujan sijaantuloperilliseen sekä luopujan velkojiin.\n3 Avainsanat: Perintöoikeus, perintökaari, perinnöstä luopuminen, säästöhenkivakuutus, perintö- ja lahjaverolaki Muita tietoja: Suostun tutkielman luovuttamiseen Rovaniemen hovioikeuden käyttöön X Suostun tutkielman luovuttamiseen kirjastossa käytettäväksi X\n4 SISÄLLYS Sisällysluettelo Lähdeluettelo Lyhenteet I III VIII 1. Johdanto Tutkielman aihe ja sen rajaukset Tutkielman aineisto ja rakenne 4 2. Perinnöstä luopumisen ajankohta: perittävän eläessä tai perittävän kuoleman jälkeen Perinnöstä luopuminen perittävän eläessä eli ennakkoluopuminen Ennakkoluopumisen addressaatti ja ennakkoluopumisen muoto Ennakkoluopumisesta suoritettava vastike eli riittävä korvaus ja sen määrää sekä riidanalaisuussääntö Ennakkoluopumisen verokohtelu Perinnöstä luopuminen perittävän kuoleman jälkeen Perinnöstä luopumisen addressaatti ja muoto Luopujaperillisen sijaantuloperillinen Luopumisen ulottaminen koskemaan koko sukuhaaraa Perinnöstä luopuminen ja ottolapsisuhteet Perinnöstä luopumisen ajallinen takaraja Perintöön ryhtyminen Ryhtymistä osoittavat toimet 28 I\n5 Toimet, jotka eivät ole osoitus perintöön ryhtymisestä Ennakkoperintö ja perinnöstä luopuminen perinnönjättäjän kuoleman jälkeen Perinnöstä luopumista koskevan ilmoituksen tehottomuus eli pätemätön luopuminen sekä ennakkoluopumisen että kuoleman jälkeen tapahtuvan luopumisen yhteydessä Perinnöstä luopuminen tehokkaasti tai tehottomasti sekä luopumisen veroseuraamukset PerVL 33 a : Veronkierto Perinnöstä luopuminen vajaavaltaisen päämiehen puolesta Edunvalvontavaltuutetun oikeus luopua perinnöstä päämiehensä puolesta Luopujaperillinen ulosottovelallisena Luopujaperillinen ja konkurssi Osittainen perinnöstä luopuminen ja verotus Perinnöstä tai säästöhenkivakuutuskorvauksesta luopuminen ja verotus Kansainvälinen perintöoikeus Oikeustila Ruotsissa De lege ferenda Lopuksi 73 II\n6 LÄHDELUETTELO KIRJALLISUUS, ARTIKKELIT, INTERNETLÄHTEET Aarnio, Aulis Kangas, Urpo: Perhevarallisuusoikeus. Lakimiesliiton kustannus, Helsinki 2002 (Aarnio Kangas 2002). Aarnio, Aulis Kangas, Urpo: Perhevarallisuusoikeus. Talentum, Helsinki 2010 (Aarnio Kangas 2010). Aarnio, Aulis Kangas, Urpo: Suomen jäämistöoikeus I, perintöoikeus, 5. uudistettu laitos Helsinki 2009 (Aarnio Kangas 2009). Aarnio, Aulis Kangas, Urpo: Suomen jäämistöoikeus II, testamenttioikeus, 4. uudistettu laitos Helsinki 2008 (Aarnio Kangas 2008). Aarnio, Aulis Kangas, Urpo Puronen, Pertti Räbinä, Timo: Perunkirjoitus ja perinnön veroseuraamukset. Talentum, Helsinki 2011 (Aarnio Kangas Puronen Räbinä 2011). Brattström, Margareta Singer, Anna: Rätt arv. Fördelning av kvarlåtenskap, 3. uudistettu painos, Uppsala, Ruotsi 2011 (Brattström Singer 2011). Gottberg, Eva: Defensor Legis 11-12/1992, s : Perinnöstä luopumisesta sijaantuloperillisten, vajaavaltaisen ja luopujan aviopuolison näkökulmasta (Gottberg DL 1992). Gottberg, Eva: Defensor Legis 5/2006, s : Ottolapsiperimyksestä pohjoismaissa ja kotimaassa (Gottberg DL 2006). Gottberg, Eva: Lakimies 6/2004, s : Ulkomailla vahvistetut suomalaisten lasten adoptiot ja Suomen perintölainsäädäntö (Gottberg LM 2004). Helin Markku: Lakimies 6-7/2001, s : Edunvalvojan päätösvallan rajoista (Helin LM 2001). Jääskinen, Niilo: Euroopan Unioni. Oikeudelliset perusteet. Talentum, Helsinki 2007 (Jääskinen 2007). III\n7 Kolehmainen, Antti: Defensor Legis 3/2010, s : Edunvalvontavaltuutus, lahja ja lahjansaajan asema (Kolehmainen DL 2010). Koulu, Risto: Konkurssioikeus. WSOYpro, Helsinki 2009 (Koulu 2009). Linna, Tuula: Ulosottokaaren pääkohdat. Talentum, Helsinki 2008 (Linna 2008). Lohi, Tapani: Ennakkoperinnöstä. Perintö- ja lakiosien määräytyminen. Lakimiesliiton kustannus, Helsinki 1999 (Lohi 1999). Lohi, Tapani: Lakimies 8/1997, s : Oikeustapauskommentti: KKO 1997:123. Perintö. Kuolinpesän osakkaan velkavastuu (Lohi LM 1997). Mikkola, Tuulikki: Kansainvälinen avioliitto- ja jäämistöoikeus, 2. uudistettu painos. WSOYPro, Juva 2009 (Mikkola 2009). Myrsky, Matti: Ennakkopäätökset verotuksessa. Talentum, Helsinki 2011 (Myrsky 2011). Myrsky, Matti Ossa, Jaakko: Verotuksen perusteet. Talentum, Helsinki 2008 (Myrsky Ossa 2008). Myrsky, Matti Räbinä, Timo: Verotusmenettely ja muutoksenhaku. Talentum, Helsinki 2011 (Myrsky Räbinä 2011). Mäki-Petäjä-Leinonen, Anna: Dementoituvan henkilön oikeudellinen asema, Suomalainen Lakimiesyhdistys, Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen julkaisuja, A-sarja N:o 241, Gummerus Kirjapaino Oy, Jyväskylä (Mäki-Petäjä-Leinonen 2003). Norri, Matti: Perintö ja testamentti. Käytännön käsikirja. Talentum, Helsinki 2010 (Norri 2010). Ossa, Jaakko: Defensor Legis 1/2010, s : Perinnöstä ja testamentista luopumisen verokohtelu (Ossa DL 2010). Ossa, Jaakko: Perheen omaisuuden verosuunnittelu. WSOYPro, Helsinki 2007 (Ossa 2007). Ossa, Jaakko: Perhe, perintö ja verotus. WSOYPro, Helsinki 2006 (Ossa 2006). Puronen, Pertti: Näin onnistut perintöverosuunnittelussa. Talentum, Helsinki 2009 (Puronen 2009). IV\n8 Saarenpää, Ahti: Edunvalvonta, jäämistö ja jäämistösuunnittelun mahdollisuudet. Teoksessa Juhlajulkaisu Juhani Wirilander / Suomalaisen lakimiesyhdistyksen julkaisuja, C-sarja N:o 37, Suomalainen lakimiesyhdistys, Jyväskylä 2005 (Saarenpää 2005). Saarenpää, Ahti: Defensor Legis 4/2004, s : Perinnönyhteys ja perinnön ennakko (Saarenpää DL 2004). Saarenpää, Ahti: Henkilö- ja persoonallisuusoikeus. Teoksessa Oikeusjärjestys osa I, 7. täydennetty painos. Toim. Maarit Niskanen. Lapin yliopiston oikeustieteellisiä julkaisuja, Sarja C 56, Bookwell Oy, Rovaniemi 2011 (Saarenpää 2011). Sankari, Suvi: Yksilön oikeusasema Euroopan unionissa. Juhlakirja Allan Rosas. Toimittajat Kaila, Heidi, Pirjatanniemi, Elina ja Suksi, Markku. Turku 2008 (Sankari 2008). Töyrylä, Hannu (toim.): Ulosottolaki II. Ulosmittaus ja realisointi, säädökset ja hallituksen esitys. WSOYpro, Helsinki 2006 (Töyrylä 2006). Veronmaksajain Keskusliito ry:n julkaisema lehti Taloustaito. Lehtien ilmestymispäivät: , , , , , , , , , , , , Välimäki, Pertti: Holhoustoimen pääpiirteet. 3., uudistettu painos, WSOYpro 2008 (Välimäki 2008). Walin, Gösta: Kommentar till Ärvdabalken. Del 1 (1-17 kap). Arv och Testamente. 5. uudistettu painos. Nordstedts Juridik AB, Kristianstad, Ruotsi 2000 (Walin 2000). sivustoilla vierailtu sivustoilla vierailtu sivustoilla vierailtu sivustoilla vierailtu V\n9 JULKAISEMATTOMAT LÄHTEET Wigelius, Miikka: Suomen Asianajajaliiton Turun osaston ja Lounais-Suomen veroviraston koulutus perintö- ja lahjaverotuksesta. Radisson SAS Marina Palace Hotel, Turku, (Wigelius koulutus 2008). VIRALLISLÄHTEET HE 146/1998: Hallituksen esitys eduskunnalle holhouslainsäädännön uudistamiseksi. HE 26/2003: Hallituksen esitys eduskunnalle konkurssilainsäädännön uudistamiseksi. HE 13/2005: Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ulosottolain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi. HE 52/2006: Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi edunvalvontavaltuutuksesta sekä holhoustoimesta annetun lain ja eräiden muiden lakien muuttamisesta. HE 58/2007 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi perintö- ja lahjaverolain muuttamisesta. OIKEUSTAPAUKSET HO: Itä-Suomen HO S 05/770 Itä-Suomen HO S 03/980 KHO: KHO 2000:24 VI\n10 KHO 2003:7 KHO 2007:81 KHO T 256 DNRO 1713/2/06 KKO: KKO 1985 II 113 KKO 1988:102 KKO 2003:95 VII\n11 LYHENTEET DL Defensor Legis EVVL Laki edunvalvontavaltuutuksesta 648/2007 FB Föräldrabalk 381/1949 HallintoL Hallintolaki 434/2003 HO Hovioikeus HolhL Holhouslaki 34/1898 HolhTL Laki holhoustoimesta 442/1999 KHO KKO Korkein hallinto-oikeus Korkein oikeus KL Konkurssilaki 120/2004 NJA Nytt juridiskt arkiv OikTL Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 228/1929 OK Oikeudenkäymiskaari 4/1734 OttolapsiL Laki ottolapsista 208/1925 PerVL Perintö- ja lahjaverolaki 378/1940 PK Perintökaari 40/1965 TakSL Laki takaisinsaannista konkurssipesään 758/1991 TVL Tuloverolaki 1535/1992 UK Ulosottokaari 705/2007 ÄB Ärvdabalk 637/1958 VIII\n12 1. Johdanto 1.1. Tutkielman aihe ja sen rajaukset Yhteiskunnassa, jossa elämme, taloudelliset arvot ovat nousseet varsin merkittävään asemaan. Siten onkin luonnollista, että yhä useammin yksityishenkilöt pohtivat sitä, miten ja kenelle oma varallisuus kuoleman jälkeen siirtyy. Jäämistösuunnittelu on yhä yleisempää, ei ainoastaan pienen varakkaan kansanosan keskuudessa, vaan myös keskituloisten parissa. Suunnittelun keskiössä on lähes poikkeuksetta se, miten omaisuuden siirto toteutetaan verotuksellisesti edullisimmalla tavalla. Laki sallii huomattavan määrän oikeustoimia, joilla voidaan saavuttaa verotuksellista etua. 1 Tämä edellyttää kuitenkin usein toimenpiteitä, joiden tekeminen vaatii erityistä asiantuntemusta ja useimmiten myös (määrämuotoisten) asiakirjojen laatimista. Joissain tapauksissa asiakirjat voi laatia itse, mutta erityisesti internetistä löytyvien mallipohjien käytön kohdalla tulee noudattaa erityistä varovaisuutta. Erehtyminen voi johtaa sellaiseen lopputulokseen ja veroseuraamuksiin, jollaisia ei ole toivottu. Tutkielmani aihe on perinnöstä luopuminen. Perinnöstä luopuminen on perillisen joko aktiivisin toimin tai passiivisuudella aikaansaama perinnön siirtyminen niille, jotka olisivat saaneet perinnön siinä tapauksessa, että perinnöstä luopunut olisi kuollut ennen perittävää. 2 Perinnöstä luopumisella on merkitystä monelle taholle. Tarkoituksenani on tuoda esille se, millainen merkitys luopumisella on kullekin käsiteltävälle taholle sekä erityisesti luopumisen veroseuraukset. Tehokasta perinnöstä luopuminen on silloin, kun luopumisesta ei määrätä luopujalle perintöveroa. Vastaavasti tehotonta perinnöstä luopumista pidetään perintöverollisena luovutuksena. 3 Tässä tutkielmassa pääpaino on kahdessa perintökaaren pykälässä: PK 17 luvun 1 :n 2 momentissa sekä 2 a :ssä, jotka kuuluvat seuraavasti: 1 Kts. myös Saarenpää. Saarenpää 2005, s Puronen 2009, s Puronen 2009, s\n13 1 2 momentti: Jos perillinen hyväksymällä testamentin tai muulla tavoin kirjallisesti ilmoittaa perittävälle luopuvansa perinnöstä, on luopuminen pätevä. Perillinen saa kuitenkin lakiosansa, jollei hän ole saanut siitä kohtuullista vastiketta taikka jollei hänen puolisolleen testamentin tahi jälkeläisilleen lain tai testamentin nojalla tule lakiosaa vastaavaa omaisuutta. 2 a : Perillisellä ja testamentinsaajalla on oikeus luopua oikeudestaan perittävän kuoltua, jolleivät he ole jo ryhtyneet sellaisiin toimiin, että heidän on katsottava ottaneen perinnön vastaan. Luopuminen on tehtävä kirjallisesti. Luopumisen sitovuudesta perillisen ja testamentinsaajan velkojiin säädetään konkurssilaissa ja ulosottokaaressa. Kuten Saarenpää on todennut, ovat PK 17 luvun perinnöstä luopumista koskevat säännökset lähinnä toteavia. 4 Tutkielmassa käsitellään edellä mainittujen säännösten lisäksi sellaisia kohtia pääasiassa perintö- ja lahjaverolaista, ulosottolaista sekä konkurssisäännöstä, jotka olen katsonut työn aiheen kannalta tarpeellisiksi. Tutkielmassa käsittelen tilanteita, joissa perinnöstä luopuminen nähdäkseni yleisimmin tapahtuu. Käytännön elämässä luopumiseen on nähdäkseni yleisimmin kaksi syytä: ensinnäkin halutaan siirtää varallisuutta yli yhden sukupolven ilman veroseuraamusta tai ainakin mahdollisimman pienin veroseuraamuksin. Toisessa tyypillisessä tapauksessa perillisellä on ulosotossa velkaa, jolloin perintönä saatava omaisuus ilman perinnöstä luopumista päätyisi ehkä kokonaisuudessaan ulosottovelkojen maksuun. Luopuminen voidaan toteuttaa joko perittävän eläessä tai tämän kuoltua. Tutkielman keskeinen kysymys on perinnöstä luopuminen ja luopumisen vaikutus verotukseen. Erityishuomiota on myös pyritty kohdistamaan tilanteeseen, jossa perillinen haluaa luopua osalleen tulevasta perintöosasta tai henkivakuu- 4 Saarenpää DL 2004, s\n14 tuskorvauksesta ja pitää toisen em. saannoista. Verotus on myös tässä valintatilanteessa merkittävässä roolissa. Kuten Puronen toteaa, huomionarvoista luopumisjärjestelyissä on, että yksityisoikeudellista estettä lähes minkäänlaisille luopumisille/luovutuksille tahansa ei ole, mutta verotuksellisesti eri vaihtoehtojen kustannukset vaihtelevat merkittävästi. 5 Tässä tutkielmassa on tarkoitus tuoda esille se, miten ja milloin perinnöstä voi tehokkaasti luopua ja minkälaiset veroseuraamukset on pätevällä tai pätemättömällä tavalla suoritetulla perinnöstä luopumisella. Tutkielmassa käsitellään myös sitä, mitä vaikutuksia luopumisella on luopujaan, luopujan sijaantuloperilliseen sekä luopujan velkojiin. Omana kohtanaan käsitellään henkivakuutuskorvauksesta, perinnöstä tai molemmista luopumista. Tässä tutkielmassa ei käsitellä tilannetta, jossa perinnön- tai testamentinsaajan oikeus saantoon vanhenee siitä syystä, ettei saaja ryhdy toimiin saannon vastaanottamiseksi tietyn ajan kuluessa perinnön- tai testamentinjättäjän kuolemasta. Todettakoon tässä ainoastaan, että perintöoikeuden vanhentumisesta seuraa, että perinnönsaaja menettää kaikki oikeutensa perintöön. Perintö menee kokonaisuudessaan sille, joka olisi perinyt sen siinä tapauksessa, että perillinen olisi kuollut ennen perittävää. 6 Tätä vanhentumisen vuoksi tapahtuvaa luopumista kutsutaan passiiviseksi luopumiseksi. 7 Tutkielmassa ei käsitellä tilannetta, jossa leski on käytännössä pakotettu luopumaan perinnöstä ollessaan perintökaaren mukainen perillinen. Kyseiseen menettelyyn pakottavat KKO 1997:107 ja KKO 1999:104, joiden mukaan puolisonsa perinyt leski ei voi tehokkaasti eläessään toimitettavassa osituksessa vedota tasinkoetuoikeuteensa. Kyseisiä prejudikaatteja on (aiheellisesti) kritisoitu laajasti ja niistä on kirjoitettu erillisiä tutkielmia. Tutkielmassa ei käsitellä testamentista luopumista. Todettakoon kuitenkin, että testamentista luopumisen vaikutus verotukseen ei ole yhtä yksinkertainen kuin perinnöstä luopumiseen. 5 Puronen 2009, s Puronen 2009, s Puronen 2009, s\n15 Tutkielmassa ei käsitellä tilannetta, jossa hyväksymällä toisen henkilön hyväksi tehty testamentti tosiasiallisesti luovutaan oikeudesta perintöön. Todettakoon kuitenkin, että tällöin kyseessä ei ole varsinainen perinnöstä luopuminen. Tässä tutkielmassa ei myöskään ole mahdollisuutta syvällisemmin tarkastella perinnöstä luopumiseen merkitystä ratkaistaessa sitä, voiko luopuja päästä yksityishenkilön velkajärjestelyyn. En niin ikään käsittele luopumisen vaikutusta avioeron johdosta toimitettavaan ositukseen tai avioliittolain vastikesääntöjen soveltamiseen Tutkielman aineisto ja rakenne Tutkielmassa käsitellään Suomen lainsäädännön mukaista perinnöstä luopumista. Vaikka perinnöstä luopuminen on mahdollista myös monissa muissa maissa, ei niiden oikeuskäytäntöjä tässä työssä käsitellä. Ainoan poikkeuksen tekee Ruotsi, jonka lainsäädäntöön Suomella on vahva yhteys. Ruotsin perintökaarta eli ärvdabalken ia käsitellään lyhyesti ja vain tietyiltä, tutkielman kannalta oleellisimmilta osin. Tutkielmassa on aineistona käytetty pääasiassa oikeustieteellistä kirjallisuutta, artikkeleita sekä oikeuskäytäntöä. Perinnöstä luopumista on oikeuskirjallisuudessa tarkasteltu verraten suppeasti. 8 Tämä on myös ollut syynä tutkielman aihevalintaan, mutta samalla vaikuttanut lähdeaineiston määrään sitä supistavasti. Emeritusprofessori Aulis Aarniota ja professori, OTT, VT Urpo Kangasta pidetään yleisesti perhe- ja perintöoikeuden alalla yksinä maamme johtavista asiantuntijoista. Aarnio ja Kangas ovat julkaisseet, yhdessä ja erikseen, huomattavan määrän alan oikeuskirjallisuutta. On selvää, että samat asiat toistuvat aihealuetta käsittelevissä kirjoissa. Koska tutkielmassa on pyritty käyttämään mahdollisimman uutta aineistoa, on yhtenä pääteoksena toiminut Aarnion ja Kankaan kirjasarja Jäämistöoikeus I (vuodelta 2009) ja Jäämistöoikeus II (vuodelta 2008). 8 Saarenpää DL 2004, s\n16 Verojohtaja, vero-oikeuden dosentti, OTT, VT Pertti Puronen ja professori, OTT, VT Jaakko Ossa ovat vastaavasti verotuksen asiantuntijoita. Erityisesti Puronen on kirjoittanut perinnöstä luopumisesta ja myös kritisoinut vallitsevaa oikeuskäytäntöä. Siksi Purosen kannanottoja on paikoitellen lainattu sanatarkasti. Edunvalvontaa käsittelevissä kappaleissa on pääpaino ollut oikeusneuvos Pertti Välimäen kirjoittamassa asiaa käsittelevässä kirjallisuudessa. Tutkielmassa on käytetty Veronmaksajain Keskusliitto ry:n julkaisemassa Taloustaito-lehdessä julkaistuja artikkeleita sekä verojuristien lehden lukijoiden kysymyksiin antamia vastauksia. Verojuristille esitettyjen kysymysten ja niihin annettujen vastausten käyttöä tutkielmassa perustelen sillä, että ne on kirjoitettu yksinkertaisesti sen sijaan, että olisi syyllistytty juristeille niin tunnusomaiseen, paikoitellen vaikeaselkoisen juridisen kielen käyttöön. Vaikka siis kyseessä onkin oikeustieteellinen tutkielma, voi se nähdäkseni (ainakin osittain) olla kirjoitusasultaan kansankielinen. Hallituksen esitykset liittyen tutkielman aihealueeseen eivät juurikaan antaneet lisätietoa ja tämän vuoksi niitä ei mittavissa määrin ole käytetty aineistona. Rakenteeltaan tutkielmassa pyritään etenemään yleisestä yksityiskohtaiseen ja käsittelemään oikeustoimen verotuksellinen merkitys samassa yhteydessä. Esimerkkilaskelmia on käytetty ainoastaan silloin, kun sen on katsottu selventävän kirjoitettua sekä konkretisoimaan eri vaihtoehtojen vaikutus maksettavaksi tulevien verojen määrään. 2. Perinnöstä luopumisen ajankohta: perittävän eläessä tai perittävän kuoleman jälkeen 2.1. Perinnöstä luopuminen perittävän eläessä eli ennakkoluopuminen PK 17:1.1:ssä säädetään seuraavasti: Sopimus elossa olevan henkilön jäämistöstä on pätemätön. Siten oikeustoimet, olivatpa ne vastikkeellisia tai vastikkeettomia, joilla presumtiivinen perillinen disponoi perittävän eläessä perittävän jäämistöstä eli luovuttaa ennen perittävän kuolemaa oman oikeutensa perintöön kolmannelle eli tertiuk- 5\n17 selle, ovat pätemättömiä. Pätemättömiä ovat sekä perillisten keskenään tekemät sopimukset, että sopimukset, joissa perillinen itse on osapuolena. 9 Sellaista (pätemätöntä) sopimusta, jolla perillinen jo ennen perittävän kuolemaa disponoi oikeudestaan jäämistöön, on nimitetty vastaisen perintöosuuden luovutukseksi. 10 PK 17 luvun 1 2 momentissa säädetään perinnöstä luopumisesta perittävän eläessä: Jos perillinen hyväksymällä testamentin tai muulla tavoin kirjallisesti ilmoittaa perittävälle luopuvansa perinnöstä, on luopuminen pätevä. Perillinen saa kuitenkin lakiosansa, jollei hän ole saanut siitä kohtuullista vastiketta taikka jollei hänen puolisolleen testamentin tahi jälkeläisilleen lain tai testamentin nojalla tule lakiosaa vastaavaa omaisuutta. Perittävän eläessä tapahtuva, PK 17:1.2:n mukainen perinnöstä luopuminen on ainoa tapa, jolla presumtiivinen perillinen voi perittävän eläessä määrätä oikeudestaan saada omaisuutta perittävän kuoleman jälkeen. Sitä nimitetään ennakkoluopumiseksi ja oikeuskirjallisuudessa ja lainkäytössä myös renuntiatiiviseksi eli negatiiviseksi perintösopimukseksi. 11 Perinnöstä voi ennakolta luopua kenen tahansa jälkeen. Siten ensimmäiseen parenteeliin kuuluvalla henkilöllä on yhtäläinen ennakkoluopumisoikeus kuin toiseen parenteeliin kuuluvalla perilliselläkin Ennakkoluopumisen addressaatti ja ennakkoluopumisen muoto PK 17.1 :n 2 momentin mukaan luopumistahdonilmaisu on osoitettava perittävälle. Perittävän eläessä esimerkiksi kanssaperilliselle tehty ilmoitus perinnöstä 9 Norri 2010, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Norri toteaa, että ennakkoluopuminen tapahtuu usein syytinkikaupan, kuolemanvaraiskaupan tai ennakkoperinnöksi tarkoitetun lahjan antamisen yhteydessä. Norri 2010, s Aarnio Kangas 2009, s\n18 luopumisesta on tehoton. 13 Luopuminen on yksipuolinen oikeustoimi. Vaikka luopumistahdonilmaisun ainoa addressaatti onkin perittävä, hänen hyväksymisensä ei ole luopumisen sitovuuden ehto. Perittävän allekirjoitusta ei siten luopumistahdonilmaisuun edellytetä eikä se ole luopumisen pätevyyden ehto. Oikeustoimi sitoo luopujaa vaikka perittävä kieltäytyisi vastaanottamasta kirjallista ilmoitusta perinnöstä luopumisesta. 14 Jollei perittävä sen sijaan ole tietoinen siitä, että perillinen on luopunut perinnöstä, sitä ei PK:n mukaisesti ole osoitettu hänelle. Tällaisessa tapauksessa perillinen voi vedota tehokkaasti siihen, ettei luopuminen sido häntä. 15 Mikäli luopumisilmoitusta ei löydy, on selvää, että näytön hankkiminen siitä, että perittävä olisi saanut luopumisilmoituksen tiedokseen mikäli perillinen toisin väittää, on äärimmäisen vaikeaa. PK 17:1.2:n erikoisuutena voidaan pitää sitä, ettei laki edellytä, että luopumisilmoitus on toimitettava perittävälle henkilökohtaisesti. Perittävän on katsottava olleen tietoinen luopumisesta, kun hänellä on ollut mahdollisuus ottaa siitä selko. Mahdollisuutena pidetään sitä, että asiakirja on sijoitettuna paikkaan, johon perittävällä on pääsy, esimerkiksi tallelokeroon. Ymmärrettävästi tähän ( sijoitettuna paikkaan, johon perittävällä on pääsy ) liittyy huomattava määrä tulkinnanvaraisuutta. 16 Mikäli perittävä ei sairauden, vamman, vanhuudenheikkouden tai muun niihin rinnastuvan syyn vuoksi ole todistettavasti voinut saada selkoa luopumisasiakirjasta, luopumista ei ole osoitettu hänelle siten kuin PK 17:1.2 edellyttää. 17 Ottaen huomioon edunvalvojalle holhoustoimilaissa ja edunvalvontavaltuutetulle edunvalvontavaltuutuslaissa määritetyt valtuudet, voi luopumisilmoituksen pätevällä tavalla tehdä edunvalvojalle tai edunvalvontavaltuutetulle, mikäli perittävälle on määrätty edunvalvoja tai perittävällä on edunvalvontavaltuutettu Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s\n19 PK 17:1.2:ssa ennakkoluopuminen on sidottu määrämuotoon. Kyseessä on varsinainen muotosäännös, jonka noudattaminen on oikeustoimen pätevyyden edellytys ( on luopuminen pätevä ). PK 17:1.2:n muotovaatimus käsittää paitsi asiakirjan, myös allekirjoituksen. 19 Luopumisilmoitus voi sisältyä myös johonkin muuhun asiakirjaan kuin nimenomaiseen luopumisilmoitukseen. Luopumisilmoituksena on pidetty esimerkiksi perinnönjakosopimuksessa annettua ilmoitusta. 20 Oikeusvarmuus edellyttää, ettei muotovaatimuksia tulkita laventavasti eli lisäämällä tulkinnallisia tunnusmerkkejä, joita lakiin ei ole kirjoitettu. Lainvalmistelutöissä ei ole otettu lainkaan kantaa asiakirjan todistamiseen. Vaikka käytännössä mm. oikeustoimen todistettavuus ja asiakirjan oikeaperäisyyden toteaminen olisivat todistajavaatimuksen vuoksi helpompia, ei todistamisvaatimusta voida jälkikäteen lisätä PK 17:1.2:een. Allekirjoitettu asiakirja täyttää lailliset muodot. Selvää sen sijaan on, että esimerkiksi allekirjoittamaton kuitti ei ole luopumisena pätevä. 21 Vaikka perittävän omaisuuteen kuuluisi luopumishetkellä kiinteääkin omaisuutta, kattaa PK 17:1.2:n muotosäännös kaikki luopumistilanteet. 22 Falsa demonstratio non nocet -periaatteen mukaan asiakirjan otsikointi ei ole olennainen, ratkaisevaa on oikeustoimen tarkoitus. 23 Siten perinnöstä luopumiseksi nimetty asiakirja voitaneen myöhemmin todeta velkakirjaksi, mikäli ennakkoon lakiosansa saanut perillinen maksaa saamansa korvauksen kokonaisuudessaan takaisin perittävälle ja kokonaisuutena arvostellen voidaan perustellusti katsoa, että kyseessä on ollut tosiasiassa velka Ennakkoluopumisesta suoritettava vastike eli riittävä korvaus ja sen määrä sekä riidanalaisuussääntö Muun kuin rintaperillisen antama luopumisilmoitus on aina vastikkeettomanakin tehokas. Riittää, kun ilmoitus annetaan perittävälle ja se on määrämuotoinen. 19 Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s\n20 Lakiosaperillisellä sitä vastoin on oikeus vaatia luopumisestaan vastikkeena lakiosaa vastaava omaisuus. 24 Ennakkoluopumisesta maksettava vastike voidaan maksaa lähinnä kahdella tavalla. Ensinnäkin vastike voidaan maksaa luopujalle itselleen. Tällöin laki edellyttää, että vastikkeen on oltava määrältään kohtuullinen. Huomattava on, että vastikkeeksi voidaan katsoa sekä jo ennen luopumista että sen jälkeen annettu vastike, jos se on mielletty juuri luopumisen korvaukseksi. 25 Toisena vaihtoehtona on, että vastike suoritetaan jollekulle muulle henkilölle kuin itse luopujalle. Lain mukaan rintaperillinen saa luopumisestaan huolimatta lakiosansa, jollei hänen puolisolleen testamentilla tahi jälkeläisilleen lain tai testamentin nojalla tule lakiosaa vastaavaa omaisuutta. Laissa käytetyllä käsitteellä jälkeläinen viitataan kaikkiin ensimmäiseen parenteeliin kuuluviin perillisiin. Ilmaisulla testamentin nojalla tarkoitetaan kaikkia niitä etuuksia, joita perittävän kuoltua testamentin nojalla suoritetaan jälkeläisille. 26 Rintaperillisen aviopuolison testamentin nojalla saama omaisuus otetaan huomioon arvioitaessa sitä, onko perittävän eläessä perinnöstä vastikkeetta luopunut rintaperillinen oikeutettu saamaan lakiosansa. Huomattava on, että saannon tulee perustua nimenomaan testamenttiin. Esimerkiksi rintaperillisen puolison saama henkivakuutuskorvaus ei perustu testamenttiin, eikä siten PK 17:1.2:n tule sovellettavaksi. 27 PK 17:1.2 ei koske perillisen avopuolisoa vastikkeen saajana. Mikäli rintaperillinen on perittävän eläessä luopunut vastikkeetta perinnöstä ja perittävä on tehnyt testamentin rintaperillisen avopuolison hyväksi, sitä ei pidetä PK :ssa tarkoitettuna korvauksena. Testamentti väistyy siltä osin kuin se loukkaa rintaperillisen oikeutta lakiosaan. 28 PK 17:1.2 ei tule sovellettavaksi myöskään tilanteessa, jossa rintaperillisen jälkeläiset saavat omaisuutta muulla perusteella kuin lain tai testamentin nojalla. Perittävän eläessään muulle kuin perilliselleen itselleen (esimerkiksi perillisen 24 Aarnio Kangas 2002, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s\n21 lapselle) antama suoritus (esimerkiksi lahja), ei ole PK 17:1.2:ssa tarkoitettu kohtuullinen korvaus lakiosasta. 29 Rintaperillisen jälkeläiset sen sijaan voivat saada vakuutuksen edunsaajamääräyksen nojalla perittävän vakuutuksesta huomattavan vakuutuskorvauksen. Päinvastoin kuin rintaperillisen puolison kohdalla, tällainen henkivakuutuskorvaus voidaan ottaa huomioon arvioitaessa sitä, onko rintaperillinen vielä oikeutettu lakiosaan. Tämä johtuu siitä, että vakuutuskorvaus maksetaan edunsaajille eli jälkeläisille vakuutussopimuslain ja sen sääntelemän henkivakuutuksen edunsaajamääräyksen nojalla. 30 Arvioitaessa sitä, onko luopujaperillinen saanut luopumisestaan kohtuullisen vastikkeen, otetaan huomioon luopujaperillisen aviopuolisolle ja jälkeläisille perittävän jäämistöstä annettavien etuuksien yhteenlaskettu arvomäärä. 31 Mikäli näin ei meneteltäisi, maksettaisiin luopujaperillisen sukuhaaralle enemmän, kuin mitä sille lain mukaan tulisi maksaa. Vastikkeen maksaa normaalisti perittävä itse. Suoritus on kuitenkin pätevä, vaikka suorituksen maksaisi esimerkiksi testamentin saaja, jolle perittävä on määrännyt omaisuutensa luopujan sijasta. Edellytyksenä pätevälle vastikkeen maksamiselle on, että luopumisen ja korvauksen välillä on riidaton asiallinen yhteys. 32 Laissa ei ole säädetty siitä, milloin korvaus on maksettava. Jos korvauksen saajana on luopujaperillinen itse, maksu tapahtuu (yleensä) perittävän ja perillisen välisin oikeustoimin inter vivos. Korvaus voi kuitenkin tulla maksettavaksi myös perittävän kuoltua. Luopujaperillinen voi sitovalla tavalla hyväksyä testamentin, jonka mukaan hänen jälkeläisensä tai puolisonsa saa lakiosaa vastaavan luopumiskorvauksen testamentin nojalla perittävän kuoltua. 33 Lakiosaperilliselle ennakkoluopumisesta maksettava korvaus määräytyy luopumishetken olosuhteiden mukaan. Vastikkeen tulee olla kohtuullisesti samansuuruinen kuin mitä luopujan lakiosa olisi, mikäli perittävä olisi kuollut luopumishetkellä. Laista tai sen esitöistä ei löydy tukea kannalle, jonka mukaan lakiosaa 29 Aarnio Kangas 2009, s Myös Lohi on kirjoittanut tästä problematiikasta sekä Suomessa että Ruotsissa. Lohi 1999, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s\n22 vastaava korvaus tulisi määrittää jonkin muun, lähinnä siis perittävän kuolinhetkisen jäämistön perusteella. 34 Oikeuskäytännössä, hovioikeustasolla 35, on katsottu, että rintaperilliselle maksettu vastike luopumisesta on ollut kohtuullinen, kun vastikkeen määrä on ollut 80 % luopumishetken mukaan määritetyn laskennallisen lakiosan arvosta. 36 Lakiosan maksamisesta on aiheellista ottaa maininta hyväksymistahdonilmaisuun. 37 Myöhempien epäselvyyksien välttämiseksi nähdäkseni olisi suotavaa, että asiakirjaan liitetään perukirjaa sisällöllisesti vastaava selvitys perittävän omaisuudesta tai vähintäänkin selvitys siitä, miten korvauksen määrä on määritelty. Riittävän korvauksen määrän arvioiminen jälkikäteen voi luonnollisestikin olla erittäin vaikeaa. Alla olevasta hovioikeuden 38 tuomiosta käy ilmi juuri se, kuinka vaikeaa se voi olla. A ja B olivat ottaneet X:n ottolapseksi tämän ollessa 17- vuotias. X:lle oli syntynyt tytär Y Y oli asunut syntymästään lähtien A:n ja B:n luona. A ja B sopijapuolina toisella puolen ja X toisella puolen olivat tehneet kirjallisen sopimuksen Y:n huollosta ja elatuksesta. Sopimuksen mukaan Y jäi A:n ja B:n huoltoon ja kasvatettavaksi X:n muuttaessa asumaan Helsinkiin. A ja B sitoutuivat pitämään täysin huolta Y:stä ja vastaamaan kaikista kuluista, mitkä Y:n hoidosta aiheutuu. Edelleen sopimuksen mukaan A ja B ilmoittivat, ettei heillä ole mitään vaatimuksia X:ää kohtaan Y:lle antamansa ilmaisen huollon ja kasvatuksen vuoksi. Kuitenkin A ja B ovat sopimuksessa toivoneet, ettei X esittäisi perintöoikeudellisia vaatimuksia heidän jälkeensä, mikäli he testamenttaisivat omaisuutensa Y:lle. A ja B olivat allekirjoittaneet keskinäisen testamentin, jonka mukaan testamentin ensisaaja oli eloonjäänyt puoliso ja toissijaissaaja Y. X oli allekirjoittanut PK 17:1.2:n mukaisen ilmoituksen ottovanhemmilleen, jossa hän ilmoitti saaneensa ottovanhemmiltaan kummankin jälkeisen la- 34 Aarnio Kangas 2008, s Itä-Suomen HO S 05/ Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2010, s Itä-Suomen HO S 03/\n23 kiosan täysimääräisenä. X myönsi saaneensa A:lta ja B:ltä markkaa. Luopumisilmoituksessa X ilmoitti kyseisen summan ja Y:n hoidon olevan täysi korvaus lakiosastaan A:n ja B:n jälkeen. A kuoli X vaati B:ltä lakiosaansa päivätyllä kirjeellä. A:n kuolinpesään määrätty pesänjakaja katsoi, että X oli saanut lakiosaa vastaavana kohtuullisena korvauksena markkaa ja Y:n saaman elatuksen arvona markkaa. Pesänjakajan mukaan A:n varallisuuden määrä oli perinnöstä luopumisen hetkellä ollut arviolta noin markkaa. Kun X oli saanut luopumista vastaavana korvauksen A:lta ja B:ltä yhteensä markkaa, mistä määrästä A:n osuus oli ollut puolet, pesänjakaja hylkäsi X:n lakiosavaatimuksen A:n jälkeen. X vaati käräjäoikeudessa nostamassaan kanteessa vahvistettavaksi, ettei Y:n elatuskuluja voida katsoa miltään osin hänen saamakseen vastikkeeksi luopumisestaan. Käräjäoikeus katsoi, että X oli välttynyt järjestelyn johdosta huomattavilta elatuskuluilta, vaikka X:n elatuskyky olikin ollut huonohko. Kun X:n laskennallinen lakiosa A:n jälkeen oli noin markkaa, käräjäoikeus arvioi A:n saaneen kohtuullisen korvauksen siinäkin tapauksessa, että vastikkeen määrä arvioitaisiin X:n oman elatuskyvyn perusteella. Hovioikeus pysytti alioikeuden ratkaisun asiassa. Ennakkoluopuja voi liittää luopumistahdonilmaisuunsa ehdon, jonka mukaan luopuminen ja saatu vastike ovat häntä sitovia vain, mikäli perittävän omaisuuden arvo ei huomattavasti muutu luopujan vahingoksi. 39 Sitä, mikä on katsottava omaisuuden huomattavaksi muuttumiseksi, ei ole käsitelty oikeuskirjallisuudessa. Jollei em. varausta ole luopumisilmoitukseen liitetty, luopujan on näytettävä, että tätä on tarkoitettu. 40 Luonnollisestikin näyttökynnys on asetettava huomattavan korkealle mikäli ennakkoluopuminen olisi helposti peruutettavissa, vesittyisi ennakkoluopumisen tarkoitus. Perittävän on voitava luottaa perillisen antamaan luopumisilmoitukseen Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s\n24 Luopuminen voi tapahtua ehdollisena myös siten, että asetettu ehto on joko lykkäävä tai purkava. Ehtoihin liittyy kuitenkin tulkintaongelma siitä, onko asetettu ehto toteutunut juuri siten kuin luopujaperillinen on edellyttänyt luopumisensa edellytykseksi. Lisäksi jos ehto on purkava, se voi johtaa siihen, että luopuja on oikeutettu saamaan korvausta jälkeenpäin luopumisestaan. Näin on tilanne silloin, kun purkava ehto on liitetty sellaiseen tosiseikastoon, jonka realisoitumisesta ei ole vielä tietoa perintöä jaettaessa 42. Korkein oikeus on antanut asiaa käsittelevän tuomion. KKO 1972 II 26: A:n perilliset olivat hänen leskensä B:n hyväksi luopuneet pesäosuudestaan A:n jälkeen edellytyksin, että B testamentissaan määräisi heidät saamaan puolet hänen jälkeensä jäävästä omaisuudesta. Kun tuon edellytyksen toteutumatta jääminen oli aiheuttanut A:n perillisille menetystä ja vastaavasti tuottanut B:n perillisille sellaista hyötyä, mitä he ilman sanottua luopumista eivät olisi voineet saada, B:n perilliset velvoitettiin palauttamaan tuo hyöty A:n perillisille. Mikäli perilliselle maksettu korvaus ei ole kohtuullinen, perillinen voi vaatia lakiosansa ja saadun korvauksen erotuksen pesästä. 43 Mikäli lakiosaperillinen on luopunut perinnöstä täysin ilman korvausta, ennakkoluopuminen on osittain tehoton. Osittainen tehottomuus merkitsee sitä, että perillinen voi vaatia lakiosansa täysimääräisenä luopumisestaan huolimatta. Hän ei kuitenkaan voi esittää vaatimuksia lakiosan ylittävältä osalta. 44 Mikäli luopujalle on maksettu luopumisen johdosta täysimääräinen korvaus, jää luopujan osakasasema perittävän kuolinpesässä syntymättä. Hän ei saa pesän osakkaan oikeuksia. Tehokkaalla perinnöstä luopumisella perittävän eläessä rintaperillinen sulkee samalla myös oman sukuhaaransa pois perillispiiristä. 45 Mikäli luopuja kuolee ennen perittävää, ei annettu luopumistahdonilmaisu raukea. Perittävän kannalta luopumisella on sama merkitys, kuolipa luopuja ennen häntä tai ei. Perittävän on voitava luottaa siihen, että luopujan antama luopu- 42 Aarnio Kangas 2008, s Aarnio Kangas 2008, s Aarnio Kangas 2010, s Aarnio Kangas 2009, s\n25 misilmoitus on pätevä siitä riippumatta, elääkö perillinen perittävää kauemmin vai ei. 46 Mikäli lakiosaperillinen ei ole saanut ennakkoluopumisestaan lakiosaa vastaavaa kohtuullista korvausta tai jollei hänen puolisolleen testamentin tahi jälkeläisilleen lain tai testamentin nojalla tule lakiosaa vastaavaa omaisuutta, säilyy hän kuolinpesän osakkaana, kunnes lakiosariita on ratkaistu. 47 PK 18:1.2 kuuluu seuraavasti: Perillisen ja yleisjälkisäädöksen saajan katsotaan olevan osakkaita silloinkin, kun heidän oikeutensa on riidanalainen. Riidanalaisuussäännön johdosta luopujaperillinen on oikeutettu käyttämään kaikkia osakkaan suojakeinoja, kunnes kysymys siitä, onko asianomainen osakas vai ei, on ratkaistu. Riidanalaisen osakkuuden perusteella henkilö on mm. kutsuttava perunkirjoitukseen ja hän voi vaatia kuolinpesän luovuttamista virallisselvitykseen ja käynnistää toimitusjaon. 48 Mikäli luopumiskorvaus on kiistatta riittämätön (tai sitä ei ole maksettu lainkaan), pysyy luopuja kuolinpesän osakkaana jo yleisten sääntöjen nojalla. Mikäli perillinen väittää luopumiskorvausta riittämättömäksi ja muut osakkaat riittäväksi, jatkuu luopujan osakkuus riidanalaisuussäännön nojalla, kunnes perinnönjako on lainvoimaisesti toimitettu. 49 Lopuksi on vielä todettava, että ennakkoluopuminen on lähtökohtaisesti sitova ilman korvaustakin. Kuten Saarenpää aiheellisesti toteaa, on kirjallisuudessa ja siinä käytetyistä ilmaisuista johtuen joskus erehdytty luulemaan, että ennakkoluopuminen on mahdollista vain rahakorvausta vastaan. Tällaista pakkoperintöoikeutta laki ei tunne perillinen voi perittävän kuoltua vaatia lakiosaansa vastaavaa korvausta, ellei hän ole aiemmin saanut sitä Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2008, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Saarenpää DL 2004, s\n26 Ennakkoluopumisen verokohtelu Perintöverosääntely heijastuu myös ennakkoluopumisen käytettävyyteen. Kuten edellä on käynyt ilmi, lakiosaperillisen on saatava ennakkoluopumisesta lakiosaa vastaava kohtuullinen korvaus. Perittävän elinaikana annettuna se katsotaan lakiosaperilliselle annetuksi lahjaksi, jota verotetaan lahjaveroasteikon mukaan. Koska lahjaveroasteikko on ankarampi kuin perintöveroasteikko (ks. kappale 4), kannattaa omistajanvaihdos verotuksellisesti lykätä tapahtuvaksi perinnönjättäjän kuoleman johdosta tapahtuvaksi, jolloin sovelletaan perintöveroasteikkoa. 51 Perittävän näkökulmasta luopumisessa on luonnollisestikin se etu, että se lisää hänen mahdollisuuksiaan määrätä omaisuudestaan testamentilla. Perillisen kannalta ennakolliseen luopumiseen kannusti aikaisemmin useimmiten se, että perillinen halusi estää perintönsä joutumisen velkojilleen. Velkojien vaatimusten pelko on luopumismotiivina osaksi menettänyt merkityksensä konkurssi- ja ulosottolainsäädännön uudistuksen johdosta. Perillinen voi luopua perinnöstä velkojia sitovalla tavalla sekä ennen perittävän kuolemaa että määräedellytyksin vielä sen jälkeenkin (UK 4:81). Tähän palataan tutkielman luvuissa 7 ja 8. Nykyisin ennakkoluopumisen merkitys on korostetusti perintöverotuksellinen. 52 Luopumisen avulla voi hypätä yhden sukupolven ylitse ja siten vähentää maksettavan perintöveron määrää Perinnöstä luopuminen perittävän kuoleman jälkeen Kuten edellä jo on todettu, voimassa olevan oikeuden mukaan positiivinen perintösopimus on kielletty. Perittävän kuoltua hyväksyminen taas merkitsee disponointia: hyväksyjä määrää omasta oikeudestaan toisen hyväksi. 53 Nyt käsiteltävä määräämistoimi, perinnöstä luopuminen perittävän kuoleman jälkeen, on nähdäkseni huomattavasti yleisempää kuin edellä käsitelty ennakkoluopuminen. 51 Aarnio- Kangas 2009, s Kuten Saarenpää toteaa, ennakkoluopuminen on yksi tärkeä tapa järjestää jäämistösaantoja ja väestön ikääntymisen myötä ennakkoluopuminen on usein myös verotuksellisesti hyödyllinen ratkaisumalli. Saarenpää 2005, s Aarnio Kangas 2009, s\n27 Lyhyesti voidaan todeta, että mikäli luopuminen tapahtuu ehdoitta ja sijaan tuleva henkilö on PK 15:5:ssä tai OK 16:3:ssa tarkoitettu, kyse on perinnöstä luopumisesta sanan varsinaisessa merkityksessä. Luopuja jättäytyy pesästä pois ja hänen tilalleen tulee laissa määrätty sijaisperillinen. Luopujaperillinen ei ole perintöverovelvollinen, mikäli luopuminen ei ole ehdollinen ja se koskee koko perittävää omaisuutta. 54 Perittävän kuoleman jälkeen perillinen voi (ja verotuksellisten etujen saavuttamiseksi hänen myös tulee) luopua oikeudestaan vastikkeetta. Luopumiseen ei edes analogisesti sovelleta PK 17:1.2:ssa olevaa oikeusohjetta. 55 Tämä käy ilmi myös seuraavasta korkeimman oikeuden tuomiosta: A:n tytär B oli ennen A:n kuolemaa kirjallisesti ilmoittanut A:lle luopuvansa hänelle A:n jälkeen tulevasta perinnöstä. A:n kuoleman jälkeen antamassaan todistuksessa B on lausunut halunneensa em. ilmoituksessaan lopullisesti luopua perinnöstä sekä omasta että alaikäisen poikansa puolesta, koska A ei ollut hänen oikea isänsä. A:n sisarusten ajamassa, A:n tekemän testamentin peruuttamista koskevassa jutussa B:n luopuminen perinnöstä katsottiin päteväksi sekä hänen itsensä että poikansa osalta riippumatta siitä, oliko B saanut luopumisesta vastiketta vai ei. Jutun kantajilla oli siten oikeus ajaa kannettaan. 56 Siihen, miten edunvalvoja voi luopua perinnöstä myös valvottavan puolesta, palataan myöhemmin luvussa 5. Mikäli perillinen on joutunut vastuuseen vainajan (ja pesän) veloista, hän ei voi vapautua velkavastuusta luopumalla perinnöstä. 57 Tässä tutkielmassa ei kuitenkaan ole tarkoituksenmukaista perehtyä enemmälti siihen, miten osakkaalle syntyy velkavastuu. 54 Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s KKO 1988: Aarnio Kangas 2010, s\n28 Perinnöstä luopumisen addressaatti ja muoto Kuten aiemmin on todettu, perittävän eläessä luopumistahdonilmaisu annetaan perittävälle itselleen. Perittävän kuoleman jälkeen luopumistahdonilmaisulla ei ole samanlaista yksiselitteistä addressaattia, jolle tahdonilmaisu olisi annettava. Potentiaalisia ilmoituksen vastaanottajia ovat kaikki kuolinpesän osakkaat yhdessä, yksikin kuolinpesän osakas, pesänselvittäjä, pesänjakaja, testamentin toimeenpanija ja se, jonka hyväksi luopuminen tapahtuu eli sijaantuloperillinen (ex analogia PK 16:1, PK 16:3). Luopumisilmoitus voidaan antaa tiedoksi kenelle tahansa tai haluttaessa kaikille edellä mainituista henkilöistä. 58 Käytännössä luopumistahdonilmaisu annetaan useimmiten siten, että perittävän kuoltua perillisasemassa oleva henkilö hyväksyy sellaisen testamentin, jonka mukaan perillinen ei saa mitään jäämistöstä. 59 Tässä kirjoituksessa ei kuitenkaan käsitellä testamentin hyväksymisellä suoritettavaa perinnöstä luopumista. Perinnöstä luopumisen on perittävän kuoleman jälkeen tapahduttava kirjallisesti. Laissa tai sen esitöissä ei muotovaatimusta ole täsmennetty. Näin ollen asiakirjan todistamista ei voida vaatia. 60 Vähimmäisvaatimuksena on allekirjoitettu luopumisilmoitus. 61 Kuoleman jälkeen laadittavan luopumisasiakirjan muotoon soveltuu kaikki se, mitä edellä kappaleessa on lausuttu ennakkoluopumisen muodosta. Nyt käsiteltävä luopuminen saannosta tapahtuu yleensä siten, että ensisijaissaaja ilmoittaa heti perittävän kuoltua nimenomaisesti (kirjallisesti) luopuvansa saannosta ehdoitta (aktiivinen luopuminen). 62 Mikäli luopumisesta ei laadita erillistä asiakirjaa, vaan se sisältyy toiseen asiakirjaan (esim. perukirjaan 63 ), on luopumistarkoitus ilmaistava erityisen selkeästi ja yksilöidysti myöhempien tulkintaongelmien ja riitaisuuksien välttämiseksi. 64 Perukirjaan on liitettävä perinnöstä luopumista koskevan ilmoituksen jäljennös tai perukirjassa on annettava riittävän yksityiskohtainen selostus luopumisasiakirjan sisällöstä. Em. liittämispakon alaisesta asiakirjasta perukirjaan liitettäväksi 58 Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2010, s Aarnio Kangas 2008, s Aarnio Kangas 2009, s Puronen 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s\n29 riittää siis jäljennös ja alkuperäinen asiakirja tulee säilyttää perikunnan arkistossa. 65 Kuten jo aiemmin ennakkoluopumista käsiteltäessä on todettu, asiakirjan otsikointi ei ole olennaista, ratkaisevaa on oikeustoimen tarkoitus. Periaate tunnetaan Falsa demonstratio non nocet periaatteena Luopujaperillisen sijaantuloperillinen Perintökaaressa käsitettä perillisen jälkeläinen käytetään kuvaamaan sijaantuloperillisen asemaa. Jos rintaperillinen (primääriperillinen) on pätevästi luopunut perinnöstä, hänen sijaansa tulevat hänen jälkeläisensä (sekundääriperillinen). 67 Perinnöstä luopuneen osakkuus kuolinpesässä lakkaa ja pesän osakkaiksi tulevat luopujan sijaantuloperilliset. 68 Sijaantuloperillinen on jokainen perinnöstä luopuneen rintaperillisen lapsi, joka oli perintöön oikeutettu luopujavanhempansa jälkeen. He jakavat keskenään sen omaisuuden, joka olisi tullut heidän vanhemmalleen. Rintaperillisten perillisryhmässä vallitsee rajaton sijaantulo-oikeus (ius representationis). 69 Yleisemmin, ei siis ainoastaan rintaperillistä koskien, voidaan todeta, että luopujan osuus siirtyy sille, joka olisi ollut perintöön oikeutettu, jos luopuja olisi kuollut ennen perittävää (PK 15:5, PK 16:3). Luopuminen merkitsee siis vetäytymistä pesästä. 70 Taloustaito-lehdessä on esitetty asiaa valaiseva kysymys ja siihen annettu vastaus: Kysymys: Luopuisinko perinnöstä? 65 Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas Puronen Räbinä 2011, s Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2010, s Asiasta myös Aarnio Kangas Puronen Räbinä 2011, s\n30 Lapseton ja naimaton veljeni kuoli. Hänellä ei ollut testamenttia, joten me viisi sisarusta perimme hänet. Vanhempamme ovat jo kuolleet aiemmin. Minulla on kaksi lasta, joiden hyväksi ajattelin luopua perinnöstä. Maksavatko lapseni samansuuruisen perintöveron, jonka minäkin olisin joutunut maksamaan? Muut sisareni ovat myös lapsettomia. Jos hekin luopuisivat perinnöstä, kenelle heidän osuutensa menisi. Kuinka paljon siitä maksettaisiin perintöveroa? Verojuristi Georg Rosbäckin vastaus: Esittämässäsi tilanteessa perinnöstä luopuminen on hyvä tapa minimoida veroja. Perinnöstä luopumisen seurauksena perintöosuus menee sille henkilölle, joka olisi saanut perinnön, mikäli perinnöstä luopuja olisi kuollut ennen perittävää. Tilanteen hahmottaminen onnistuu parhaiten seuraamalla perintökaaren perimysjärjestystä. Jos ei lapsia tai puolisoa ole, perivät vanhemmat. Kuolleen vanhemman osuuden saavat perittävän veljet ja sisaret. Sisarten perillisryhmässä on rajoittamaton sijaantulo-oikeus, joten kuolleen ja perinnöstä luopuneen sisaren sijaan tulevat hänen jälkeläisensä. Sisarillasi ei siis ollut lapsia, joten perinnöstä luopuneen sisaren perintöosuus siirtyy muihin sukuhaaroihin. Jos kaikki sisaret sinä mukaan lukien luovutte perinnöstä, menee perintö kokonaisuudessaan kahdelle lapsellesi. Perintöveroasteikko on täysin sama sisaruksilla ja heidän jälkeläisillään(...)sinun lastesi yhteenlaskettu vero on kuitenkin pienempi kuin se vero, jonka olisit maksanut ottaessasi perinnön vastaan. Syy on se, että perintöosuuden pilkkoutuessa kahteen osaan kummallakin lapsella on oma ( ) vapaaosa( ) 71 Tilannetta, jossa toissijainen perillinen luopuu PK 3 luvun soveltamistilanteessa perinnöstä lesken kuoleman jälkeen, on käsiteltävä täysin samoin. Luopujan osuuden saa se, joka olisi sijaantuloa koskevien säännösten mukaan ollut perintöön oikeutettu, jos luopuja olisi kuollut. 71 Taloustaito,\n31 Luonnollisestikaan tehokkaan luopumisen jälkeen luopuja ei voi vaatia osuuttaan jäämistöstä siltä perilliseltä, jolle osuus on luopumisen johdosta annettu. Se, joka väittää perillisen luopuneen perinnöstään, on velvollinen näyttämään luopumisen toteen Luopumisen ulottaminen koskemaan koko sukuhaaraa Jos luopumistahdonilmaisusta ei käy ilmi, että luopuja on halunnut sulkea oman sukuhaaransa kokonaisuudessaan perinnöstä, luopumista on pidettävä vetäytymisenä pesästä. Kuten edellä on todettu, luopujan tilalle tulevat hänen sijaantuloperillisensä. Luopujaperillinen voi kuitenkin ulottaa luopumisensa koskemaan koko sukuhaaraansa. Kun koko sukuhaara suljetaan perinnöstä, kyseessä ei ole enää puhdas pesästä vetäytyminen. Perillinen on oikeustoimin puuttunut PK 16:3:n sijaantulomääräykseen. Hän on disponoinut oikeudestaan, eikä kyse enää ole perinnöstä luopumisesta vaan perintöosuuden luovutuksesta. Perintöverotuksessa luopujan katsotaan tällöin ottaneen koko perintöosuutensa vastaan ja hänelle syntyy perintöveron maksuvelvollisuus. Samalla ne henkilöt, joiden hyväksi luopuminen tapahtuu, ovat lahjaverovelvollisia. 73 Tällaisesta perintöosuuden luovutuksesta käytetään oikeuskirjallisuudessa myös nimitystä suunnattu luopuminen 74. Seuraava Taloustaito-lehdessä 75 julkaistu kysymys ja siihen annettu vastaus valottavat asiaa. Kysymys: Voinko luopua kokonaan perinnöstäni veljeni hyväksi verotuksellisesti tehokkaasti siten, etteivät myöskään lapseni ja lastenlapseni saa perintöä? Verojuristi Hannu Lignellin vastaus: 72 Aarnio Kangas 2009, s Aarnio Kangas 2009, s Lohi LM 1997, s Taloustaito,


14.03.2007 / Pihlajavesi, Pihlajavesi\n14.03.2007 Tulosuunnan pääopastin, jossa lisänä riippuvuuden puuttumismerkki. "Kärrynpyörä" otettiin ensi kertaa käyttöön Jt:ssä vuonna 1947.\nLiikennepaikka: Pihlajavesi Kuvauspaikka: Pihlajavesi\nLisätty: 15.03.2007 00:00\n15.03.2007 20:57 Juhani Pirttilahti: Iik, miten kauan tuo merkki saa olla nyt rauhassa tuolla. "Orgin teho" huomioon ottaen.\n15.03.2007 21:58 Jari Kuusinen: Iik, joka suuntaan harottanut lennätinlinja onkin jo näemmä raivattu viime kesän pölkynvaihdon yhteydessä, r-kele! Tuolla taitaa yhä kuitenkin olla ne aukiajettavat vaihteet? Kuva laittaa lisäksi pohtimaan jälleen talviajan tarpeellisuutta! ;)\n15.03.2007 22:04 Sami Hovi: Käsillä on yksi aikataulupalapelin perinteisistä "kiintopisteistä", Pihlajaveden puolenpäivän junakohtaus. Aukiajovaihde vie tästä suunnasta sivulle.\n15.03.2007 22:10 Jorma Rauhala: Pihlajaveden vieterivaihteille on jo luettu madonluvut. RHK:n ratatyönettisivuilta löytyy vihjettä. Talviajan tarpeellisuus: ymmärsinkö asian niin, että kun nyt oli kello noin 11.55, niin kannattaa valoisan ajan säästämisen takia viisareita siirtää runsaan viikon kuluttua eteenpäin, niin että tässä tapauksessa kello onkin jo noin 12.55? Suuri ero?\n15.03.2007 22:14 Jorma Rauhala: Samia jatkaen: Jos tämä junien kohtaus Pihlajavedellä tasan klo 12.00 onnistuu, niin voidaan todeta, että aamupäivä Suomen rautateillä on mennyt kohtuullisesti ja iltapäivään voidaan suhtautua optimistisesti :)


Millainen sveitsiläinen maidonkasvu on (Syötävät puutarhat) | Hyödyllisiä tietoja ja puutarhanhoitovihjeitä. Ammattimainen puutarhuriblogi!\nKoduleht » Syötävät puutarhat » Millainen sveitsiläinen maidonkasvu on\nKaikista vihanneksista, joita voit kasvattaa puutarhassasi, sveitsiläinen mannat on aina hauskinta. Tämän juurikkaan serkun syvät vihreät lehdet luovat dramaattisen taustan kirkkaille, pirteille varreille, jotka antavat väri-mellakin ainakin yhdelle puutarhan pienelle nurkkalle. Kun nuo hyvät valot alkavat yhtäkkiä näyttää surullisilta ja raa'ilta, on vaikeaa ottaa sitä henkilökohtaisesti. Sveitsiläisten mantelikasvien kuivuminen voi johtua useista erilaisista asioista.\nJos sinulla on sveitsiläinen maidonkasvikuitu, useimmat ovat melko yksinkertaisia korjata, kun taas toiset ovat hieman monimutkaisempia, mutta hyvä uutinen on, että aloittava puutarhuri voi puuttua niihin kaikkiin. Jos kasvit ovat kuivumassa, tässä on joitain yleisiä syitä harkitsemaan ja kuinka voit auttaa herätetyn sveitsiläisen mantelin palautumista:\nKuuma, suora aurinko. Saavatko kasvit päivän kuumin aurinko? Vai kasvavatko ne yleensä kuumalla säällä? Jos he tekevät varmuuskopion heti, kun se alkaa jäähtyä, he ovat todennäköisesti vain auringon kuormittamia. Voit lisätä lisää multaa yrittääksesi vangita enemmän kosteutta juurtensa läheisyyteen pitääksesi sveitsiläisen mangandin viileämpänä, pystyttääksesi varjokankaan, joka estää osan auringosta pahimmassa päivässä, tai molemmat. Kasvit kiittää sinua.\nLehti kaivostyöläiset. Yleensä lehtikaivostyöt jättävät pitkät, aaltoilevat tunnelit lehtiin, mutta joskus niitä on vaikea nähdä, etenkin lehtiä, joilla on kuvioita kuten kalkkunan. Sen sijaan, etsi pieniä rivejä pieniä valkoisia kapseleita. Tämä on vihje siitä, että lehtien kaivostyöläiset ovat läsnä. Poista saastuneet kasvit, koska näitä yksilöitä ei voida pelastaa.\nMutta voit säästää laastarin peittämällä terveet kasvit seulalla, jotta lehtien kaivosaikuiset eivät pääse purkautumaan ja keräämään lisää munia ja murskaamaan maaperää niin paljon kuin mahdollista haudatakseen kaikki pintaan lepäävät toukat syvemmälle, jotta toivottavasti voidaan estää uusien aikuisten syntymistä. Suositellaan vuorottelua viljelykasvien, kuten nauristen kanssa, jotka eivät huomaa lehtimyllystä.\nHomeen tai homeen. Ovatko mantelipähkinän lehdet väriltään, sumea tai peittyvätkö muuten outoihin kohtiin? He voivat kärsiä yhdestä monista yleisistä puutarhamuodoista tai hometta, jotka varjelevat maaperässä ja kukoistavat korkean kosteuden olosuhteissa, kuten ne, jotka syntyvät lähellä maata, kun tiiviisti pakattuja kasveja kastetaan säännöllisesti. Jauhe, ruoste ja lehtipisteet ovat melko helppo ratkaista. Kuparisien torjunta-aineet voivat tehdä niistä lyhytaikaista työtä. Varmista, että ohuke mandaaninjalusta on vähän, jotta myös ilmavirta saadaan lisää.


Opel Astra 5-ov Enjoy 1,7 CDTI Ecotec - Rahoituskorko 2,99% ja 1. erä joulukuussa ! Viistoperä 2012 - Vaihtoauto - Nettiauto\n5-ov Enjoy 1,7 CDTI Ecotec - Rahoituskorko 2,99% ja 1. erä joulukuussa !\nOpel Astra 5-ov Enjoy 1,7 CDTI Ecotec - Rahoituskorko 2,99% ja 1. erä joulukuussa !\nSuomi-auto, Huollettu 9/2017 (103tkm), kesä-ja talvirenkaat vanteineen, Ajovakauden hallintajärjestelmä, Ilmastointilaite, sisäilmansuodatin, Vakionopeudensäädin, Ajotietokone ja Check Control, Ohjauspyörän säätö, korkeus- sekä syvyyssuunnassa, säätyvä tehostus, Turvatyynyt edessä, sivuturvatyynyt ja verhoturvatyynyt, ABS-jarrut, levyt edessä ja takana, hätäjarrutustehostin ja kaarrejarrutuksen hallinta, Sähkösäätöiset etusivuikkunat, Sähkös...Lue lisää »\nSuomi-auto, Huollettu 9/2017 (103tkm), kesä-ja talvirenkaat vanteineen, Ajovakauden hallintajärjestelmä, Ilmastointilaite, sisäilmansuodatin, Vakionopeudensäädin, Ajotietokone ja Check Control, Ohjauspyörän säätö, korkeus- sekä syvyyssuunnassa, säätyvä tehostus, Turvatyynyt edessä, sivuturvatyynyt ja verhoturvatyynyt, ABS-jarrut, levyt edessä ja takana, hätäjarrutustehostin ja kaarrejarrutuksen hallinta, Sähkösäätöiset etusivuikkunat, Sähkösäätöiset ulkopeilit, lämmitetyt, Lämminilmakanavat taakse, 40/60 suhteessa jaettava takaistuimen selkänoja, Aktiiviset pääntuet edessä, säädettävät, Etumatkustajan istuimessa 2-suuntaiset säädöt, Keski-istuimen pääntuki takana, Kuljettajan istuimen 4-suuntaiset säädöt, Lämmitettävät etuistuimet, Säilytystaskut etuistuimien selkänojassa, Takaistuimen kyynärnoja ja suksiluukku, Ohjauspyörä, 3-puolainen (sis. UC3 radion/CD:n kaukosäätö ja K34 vakionopeuden säädin), Lämmitettävä ohjauspyörä, Isofix-Kiinnikkeet Piilota »\nNettiauto ID 9077490


Suviseuralaiset jonottivat Muhoksen Matokorpeen jo ennen alueen aukeamista – pahimpien ruuhkahuippujen ennustetaan ajoittuvan iltoihin | Pohjois-Suomi | Kaleva.fi\nEtusivu Pohjois-Suomi Suviseuralaiset jonottivat Muhoksen Matokorpeen jo ennen alueen aukeamista – pahimpien ruuhkahuippujen ennustetaan ajoittuvan iltoihin\nMuhoksen Matokorventie kävi keskiviikkoaamuna paikoitellen ahtaaksi, kun suviseuravieraat jonottivat majoitusalueelle pääsyä KUVA: Jarmo Kontiainen\nPohjois-Suomi 26.6.2019 13:38 | Päivitetty 26.6.2019 23:29\nSuviseurojen kenttä avattiin Muhoksen Matokorvessa keskiviikkoaamuna jo hieman ennen yhdeksää. Virallisesti kentän piti avautua yhdeksältä, mutta ruuhkan purkamiseksi se päätettiin avata aiemmin. Viime vuosina varsinaiset ruuhkat ovat kuitenkin keskittyneet iltoihin.\nPuoli yhdeksän aikaan matkailuautojonon häntä oli melkein Valtatiellä asti, mutta pahimmillaan jono ylsi Muhoksen Halpa-Hallin tienoille. Ruuhka väheni kuitenkin alle puolessa tunnissa, kun matkailijoita alettiin päästämään Matokorvessa sijaitsevalle majoituskentälle. Yksi syy pitkiin jonoihin oli, että suviseuralaiset halusivat saada leirinsä pystytettyä aitiopaikalle eli mahdollisimman lähelle keskuskenttää. Alueen keskuskentän koillispuolella ensimmäiset majoitusrivit olivat jo kello yhdeksään mennessä täynnä.\nSuviseurojen liikennetoimikunnan ennuste alueelle on noin 18 000 kalustoyksikköä ja lähes 80 000 seuravierasta. Suviseurojen ohjelma alkaa torstaina, mutta viralliset avajaiset ovat perjantaina. Tapahtuma loppuu maanantaina päätösseuroihin, jonka yhteydessä vierailijat toivotetaan tervetulleeksi ensi vuoden suviseuroihin Reisjärvelle.\nJuttun kommentointi on päättynyt klo 23:29.\n22 joka päivä 26.6.2019 23:19\nNopeusrajoitukset eivät ilmeisesti koske seuroille menijöitä. Vt22:lla on huomenna vielä valtiolle tarjolla paljon rahaa. Sinne vaan tutkan kanssa laittamaan valtion talous kuntoon.\n:) 26.6.2019 22:49\nHankalaa tämä ihmiselämä ku ei koskaan mikään oo hyvä olipa menot tai kemut sitten minkälaiset tahansa. Jokaisella oikeus osallistua/olla osallistumatta.\nminna719 (rekisteröitynyt käyttäjä) 26.6.2019 22:49\nAjotyötä Oulu-Muhos välillä tekevänä yli 20v ahan täytyy sanoa, että kyllä on Jumalan Lapsilla aika kova kaasujalka, vaikka perässä kulkee se ausuntovaunullinen kakaroita. Tänäänkin jo aamusta/päivästä piti tätä väliä sahata ennen ruuhkia monta kertaa, niin jo edessä vedettiin rakoa vaikka 80kmn alueella omassa autossa oli rajoitin on 83km niin edessä oli kiire sanan äärelle. Takana oli 3 karavaanaria puskurit persiissä kiinni kun veli edessä pääsi paikalle aiemmin. Malttia, eikö se Jeesus rakasta kaikkia?\nPride 26.6.2019 22:24\nHöpö höpö, vain omat otetaan töihin ja kovemmalla palkalla. Menkää itteenne\nHeeeeee 26.6.2019 21:47\nKehuvat ettei järjestysongelmia ole ?? No päästäkää vaikka 20 000 alle 20 vuotiasta 100 km eri paikkaan sanaa kuulemaan ilman\nisää ja äitiä ja perhettä ja naapurin perhettä ja sukulaisien perhettä niin luetaan Kalevasta miten meni :)\nPeriferian filosofi 26.6.2019 19:51\nTäällä sitä näyttää kovasti olevan parjaukset käynnissä. Ihmetellään Matokorven porukkaa laumasieluseksi ym. Vertailun vuoksi tuotaneen esille, että toisella puolella Suomea 100 00 ihmistä huitelee tosin sekin ja seksuaalisuuden nimissä - ja kirkkokin mukana menossa. Että kumpikohan se on pikku sielusempaa ja laumahenkisyyttä?\nMisäs ovat ko. tapahtuman hiilijalan jäljen huutelijat?\nTuotaneen esille, että en kuulu kumpaakaan poppooseen, mutta mielestäni vain toisen tapahtuman parjaus on hyväksyttyä. Jokainen päätelköön ja miettikööt itse kumman tapahtuman.\nTämä viikko kuvaa hyvin myös sitä, kumman perässä (usko vs. seksi ja eksuaalisuus) on tämän yhteiskunnan silmissä nykyään oikein 'juosta ja saarnata'.\njonoja ja muita ihmeellisyyksiä 26.6.2019 19:24\nOn se hyvä, että sanan kuuloon menee useampi ja kun autoja on tarpeeksi, tulee siitä yleensä jono. Näin yksinkertaista se on, kun täällä kovin moni on ihmetellyt jonon syntymistä. Joku ihmetteli porttien aukaisua. No, nehän aukeavat, kun järjestäjät sen sallivat ja ovat siitä ilmoittaneet ajoissa seuraväelle. Toinen ihmetteli, että mennään kuuntelemaan satuja. No, Suomi on vapaa maa ja vielä ei tarvitse kysyä naapurilta, että mihin sitä saa osallistua ja mennä. Moni tänä päivänä voisi todella kuunnellakin satuja, koska nekin ovat erittäin opettavaisia monissa tapauksissa. Moni yritti tahallaan häpäistä paikalle menijöitä - no, sekin on sallittu ja toivottavasti näillä ihmisillä on sen jälkeen mukava olo.\nÄäripäät yhteen 26.6.2019 18:54\nPride ja suviseurat samalle peltoaukealle tutustumaan toisiinsa.\nMelkeen 200k elollista yhdessä bilettämässä. Ois tosi hieno tilaisuus.\nErikseen kiitos 26.6.2019 20:50\nHah, ei haluais ilon ja rakkauden juhlaa Prideä viettää helvetillä uhkaavien tiukkapipojen seurassa! :) Voidaan kukin kyllä juhlia omia tärkeitä asioita ihan erikseen, kiitos.\nRäsäsenmargus 26.6.2019 18:43\nKyllä kannatti rynniä etunenässä pistämään vaunua paikoilleen siinä ennen yheksää! Ei olluna jonoja ja päästiin mahoton hyvälle paikalle ihan kentän viereen! 20 minuuttia myöhemmin jonotusta ois tullu usiampi tunti!\nee_ 26.6.2019 22:23\nvoi lempo ja elläimenkäsi, noin toimii mahottoman viisas!\nTykkimies10 (rekisteröitynyt käyttäjä) 26.6.2019 18:23\nNäin yleisesti ottaen, siistiä sakkia ovat, jos vaikka vertaa Quustokin sakkiin jotka sotkevat koko kaupungin, jonka siivoamisen maksaa veronmaksajat. En kuulu kumpaankaan leiriin, mutta nähty on.\nMuhokselta terveisiä 26.6.2019 18:19\nNäitä kommentteja lukiessa ei voi kuin ihmetellä tätä todellista suvaitsemattomuutta ja tahallista kiusaamista. Todellinen suvaitsevaisuus näkyy siinä miten kohtaat erilaisen ihmisen omassa ympäristössäsi. On pride kulkueet, puhutaan miten kaikkien pitää saada elää omanlaista elämää mutta kun puhutaan vanhoillislestadiolaisista, vihapuhe onkin sallittua ja suvaitsemattomuus ja tietämättömyys paistaa lähes jokaisesta kommentista. Menkää paikan päälle tutustumaan, leppoisaa rauhallista oloa kenttä täynnä. Tavallisia, ystävällisiä ja kunnollisia ihmisiä. Työkavereistani ahkerimmat ovat juuri tätä porukkaa. Ei ole aikuisten kirjoituksia nämä mitä täältä saa lukea.\nNo näinhän se on 26.6.2019 20:44\nPikkulasten kommentointia - ei ne huomaa että pääosa uskovista on kurinalaista väkeä joille perinteiset hyvät ja myönteiset arvot ja asiat on tärkeitä. Sen varassa me elämme että ihmiset haluaa tehdä oikein ja olla hyödyksi muillekin kuin itselleen. Se on sitten ihan se ja sama mihin uskoo se usko on vaan pieni juttu siinä kokonaisuudessa.\nkysyn 26.6.2019 21:57\nPääosa uskovaisista on kurinalaista väkeä. Tarkoitatko sillä, että kuri ennetaan lahkon sisäisissä säännöissä, jolloin ei poiketa saarnamiesten antamiasa ohjeista? Tämä mitä sanot, olla hyöduksi muillekin kuin itselle, tarkoitatko näitä kiertäviä ikkuna ym remonttikauppiaita?\njeespä jees 26.6.2019 22:26\nolen kuullut kun lestatiolaistyttö oli sanonut ala-asteella toiselle, että sinä et pääse taivaaseen. Tämä on riitti minulle ja erosin kirkosta.\nAhkerimmista ahkerin 26.6.2019 21:39\nPikkusenko yleiskehuja? Tavallisia,ystävällisiä,kunnollisia,ahkerimmat työkaverit on tätä porukkaa.Olen nähnyt noitakin mutta enemmän\non tullut vastaan syntisen seläntakana kieroilijoita, turhan ylityön tekijöitä, työpaikalla istuskelijoita. Ei taida kaikki mahtua tuohon kaavaan.\nEli samassa veneessä meidän syntisten kanssa olette me vain ymmärretään se totuus.\nOulusta myös sinne 26.6.2019 21:55\nKyllä Pride on ihan viha- ja törkypuheiden kärjessä näillä reppanoitten kommenttiosioilla koko maan mediat huomioonotettuna.\nItselleni on ihan ok molemmat tapahtumat. En ole niistä sen enenpää kiinnostunut, eikä toisaalta minun eläämäni hetkauta.\nAaettä 26.6.2019 18:16\nMenen Matokorpeen ja pääsen taivaaseen.


Päihdelinkin keskustelualue • katso viestiketjua - Pimeydestä valoon!\nKirjoittaja venco » 12.2.2020 22:06:10\nHaluan ensimmäiseksi pyytää anteeksi teiltä/heiltä, joita olen jollakin tapaa loukannut. Esimerkkinä viesti, jossa esitin itsemurhaa, vaikka olin ulkomailla lomalla. Huomionhakua se jollakin tapaa oli, kai. Sairauksieni taakse en voi tässä mennä. Tyhmä mikä tyhmä.\nOlen "yrittänyt kaikki keinot", joita ihminen voi yrittää rahapelien lopettamiseksi. Siltä ainakin tuntuu. Mikään "ei ole minua auttanut". Tällä hetkellä olen peli poikki - ohjelman jonossa ja käyn a-klinikalla. Tuntuu, että paras apu, jota olen saanut tähän mennessä on tuo nykyinen sosiaaliterapeutti a-klinikalla.\nEn tiedä auttaako kirjoittaminen, mutta aion nyt kirjoittaa tähän ketjuun paljon useammin kuin ennen. Pitäen tällä kertaa fiksun linjan.\nTänään pelitön päivä nro 2.\nRe: Pimeydestä valoon!\nKirjoittaja Msdreamer » 13.2.2020 10:38:24\nHyvä kuulla että olet vähän jotenkin herännyt. Kun näin sulta tämän uuden aloituksen, niin kieltämättä tuli ensin ajatus että mitä nyt taas. Nyt vaan alkuun vauva-askelia hattu kourassa. Ei täällä kovin moni muukaan ole ylpeä tekosistaan...\nKirjoittaja coolgrape79 » 13.2.2020 17:39:54\nKäyn juuri itse peli poikki ohjelmaa läpi, tuntuu ihan hyödylliselle vaikka olen hyvin skeptinen ollut näitä nykyajan nettiterapioita vastaan. Kerran viikossa oleva juttelu terapeutin kanssa on itseä jeesannut.\nKirjoittaja venco » 20.2.2020 16:49:07\nKäyttörahapäivät saavat minut lähes aina repsastamaan rahapeleihin. Niin kävi tänäänkin ikävä kyllä. Tappio -14€ tänään. Minulla on tapana valehdella itselleni siten, että menen kauppaan tai kioskille ostamaan postimerkin, jonka jälkeen pelaan pelikoneita. Toimin näin, vaikka en tarvitse postimerkkiä. Joskus taannoin ajattelin, että ostan postimerkin, koska se on halpa ja minulle jää enemmän pelirahaa. Miksi ostan postimerkin sitten? Syy on se, että valehtelen itselleni, että en olisi rahapeliriippuvainen. Olen ajatellut, että teen näin niin myyjät eivät oleta minun olevan rahapeliriippuvainen. Tänään tarvitsin yhtä postimerkkiä ja etseinkin niitä ympäri asuntoa, koska tiesin niitä olevan jossain. Lopulta löysin postimerkkejä 30kpl. Nykyhinnoilla niihin on uponnut tasan 48€ ja kun olen pelannut rahapelejä myös jokaisella 30 eri kerralla tuo postimerkkien "kokonaissumma" on varmasti jotakuinkin 300€ vähintään. Nyt myös kun mietin, että olen käynyt samassa kioskissa ja kaupassa niin myyjät aivan varmasti tietävät minun olevan rahapeliriippuvainen.\nLaitoin tänään viestiä eräälle läheiselle sukulaiselleni. Soveimme, että kun me näemme seuraavan kerran teemme eräänlaisen "sotasuunnitelman". Millaisen? Minä annan pankin avainlukulistan hänelle säilöön. Enkä tule saamaan pankin avainlukulistaa takaisin ennen, kun on kesä. Laitamme veikkauksen sivuilla pankkikortin pelaamiseston ja vaihdamme salasanan site, että minä en tiedä sitä. Enkä tule tietämään sitä ikinä. Ja jos minä tarvitsen pankkini avainlukulistaa saan käyttää sitä vain tämän sukulaisen valvovien silmien alla.\nHävettää ja masentaa tämä. Nyt ei ole kuin suunta eteenpäin\nKirjoittaja peluriEx » 20.2.2020 17:29:15\nHyvä suunnitelma! Estää rahansiirrot uhkapeleihin. Joo, kyllä lähikioskin myyjät tuntevat minutkin peliongelmaisena. Kerran pelasin iäisyyden ja kun menin kassalle ostamaan kahvin totesi myyjä, että 'tosi kauan pelasit, mä vähän kattelin'. Olin niin uppoutunut peliin, että hävetti, että se huomataan. Tsemppiä kovasti!\nKirjoittaja Mävaan » 23.2.2020 14:03:54\nvenco kirjoitti: Käyttörahapäivät saavat minut lähes aina repsastamaan rahapeleihin. Niin kävi tänäänkin ikävä kyllä. Tappio -14€ tänään. Minulla on tapana valehdella itselleni siten, että menen kauppaan tai kioskille ostamaan postimerkin, jonka jälkeen pelaan pelikoneita. Toimin näin, vaikka en tarvitse postimerkkiä. Joskus taannoin ajattelin, että ostan postimerkin, koska se on halpa ja minulle jää enemmän pelirahaa. Miksi ostan postimerkin sitten? Syy on se, että valehtelen itselleni, että en olisi rahapeliriippuvainen. Olen ajatellut, että teen näin niin myyjät eivät oleta minun olevan rahapeliriippuvainen. Tänään tarvitsin yhtä postimerkkiä ja etseinkin niitä ympäri asuntoa, koska tiesin niitä olevan jossain. Lopulta löysin postimerkkejä 30kpl. Nykyhinnoilla niihin on uponnut tasan 48€ ja kun olen pelannut rahapelejä myös jokaisella 30 eri kerralla tuo postimerkkien "kokonaissumma" on varmasti jotakuinkin 300€ vähintään. Nyt myös kun mietin, että olen käynyt samassa kioskissa ja kaupassa niin myyjät aivan varmasti tietävät minun olevan rahapeliriippuvainen.\nAnteeksi, mutta en voi muuta kun nauraa tolle peliongelmaisen tyypillisen pettämöttömälle logiikalle En tosiaan tarkota pahalla, sillä ymmärrän varsin hyvin ton postimerkkien oston ja peittelyn. Mutta tosiaan, niinhän se varmasti on, että muut tajuavat jo ennenkuin itse edes tajuat ajatella että voisit "jäädä kiinni" jollekin.\nMä en ole koskaan "kehdannut" pelata pelikoneita, missään, en itseasiassa ole koskaan ees kokeillut ja nykyään en ees uskaltais kokeilla. Ja uskokaa tai älkää, välillä sitä katsoo niitä pelaajia jotka kauan siinä koneella roikkuu- päivästä toiseen, vähän säälien, " eikö tollakaan muuta tekemistä ole, tai miten on niin höhlä että tuhlaa rahansa noihin". Siis oikeesti, ajatelkaa, mulla ei tosiaan ole varaa ajatella peliongelmaisena noin ja silti se ajatus käy päässä. Kai se on sitä, kun oma ongelma on piilossa muilta- nettipeleissä, oon muka olevinani parempi ihminen tai jotain kun en ole RAYn pelikoneisiin sortunut\nJoten kyllä, ne myyjät tunnistaa varmasti jos jollain on peliongelma.\nKirjoittaja ongelmapelaaja » 26.2.2020 22:04:16\nPimeydestä valoon! Ihana aloitus ketjulle. Taidat kulkea aloittaja samaa polkua kuin minäkin. Oma taival on myös jälleen uuden alussa, päivä 1. Tätä matkaa tukemaan ja innoittamaan perustin blogin. Toivon, että käyt lukemassa ja ottamassa kantaa. Ehkä se auttaa sinuakin vertaistuen merkeissä, samaa toivon itsekin blogilta saavani.\nKirjoittaja venco » 13.3.2020 16:36:58\nKoronaviruksesta johtuen veikkaus laittaa pelikoneet kiinni. Paras asia koko koronaviruksessa, koska minä en pysty pelaamaan kuin pelikoneita käteisellä. Muita pelejä en halua edes pelata. 0 pelitöntä päivää.\nKirjoittaja Pelionneton » 13.3.2020 17:04:43\nNiinpä, paras ja ehkä ainoa hyvä asia koronaviruksessa on se, että se on ainoa joka kykeni siihen, mihin kukaan eikä mikään muu ole kyennyt yli vuosikymmenen yrittämisestä huolimatta, eli sulki pelikoneet edes hetkeksi. Toivottavasti tämä olisi monelle peliautomaattiongelmaiselle loppuiän pelaamattomuuden alku.\nKirjoittaja pelitöntulevaisuus » 13.3.2020 23:35:49\nSamalla koronavirus pistää aika ison siivun urheiluvedonlyönnistä jäihin. Saas nähdä, mitä nuo ulkomaiset vedonlyöntiyhtiöt keksivät tilalle, jos keksivät... Toivon myös, että Las Vegas saa oman kärsimyksensä tästä viruksesta. Ainakaan kukaan Euroopasta ei sinne matkusta kuukauteen. Positiivista siis.\nVeikkauksen päätös on mitä parhain, vaikken koskaan itse ole pelannut koneilla nuoruuden yhtä kokeilua lukuunottamatta, sillä ne koneet ovat aika varmoja mikrobien levittämispaikkoja. Toisaalta netti on vielä tarjolla, mutta Maltallakin on jo 18 koronavirustapausta.\nEditoin, eilen minulla oli vieraita ja kirjoitin tyhmästi kuivapelaamisesta. Tämä korona saattaa olla ihan hyvä herätys kaikille, ja veikkaukselta oli moraalisesti kunnioitettava teko sulkea nuo mikrobiautomaatit. Toivon kuitenkin, ettei tämä pandemia koettele liikaa meistä ketään.\nKirjoittaja venco » 17.3.2020 21:31:55\nNeljäs pelitön päivä. Olen yrittänyt päästä pelaamaan nettikasinolle, mutta mikään nettikasino ei päästä, koska olen sulkenut kaikki. Kuivapelaamista en ole harrastanut. Frisbeegolfia ja patikointia olen harrastanut.