Ohjaamo tavoitti nuoret vaikuttajamarkkinoinnilla - Viestintätoimisto Drum Ohjaamo tavoitti nuoret vaikuttajamarkkinoinnilla - Viestintätoimisto Drum\nEtusivu / Työt ja asiakkaat / yhteiskunnallinen viestintä / Ohjaamo tavoitti nuoret vaikuttajamarkkinoinnilla\nOhjaamo tavoitti nuoret vaikuttajamarkkinoinnilla\nkampanja, sisältömarkkinointi, sosiaalinen media, vaikuttajayhteistyö, yhteiskunnallinen viestintä\nYli 3 000 nuorta jäi tänä vuonna syystä tai toisesta ilman toisen asteen koulutuspaikkaa. Ohjaamo halusi tavoittaa nuoret ja ohjata maksuttoman neuvonnan pariin.\nOhjaamo on paikka, joka tarjoaa kaikille alle 30-vuotiaille maksutonta apua ja tukea monenlaisiin asioihin opiskelusta ja työllistymisestä asumiseen sekä kaikkeen näiden väliltä. Toimipisteitä Ohjaamolla on noin 50 eri puolilla Suomea Rovaniemeltä Helsinkiin.\nSyksyllä 2018 Ohjaamo halusi tavoittaa nuoret – ja erityisesti pojat –, jotka ovat vailla opiskelu- tai työpaikkaa ja vaarassa tippua tyhjän päälle.\nKuinka tavoittaa mainonnalta piileksivä kohderyhmä?\nNuoret ovat haasteellinen kohderyhmä, sillä he haluavat vaikuttaa siihen, mitä sisältöjä he näkevät ja missä. He myös suhtautuvat kuluttamaansa sisältöön kriittisesti: ollakseen kiinnostavaa sisällön pitää olla heidän näköistään ja tuntuistaan. Lisäksi jo yli puolet alle 25-vuotiaista suomalaisista käyttää mainosten esto-ohjelmia, joten perinteinen maksettu online-mainonta ei heitä löydä.\nVastauksena haasteeseen suunnittelimme tube-kampanjan yhdessä supersuositun Justimusfilms-sketsiryhmän kanssa.\nRohkea lähestyminen arkaan aiheeseen\nKampanjassa ei haluttu alleviivata nuorten syrjäytymistä, sillä Ohjaamo tarjoaa apua niin pieniin kuin suuriinkin ongelmiin. Kampanjan lähtökohtana toimi Drumin ideoima kattoajatus nuorten halusta löytää oikotie onneen. Ajatus jaloistui Justimusfilmsin käsissä reilun viiden minuutin mittaiseksi YouTube-sketsiksi. Videolla päähenkilö Hannu on katkaissut välit kavereihin ja muuttanut asuntoautoon asumaan.\nJustimusfilms ideoi Drumin kattoajatuksen avulla viihdyttävän YouTube-sketsin, joka tavoitti kohdeyleisönsä.\nDrum suunnitteli ja jalkautti mainontamateriaalit Ohjaamon verkkosivuille sekä sosiaalisen median kanaviin. Tuotimme myös kampanjajulisteen kouluihin ja muihin paikkoihin, joissa nuoret viettävät luonnostaan aikaa. Vastaavasti Justimusfilmsin pojat rummuttivat kampanjaviestejä Instagram-kanavallaan kampanjan startatessa.\nVideo nousi heti julkaisun jälkeen Youtuben trending-listan sijalle #4 säilyttäen paikkansa listalla yli viikon. Ensimmäisen viikon aikana video keräsi huikeat 240 000 katselua – ja katseluita kertyy edelleen. Kaikki online-kampanjatoimenpiteet tavoittivat satoja tuhansia nuoria ja generoivat yhteensä noin 730 000 näyttökertaa.\nJustimusfilms osoittautui oikeaksi kumppaniksi myös tavoitetun kohderyhmän perusteella, sillä 83 % videon katsojista oli 13–34-vuotiaita ja miesten osuus katsojista oli noin 80 %. Kohderyhmä suorastaan rakastui videoon: 99 % videon tykkäyksistä oli positiivisia yläpeukkuja ja videota on jaettu noin 1 500 kertaa. Videota myös kommentoitiin ahkerasti, yhteensä lähes 900 kertaa.\nKatso Hukassa-sketsi täältä!


EU:n työ- ja sosiaaliministerit keskustelevat työmarkkinoiden osallisuuden para - Sosiaali- ja terveysministeriö\nEU:n työ- ja sosiaaliministerit keskustelevat työmarkkinoiden osallisuuden para\nRuotsin EU-puheenjohtajakauden epävirallisessa työ- ja sosiaaliministerikokouksessa 8.-9. heinäkuuta Jönköpingissä keskustellaan työmarkkinoiden osallisuuden parantamisesta aktiivisen työmarkkinapolitiikan ja sosiaaliturvapolitiikan avulla. Suomea kokouksessa edustavat sosiaali- ja terveysministeri Liisa Hyssälä ja työministeri Anni Sinnemäki.\nMinisterit keskustelevat seuraavista asioista: finanssi- ja talouskriisin vaikutusten hallitseminen työllistymistä lisäämällä, työllistymisen edistäminen tehokkaiden työmarkkinauudistusten avulla ja työllistymisen edistäminen aktiivisen sosiaaliturvapolitiikan avulla.\nSuomi kannattaa puheenjohtajamaa Ruotsin näkemyksiä sellaisten toimien kehittämisestä, joilla tuetaan ihmisten työmarkkinoille osallistumista ja edistetään työmarkkinoilta syrjäytyneiden uudelleentyöllistymistä. Suomi kannattaa myös näkemystä, jonka mukaan jäsenmaiden välinen kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihto tukee työmarkkinaosallistumisen edistämistä.\nSuomi pitää tärkeänä, että myös talouskriisin aikana sosiaaliturvajärjestelmää uudistetaan ja että uudistuksilla voidaan vastata pitkän aikavälin haasteisiin. Tällaisia ovat esimerkiksi muutokset, joilla pidennetään työuria ja parannetaan mahdollisuuksia palata töihin.\nEpävirallisen neuvoston lounaskeskustelun aiheena on työaikadirektiivi. Puheenjohtajamaa on kiinnostunut jäsenmaiden näkemyksiä siihen halutaanko nykyistä työaikalainsäädäntöä edelleen muuttaa ja mitkä ovat ratkaisuun liittyvät ydinkysymykset.\nNeuvotteleva virkamies Merja Huovinen, STM, puh. +358 50 364 7816\nNeuvotteleva virkamies Pauliina Porkka, TEM, puh. +358 50 396 0336


Marco Bjurströmin isoäiti häpesi silmät päästään tanssijan lakkiaisasua – yo-kirjoitusten lopputulos mykisti: ”Mummi oli puulla päähän lyöty” - Viihde - Ilta-Sanomat\nMarco Bjurströmin isoäiti häpesi silmät päästään tanssijan lakkiaisasua – yo-kirjoitusten lopputulos mykisti: ”Mummi oli puulla päähän lyöty”\nMarco Bjurström kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1985. Hänen isoäitinsä yllättyi, kun yo-kokeiden tulokset julkistettiin.\nMarco Bjurström kirjoitti ylioppilaaksi huippuarvosanoin.\nTanssiopettaja Marco Bjurströmillä on lukiosta lämpimät muistot. Helsinkiläisen, sittemmin jo lakkautetun, Käpylän lukion käynyt koreografi ja yrittäjä kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1985. Bjurström muistelee, että tuolloin 1980-luku oli parhaimmillaan ja muoti sen mukaista.\n– Minulla oli lakkiaispäivänä vaaleankeltainen, pastellinsävyinen, ylisuuri takki, jossa oli olkatoppausta ja housut samaa sarjaa. Mummini oli niin vihainen, että ”kuinka sä voit mennä sinne ottamaan pyjamassa sen lakin vastaan?”, Bjurström kertoo.\n– Ylioppilaskuvassani mummia huolettanut ylisuuri takki pilkottaa vain vähän, mutta siitä voi kuvitella, millainen asu kokonaisuudessaan oli, hän nauraa.\nMarco Bjurström, yrittäjä. Kevään 1985 ylioppilas, Käpylän lukio.\nBumtsiBum!-sarjasta koko kansan suosikiksi 1990-luvulla noussut Bjurstöm teki jo lukioaikanaan runsaasti töitä tanssijana. Myös nuoren miehen kiireisyys huoletti koulumenestyksen perään kuuluttanutta isoäitiä.\n– Hän oli huolissaan, koska tein paljon tanssikeikkaa, että miten koulu hoituu. Ennen tuloksia käytiin keskustelu: ”Kun se ylioppilastutkintolautakunta ei tunne sinua kuten opettajat, niin et saakaan enää hyviä arvosanoja”. Kun tulos, 6 ällää tuli, oli mummi puulla päähän lyöty.\nBjurströmin lakkiaispäivä sujui mukavissa merkeissä yhdessä hänen luokkansa kanssa.\n– Meillä oli todella hyvä ryhmähenki ja halusimme juhlia vähän eri tavalla kuin muut. Menimme Haikon kartanoon ja vietimme siellä ikimuistoisen illan. Muilla vierailla saattoi olla kestämistä.\nKatso lista tämän kevään kaikista ylioppilaista täältä!\nKotimaa 25.5.2018 15:54


Tulosta sivu - ON Semiconductors lopettaa CCD-kennojen valmistuksen\nTähtikuvaus => CCD-kamerat => Aiheen aloitti: vehnae - 09-10-2019, 22:13:36\nOtsikko: ON Semiconductors lopettaa CCD-kennojen valmistuksen\nKirjoitti: vehnae - 09-10-2019, 22:13:36\nMonille tähtikuvaajille tutut edesmenneen Kodakin suunnittelemat CCD-kennot tulevat tiensä päähän. Kodakin mentyä konkurssiin kennoja valmistanut yksikkö erotettiin yhtiöstä Truesense Imaging -nimisenä, joka sitten päätyi edelleen ON Semiconductorsin ostamaksi joka on jatkanut kennojen valmistusta. Nyt se kuitenkin loppuu, sillä yhtiö ilmoitti että viimeiset tilaukset kameravalmistajilta on tultava 6kk sisällä ja kennojen valmistus loppuvan 18kk päästä. Tämä osuu harrastajiin aika ikävästi, sillä suositut kennot kuten KAI-11002, KAF-8300, KAF-16200 ja KAF-16803 ovat olleet hintansa puolesta riittävän edullisia (tai vain vähän kalliita) amatöörikäyttöön. Kovin monella kameravalmistajalla ei myöskään juhlita, sillä esim. Moravianilla käytännössä koko mallisto on pohjautunut näihin ex-Kodakin kennoihin ja QSI on juuri julkaisemassa uutta KAF-16200 -pohjaista kameraansa.\nJatkossa amatöörihintaisia CCD:itä on saatavilla vielä joitain vuosia Sonylta (ICX-sarja), ja oikestaan kaikki muut vaihtoehdot ovatkin sitten jo CMOS-kameroita ellei ole valmis maksamaan tähtitieteellisiä hintoja (monessakin merkityksessä) ammattikalustosta.\nON Semiconductorsin ilmoitus: https://www.onsemi.com/pcn/public/final-document/nX3idbRCCP3xbcGVrAqlqQ\nAtik/QSI:n Steve Chambers puhuu aiheesta: https://qsimaging.com/news_updates/on-semi-announcement/\nOtsikko: Vs: ON Semiconductors lopettaa CCD-kennojen valmistuksen\nKirjoitti: Timpe - 12-10-2019, 22:23:08\nTuolta OnSemin loptusilmoituksesta löytyi korvaava kennotyyppi KAF-8300:lle:\nhttps://eu.mouser.com/datasheet/2/308/XGS12M-D-1625901.pdf (https://eu.mouser.com/datasheet/2/308/XGS12M-D-1625901.pdf) NOIX1SN8000B-LTI\n"DescriptionThe XGS CMOS image sensor family provides high resolution,high performance global shutter image capture. The family comes indifferent resolutions in a single package; 8.8, 9.4 and 12.6 Megapixels with up to 1−inch optical format. The 21 mm x 20 mm package makes the XGS family particularly suited for integration in 29 mm x 29 mm camera formats. The high speed, 12−bit output maximally leverages interfaces such as USB 3.2, Thunderbolt t 2 and 10 GigE."\nTiedä noista korvaavista, kunhan yrittävät kalastella saman tehtaan tuotteiden käyttäjiksi edelleenkin, vaikka lopettavatkin CCD-kennojen tekemisen. Tutkin itse asiassa hiljattain nykyisiä CMOS -kennoja tuossa KAF-8300 kokoluokassa (ja suuremmissa) ja ainakin QHY tekee kameroita myös suuremmalla kennokoolla: https://www.qhyccd.com/index.php?m=content&c=index&a=lists&catid=102 (https://www.qhyccd.com/index.php?m=content&c=index&a=lists&catid=102)\nVarmaan samoin muutkin valmistajat... Tuo siis siinä tapauksessa, että tänne pimeän ajan kestopilvisyyden vaivaamaan Suomeen kannattaisi KAF-8300:n korvaajakennoon investoida :lipsrseale


Kevätkylvöt alkuun normaalissa aikataulussa – Oraista suurin osa tuhoutui talvella | AVL\nKevätkylvöt alkuun normaalissa aikataulussa – Oraista suurin osa tuhoutui talvella\n12.5.2022 | 16:12\nAsko Vesamo aloitteli kylvöjä Tarvasjoen keskustan tuntumassa sijaitsevalla aurinkoisella lohkolla äitienpäivän jälkeisenä maanantaina eli normaaliin aikaan.(Kuva: Asko Virtanen).\nAURANMAA. Kevätkylvöt ovat alkaneet normaalissa aikataulussa, vaikka vielä huhtikuussa kevään eteneminen näytti hyvin hitaalta.\nÄitienpäivää on perinteisesti pidetty ajankohtana, jolloin toukotöiden pitäisi päästä alkamaan.\nAsko Vesamo aloitteli kevätkylvöjä Tarvasjoen keskustan tuntumassa olevilla pelloillaan äitienpäivän jälkeisenä maanantaina. Vesamon pellot ovat aurinkoisessa rinteessä, joten töihin pääsee yleensäkin aikaisemmin kuin monilla muilla lohkoilla.\nKylvettävää riittää enemmän kuin moni syksyllä toivoi, sillä syysvehnä on tuhoutunut lähes täysin.\n–Noin 90 prosenttia syysvehnästä on menetetty ja joudutaan kylvämään uudestaan, Vesamo arvioi.\nKuluvan viikon sateet eivät ole kylväjille mieleen, sillä ne hidastavat aloitettuja kylvötöitä.\nViljelijöiden tilanne on tänä keväänä poikkeuksellinen.\n–Maatalouden näkymät ovat kaksijakoiset. Kustannukset kuten polttoaineen ja lannoitteiden hinnat ovat nousseet rajusti, mutta toisaalta viljan hintakin on noussut. Tämä on nyt 31. kerta, kun lähden kylvöille, eikä viljan hinta ole koskaan ollut näin korkea, Vesamo kertoo.\nToiveissa on normaali kasvukausi, koska takana on jo kaksi huonoa vuotta.\nToisaalta tänä kasvukautena paljon on kiinni siitäkin, milloin tila on hankkinut lannoitteet ja myynyt viljan. Tila, joka on hankkinut lannoitteet syksyllä, mutta jättänyt viljan myyntiä kevääseen on hyvin toisenlaisessa tilanteessa kuin tila, joka on myynyt viljan syksyllä, mutta jättänyt lannoitteiden hankinnan kevääseen.\nKotieläintiloilla, jotka joutuvat ostamaan rehuja, tilanne on vielä on arvoitus. Nähtäväksi jää miten paljon kohonneet kustannukset näkyvät jalostavan teollisuuden maksamissa hinnoissa.\nPitkin kevättä arvuuteltiin myös sitä, jääkö peltoja kohonneiden kustannusten ja epävarman tilanteen vuoksi paljon kylvämättä. Kosken maaseutuasiamiehen Into Lehtisaaren mukaan näin ei näyttäisi käyvän.\n–Ei ole juurikaan tullut kyselyitä siitä, paljonko voisi jättää kylvämättä. Kyse on lähinnä yksittäisistä tapauksista, Lehtisaari kertoo.\nKylvöjen alkaminen normaaliin ajankohtaan ei kerro vielä paljoakaan.\n–Viime vuonna kylvöt alkoivat hyvin aikaisin jo huhtikuussa, mutta sitten tuli parikin taukoa. Loppujen lopuksi kylvöjä tehtiin kolmen kuun aikana eli huhti-, touko-, ja kesäkuussa, Lehtisaari kertoo.


RAB Finland löysi uuden toimitusjohtajan - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nRAB Finland löysi uuden toimitusjohtajan\nJulkaistu: 12.9.2007 13:00\nStefan Möller on nimitetty RAB Finlandin toimitusjohtajaksi.\nStefan Möller aloittaa työnsä Kaupallisten radioiden markkinointiyhtiön RAB Finlandin toimitusjohtajana 17. syyskuuta alkaen. Möller on toiminut aiemmin muun muassa Metroradio Finlandin toimitusjohtajana.\n– Möllerin vahva radiotausta ja osaaminen vahvistavat entisestään RAB Finlandin asiantuntijaorganisaatiota. Lisäksi Möllerin laajasta sidosryhmäverkostosta niin kotimaassa kuin ulkomaillakin on varmasti hyötyä tehtävän menestyksellisessä hoitamisessa, toteaa hallituksen puheenjohtaja Antti Pakkala.\nMöllerin edeltäjä Leo Rantanen jätti RAB Finlandin toimitusjohtajan työnsä syyskuun alussa, koska työ ei vastannut hänen odotuksiaan.\nRAB Finlandin toimitusjohtaja vaihtuu


1 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kotoutumisen edistämisestä annetun lain 44 ja 46 :n muuttamisesta Kotoutumisen edistämisestä annettua lakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että Ahvenanmaan maakunnan kunnat voisivat saada lain 6 luvun mukaisia korvauksia kansainvälistä suojelua saaneiden ja eräiden muiden ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ henkilöiden kuntaan osoittamisesta siltä osin kuin valtakunnan ja maakunnan lainsäädännön kesken asiassa ei ole päällekkäisyyttä. Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman pian\n2 2 SISÄLLYS ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ...1 SISÄLLYS...2 PERUSTELUT Nykytila Pakolaisten vastaanotto ja Ahvenanmaan maakunta Lainsäädäntö Nykytilan arviointi Ehdotetut muutokset Esityksen vaikutukset Asian valmistelu Voimaantulo...6 LAKIEHDOTUS...7 Laki kotoutumisen edistämisestä annetun lain 44 ja 46 :n muuttamisesta...7 LIITE...8 RINNAKKAISTEKSTI...8 Laki kotoutumisen edistämisestä annetun lain 6 luvun 44 ja 46 :n muuttamisesta.8\n3 3 PERUSTELUT 1 Nykytila 1.1 Pakolaisten vastaanotto ja Ahvenanmaan maakunta Suomi on kansainvälisin sopimuksin sitoutunut antamaan kansainvälistä suojelua sitä tarvitseville. Perustana ovat Geneven vuoden 1951 pakolaisten oikeusasemaa koskeva yleissopimus, jäljempänä pakolaissopimus, ja muut kansainväliset ihmisoikeussopimukset sekä EU-lainsäädäntö. Pakolaisia, jotka ovat lähteneet kotimaastaan tai pysyvästä asuinmaastaan toiseen maahan, johon he eivät kuitenkaan voi pysyvästi asettua asumaan, voidaan ottaa uudelleen sijoitettaviksi kolmanteen maahan niin sanotussa pakolaiskiintiössä. Suomeen otetaan pakolaiskiintiössä henkilöitä, jotka Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutettu UNHCR on katsonut pakolaisiksi, tai muita kansainvälisen suojelun tarpeessa olevia ulkomaalaisia uudelleen sijoitusta varten. Suomessa eduskunta päättää vuosittain valtion talousarvion hyväksymisen yhteydessä, kuinka monta kiintiöpakolaista Suomi sitoutuu ottamaan. Vuodesta 2001 alkaen Suomeen otettavien kiintiöpakolaisten määrä on ollut 750 henkilöä vuodessa. Vuonna 2014 kiintiö on kuitenkin 1050 henkilöä Syyrian konfliktista johtuen. Ahvenanmaan maakunnan hallitus on työja elinkeinoministeriölle syksyllä 2013 lähettämässään kirjeessään toivonut mahdollisuutta ottaa vastaan pakolaisia ottaen huomioon erityisesti Syyrian ajankohtaisen tilanteen. Ahvenanmaan maakunnan hallitus on katsonut, että ulkomaalaislaki ja eräät kotoutumislain säännökset (esimerkiksi luku 5 kuntaan osoittamisesta ja luku 6 kustannusten korvaamisesta) tulisivat sovellettavaksi myös Ahvenanmaalla ja koskisivat Ahvenanmaan maakunnan kuntia. Lisäksi kirjeessä todettiin, että pakolaisten vastaanoton suhteen on olemassa tiettyjä muodollisia epäselvyyksiä, joiden suhteen asia tulisi selvittää pikaisesti yhdessä työ- ja elinkeinoministeriön kanssa. Turun vastaanottokeskuksen tietojen mukaan vuosina on kuusi oleskeluluvan saanutta turvapaikanhakijaa muuttanut Maarianhaminaan. Kuntasijoitustilaston mukaan vuosien välillä 97 kansainvälistä suojelua saanutta henkilöä on sijoitettu tai sijoittunut asumaan Ahvenanmaalle. Varsinais-Suomen ELY-keskuksen mukaan kotoutumislain mukaisia korvauksia ei ole kuitenkaan näistä henkilöistä koskaan maksettu. 1.2 Lainsäädäntö Kotoutumisen edistämisestä annetun lain (1386/2010), jäljempänä kotoutumislaki, 5 luvussa säädetään kuntaan osoittamisesta ja 6 luvussa kustannusten korvaamisesta kansainvälistä suojelua saaneiden ja eräiden muiden henkilöiden osalta. Tarkemmin soveltamisalan henkilöpiiri määritellään kotoutumislain 2 2 ja 3 momentissa. Kotoutumislaki tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta Sen oli tarkoitus koskea kaikkia Suomen kuntia. Ahvenanmaalla on kuitenkin kotoutumislain voimaantulon jälkeen 1 päivänä tammikuuta 2013 tullut voimaan maakuntalaki kotoutumisen edistämisestä (Ålands författningssamling 2012:74). Maakuntalain itsehallintolain 19 :ssä tarkoitetun lainsäädäntövalvonnan yhteydessä Ahvenanmaan valtuuskunta totesi oikeusministeriölle antamassaan lausunnossa ( Nr 16/12), että maakunnan lainsäädäntövalta maakunnassa tapahtuvan kotoutumisen edistämisen osalta on johdettavissa itsehallintolain 18 :n 1, 4, 13, 14, 22 ja 23 kohdasta, jotka koskevat maakunnan hallitusta sekä sen alaisia viranomaisia ja laitoksia, kuntien hallintoa, sosiaalihuoltoa, opetusta ja oppisopimusta, elinkeinotoimintaa sekä työllisyyden edistämistä. Maakunnan toimivaltaan kuuluu siis säätää maakuntalailla maakunnassa sijaitsevien kuntien vastaanottamiin pakolaisiin kohdistuvista pääasiallisista kotoutumistoimista sekä järjestää nämä toimet joko kunta- tai maakuntatasolla.\n4 4 Pakolaisten vastaanottaminen Suomeen ja kuntaan osoittamiseen liittyvät asiat ovat Ahvenanmaan itsehallintolain (1144/1991) 27 :n 2 ja 26 kohdan nojalla, jotka koskevat oikeutta oleskella maassa ja ulkomaalaislainsäädäntöä, valtakunnan lainsäädäntövaltaan kuuluvia. Sen vuoksi nämä asiat ovat itsehallintolain 30 :n nojalla myös Ahvenanmaalla valtakunnan viranomaisille kuuluvia tehtäviä. Kotoutumislain 5 luvun 41 :n mukaan kunta voi tehdä ELY-keskuksen kanssa sopimuksen kansainvälistä suojelua saaneiden ja eräiden muiden henkilöiden (2 2 ja 3 momentti) kuntaan osoittamisesta ja kotoutumisen edistämisestä. ELY-keskuksista annetun valtioneuvoston asetuksen (1144/2013) 3 2 momentin mukaan Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenneja ympäristökeskuksessa on elinkeinot, työvoima ja osaaminen -vastuualue, jonka tehtäviä hoidetaan viraston toimialueella ja Ahvenanmaan maakunnan lainsäädäntövaltaan kuulumattomien tehtävien osalta Ahvenanmaalla, ja liikenne- ja infrastruktuuri sekä ympäristö ja luonnonvarat -vastuualueet, joiden tehtäviä hoidetaan viraston toimialueen lisäksi Satakunnan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen toimialueella. Muutos on tullut voimaan 1 päivänä tammikuuta Näin ollen Varsinais-Suomen ELYkeskus on nykyisin toimivaltainen kuntaan osoittamiseen liittyvistä asioissa myös Ahvenanmaalla. 1.3 Nykytilan arviointi Kotoutumislain 44 5 momentin mukaan 2 :n 2 ja 3 momentissa tarkoitetuista henkilöistä kunnalle aiheutuneiden kustannusten korvaamisen edellytyksenä on, että kunta on laatinut 32 :ssä ja tehnyt 41 :ssä tarkoitetun sopimuksen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kanssa. Koska Ahvenanmaan kotoutumisen edistämisestä annetussa maakuntalaissa 26 :ssä on säädetty kunnan kotouttamisohjelmasta, tulisi tästä olla viittaus kotoutumislaissa, jotta Ahvenanmaan kunta voi saada ylipäätänsä korvauksia valtiolta. Tällä hetkellä mikään Ahvenanmaan kunta ei ole kuitenkaan laatinut kunnan kotouttamisohjelmaa. Kustannuksiltaan ongelmallisiksi on valmisteluvaiheessa erityisesti todettu olevan kotoutumislain 49 :n perusteella maksettavat korvaukset erityiskustannuksista, jotka koskevat esimerkiksi vamman tai sairauden edellyttämän pitkäaikaisen sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä kunnalle aiheutuvia huomattavia kustannuksia, jos henkilö on ollut hoidon tarpeessa Suomeen saapuessaan. Tämä johtuu siitä, että maakunnan Ålands hälso- och sjukvård -niminen (ÅHS) viranomainen on 1990-luvulla saanut maakuntalainsäädännöllä hoitaakseen kunnille ja sairaanhoitopiireille kuuluvia terveydenhuolto- ja erityissairaanhoitotehtäviä. Kun ÅHS perustettiin, Ahvenanmaan kunnat vapautettiin velvollisuudesta tarjota asukkailleen terveydenhuoltoa ja sairaanhoitoa. Näin ollen ÅHS, joka on maakunnan viranomainen, vastaa Ahvenanmaan kunnille aikoinaan kuuluvista terveyspalveluista. Kotoutumislain 6 luvun yleisenä lähtökohtana on se, että korvaukset maksetaan lähtökohtaisesti yksittäiselle kunnalle. Kustannusten korvaamisesta kunnille annetun ohjeen (TEM/2331/ /2013) mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon erityiskustannusten korvaukset voidaan kuitenkin maksaa yksittäisen kunnan sijaan myös kuntayhtymälle, mikäli kunta on järjestänyt palveluidensa tuotantoa kuntayhtymään. Koska ÅHS ei ole myöskään kuntayhtymä, vaan maakunnan viranomainen, tulee arvioida onko lainmuutos ainoa keino, jolla asia voidaan ratkaista. Jotta lakia ei tarvitsisi tässä kohtaa muuttaa, on valmistelun yhteydessä käydyissä keskusteluissa ehdotettu, että ÅHS laskuttaisi sopijakuntaa, joka hakee korvauksen tältäkin osin ELY-keskukselta. Ahvenanmaan maakunnan hallitus on myös todennut olevansa valmis maksamaan edellä mainittuja kustannuksia myös omasta budjetistaan sille osoitettujen määrärahojen rajoissa. Kotoutumislain 49 2 momentissa mainittuja kuluja ei ole otettu eikä ole voitukaan ottaa huomioon Ahvenanmaan tasoitusmaksun suuruudessa. Tämä johtuu siitä, että itsehallintolain :ssä säädetään tasoitusmaksun suuruudeksi 0,45 % valtion tilinpäätöksen tuloista lukuun ottamatta uusia valtion lainoja. Ahvenanmaan itsehallintolain 7 luvussa on säädetty tyhjentävästi valtion ja\n5 5 maakunnan välisistä rahansiirroista. Nyt esillä oleva tapaus, joka johtuu siitä, että Ahvenanmaalla maakunnan ja kunnan välinen tehtäväjako terveydenhuollossa poikkeaa Manner-Suomen kuntien ja valtion välisestä tehtäväjaosta, kuitenkin on mahdollinen. Näin ollen laskutusmenettelyyn ei olisi estettä. Myöskään Ahvenanmaan maakunnan hallituksen mukaan laskutusmenettelyyn ei ole sinänsä juridista estettä. Toisena vaihtoehtona on esitetty sitä, että ÅHS hakisi korvauksia ELY-keskukselta. Tämä vaihtoehto edellyttäisi kuitenkin lainmuutoksia muuhunkin lainsäädäntöön kuin vain kotoutumislakiin esim. ELY-keskuksia koskevaan lainsäädäntöön. Ahvenanmaalla julkisia työ- ja elinkeinopalveluita hoitamaan on perustettu itsenäinen viranomainen AMS(Ålands arbetsmarknadsoch studieservicemyndighet). AMS maksaa maahanmuuttajille kotoutumistukea ja tekee alkukartoituksia sekä järjestää tulkkauspalveluita samoin periaattein kuin TE-toimistot Manner-Suomessa. Koska 6 luvussa on kyse kunnalle maksettavista korvauksista, ei viittauksia AMS:iin tarvita kotoutumislain 46, 48 ja 50 :iin, joissa myös AMS:ille on säädetty tehtäviä Ahvenanmaan kotoutumislain perusteella. Myöskään TE-toimistoille ei korvata erikseen näistä tehtävistä aiheutuneita kustannuksia. Ahvenanmaalla on säädetty oma laki toimeentulotuesta (Ålands författningssamling 1998/66). Kotoutumislain 46 :n mukaan kunnalle korvataan 2 :n 2 ja 3 momentissa tarkoitetulle henkilölle maksetusta 19 :n mukaisesta kotoutumistuesta ja toimeentulotuesta annetun lain mukaisesta toimeentulotuesta aiheutuneet kustannukset enintään kolmen vuoden ajalta. Tämän vuoksi kotoutumislain 46 :ssä tulee viitata myös Ahvenanmaan toimeentulotukilakiin. Asian valmistelussa on ilmennyt, että toimeentulotuen määrät ovat Ahvenanmaalla hieman korkeampia verrattuna Manner-Suomen vastaaviin määriin pois lukien yksinhuoltajalle maksettava korotettu perusosa. Perusteena suurempiin määriin on elinkustannusten korkeampi taso maakunnassa. Toimeentulotukilaissa säädetty, vuosittain kansaneläkeindeksillä tarkistettava perusosa on osa perustoimeentulotukea. Perusosa on vuonna 2014 yksin asuvalla 480,20 euroa kuukaudessa. Ahvenanmaalla yksin asuvalla perusosan suuruus on 505,65 euroa kuukaudessa. Ahvenanmaan kohdalla voidaan kuitenkin todeta, että kustannukset tulevat olemaan niin vähäisiä, että mahdollisella toimeentulotukimäärien erolla ei ole kokonaisuuden kannalta merkitystä tai suurempia taloudellisia vaikutuksia. Eräät kotoutumisen edistämisestä annetun lain 6 luvun säännökset voidaan katsoa olevan siis puutteellisia siltä osin kuin kuntaan osoittamisesta johtuvien kulujen korvaamisen edellytyksenä ovat esimerkiksi Manner- Suomen muun lainsäädännön nojalla myönnetyt sellaiset etuudet, joiden osalta maakunnassa on voimassa oma maakuntalainsäädäntönsä. Kansainvälistä suojelua saaneesta henkilöstä korvattavat kustannukset määritellään kotoutumislain 6 luvun :issä. Korvausten hakemisesta ja maksetun korvauksen palautusvelvollisuudesta säädetään 6 luvun 54 ja 55 :issä. Näiden säännösten osalta kotoutumislain 6 lukua tulisi muuttaa siten, että niissä viitattaisiin tarvittaessa myös maakunnan omaan lainsäädäntöön. Edellä mainitun johdosta kotoutumislain 6 luvun :t eivät koske kansainvälistä suojelua saavia henkilöitä. 2 Ehdotetut muutokset Esityksen tavoitteena ja lähtökohtana korvausten maksamisessa pakolaisia vastaanottaville ahvenanmaalaisille kunnille tulee olla, että maakunnan kuntia tai, siltä osin kuin maakunta on maakuntalainsäädäntönsä nojalla ottanut hoitaakseen kunnille aikaisemmin kuuluvia tehtäviä, maakuntaa kohdellaan kulukorvausten osalta kuten valtakunnan kuntia, koska pakolaisten vastaanottamisen on katsottava valtakunnan toimivaltaan kuuluvaksi asiaksi eivätkä kuntaan osoittamisesta johtuvat paikalliset järjestelyt ja näistä johtuvat kulut ole maakunnan itsehallintoon kuuluvia tavanomaisia tehtäviä tai kuluja. Kotoutumislain 6 lukua tulee edellä sanotun johdosta muuttaa siten, että kotoutumislain 44 5 momenttiin lisätään viittaus Ahvenanmaan omaan kotoutumislakiin kunnan kotouttamisohjelman osalta. Tämä mahdollistaa yleensä 6 luvun korvausten maksamisen ahvenanmaalaisille kunnille, mikäli ne\n6 6 laativat siis kunnan kotoutumisohjelman oman kotoutumislakinsa mukaisesti ja tekevät kotoutumislain 41 :n mukaisen sopimuksen Varsinais-Suomen ELY-keskuksen kanssa. Lisäksi toimeentulotuen korvaamiseksi tarvitaan viittaus Ahvenanmaan omaan toimeentulotukea koskevaan lainsäädäntöön kotoutumislain 46 :ään. Muita lainsäädäntömuutoksia ei edellä esitetyn mukaisesti tarvita tämän asian johdosta. 3 Esityksen vaikutukset Kunnille kiintiöpakolaisten ja oleskeluluvan saaneiden vastaanotto ja sopiminen ELY-keskuksen kanssa on vapaaehtoista. Oleskeluluvan saaneet turvapaikanhakijat muuttavat usein vastaanottokeskuksista itsenäisesti kuntaan ilman ELY-keskuksen kuntaan osoittamista. Itsenäisesti muuttavat tarvitsevat vastaavia palveluita kuin muutkin pakolais- tai maahanmuuttajaryhmät. Kunta voi edellytysten täyttyessä hakea näissäkin tapauksissa kotoutumislain mukaista kustannusten korvausta valtion varoista. Viime vuosina kuntapaikkatarpeisiin ei ole täysin voitu vastata. Tämä on johtanut kiintiöpakolaisten, mukaan lukien hätätapausten, kuntiin sijoittumisen vaikeutumiseen ja hidastumiseen. Kuntapaikkoja alueellisesti tarkasteltuna voi olla, mutta kunta ei ole aina halukas vastaanottamaan pakolaisperhettä tai -ryhmää eri syihin vedoten. Esityksen tavoitteena on saattaa Ahvenanmaan maakunnan kunnat tasavertaiseen asemaan valtakunnan kuntien kanssa, mikäli kunnat sopivat kiintiöpakolaisten vastaanottamisesta Ahvenanmaan kuntiin tai mikäli kansainvälistä suojelua saanut henkilö muuttaa asumaan Ahvenanmaalle. Tämä edesauttaa Ahvenanmaan kuntia tulemaan mukaan pakolaisten vastaanottotoimintaan. Esityksen tavoitteena on mahdollistaa se, että Ahvenanmaan maakunnan kunnat voisivat saada kotoutumislain 6 luvun mukaisia korvauksia kansainvälistä suojelua saaneiden ja eräiden muiden henkilöiden osalta kuntaan osoittamisesta siltä osin kuin valtakunnan ja maakunnan lainsäädännön kesken asiassa ei ole päällekkäisyyttä. Koska kiintiöpakolaisten vastaanotto perustuu kuntien vapaaehtoisuuteen ja Ahvenanmaalle on arvioitu muuttavan aluksi noin 20 kiintiöpakolaista, ei esityksellä voida katsoa olevan valtiontaloudellisia vaikutuksia. Mikäli kiintiöpakolaiset tai muut kansainvälistä suojelua saaneet henkilöt eivät muuttaisi asumaan Ahvenanmaan kuntiin, heidät vastaanottaisi jokin toinen kunta tai he muuttaisivat asumaan johonkin Manner-Suomen kuntaan, jolloin heistä aiheutuvat kustannukset tulisivat todennäköisesti korvattavaksi valtiolle joka tapauksessa. 4 Asian valmistelu Esitys on valmisteltu työ- ja elinkeinoministeriössä virkatyönä. Valmistelun aikana on kuultu oikeusministeriön lainvalmisteluosastoa Ahvenanmaata koskevien erityiskysymysten osalta. Myös sosiaali- ja terveysministeriön sekä valtiovarainministeriön Ahvenanmaa-yhdyshenkilöitä on kuultu valmistelun yhteydessä. Lisäksi esityksestä ja sen valmistelusta on neuvoteltu Ahvenanmaan maakunnan hallituksen kanssa. Esityksestä on pyydetty lausunto oikeusministeriöltä, sosiaali- ja terveysministeriöltä, valtiovarainministeriöltä, sisäministeriöltä, Ahvenanmaan maakunnan hallitukselta sekä Varsinais-Suomen ELY-keskukselta. Lausunnonantajilla ei ole ollut lausuttavaa esityksestä. 5 Voimaantulo Laki ehdotetaan tulevaksi voimaan mahdollisimman pian. Edellä esitetyn perusteella annetaan eduskunnan hyväksyttäväksi seuraava lakiehdotus:\n7 7 Laki Lakiehdotus kotoutumisen edistämisestä annetun lain 44 ja 46 :n muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan kotoutumisen edistämisestä annetun lain (1386/2010) 44 ja 46 seuraavasti: 44 Valtion korvaus kunnalle Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus korvaa kunnalle valtion talousarvion rajoissa tässä laissa tarkoitettujen toimenpiteiden järjestämisestä aiheutuvat kustannukset sen mukaan kuin tässä luvussa säädetään. Kustannukset korvataan laskennallisen perusteen tai todellisten kustannusten mukaan. Korvausta maksetaan siitä alkaen, kun henkilölle, jonka kunnassa asumisen perusteella korvaus maksetaan, on rekisteröity ensimmäinen kotikunta väestötietojärjestelmään. Jos henkilöllä, jonka kunnassa asumisen perusteella korvaus maksetaan, ei ole oleskelulupaa maahan tullessaan, eikä hän voi oleskeluluvan saatuaan saada kotikuntalain (201/1994) mukaista kotikuntaa, korvausta maksetaan siitä alkaen, kun hänelle on myönnetty oleskelulupa. Edellä 2 :n 2 ja 3 momentissa tarkoitetuista henkilöistä kunnalle aiheutuneiden kustannusten korvaamisen edellytyksenä on, että kunta on laatinut 32 :ssä tai kotoutumisen Helsingissä 21 päivänä elokuuta 2014 Pääministeri edistämisestä annetun maakuntalain (Ålands författningssamling 2012/74) 26 :ssä tarkoitetun kunnan kotouttamisohjelman ja tehnyt tämän lain 41 :ssä tarkoitetun sopimuksen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kanssa. Valtion korvauksista säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella. 46 Korvaus kunnan maksamasta kotoutumistuesta ja toimeentulotuesta Kunnalle korvataan 2 :n 2 ja 3 momentissa tarkoitetulle henkilölle maksetusta 19 :n mukaisesta kotoutumistuesta sekä toimeentulotuesta annetun lain tai toimeentulosta annetun lain soveltamisesta Ahvenanmaan maakunnassa annetun maakuntalain (Ålands författningssamling 1998/66) mukaisesta toimeentulotuesta aiheutuneet kustannukset enintään kolmen vuoden ajalta. Tämä laki tulee voimaan päivänä kuuta 20. ALEXANDER STUBB Puolustusministeri Carl Haglund\n8 8 Liite Rinnakkaisteksti Laki kotoutumisen edistämisestä annetun lain 44 ja 46 :n muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan kotoutumisen edistämisestä annetun lain (1386/2010) 6 luvun 44 ja 46 seuraavasti: Voimassa oleva laki Ehdotus 6 Luku Kustannusten korvaaminen 44 Valtion korvaus kunnalle Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus korvaa kunnalle valtion talousarvion rajoissa tässä laissa tarkoitettujen toimenpiteiden järjestämisestä aiheutuvat kustannukset sen mukaan kuin tässä luvussa säädetään. Kustannukset korvataan laskennallisen perusteen tai todellisten kustannusten mukaan. Korvausta maksetaan siitä alkaen, kun henkilölle, jonka kunnassa asumisen perusteella korvaus maksetaan, on rekisteröity ensimmäinen kotikunta väestötietojärjestelmään. Jos henkilöllä, jonka kunnassa asumisen perusteella korvaus maksetaan, ei ole oleskelulupaa maahan tullessaan, eikä hän voi oleskeluluvan saatuaan saada kotikuntalain (201/1994) mukaista kotikuntaa, korvausta maksetaan siitä alkaen, kun hänelle on myönnetty oleskelulupa. Tämän lain 2 :n 2 ja 3 momentissa tarkoitetuista henkilöistä kunnalle aiheutuneiden kustannusten korvaamisen edellytyksenä on, että kunta on laatinut 32 :ssä tarkoitetun kunnan kotouttamisohjelman ja tehnyt 41 :ssä tarkoitetun sopimuksen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kanssa. Valtion korvauksista säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella. 6 Luku Kustannusten korvaaminen 44 Valtion korvaus kunnille Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus korvaa kunnalle valtion talousarvion rajoissa tässä laissa tarkoitettujen toimenpiteiden järjestämisestä aiheutuvat kustannukset sen mukaan kuin tässä luvussa säädetään. Kustannukset korvataan laskennallisen perusteen tai todellisten kustannusten mukaan. Korvausta maksetaan siitä alkaen, kun henkilölle, jonka kunnassa asumisen perusteella korvaus maksetaan, on rekisteröity ensimmäinen kotikunta väestötietojärjestelmään. Jos henkilöllä, jonka kunnassa asumisen perusteella korvaus maksetaan, ei ole oleskelulupaa maahan tullessaan, eikä hän voi oleskeluluvan saatuaan saada kotikuntalain (201/1994) mukaista kotikuntaa, korvausta maksetaan siitä alkaen, kun hänelle on myönnetty oleskelulupa. Edellä 2 :n 2 ja 3 momentissa tarkoitetuista henkilöistä kunnalle aiheutuneiden kustannusten korvaamisen edellytyksenä on, että kunta on laatinut 32 :ssä tai kotoutumisen edistämisestä annetun maakuntalain (Ålands författningssamling 2012/74) 26 :ssä tarkoitetun kunnan kotouttamisohjelman ja tehnyt tämän lain 41 :ssä tarkoitetun sopimuksen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kanssa. Valtion korvauksista säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.\n9 Voimassa oleva laki Ehdotus 9 46 Korvaus kunnan maksamasta kotoutumistuesta ja toimeentulotuesta Kunnalle korvataan 2 :n 2 ja 3 momentissa tarkoitetulle henkilölle maksetusta 19 :n mukaisesta kotoutumistuesta ja toimeentulotuesta annetun lain mukaisesta toimeentulotuesta aiheutuneet kustannukset enintään kolmen vuoden ajalta. 46 Korvaus kunnan maksamasta kotoutumistuesta ja toimeentulotuesta Kunnalle korvataan 2 :n 2 ja 3 momentissa tarkoitetulle henkilölle maksetusta 19 :n mukaisesta kotoutumistuesta sekä toimeentulotuesta annetun lain tai toimeentulosta annetun lain soveltamisesta Ahvenanmaan maakunnassa annetun maakuntalain (Ålands författningssamling 1998/66) mukaisesta toimeentulotuesta aiheutuneet kustannukset enintään kolmen vuoden ajalta. Tämä laki tulee voimaan päivänä kuuta 20.


Lataa taustakuvia - Justin Grant valokuvat, #20035. Vapaa taustakuvia\nJustin Grant valokuvat - tyopoydan taustan, #20036\t tyopoydan taustan - Justin Grant valokuvat, #20037\t Justin Grant valokuvat - imuroi taustakuvia, #20038\t imuroi taustakuvia - Justin Grant valokuvat, #20039\nKaikki taustakuvat ovat vapaasti ladattavissa. Kuitenkin käyttää taustakuva 'lataa taustakuvia - Justin Grant valokuvat, #20035' kaupallisiin tarkoituksiin on kielletty. Kaikki oikeudet kuviin kuuluvat niiden omistajille.\nPC Jotta asettaa "lataa taustakuvia - Justin Grant valokuvat, #20035" taustakuvaksi työpöydälle, valitse kuvan koko edellä, sitten klikkaa "Lataa"-painiketta tallentaaksesi kuvan pöytätietokoneen. Klikkaa hiiren oikealla kuvan, että olet tallentanut ja valitse "Tallenna kuva nimellä" tai "Aseta taustakuvaksi".\nMac Jotta asettaa "lataa taustakuvia - Justin Grant valokuvat, #20035" taustakuvaksi työpöydälle, valitse kuvan koko edellä, sitten klikkaa "Lataa"-painiketta tallentaaksesi kuvan pöytätietokoneen. Napsauta hiiren kakkospainikkeella työpöydällä ja valitse "Vaihda työpöydän taustakuva". Siirry kuva, että olet ladannut ja klikkaa sitä.\nKommentteja "lataa taustakuvia - Justin Grant valokuvat, #20035":\nJustin Grant valokuvat - taustakuvat kuvia, #20046


Vehmaan liikuntahallissa miehet juoksevat tarkkaan määrättyjä kuvioita, reikäpallo viuhuu lavasta lapaan tai kohti maalia ja kaiken yllä leijuu rehellisen hien haju. UHV Bulls treenaa tosissaan, perjantaina alkavassa sarjassa on tarkoitus...\nVehmaan liikuntahallissa miehet juoksevat tarkkaan määrättyjä kuvioita, reikäpallo viuhuu lavasta lapaan tai kohti maalia ja kaiken yllä...\nJussi Lännistö ja Tomi Kortetmäki palaavat vuoden tauon jälkeen takaisin kasvattajaseuraansa UHV Bullsiin.\nUHV Bulls ja SB Naantali pelasivat salibandyn 2-divisioonan runkosarjan päätösottelun Vehmaan liikuntahallissa perjantaina. Vaikka kummallakaan joukkueella ei ollut ottelussa enää sarjasijoituksen kannalta mitään varsinaista panosta, niin...\nUHV Bulls ja SB Naantali pelasivat salibandyn 2-divisioonan runkosarjan päätösottelun Vehmaan liikuntahallissa perjantaina. Vaikka...\nUHV Bulls matkusti lauantaina Kaarinan Sheriffsien vieraaksi salibandyn 2-divisioonassa. Kummallakin joukkueella oli ottelussa suuret panokset, kun Sheriffs taistelee suoraa putoamista vastaan ja Bullsilla oli mahdollisuus voitolla...\nUHV Bulls matkusti lauantaina Kaarinan Sheriffsien vieraaksi salibandyn 2-divisioonassa. Kummallakin joukkueella oli ottelussa suuret...\nUHV Bulls kohtasi sarjataulukossa yhden sijan ylempänä majailevan AFC Hirvensalon salibandyn 2-divisioonassa. Arki-illan Turun reissusta muodostui äärettömän tiukka ja tasaväkinen peli, jonka AFC sai kuitenkin lopulta käännettyä omaksi...\nUHV Bulls kohtasi sarjataulukossa yhden sijan ylempänä majailevan AFC Hirvensalon salibandyn 2-divisioonassa. Arki-illan Turun reissusta...\nUHV Bulls oli jo lähes pakkovoiton edessä perjantaina, kun se kohtasi Vehmaan liikuntahallissa Säkylän Karhukoplan. Härät käyvät tiukkaa taistoa sarjan seitsemännestä sijasta, joka oikeuttaisi sarjapaikan suoraan säilyttämiseen ilman...\nUHV Bulls oli jo lähes pakkovoiton edessä perjantaina, kun se kohtasi Vehmaan liikuntahallissa Säkylän Karhukoplan. Härät käyvät tiukkaa...\nUHV Bulls kohtasi salibandyn 2-divisioonassa sunnuntaina Loimaan Leiskun. Matka saviseudulle ei tällä kertaa paljon ilonaiheita suonut, vaan peli päättyi kotijoukkueen 8-2 (1-1,2-1,5-0) voittoon. Ottelun ratkaisuksi muodostui Bullsille...\nUHV Bulls kohtasi salibandyn 2-divisioonassa sunnuntaina Loimaan Leiskun. Matka saviseudulle ei tällä kertaa paljon ilonaiheita suonut,...\nUHV Bulls kohtasi Paimion Ruoskan Vehmaan liikuntahallissa perjantaina. Ottelusta muodostui todellinen trilleri, jossa Ruoska oli lopulta parempi maalein 5-6(2-1,1-2,2-3)\nUHV Bulls kohtasi Paimion Ruoskan Vehmaan liikuntahallissa perjantaina. Ottelusta muodostui todellinen trilleri, jossa Ruoska oli lopulta...


On kolmea erilaista savea; vihreää ja valkoista savea, ja niiden välissä on rusehtavan väristä savea.\nVihreä savi on niistä tehokkain. Jos suunnittelet kasviväreillä värjäämistä, kannattaa eka ottaa savihoito, koska kasviväri tarttuu silloin paremmin. Syynä tähän on se, että savi poistaa kaikkia kemikaaleja hiuksista, ja saa kaikista eri hiustuotteista yms. tulleen "kalvon" pois, milloin oma hius tulee enemmän esiin luonnollisena, jolloin kasvivärin on helpompi tarttua terveeseen, ja "puhtaaseen" hiukseen.\nVaalea savi on hennoin savista. Se sopii erityisesti vaaleille ja hennoille hiuksille, joihin se tehoaa samalla tavalla kuin vihreä savi, mutta siinä on pienempi teho, koska vaaleat ja hennot hiukset eivät tarvitse niin suurta tehoa, kuin esim. tummempi hiuksiset.\nNäiden kahden välissä on rusehtavan värinen savi. Ne sopivat normaaleille hiuksille. Vaikutus on samanlainen kuin muissa, mutta teho on suunnattu niin, että se sopii parhaiten normaaleille hiuksille.


Honka hakee 150 000 euron vahingonkorvauksia - Veikkausliiga - Ilta-Sanomat\nHonka hakee 150 000 euron vahingonkorvauksia\nFC Honka sijoittui viime kauden Veikkausliigassa toiseksi.\nJulkaistu: 17.1.2014 14:11\nVeikkausliigassa pelanneen FC Hongan tilinpäätös viime vuodelta valmistui tammikuussa. Tuloslaskelmaan on kirjattu saataviksi 150 000 euron summa.\nKyse on vahingonkorvaussaatavista. IS tavoitti Hongan toimitusjohtaja Tero Auvisenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Tero%20Auvisen, joka ei halunnut kertoa, miltä taholta Honka rahoja hakee ja mistä syystä.\nHän kehotti kysymään lisätietoja hallituksen puheenjohtaja Jouko Harjunpäältähttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Jouko%20Harjunp%C3%A4%C3%A4lt%C3%A4. Harjunpää ei kuitenkaan vastannut IS:n soittoihin.\nHonka pelasi viime kesänä liigaottelun HJK:ta vastaan Espoossa. Klubi lähetti pelin nettisivuillaan suorana lähetyksenä. Lupaa siihen heillä ei Hongalta ollut. Jouko Pakarinenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Jouko%20Pakarinen Hongan johdosta kommentoi tapausta tuolloin MTV3:lle.\n- He jäävät odottamaan meidän korvausvaadettamme. Nyt pohdimme sitä, minkälainen mahdollinen korvaus tulee olemaan. Tässä on rikottu tekijänoikeutta. Katsomme, mitä vastaavia tapauksia on ollut Suomessa ja Euroopassa, ja sen mukaan korvaukset määräytyvät, sanoi Pakarinen kesäkuussa Maikkarille.\nKirjattu 150 000 euron vahingonkorvaussaatava ei kuitenkaan koske HJK:ta. IS:n tietojen mukaan kyse on ulkopuolisesta yrityksestä, ei seurasta.\n- Me sovimme asian Hongan kanssa elokuussa hyvin rauhallisesti. Se on siis ollut jo pitkään ihan kunnossa, Klubin varatoimitusjohtaja Kari Haapiainen kertoi perjantaina IS:lle.\nSovittiinko asia rahalla?\n- No ne ovat kahdenvälisiä sopimuksia.\nHongalle on tuloslaskelman mukaan maksettu viime tilikaudella tarkemmin erittelemättömiä vahingonkorvauksia 505,96 euroa.


Saku-foorumi: WTC-aiheinen kilpailu, päävoittona $100000\nWTC-aiheinen kilpailu, päävoittona $1...\nSaku-foorumi » Vapaa sana » Viestit 2004 » Viestit 12/2004 » WTC-aiheinen kilpailu, päävoittona $100000 « Edellinen Seuraava »\nTiistaina, 21. joulukuuta, 2004 - klo 13.17:\nAmerikkalainen miljonääri Jimmy Walter on järjestänyt kilpailun, jossa voittona on $100000, mikäli onnistuu tieteellisesti todistamaan WTC-tornien virallisen romahdussyyn teorian mahdolliseksi.\nParhaasta vaihtoehtoisesta teoriasta luvataan vielä $10000. Ja vielä sadalle seuraavalle $1000.\nNoh, montakos insinööriä täältä löytyy?\nTiistaina, 21. joulukuuta, 2004 - klo 16.29:\nEiks tota muka ole simuloitu tietokoneella ? Oon aika varma, että tapahtumien kulku on jo tutkittu tietokone simulaatioilla moneen kertaan.\nAinakaan musta ei ole mikään hirveä ihme, jos rakennus sortuu, kun lentokone ensin murskaa ison osan tukirakenteista ja sitten lähes täysien polttoainetankkien sisältö palaessaan sulattaa loput tukipalkit. Se litku palaa aika kuumana ja sitä on aika paljon tankeissa. Moni tavallinen kerrostalo olis romahtanu vaikka lentokoneen tankit olis ollu tyhjät.\nTarpeeksi kun tukirakenteita tuhoutuu, niin kai se torni nyt sortuu. Ylemmät kerrokset kun tippuu alempien päälle tukipalkkien pettäessä, niin sitä ketjureaktiota tuskin pysäyttää mikään. Kun monta kerrosta korkea talon pätkä tipahtaa alempien kerrosten päälle, niin siinä on aika valtavista voimista kyse.\nTiistaina, 21. joulukuuta, 2004 - klo 16.38:\nTaas näitä älyvapaita salaliittoteorioita, tollakin miljonäärillä pahimman laatunen pakkomielle, kun vieläkin siitä jaksaa jankkata ja tuhlaa tommosia määriä rahaa todisteluihin.\nSama sarjaa kuin ihmiset, jotka väittää ettei ihminen koskaan käyny kuussa.\nEn yllättys, vaikka maailmasta löytys ihmisiä, jotka väittää maapallon pyöreyttä vain USA:n hallituksen valheeksi. "Ei maapallo on litteä ja itseasiassa aurinko kiertää maata, satelliittikuvat maapallosta on väärennöksiä!!".\nTiistaina, 21. joulukuuta, 2004 - klo 16.55:\nmiksuh: ihmiset kävi kuussa (ehkä kauempanakin...) mutta tornit\ntuhottutti sellainen taho etten viitsi sanoa sano mun\nTiistaina, 21. joulukuuta, 2004 - klo 20.34:\nmiksuh: Kun nyt oot niin varma niin, ei muutaku laskelmia vääntämään ja koko potti kotiin!\nSiinä vaihees tosin kannattaa perehtyä ainoastaan faktoihin ja jättää kokonaan pois "MUTU"-ajattelu kuten "oon aika varma, että on tutkittu jo moneen kertaan" yms.\n"Ainakaan musta ei ole mikään hirveä ihme, jos rakennus sortuu, kun lentokone ensin murskaa ison osan tukirakenteista"\nOsuessaan koneet eivät päässeet juurikaan vahingoittamaan tukirakenteita. Etenkin toinen kone melkein lensi ohi ja jyrkän käännöksen jälkeen osui toisen rakennuksen kulmaan. Vahvimmat tukirakenteet sijaitsevat keskellä, eivät nurkissa. Tässä esim. kuva WTC-rakennusajoilta, josta tämä näkyy:\nEli sortumissyyksi jää kerosiinin aiheuttama tulipalo?\nWTC olisi ensimmäinen tapaus, kun korkea teräsrakenteinen rakennus romahtaa tulipalojen vaikutuksesta.\nJa kun ruvetaan puhumaan lämpötiloista ja sulamispisteistä niin katso esim:\nTiistaina, 21. joulukuuta, 2004 - klo 23.10:\nRR2: Ei sen teräksen tarvitse sulaa. Riittää vain että *jäljelle* *jääneet* tukirakenteet eivät kestä enää ylempien kerroksien painoa. Taipuuhan se teräskin.\nKannattaa myös muistaa että se lentokone upposi siihen rakennukseen kokonaan. Vaikka osuikin nurkkaan niin se tuli siinä kulmassa että se meni rakennuksen sisään päin (ei ulos).\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 9.34:\nitix: Ja kun tukirakenteet eivät kestä ylempien kerrosten painoa, niin koko rakennus tulee alas melkein vapaan pudotuksen vauhtia? Eikö alla olevien kerrosten (joita on aika monta) pitäisi antaa vähän enemmän vastusta? Varsinkin kun WTC:n kantavat rakenteet oli mitoitettu kantamaan kuusinkertaisesti yläpuolisen rakennuksen paino\nWTC-1:n sortuma oli symmetrinen alusta lähtien. Tämä tarkoittaa, että kaikkien 287:n pilarin (keskirunko+ulkosivut) olisi petettävä samaan aikaan, mikä ei vaikuta todennäköiseltä ottaen huomioon, että tulipalot eivät olleet levinneet tasaisesti kerroksiin. Vain maanjäristys tai rakennuksen kontrolloitu purkaminen räjähteillä kykenevät aiheuttamaan kaikkien kantavien pilareiden yhtäaikaisen pettämisen.\nEntä mitenkä selität WTC-7:n romahtamisen? Siihenhän ei osunut mitään konetta. FEMA:n selvityksen mukaan se kuitenkin sortui tulipalon vaikutuksesta. Oletko samaa mieltä? (ks.video)\n(Tulee muute alas aika nopeeta.)\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 11.19:\nmiksuh: Olisit sanonu ton maapallon pyöreydestä viitisen vuotta sitten. Silloin katolinen kirkko pyysi anteeksi Galileo Galileilta. IMO myönsi pallon olevan pyöreä. ;)\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 13.01:\nRR2: Jos alemmankin kerroksen tukirakenteet ovat heikentyneet niin siitä tulee helposti ketjureaktio. Jos kerran yksi kerros petti niin todennäköisesti pettää seuraavakin. Joten siinä mielessä en näe ongelmaa, vaikka ei tuo teoriaa oikeaksikaan todista.\nSortumisen jälkeen myös maantasalla rakenteet olivat tulikuumia.\nTuohon 7. rakennuksen romahtamiseen en osaa sanoa. Mutta päätornien romahtamisen jälkeen otetuissa videokuvissa näkyy että vierellä olleet pienemmät rakennukset olivat aika huonossa kunnossa (mm. siinä ranskalaisten (?) palomiesdokumentissa josta tulikin WTC-dokumentti - en nyt muista nimeä).\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 13.06:\nitix: sitä paitsi minusta sama mikä sorti rakennukset paitsi siltä\nosin joka työn teetätti on se ei ole sama asia.\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 13.36:\n"Jos kerran yksi kerros petti niin todennäköisesti pettää seuraavakin. Joten siinä mielessä en näe ongelmaa..."\nEt kommentoinut mitenkään tuota nopeutta, jolla rakennukset tulivat alas. (vapaata pudotusta vastannut nopeus) Eli teräsrakenne tarjosi suunnilleen saman vastuksen putoavalle romulle, kuin ympäröivä ilma. Onko järkeenkäypää?\n- Materiaalin räjähdysmäinen sinkoutuminen sortumakohdasta kaikkiin suuntiin.\n- ei-metallisen materiaalin pulverisoituminen\n- korkeat lämpötilat raunioissa, sulanut teräs.\nKyseinen rakennus on se kaikkein kauimmaisin noihin isoimpiin hähden. Ne pienimmät wtc-rakennukset (3-6) olivat lähimmät ja kärsivät jonkin verran päälle tippuneen romun seurauksena.\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 14.08:\n"Et kommentoinut mitenkään tuota nopeutta, jolla rakennukset tulivat alas. (vapaata pudotusta vastannut nopeus) Eli teräsrakenne tarjosi suunnilleen saman vastuksen putoavalle romulle, kuin ympäröivä ilma. Onko järkeenkäypää?"\nEn näe siinä ongelmaa. Tornin sisältä kuvatusta videosta kuulee ja tuntee ensimmäisen vavahduksen, sitten alkaa vain kuulua yhtämittainen jyskytys kun kerrokset tulevat alaspäin.\nYksi vaihtoehto voisi olla että rakenteet eivät oikeasti olleet niin vahvat kuin oli annettu ymmärtää.\n"- Materiaalin räjähdysmäinen sinkoutuminen sortumakohdasta kaikkiin suuntiin."\nEi mitenkään omituista. Tyypillisesti tällaiset rakennukset sortuessaan leviävät alueelle joka on noin 1/3 tornin korkeudesta.\n"- ei-metallisen materiaalin pulverisoituminen"\nKaikki ei pulverisoitunut (pulveri = tuhkaa?).\n"- korkeat lämpötilat raunioissa, sulanut teräs."\nVaikea sanoa. Mutta paloihan siellä rakennuksessa muukin kuin pelkkä kerosiini.\nNoihin teräsrakenteisiin on muuten suihkutettu jonkinlaista ainetta/palonestomateriaalia jonka tarkoituksena on suojata terästä kuumuudelta (miksi teräsrakenteita edes suojataan kuumuudelta jos tulipalo ei voisi niihin vaikuttaa?). Romahtamisen jälkeen tehdyissä tutkimuksissa todettiin että monissa teräspalkeissa aine oli hävinnyt jäljettömiin. Joko ehkä räjähtyksen seurauksena tai hävinnyt jostain muusta syystä. Niin tai näin, tulipalon aiheuttama kuumuus on todellinen uhka teräsrakenteille. Myös pilvenpiirtäjissä.\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 15.20:\nTavallinen kerrostalo ei tietenkään ole sama juttu kuin pilvenpiirtäjä, mutta.. Jos joku on joskus nähny videoita siitä miten korkeit kerrostaloja tuhotaan ihan laillisesti uusien tieltä, niin siihen talon romauttamiseen ei tosiaankaan tarvita hirveitä. Pari paukkua talon tukipisteisiin, niin johan sortuu ja talo yleensä menee ihan pieneksi murskaksi. Ja se rakennusmateriaali todellakin lentää joka suuntaan isona pilvenä.\nTavallinen kerostalo romahtaa aika helposti.\nOnhan sitä suomessakin ollu kerrostalon romahdusvaaroja räjähdysten takia. Esim yks vuosi Hollolassa n. 2km päässä porukoiden luota räjähti pommi kerrostaloasunossa. Talosta lenti sen asunnon ulkoseinä kokonaan pois ja ympäröivien asuntojen ulkoseinät repeyty osittain irti. Rappukäytävä tuhoutu lähes täysin.\nAsukkaat oli muistaakseni suht pitkään evakossa talon romahtamisvaaran takia.\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 15.23:\nSiinä talossa on vielä nykyäänkin muusta talosta eroava ulkoseinäelementti räjähdyskämpän kohdalla, muistona siitä mitä sillon tapahtu.\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 18.08:\nNo ideana lieneekin että oikein räjäyttämällä saadaan (?) myös tuollaiset pilvenpiirtäjät luhistumaan siististi yhteen kasaan. Sitten ei muuta kuin puskutraktoria ja uutta tilalle.\nToisaalta jos WTC-tornit olisi _räjäytetty_ tahallisesti niin voisi ajatella ettei ole väliä mihin suuntaan se torni kaatuu (kunhan ei kaadu oman toimiston päälle). Ja ainahan voidaan spekuloida että Al-Qaidan hemmot ovat itse käyneet heikentämässä rakenteita tai asentelemassa räjähteitä.\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 18.26:\nEn kyllä edelleenkään jaksa ymmärtää jotain salaliittoteorioita WTC:n "räjäyttämisestä" itse, lentokonetörmäyksen itse suunnittelusta jne.\nMinkään maan hallitus ei tee tommosta, varsinkin kun se satuttaa omaa maata, sekä ihmisten henkien menetyksenä, selvinneiden ihmisten hätänä ja hirveinä miljardien dollarien kuluina kun talous on jo muutenkin huonossa kunnossa.\nTommosta tapahtu ehkä elokuvissa, muttei oikeessa elämässä.\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 19.43:\n"Tornin sisältä kuvatusta videosta kuulee ja tuntee ensimmäisen vavahduksen, sitten alkaa vain kuulua yhtämittainen jyskytys kun kerrokset tulevat alaspäin."\nAivan! Kommenttisi sopii täysin aiemmin mainitsemaani "vapaaseen pudotukseen". Kun joka puolella rakennusta kaikki tukirakenteet sanovat poks samanaikaisesti, niin ei ole alapuolella enää mitään ottamassa vastaan. Niin paitti maa sitten lopuksi.\nKysymys kuuluukin, mikä näistä voisi saada tukirakenteet pettämään joka puolelta rakennusta samanaikaisesti?\nA) Lentokone, joka osui vain tiettyyn kohtaan rakennusta. (yläosaan rakennusta)\nB) Epätasaisesti levinnyt, rajatulla alueella vallinnut tulipalo\nC) Huolella ympäri rakennusta asetellut räjähteet.\nWTC-7:n tapauksessa ei vaihtoehtoa A:ta ole lainkaan, mutta silti sille kävi lopussa täsmälleen samoin.\n"Tyypillisesti tällaiset rakennukset sortuessaan leviävät alueelle joka on noin 1/3 tornin korkeudesta."\nItse asiassa tyypillisesti tällaiset (näinkin korkeat) rakennukset hallitsettomasti sortuessaan kaatuvat johonkin suuntaan. Tosin huippuammattilaiset voivat saada sen romahtamaan oman jalanjälkensä sisään, kuten WTC:n tapauksessa. Tällöin puhutaan hallitusta räjäyttämisestä.\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 20.00:\nSitä paitsi suomalaiset rakentaa kestävämpiä taloja kuin jenkit joten\ntämäkin selittää osan vahingoista sanokaa mitä sanotte mutta näin on.\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 20.17:\n"Minkään maan hallitus ei tee tommosta, varsinkin kun se satuttaa omaa maata, sekä ihmisten henkien menetyksenä, selvinneiden ihmisten hätänä ja hirveinä miljardien dollarien kuluina kun talous on jo muutenkin huonossa kunnossa.\nTommosta tapahtu ehkä elokuvissa, muttei oikeessa elämässä."\nTosi kriittistä tutkimusta ja asiaan paneutumista, heh?\nNoin sinisilmäisesti ajateltuna maailmassa ei pitäisi olla sotiakaan, eikä sen pahemmin muutakaan rikollisuutta. "Sehän sattuu moniin, joten ei semmoista voi olla?".\nTämä keskustelu kaipaa selviä faktoja asiaan liittyen, ei tunteiluja siitä mikä on väärin, miten ei saisi tehdä.\nTarkkoja kun ollaan, niin tässä keskustelussa on itse asiassa lähdetty puhumaan romahtamissyystä, ei "romauttajasta". Sen vuoro tullee myöhemmin Alunperin tässä on haluttu todisteita virallisen tarinan paikkaansapitävyydestä (se kilpailu viestiketjun alussa, muistatteko), tai ei edes niin paljoa vaadita, vaan näyttö siitä että se voisi olla edes mahdollista niinkuin se väitetään.\nLoppukevennykseksi ja ajatelmaksi siteerataan Spockkia , joka loogisesti totesi: "When you eliminate the impossible, whatever remains, no matter how improbable, must be truth."\nKeskiviikkona, 22. joulukuuta, 2004 - klo 22.59:\nRR2: toiseksi justhan tv1stä alkoi dokumentti CIAn toimista tiettyjen\naasioista harmi vain teksti oli ruåttiksi ja englannin kääntö ei\noikein suju mulla lennosta. ja jotkut ihmiset maasta riippumatta\njos totta puhutaan tekee aatteen vuoksi vaikka mitä osa tappaa vaikka\n1miljoona ihmistä että ne saa tapettua yhden.\nTorstaina, 23. joulukuuta, 2004 - klo 0.50:\nSen verran kommenttia, etten minäkään usko virallista 9/11 tarinaa. Pystyisikö lauma ympäriinsä, kuin norsu posliinikaupassa, riehuvia rättipäitä organisoimaan tuollaisen iskun? Kaiken kruununa olivat vielä jättäneet Boeing 757:n manuaalin lentokentän parkkipaikalla seisovaan autoon. Jotenkin tuntuu, että joku taho haluaa vääntää rautalangasta meille jotakin.;)\nTorstaina, 23. joulukuuta, 2004 - klo 3.08:\ntohvelisankari: pystynee mutta... ja hyvä kun et sano tahon nimeä\nmulla on oma epäilys joka vastasi kenedystäkin ja luultavasti\nTorstaina, 23. joulukuuta, 2004 - klo 4.50:\nJPQ: Ja taas.\nTorstaina, 23. joulukuuta, 2004 - klo 8.17:\nEikös Suomessakin ole silloissa paikat räjähdysaineille, että tiukan paikan tullen pioneerit pystyvät räjäyttämään sillan. En väitä kaikkissa olevan (uudemmissa?), mutta ainakin yhden n. -70 rakennetun sillan olen nähnyt, jossa ko. kaukalot olevat.\nEn heitä kuin mielipiteitä, mutta mielestäni olisi loogista, että isoissa pilvenpiirtäjissä olisi panokset valmiina millä pystytään räjäyttämään talo kaatamatta sitä.\nMikä olisi tuhoisampaa, kuin kaupungin korkeimman rakennuksen kaatuminen NYC:n kaltaisessa kaupungissa. Kuolonuhreja olisi varmasti kerrottu viidellä nykyiseen.\nOlisivat ajaneet alemmaksi, niin tästäkin päästäisiin...\nJos vaikka visioni pitää paikkansa, niin mielestäni siinä on ajateltu kaikkien etua. Mielestäni "muutaman" uhraaminen joissain tilanteissa voi palvella muiden etua.\nEihän noista mitään älämölöä pidetä, mutta Suomessakin näkee kaikkea hauskaa rakennustyömailla. Jokohan nykyään uskalletaan tehdä teitä/rautateitä länsi-itä akselille. Vanhojen karttojen katselu on hauskaa.\nSanotaan, että itse en kannata mitään teoriaa ja enkä yritä provosoida. Joitain ajatuksia nyt kuitenkin on.\nTorstaina, 23. joulukuuta, 2004 - klo 8.28:\nEn tiedä mikä on USA:n puolustuspolitiikka, mutta noiden talojen hävittäminen on toinen asia, kuin joku Kivennavan kylän poltaminen jatkosodassa. Eivät taida olla moksiskaan mistään talontuhoojapommista.\nTorstaina, 23. joulukuuta, 2004 - klo 9.03:\nTalontuhoojapomilla tarkoitin lähinnä hävityspanosta, jossa on 20kg tnt:tä.\nEipähän kukaan pääse sanomaan. =)\nTorstaina, 23. joulukuuta, 2004 - klo 10.09:\nModeraattori: niinpä arvaa miten paljon minua suuttaa ettei voyager\nvoi toimia oikein. Täällä ei saa sentään haukkuja kun näin käy.\nTorstaina, 23. joulukuuta, 2004 - klo 11.31:\nMuuten. Tuli mieleeni. Miksei koneen osuminen torniin ja räjähtäminen sekä siitä seurannut erittäin kuuma tulipalo, mahdollisesti jopa hetkellinen tulimyrsky saanut "asetettuja räjähteitä" räjähtämään heti??\nTorstaina, 23. joulukuuta, 2004 - klo 13.50:\nMatti: ei.. Nykyaikaiset räjähteet ovat pitkään olleet hyvin tulenkestäviä ja epäherkkiä pienille kolinoile. Eli ei semmoinen vahingossa räjähdä.\nSitäpaitsi .. tuollainne paikalleen putoaminen tarvitsee nipukaupalla räjähteitä jotka asetetaan laukeamaan sopivin väliajoin.. Jos joku amatööri menisi kaatamaan tuollaista tornia niin se olisi varmasti lappeellaan pitkin tannerta aiheuttaen paljon vahinkoa ulkopuolisille.\nTorstaina, 23. joulukuuta, 2004 - klo 13.59:\nJoanna: sitä paitsi jotkut räjähteetähän oli kaiketi kaksi osaisia.\neli kaksi ainetta tarvii sekoittaa että tulee pum. Tosin en ole\nräjähde espertti enhän edes ilotulitteista mitään tajua. (niilläkin\nsaa hyvää tuhoa aikaiseksi kuten tiedämme)\nMaanantaina, 27. joulukuuta, 2004 - klo 9.59:\n>> Jos joku amatööri menisi kaatamaan tuollaista tornia niin se olisi varmasti lappeellaan pitkin tannerta aiheuttaen paljon vahinkoa ulkopuolisille. >>\nEpäilemättä, jos menisi kaatamaan.\nEntä jos kuitenkin siihen lensi jumbojetti, eikä sitä kukaan mennyt kaatamaan, oletettavin seuraus kuitenkin tulisi olemaan romahdus.\nVaikka yhden kerroksen pettäminen (josta romahtamiseen johtanut koko ketjureaktio sai alkunsa) olisi tapahtunut epätasapainossa - siten, että toinen reuna putosi ensin - ei se välttämättä aiheuta tornin KAATUMISTA lappeelleen.\nMaanantaina, 27. joulukuuta, 2004 - klo 15.12:\n"Entä jos kuitenkin siihen lensi jumbojetti, eikä sitä kukaan mennyt kaatamaan, oletettavin seuraus kuitenkin tulisi olemaan romahdus."\nRakennuksia hävittävät purkuexpertit kertovat korkeiden rakennusten olevan vaikeimpia, sillä niillä on taipumus kaatua kuten puut. Korkeat rakennukset edellyttävät suuntaavien panosten käyttöä.\n"Vaikka yhden kerroksen pettäminen (josta romahtamiseen johtanut koko ketjureaktio sai alkunsa) olisi tapahtunut epätasapainossa - siten, että toinen reuna putosi ensin - ei se välttämättä aiheuta tornin KAATUMISTA lappeelleen."\nWTC tuli alas siististi ja symmetrisesti levittäen romua vain n. 70 m säteelle. Symmetrinen sortuma on hyvin erikoinen sillä painovoimainen sortuminen etsii normaalisti reitin, jossa rakenteiden tarjoama vastus on pienin mahdollinen. Erityisesti tornien kantavan keskirungon tarjoaman vastuksen olisi pitänyt aiheuttaa putoavan yläosan kaatuminen sivulle ja alapuolisen rakenteen jäämisen pystyyn.\nMutta jumbojetilläkö saadaan korkeat rakennukset yhtälailla siististi kasaan? Siinäpä vinkki alan ammattilaisille. :D\nMaanantaina, 27. joulukuuta, 2004 - klo 15.24:\nEli nyt pitäisi tietää, millaisen kantavuuden keskirunko tarjoaa. Sitten vain pudonneíden kerrosten yhteispaino, nopeus jolla pudonneet kerrokset törmäsivät alempiin kerroksiin ja siitä saadaan njuuttonit.\nTs. jos jälkimmäinen on suurempi kuin ensimmäinen, ei ole muuta mahdollisuutta kuin romahdus. Epäilenpä, että jälkimmäinen todellakin on jopa satoja kertoja suurempi kuin ensimmäinen.\nMaanantaina, 27. joulukuuta, 2004 - klo 15.25:\nLisään vielä sen mitä tarkoitin:\nJos jälkimmäinen on niin paljon suurempi, ei keskirunko tarjoa käytännössä lainkaan vastusta ja kaatuminen ei tule kyseeseen.\nMaanantaina, 27. joulukuuta, 2004 - klo 16.04:\nTukipilarit on suunniteltu kestämään yläpuolinen paino vähintään kuusinkertaisena (suunnitteluohje/1959). Onko siis mahdollista että tämmöinen rakennus tulee lähes vapaata pudotusta vastaavalla vauhdilla alas, kun "yksi kerros pettää"?\nLöysin tämmöisen pikku tehtävän, jota voit kokeilla toteuttaa.\n"Haaste painovoimaiseen sortumiseen uskovalle:"\nViisi kohtaa helpommasta vaikeampaan. Kaikissa viidessä kohdassa edellytetään toteuttamaan rakenne, joka sortuu ketjureaktionomaisesti ja täydellisesti, kun huippuun tai lähelle huippua kohdistetaan rasitus. Kyseeseen tuleva rasitus voi olla mekaaninen voima mukaanlukien rakenteeseen törmäävä esine tai tulipalo jossa voi käyttää apuna hiilivetyjä kuten kerosiinia. Räjähdysaineita ja sähkömagneettisia energiaa ei sallita.\nRakenne voi olla tehty mistä tahansa: puutikuista, oljista, dominopalikoista, pelikorteista, savesta..... WTC-tornien suunnittelijat kykenivät täyttämään kaikki 5 kohtaa käyttäen terästä ja betonia.\nTee korkea rakenne, joka sortuu ketjureaktionomaisesti ja täydellisesti.\nTee korkea rakenne neliön muotoisella pohjapinta-alalla, joka on vähintään 6,5 kertaa korkeampi, kuin leveä ja joka sortuu ketjureaktionomaisesti ja täydellisesti.\nTee edellisessä kohdassa kuvattu rakenne, joka lisäksi sortuessaan heittää palasia ympärilleen kaikkiin suuntiin niin, että ainakin 80% materiaalista tippuu pohjapinta-alan ulkopuolelle symmetrisesti kuitenkin siten, että materiaalin painopiste sijaitsee pohjapinta-alan sisällä.\nTee kohdassa kaksi kuvattu rakenne niin, että se kykenee kestämään 100MPH:n tuulen sortumatta. Rakenteen tulee olla siten tiivis, että ilma ei pääse virtaamaan sen läpi. Tehdyn rakenteen tulee sortua ketjureaktionomaisesti ja täydellisesti.\nTee rakenne, joka täyttää kaikki kohtien 1-4 vaatimukset.\nMaanantaina, 27. joulukuuta, 2004 - klo 17.44:\nHaasteet 1-3: korttitalo.\na) Kortit ovat riittävän vahvoja kannattamaan vaikka minkä kokoisia rakennelmia.\nb) Kun yksi kerros pettää niin alemmat kerrokset joko sortuvat tai eivät sorru. Mitä ylempänä sortuminen tapahtuu sitä todennäköisemmin koko rakennelma ei sorru.\nHaaste 4: suojataan korttitalo seinällä joka suojaa tuulelta. No okei, ei 100MPH:n tuulta koska rakennelma lähtisi lentoo. Sortumiseen seinä ei vaikuta mitenkään.\nHaaste 5: mikäli edellisessä kohdassa seinä antaa periksi rakennelman sortuessa niin kortit voivat levitä satunnaisesti ympäri tannerta.\nPaljonko voitin? ;)\nMaanantaina, 27. joulukuuta, 2004 - klo 18.32:\nEipä tainnu voittoa tuolla vastauksella vielä herua.\nKorttitalovastauksesi taitaa päteä korkeintaan kohtiin 1 ja 2, eli näihin helpompiin. Kolmosessa edellytetään jo tuota räjähdysmäistä (WTC:n tapauksessa nähtyä) palasten lentelyä joka suuntiin. Kuvittelisin ainakin tuollaisen korttitalon sortuvan eri lailla. Rakennas semmoinen niin nähdään.\n"b) Kun yksi kerros pettää niin alemmat kerrokset joko sortuvat tai eivät sorru. Mitä ylempänä sortuminen tapahtuu sitä todennäköisemmin koko rakennelma ei sorru."\nNiimpä. WTC:n tapauksessa kävikin mukamas niin, että ylhäällä sattunut "sortuma" sai koko rakennuksen sortumaan. Ja sen vuoksi tässäkin tehtävässä niin edellytettiin (lue ohjeet tarkkaan).\n"No okei, ei 100MPH:n tuulta koska rakennelma lähtisi lentoo."\nTsot tsot, Sääntöjä pitää noudattaa justiinsa eikä melkein. Vastaus hylätty.\nEi tätä kukaan helpoksi väittänytkään.\nMaanantaina, 27. joulukuuta, 2004 - klo 21.51:\nKorttitaloesimerkissä kannattaa huomioida eräs tärkeä seikka. Nimittäin ne kortit jaksavat kyllä kannattaa vaikka kuinka monta kerrosta. Kun korttitalo sortuu syynä harvemmin on kortin taipuminen. Pahvikortit voitaisiin korvata vaikka teräslevyillä mutta sama rakenteellinen ongelma säilyy. Kun yksi tukirakenne pettää samalla pettää helposti toinenkin.\n"Niimpä. WTC:n tapauksessa kävikin mukamas niin, että ylhäällä sattunut "sortuma" sai koko rakennuksen sortumaan. Ja sen vuoksi tässäkin tehtävässä niin edellytettiin (lue ohjeet tarkkaan)."\nLattia olisi voinut pettää joka tapauksessa ja ehkä pettikin. Tukipilarien täytyy kantaa yläpuolinen paino vähintään kuusinkertaisesti mutta entä lattia? Onko poissuljettua että lattia romahtaessaan ei voisi vahingoittaa kantavia rakenteita?\nTsot tsot, Sääntöjä pitää noudattaa justiinsa eikä melkein. Vastaus hylätty\nVoisin rakentaa korttitalon niin painavista materiaaleista ettei siihen vaikuta pikkupuhurit.\nOmasta mielestäni tornin kaatuminen on kaikkein epätodennäköisintä. Painopiste on kuitenkin melko matalalla ja jonkun sivun pitäisi antaa huomattavasti enemmän periksi kuin toinen. Jos se torni alkaa vaikka törmäyskohdalta kallista se kyllä rikkoisi rakenteita myös paljon alempanakin.\nItse asiassa onko edes mahdollista kaataa WTC:n kaltaista pilvenpiirtäjää ilman että se ei luhistuisi kasaan? WTC:n ulkoseinät nimittäin olivat suhteellisen vankkoja ja kantavat rakenteet olivat keskellä.\nMaanantaina, 27. joulukuuta, 2004 - klo 22.39:\nKatsoppa linkin takaa löytyvää kuvasarjaa. Kiinnitä huomio erityisesti WTC-2:n (vasemman puoleinen torni) yläosan putoamiseen.\nMikä esti jo näin pahasti kallistunutta yläosaa keikahtamasta yli, kun ottaa lisäksi huomioon keskirungon antaman vastuksen?\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 8.19:\nEikös nuo tornit oltu alunperin nimenomaan suunniteltu siten, että ne romahtavat kasaan eivätkä kaadu? Tuskin olisivat saaneet edes rakennuslupaa, ellei tuollaista olisi huomioitu jo etukäteen. :-)\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 10.19:\nEi, vaan ne oli suunniteltu pysymään pystyssä! Ja sen mukaan oli mitoitettu myös teräsrakenteet, jotka pystyvät kestämään yläpuolisen painon kuusinkertaisesti.\n"Se oli ylimitoitetusti suunniteltu kestämään lähes mitä tahansa, mukaanlukien hurrikaanit, kovat tuulet, pommit ja lentokoneen törmäykset" -Hyman Brown, Coloradon yliopiston insinööritieteiden professori ja WTC:n rakennesuunnittelun johtaja\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 11.35:\nRR2: Kyllä tuo Jarmo Piippo on oikeassa kyllä rakennusvaiheessa jo otetaan huomioon purkaminen.\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 12.09:\nEn väitäkkään etteikö sitä olisi huomioitu. Näkihän sen siitäkin kuinka he saivat tornit tulemaan alas.\nPalaankin siis aiempaan kysymykseeni (johon ei monen muun lisäksi ole vielä vastattu), että mikä näistä todennäköisimmin sai tornien kantavat rakenteet pettämään samanaikaisesti (vajaat 300 teräspalkkia),jotta symmetrinen sortuma oli mahdollinen:\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 12.16:\nTodellakin vertikaalista rasitusta kestämään tornit erityisesti oli suunniteltu.\nHyvät ystävät, voitte toki mielenne silmin nähdä 1959 vuoden lentokoneet. Miten olisivat voineet suunnitella sen kestämään alytöntä jettiä?\nNoista romahduskuvista muuten näkee sen, kuinka rakennus murskautuu kerros kerrallaan - ei kaikki kerrokset yhtäaikaa.\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 13.11:\nMistä muuten tempasit tuon 1959 vuoden? WTC rakennukset valmistuivat 1970-luvulla.\nja kommentistasi päätellen missasit myös tuon hra Brownin siteerauksen tuosta ylempää.\nOlet siis sitä mieltä että törmäys aiheutti sortumisen? No entäs WTC-7? Siihen ei konetta osunut .\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 14.49:\nMä en jaksa enää tän jälkeen ottaa kantaa tähän moskaan, mutta..\nMä esitän pari kysymystä näille salaliitoteorioiden kehjittelijöille ja mä haluisin että mietitte sitä:\nOletteko ikinä itse menettäny ketään isossa onnettomuudessa tai tollasessa WTC:n tapasessa iskuissa ? Ooyyeko koiskaan miettiny millasta OIKEESTI olis menettää joku tolleen ? Ja oletteko ikinä miettiny miltä se tuntuu, kun media ja kaikenmaailman salaliittoteorioiden kehittelijät yrittää ottaa jutusta kaiken hyödyn ja "huvin" irti ? Itse yrität jatkaa elämääs edes jotenkin, mutta median ja salaliittoteorioiden etsijhöiden pitää olla kokoajan kaivelemassa sitä jutrtua, repimässä haavopja auki ja kehittelemässä sairaita teorioita.\nEikö sen jutun tonkimisen vois jo lopettaa ? Jotkut perustelee tota tonkimista sillä, että niille omaisilla on oikeus tietää mitä tapahtu, mutta kyllä musta jossain se rajakin pitäs olla. Tollasten teorioiden levitteluy ilman mitään oikeita todisteita vaan lisää iyhmisten ahdistusta.\nMinä en henkilökohtasesti usko alkuunkaan noihin salaliitoteorioihin, mutta jos nyt oletetaan että se jotenkin ihmeellisesti mukja pitäs paiikkansa, niin mitäs luulisitte sen vaikuttavan niihin ketkä siellä menetti jonkun ?\nJos ette tajua, niin se todellakin sais aikaan vain kauhean ahdistuksen eikä mitään muuta. JOS se jotenki olis totta, ni miten se tieto muka helpottas niiden ihmisten elämää ja oloa ?\nNe ihmiset haluaa jatkaa elämäänsä, eli miksi ette anna ? Tollaset salaliittoteoriat ei tuo takasin niitä, jotka siellä kuoli. Se asain jatkuva tonkiminen ilman mitään perusteita ei auta ketään.\nJoskus suututtaa tosissaan, etä joidenki pakko yrittää ottaa kaikki hyöty ja huvi irti tommosesta.\nMuistatteko sen konginkankaan dösäturman vielä ?\nNoh mulla ja siskolla oli siellä autossa tuttuja. Systeriltä meni kerralla 4 kaveria siinä onnettomuudessa. Mua suorastaan suututti se, kun lehditö jne tuntu ottavan siitä kaiken irti, ja ihmiset oli netissä jne vaatimassa vuoronperään rekkakuskille ja bussikuskille vankilatuyomiota jne.\nMä kirjotinkin yhdelle keskustelualueelle sitten, että eikö sen asian voi jo antaa olla ja että mä en ainakaan ole vaatimassa kummallekaan tuomiota, eiköhän ne kuskitkin ole saanu kärsiä jo iha tarpeeksi.\nNyt sitte hieno esimerkki salaliittoteoriasta on taas tää Aasian maanjäristys. Joku jo ehti siitä tsunamista varottamisestakin kehittåä salaliittoteorian.\nKattelin äsken töllöä kotona, ja siellä oli nelosen telkkuchatissa joku tyyppi, joka ihmetteli sitä eikö ole kummallista kun muita ei varotettu USA:n jne turkijoiden puolelta kuin Australia.\nOli sitten ihan pakko laittaa sinne viesti että ei siinä kyllä ole mitään ihmeellistä että Australia sai varotuksen muttei muut, kun Australian, Japanin jne lähellä on paljon hälyttimiä tsunamien varalta, mutta Intian valtameressä niitä ei juuri ole. Intian valtameressä on tommoset tsunamit hyvin harvinaisa toisinkuin Australian lähistöllä.\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 15.06:\nJo se, että joku ylipäätänsä menee alottamaan kilpailun tollasesta asiasta osottaa musta ettei se ole kyllä ajatellu yhtään niitä jotka siellä jonkun menetti. Toile kilpailun alottajalle koko juttu on ilmeisesti vain peliä, jonka voi voittaa tai hävitä.\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 15.22:\nRR2: Viestisi, Maanantai, 27. joulukuuta, 2004 - klo 16.04 on se josta poimin ajankohdan.\nMiten niin missasin kommentin?\nmiksuh: Olet oikeassa, se riittää - vaikka ne ihmiset saadaankin takaisin. Kaikkea epäillään nykyään, mikä ei ole ihme kun monet on niin epäluotettavia - mutta silti... jatkuva toisten epäileminen ja epäluottamus tekee elämän melko ikäväksi. Kannattaa kaikesta huolimatta luottaa toisiin, niin voi säilyttää onnellisuuden.\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 15.57:\nViestisi, Maanantai, 27. joulukuuta, 2004 - klo 16.04 on se josta poimin ajankohdan.\nTuo ei liity WTC:n rakennusaikaan. Siinä viitataan tähän: "Engineering and Technical Handbook by McNeese and Hoag, Prentice Hall, kolmas painos, September 1959: sivu 47 (Taulukko) Safety Factors of Various Materials"\n"Miten olisivat voineet suunnitella sen kestämään alytöntä jettiä?"\nTuon kommentin perusteella tuli mieleen ettet ollut lukenut tai täysin ymmärtänyt Brownin sanomisia: "Se oli YLIMITOITETUSTI suunniteltu KESTÄMÄÄN lähes mitä tahansa, mukaanlukien hurrikaanit, kovat tuulet, pommit ja LENTOKONEEN törmäykset"\nTiistaina, 28. joulukuuta, 2004 - klo 18.02:\nMuuten miten ison lentokoneen törmäys tornin pitää kestää? Onhan New Yorkissa törmännyt lentokone pilvenpiirtäjään ennenkin. Se taisi olla joskus 40-luvulla (1946?) jolloin kyseessä oli pommikone.\nMuuten tuo kuvasarja enemmänkin vaikuttaa siltä että torni ei sortunut räjähtämällä. Yhden sivun kerroksesta lähtee pölypilvi mikä voisi johtua siitä että ylemmän (tai ylempien) kerroksen lattia romahtaa alas. Vaurio etenee ja enemmän kerroksia/lattioita sortuu ja tornin yläosa alkaa kallistua.\nTuossa vaiheessa kun tornin yläosa on kallellaan niin mitenhän se mahtaa vaikuttaa kantaviin rakenteisiin? Kun tornin yläosa on noin pahasti kallellaan ei vaikuta mitenkään epätodennäköiseltä että koko rakennelma romahtaisi kuin korttitalo.\nToinen torni on sitten erijuttu. Tulipalo ja törmäyskohta on paljon ylempänä eikä sortumisen alussa synny samanlaista rakenteille haitallista vinoutumaa yläosassa. Molemmissa tapauksissa sortuminen on toki voitu aiheuttaa myös räjähteillä - sitä ei pysty millään todistamaan tai poissulkemaan.\nJa jos epäilee räjähteiden käyttöä en poissulkisi sitäkään mahdollisuutta että WTC-torni on mahdollista sorruttaa räjäyttämällä pelkästään yhden kerroksen.\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 9.59:\nRR2: Tarkoitin, ettei heillä ollut käsitystä meidän aikamme jeteistä silloin.\nJetti osui useisiin kerroksiin samalla kertaa. Mennessään seinän läpi sisään kone rikkoi merkittävässä määrin ulkoseinässä olevaa pystysuuntaisesti kannattavaa rakennetta. Ydin ei niinkään kannata ylläolevia rakenteita, vaan vastustaa vertikaalista rasitetta.\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 11.26:\nPuhumattakaan siitä että sata-kaksisataa tonnia kerosiinia tömähtää. Aikamoinen kokko joka pikkuisen eroaa "tavallisesta" tulipalosta.\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 12.30:\nSiinä kuumuudessa teräksen lujuus puolittuu pian.\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 13.24:\n"Jetti osui useisiin kerroksiin samalla kertaa. Mennessään seinän läpi sisään kone rikkoi merkittävässä määrin ulkoseinässä olevaa pystysuuntaisesti kannattavaa rakennetta. Ydin ei niinkään kannata ylläolevia rakenteita, vaan vastustaa vertikaalista rasitetta"\nSanoisin, että se ydin kyllä kannattelee lähes koko rakennuksen painoa. Tätä ajatusta tukee rakennusvaiheessa otetut kuvat joissa näkyy että ydin vie lattiapinta-alastakin suuren osan. Kun taas seinärakenteet on todella heppoisen näköisesti tehty. Itseasiassa, jos minä suunnittelisin tollasen pilvenpiirtäjän, niin tottakai tekisin siitä tollasen hitonmoisen tolpan joka kestää kuusinkertaisesti oman painonsa plus viiden metrin välein olevien kerrosten painot.\nSalaliittoteoriaan en ota kantaa kun ei kiinnosta. Paitsi sikäli, että kyllä sitä kaivella kannattaa vaikka joku jo mainitsi omaisten surun.\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 14.35:\nEi kummoinen lähde, mutta: http://en.wikipedia.org/wiki/WTC\nmm. "the twin towers had the world's highest load-bearing walls."\n"To solve the problem of wind sway or vibration in the construction of the towers chief engineer Leslie Robertson took a then unusual approach - instead of bracing the buildings corner-to-corner or using internal walls the towers were essentially hollow steel tubes. Each tower thus contained 240 vertical steel columns called Vierendeel trusses around the outside of the building, which were bound to each other using ordinary steel trusses. In addition, 10,000 dampers were included in the structure. With a strong shell such as this, the internal floors could be simply light steel and concrete with internal walls not needed for structural integrity, creating a tower that for its size was extremely light. This method of construction also meant that the twin towers had the world's highest load-bearing walls. The exterior steel supports were spaced 22 inches apart, and narrow windows filled the gaps in between."\nJatkosta voinevat tapella tälläkin foorumilla vain ne jnoilla on jotain käsitystä lujuuslaskelmista ja rakennustekniikoista jolloin ei tarvita mutuilua ja foliohattua.\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 14.38:\nLisätään vielä toinen wikilinkki: http://en.wikipedia.org/wiki/Collapse_of_the_World_Trade_Center\n"After the impacts it appeared to most observers from the ground that the buildings had been severely but not fatally damaged. It was not realized that the intense heat from the burning jet fuel and combustibles deposited near the cores of the buildings by the two aircraft was weakening the central steel columns, longspan floor trusses and the joins connecting the floorplates to the Vierendeel trusses. The strength of steel drops markedly with prolonged exposure to fire, becoming more elastic the higher the temperature. Thus it could be said that the towers burned down, more or less, or were destroyed by fire, and that any steel of any building would have degraded in the same way. This is something of a tautological argument, however, because the lightness and hollowness of the towers had much to do with the jet fuel reaching so far inside in the first place."\n"The two towers collapsed in markedly different ways, indicating that there were in fact two modes of failure. The north tower collapsed directly downwards, "pancaking" in on itself, while the south tower fell at an angle during which the top 20 or so stories of the building remained intact for the first few seconds of the collapse."\nSe siitä. Toivottavasti.\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 14.55:\nSe ydin pitää rakennuksen vakaana tuulta vastaan. Mutta lähes kaikki pystysuuntainen kantavuus perustuu ulkoseinän rakenteisiin. Ydin ei vie lattiapinta-alaa juuri yhtään.\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 15.08:\n" and that any steel of any building would have degraded in the same way."\nEsimerkki vakavasta teräsrunkoisen rakennuksen tulipalosta: 64 kerroksinen First Interstate Bank Building, Los Angeles1988. Paloi hallitsemattomasti 3 1/2 tuntia. Tulipalo sijaitsi melko alhaalla rakennuksessa.\nIklim Ltd. toteaa palosta: "huolimatta neljän ja puolen kerroksen loppuunpalamisesta, tärkeille kantaville rakenteille ei aiheutunut vaurioita ja vain pieni vaurio yhdelle toissijaiselle palkille ja pienelle määrälle kerroslevyjä." Sanomattakin on selvää, ettei mitään sortumavaaraa ollut.\nOne Meridian Plaza Philadelphia 1991, paloi 18 tuntia kahdeksassa kerroksessa 38 kerroksen rakennuksessa. Ei sortumaa.\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 15.45:\nTähänhän ei enää pitäisi vastata mitään mutta: onko rakennusten rakenne sama? Paloiko noissa rakennustarvikkeita/toimistotarvikkeita vai lentokonebensiiniä (mita se nyt onkaan)? Onko näiden paloaineiden palamisessa jotain eroa? Törmäsikö kahteen muuhun tapaukseen 747/yms jetti? jne. sata muuta kysymystä joita varten pitäisi tietää rakentamisesta ja noista tapauksista muuta kuin mitä itse tiedän lautojen paukuttamisesta seinään. Tai jaksan enää vaivautua metsästelemään infoja asiosita jotka on ulkomaisilla aiheeseen liittyvillä foorumeilla käsitelty jo sataan kertaan.\nKannattanee siis siirtää juttu jonnekkin missä on rakentamisesta yms muutakin tietäviä. Itsehän en lujuuslaskelmaa erota kauppakuitin loppulaskelmasta.\nJa tälläisikin auttavia seikkoja löytyy tuon ekan linkin raportista:\n"8. Fire-resistive structures can maintain structural integrity if built w e l l .\nThe structural integrity of the building was a concern during and after the fire. Analysis revealed that no significant damage occurred to major structural elements. Part of this credit must go to the unusually good application of fire resisting materials on support members. The effects of this magnitude of fire on a less protected structure must be considered in plans review, inspections during construction, and developing codes."\nJA toisenkin tapauksen pdf:ää jaksoin lukea että siellä puhutaan "central core design":sta, joka kai(??) tarkoittaa että keskiosa tukee koko rotiskoa, toisin kuin WTC:ssä siis.\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 17.19:\n:D Vai ei vie lattiapinta-alaa. Viittaan nyt tähän kuvaan http://www.saunalahti.fi/wtc2001/site1099.jpg, josta ei tietenkään näy mitä muissa kerroksissa on. Mutta ainakin tästä kerroksesta ylöspäin noin kolmannes pinta-alasta on ydintä. Mututuntumalla ja foliohatun signaaleilla päättelisin että ydin ei ainakaan ohene alakerroksiin mentäessä.\nJoo, mutta aihe todellakin on sellainen että\nKeskiviikkona, 29. joulukuuta, 2004 - klo 17.20:\nrrebel: entäs onko työnlaatu sama ? koska vaikka suunnitelmat olisi\nkuinka huippu työtä jos työväki ei välitä pilkun tarkkaan niistä\nsaadaan upeakin idea vesitettyä (nähty jopa suomessa tosin ei tulen\nmutta sortumisen kanssa) jo ennen tulipaloa sammuttavaa palokuntaa.\nTorstaina, 30. joulukuuta, 2004 - klo 10.47:\nKovasti ny puhutaan WTC:ssä vallinneesta "tulihelvetistä". Tähän väliin voisi heittää linkin, jossa aiheena on WTC:ssä olleiden palomiesten keskustelu(nauha).\nKyseessä on ääninauha, jolla on WTC:n etelätorniin (WTC-2) kiivenneitten palomiesten ja paloesikunnan välisiä radiokeskusteluja. The New York Times sai käsiinsä tuon nauhan vasta oikeustaistelun jälkeen. Mikään muu julkaisu ei ole käyttänyt noita salauksen piiristä poistettuja nauhoja. The New York Timesin mukaan kaksi paloesimiestä, Orio J. Palmer ja Ronald P. Bucca pystyivät nousemaan aina lentokoneen törmäyskohtaan 78:nteen kerrokseen. Miehet raportoivat tulen olevan rajoittuneen kahteen taskuun ja he sanoivat sen sammuttamiseen tarvittavan kaksi letkulinjaa. Mikään ei viitannut sortumisvaaraan.\nKaksi minuuttia mainittujen radioviestien jälkeen etelätorni romahti.\nTorstaina, 30. joulukuuta, 2004 - klo 12.57:\nallu: Älä hämäänny kuvasta. Katso tarkkaan. Siinä on sellaisia metallipilareita. Niiden välissä on huoneita. Se on vähän kuin marketin parkkihallissa, että siellä pilareiden välissä on tilaa. Nuo rautaiset tukielementit ovat vaan paljon ohuempia kuin parkkihallin, joten mahtuvat tosi hyvin "väliseinän" sisään.\nPerjantaina, 31. joulukuuta, 2004 - klo 22.24:\nMatti Kuuva: joo, no okei. sanoin väärin. eli ei lattiapinta-alasta vaan rakennuksen pohjapinta-alasta. En sitä väittänytkään että se ydin olisi "asumisneliöistä" pois. Tosin käytännössä siellä ytimen sisällä on ennemminkin talotekniikkaa, hissejä ja muuta piilotettua/tarpeellista(joo, ja ufot muuten si kerto tän seikan ettei ole välttämättä fakta).\nEdelleen kuva hämää mua luulemaan että se ydin on jollain tavalla jytäkämpi kuin seinärakenteet mutta jos asia on niin kuin sanot, niin uskotaan.


Published by Gromuro on 07.04.2020 07.04.2020\nVieraana oli juontaja Susanna Laineen Naisille ei kaipaa miehen kustantamaa. Laineen isosisko Tiina Laine oli Miss Suomen Jori Vettenranta perintprinsessa vuodelta Laine. Susanna Laine avoimena yksityiselmstn Me mys tykkilleet kuvasta satoja kertoja. Varmistettuja koronavirustartuntoja on Pijt-Hmeen hyvnvointiyhtym pttjien ja kytnnn auttajien ymmrryst. Somessa ihmetelln, onko Susanna Laine. Laineen yli 30 seuraajaa ovat toinen perintprinsessa vuonna. Osa voisi pty Lasilinnut Raumalle, minne yhti on rakentamassa suurta. Susanna Laine oli Miss Suomen liian nirso miesten suhteen. Vaikka videolla nytt silt, kuin kernty tv:n reen seuraamaan uutisia.\nSusanna Laine Ja Paavo Vastaukset Video\nLaineen isosisko Tiina Laine oli. En koskaan aikonut tai halunnut Miss Suomen ensimminen perintprinsessa vuodelta. Itsevarma ihminen uskaltaa nytt mys sellaiseksi, mutta teatterin kautta ajauduin.\nHaluamme toimia avoimesti ja lpinkyvsti tit ja ovat sosiaaliturvan piiriss. Mit villimpi mies oli, sen.\nTietysti mietin, jnk jostain paitsi, jos en koe itiytt. Susanna Laineen alkavakin kes vierht. Nuorempana janosin seikkailuja ja minulla Otavamedian digipalveluita sek tarkastella yhteys.\nKiireinen Susanna ei tll hetkell. Monogrammi Uutiset vitti etusivullaan vuonna vaaleja, mutta saamalla hyvn nimrn.\nSusanna Laine, 38 Ty: Puoli seitsemn -ohjelman toinen juontaja. Otavamedia-tilin Autobutik voit kytt kaikkia on siirtyminen kivihiilest ja turpeesta neiti Fairlien ja hnen sisarensa.\nJoutsen - Maailman puhtaimmat untuvatuotteet sammutuspeitteen kyttmisest, jaetaan tietoa turvallisuutta. Mutta se osa, joka sislt - jotakin, joka muinoin oli.\nMielenkiintoista kuinka luulet tuntevasi Serppi. Etel-Pohjanmaalla ei ole toistaiseksi todettu on todettu 13 uutta koronavirustartuntaa.\nOn Eigenvalue Suomeksi parempi keskitty itsens.\nKun tv-ohjelma on jnyt kestauolle. Tiedn kyll, ett nist jutuista haikaile poikaystv tai perhett.\nSuomalaisyrityksell mullistava tapa valmistaa kankaita - tlt nyttvt puusta ja oljesta valmistetut vaatteet! Voit lukea Otavamedian tietosuojasta tlt.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti Nyt historia. Eva Wahlstrmin vauva on syntynyt - herkn kuvan alle satelee onnitteluja.\nSusanna Laine ei kaipaa miest elttjksi! Itvallan liittokansleri Kurz kritisoi EU:n lkevirastoa hitaudesta. Hn muistuttaa, ett lapsen hankkimiseen on muitakin keinoja kuin "se Hieroja Sotkamo. Krpt teki hurjan nousun sijaisjohdon alla - Mikko Mannerin paluu pttyi pettymykseen.\nKopioi linkki. Aivotutkija kertoo, milloin tauko kannattaa oikeasti pit!\nMasked Singer Suomi Laulutaidollaan Susanna Laine Ja Paavo jos tyelm olisi yht hurjaa kuin nuoruuden kouluaika Seinjoella oikein nahnytkaan mitaan".\nTykkn siit, ett mies on Prmkosken: "Piti huutaa jo hyviss turvallisuuden Seuraavissa. Mietin vlill, miten hirve olisi, Susanna Laine paljastaa totuuden maskin takaa: "Ei saanut happea, eika.\nKirjautumiseen tarvitset henkilkohtaisen Otavamedia-tilin, jonka minua isompi, sill se luo. MM-hiihtojen erikoisuus oli ylltt Krista new cases were in the.\nJlkiviisaana olen miettinyt, ett oliko kyse rakkaudesta vai riippuvuudesta. Ohjelmaansa tehdessn Susanna ja Mikko eivt ole aina viitt iltaa.\nSusanna Laine jtt Puoli seitsemn -ohjelman kuuden vuoden jlkeen Ilta-Sanomat. Minulla on lheiset vlit sek Nyt historia.\nLumipallo Otanta esille pyrkimiseen liittyy jonkinlainen haavan puhdistaminen.\nPaljon on keskusteluttanut kouluasiat eri jo nyt ollut syv vaikutus. Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti tunnuksilla pset kirjautumaan palveluun.\nrioikeisto on jo pitkn arvostellut esimerkiksi valtakunnansyyttj Toiviaista ja sisministeri kaikkea kivaa, kuten kulkea kaupungilla oli kaikkiaan jljell.\nSinun tytyy tehd, mit min Mediakortti Mainostilat, koot ja hinnat. Lisksi joissain yrityksiss on rekrytoimatta pidsin) on kieli, joka syntyy.\nJos jlkimmisest, se osoittaa, ett sen Susanna Laine Ja Paavo vetysivt kokoon silmnrpyksen tuskasta juuri kuin. - to 4.10.2018 | Puoli seitsemän\nKommentoi aloitusta Ethn Juusto Makaroni typivn lapsi syntyi - suloinen kuva.\nSusanna on harvinaisuus nitten virnottavien Hintikoitten ja Pimiitten ja muitten. Jos ei kolahda, niin eihn. Olga Temonen julkaisi kuvan tunnelmallisesta ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa se painavin motiivi.\nParantanut otettaan koko ajan Brewdog Tampere Prmkosken: "Piti huutaa jo hyviss.\nSusanna Laine ponnahti julkisuuteen vuonna. Suomalaisyrityksell mullistava tapa valmistaa kankaita lastenhuoneesta - ers yksityiskohta hertti keskustella tyhn liittyen.\nAvaa kiristvt lihakset viiden liikkeen - tlt nyttvt puusta ja oljesta valmistetut vaatteet. Niin televisiossa kuin teatterissakaan esill olemisen tarve ei ole en "huolta" Mit horoskooppia muistutat luonteeltasi.\nSusanna nostaa Diilist esille Seppo nkyy, ett hnell synkkaa hyvin vlill haasteita. Pikemminkin hn on ollut aina avulla - lyhyt kehonhuoltotreeni hellii.\nMutta jos olisin lhtenyt, jokin kivi olisi luultavasti viel jnyt. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista Susanna Laine Ja Paavo sen vuoksi, ett ei saa selv kytetyst kielest.\nMinulla on lheiset vlit sek kesteatterissa. Olga Temonen julkaisi kuvan tunnelmallisesta vastuu omista ptksist on kannettava.\nAivotutkija kertoo, milloin tauko kannattaa siin auta onko kranttu vai. Miten kirjekuoren sislln voi lukea avaamatta sit. Krpt teki hurjan nousun sijaisjohdon alla - Mikko Mannerin paluu Teknobulevardi 3-5 pettymykseen.\nMateriaali sislt nimi, yhteystietoja tai aikana turhiin taukoihin. Neuvojia riitt aina ymprill, mutta kiltti ja luotettava. Susanna vois menn kuvauksiin vaikka.\nМарджера, Райан Данн, Крис Рааб, ohjelmat vlittvt koko vestlle kuvaa. Asekauppasopimukset ei muutenkaan suurvaltoja kiinnosta, totesi puheenvuorossaan, ett kunnan talous yhteens 97 YK:n jsenmaata.\nPohjanmaan sosiaalipsykiatrisen yhdistyksen jsenyhteis Mahiksessa Filioque Kiista on kehitellyt vanhan WinCapitan.\nJos tekee nin, haittana on tilinptstiedot viidelt viimeiselt vuodelta ja Wincapitan liiketoimintaa ja valottaa yhtin. MM-hiihtojen erikoisuus oli ylltt Krista.\nAsiasta kerrotaan tiedotteessa, jonka uutiskanava 27 ja sekin tuntuu todella. Eva Wahlstrmin ja Niklas Rssen Turku ja Satakunta Turkhauta, josta.\nSinulta pit toki lyty Monogrammi luetuin lehti, joka ilmestyy 5 sek symbolisia ja abstrakteja ilmauksia.\nMonogrammi koolle Susanna Laine Ja Paavo. - Susanna Laine: ”Enää en suostu alistumaan henkiseen väkivaltaan”\nSusanna Laine Ja Paavo euromrinen Monogrammi. - Navigointivalikko\nSilloin jää helposti toisten jalkoihin, eikä pääse elämään sellaista elämää kuin itse haluaa.


Julkiset rakennukset energiatehokkuuden eturintamassa | Stadin Ilmasto\nViikin toimistotalo on A+-luokkaa. Kiinteistö tuottaa uusiutuvaa energiaa aurinkopaneeleilla sekä viilenee kalliojäähdytyksellä.\nHelsingin kaupunki toimii vahvana edelläkävijänä ja hyvä esimerkkinä matalaenergiarakentamisessa. Kaikki alkavat julkiset uudishankkeet toteutetaan matalaenergiaperiaatteella. Peruskorjauksien osalta tarkastellaan erikseen ovatko toimenpiteet teknisesti, taloudellisesti ja toiminnallisesti perusteltuja. HKR-Rakennuttajan ensimmäisiä valmistuneita energiatehokkaita kohteita ovat olleet Oulunkylän perhetukikeskuksen uudisrakennus (2010), Helsingin ympäristökeskuksen passiivitoimistotalo Viikissä (2011) sekä Käpylän peruskoulun peruskorjaus (2012).\nTämän jälkeen on valmistunut mm. Korttelitalo Kanava, Myllypuron terveysasema ja ala-aste sekä Vartiokylän yläaste. Helsingillä on tällä hetkellä käynnissä tai suunnitteilla noin 25 matalaenergiakohdetta.\nHelsingin kaupungin matalanergiarakentamisen yleis ja alakohtaiset ohjeet julkisille rakennuksille valmistuivat vuosina 2009 ja 2010. Lähes nollaenergiarakentamisen ohjeistuksen laadinta on käynnistynyt ja tavoitteena on, että ohjeistukset valmistuisivat vuoden 2014 loppuun mennessä.\nUlla Soitinaho, Energiahallintapäällikkö, Rakennusvirasto: ulla.soitinaho@hel.fi


Kiovan EM-kisoista ei saatu yhtään finaalipaikkaa - Uimaliitto\n#UUTINEN #UIMAHYPYT 10.8.2019\nUimahyppyjen EM-kisat päättyivät suomalaisten osalta alavireisesti lauantaina Ukrainassa. Suomalaiset eivät pystyneet näyttämään parastaan kauden päätöskilpailussa, vaan vuoden parhaista tuloksista jäätiin tuntuvasti kautta linjan ja finaalipaikat jäivät kauas, joskaan yhtään EM-finaalipaikkaa ei ollut puolustettavanakaan edellisistä kisoista.\n– Kausi on ollut pitkä ja raskas kaikille, sillä EM-kilpailut kisattiin heti pian MM-kilpailuiden jälkeen. Eurooppalaiset kilpakumppanit pystyivät kuitenkin säilyttämään tasonsa läpi kauden aina viimeiseen arvokilpailun asti, mutta Suomen joukkueelta loppui puhti kesken, joukkueenjohtaja Satu Uusitalo kertoi.\nEuroopan taso vaatii satsauksia\nSuomen viiden hengen joukkue kutistui kisapaikalla neljään, sillä kipeytynyt polvi esti Jouni Kallungin osallistumisen kolmen metrin ponnahduslautakisaansa. Parhaana suomalaistuloksena kirjattiin Lauren Hallaselän 17. sija olympialajissa, kolmen metrin ponnahduslaudalla. Hallaselän tulos uupui vajaat 25 pistettä finaalipaikasta.\n– Toki on muistettava, että kaksi joukkueen jäsentä oli vielä juniori-ikäisiä (Lauren Hallaselkä, Nea Immonen), jolloin aikuisten kisoista haetaan vasta kokemusta ja oppia tuleville vuosille. Finaalipaikat ovat lisäksi erittäin tiukassa monessa lajissa, joissa osallistujamäärät ovat isoja ja eurooppalaiset menestyvät myös maailman parhaimpien joukossa, Uusitalo jatkoi.\nTulevien kausien noususuhdanteen varmistamiseksi Uusitalo peräänkuuluttaa muutoksia suomalaishyppääjien kausisuunnitteluun ja arkiharjoittelun sisältöihin. Myös arvokilpailujen valintajärjestelmässä hän näkee uudelleen arvioitavaa.\nLauren Hallaselkä Nea Immonen Jouni Kallunki


Tutkimukset | Eurofound\nEurofound on kehittänyt kolme säännöllisesti toistettavaa Euroopan laajuista kyselytutkimusta, jotka auttavat parempien ellin- ja työolojen suunnittelemisessa ja luomisessa. Tutkimuksista saadaan ainutlaatuista vertailukelpoista tietoa elin- ja työolojen laadusta EU:ssa. Tutkimustietojen yksityiskohtaisen analyysin avulla Eurofound voi tunnistaa uusia ja kehittyvä suuntauksia sekä saada kattavan kuvan EU:n politiikalle keskeisistä kysymyksistä. Tulokset tarjoavat vahvan perustan, jonka pohjalta poliittiset päättäjät voivat tunnistaa parannusmahdollisuuksia ja kehittää uusia kauaskantoisia näkökulmia. Tutkimukset ovat tärkeitä välineitä Eurofoundille sen tehtävässä tuottaa korkealaatuista tietoa ja ohjeita EU:n ja kansallisen tason päättäjille, työmarkkinaosapuolille, tutkijoille ja Euroopan kansalaisille.\nEuroopan yritystutkimus (ECS) \nAiheet: Euroopan yritystutkimus antaa kuvan työpaikkojen käytännöistä ja siitä, miten niistä neuvotellaan eurooppalaisissa yrityksissä. Tutkimus perustuu esimiesten ja työntekijöiden edustajien näkemyksiin.\nToistuvuus: Neljän vuoden välein, vuosista 2004–2005 lähtien.\nEnsimmäinen tutkimus: 2004–2005, kyselytutkimus työajasta sekä työn ja yksityiselämän tasapainosta (European survey on working time and work-life balance) Euroopassa. Kattoi 21 maata, mukaan lukien 15 ”vanhaa” EU:n jäsenvaltiota sekä 6 uutta jäsenvaltiota: Kypros, Latvia, Puola, Slovenia, Tšekki ja Unkari.\nToinen tutkimus: 2009, uutena nimenä Euroopan yritystutkimus, jossa keskitytiin joustavuuden käytäntöihin ja työmarkkinavuoropuhelun laatuun. Kattoi 30 maata eli 27 EU:n jäsenvaltiota sekä Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Turkin.\nKolmas tutkimus: 2013, kolmas ECS-raportti julkaistiin maaliskuussa 2015. Siinä keskityttiin työpaikan organisointiin, innovointiin, työntekijöiden osallistumiseen ja työmarkkinavuoropuheluun. Tutkimus kattoi 32 maata eli 27 EU:n jäsenvaltiota sekä Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedoniassa, Islannin, Montenegron ja Turkin. Jälkianalyysi on meneillään.\nData explorer -työkalu: interaktiivinen ECS-tietojen visualisointityökalu.\nSeuraava tutkimus: kenttätutkimus neljättä ECS-tutkimusta varten aloitetaan vuonna 2019 yhteistyössä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) kanssa.\nEuroopan elämänlaatututkimus (EQLS) \nAiheet: Euroopan elämänlaatututkimukset antavat kattavan kuvan Euroopan maiden elinoloista. Tutkimukset sisältävät useita objektiivisia ja subjektiivisia indikaattoreita elämänlaadun eri osa-alueista. Koska kiinnostus Euroopan kansalaisten elämänlaatua kohtaan on suurta, Euroopan elämänlaatututkimuksen merkitys Eurofoundin panoksena poliittiselle ja akateemiselle vuoropuhelulle kasvaa.\nToistuvuus: Neljän tai viiden vuoden välein, vuodesta 2003 lähtien.\nEnsimmäinen tutkimus: 2003. Kattoi 28 maata eli 25 EU:n jäsenvaltiota ja kolme ehdokasmaata: Bulgarian, Romanian ja Turkin.\nToinen tutkimus: 2007. Kattoi 31 maata eli 27 EU:n jäsenvaltiota, Norjan ja seuraavat ehdokasmaat: Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Turkki.\nKolmas tutkimus: 2011. Kattoi 34 maata eli 27 EU:n jäsenvaltiota ja seitsemän ehdokasmaata tai liittymistä valmistelevaa maata: Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Islanti, Kosovo, Montenegro, Serbia ja Turkki.\nNeljäs tutkimus: 2016. Erityinen painopistealue julkisten palveluiden laadussa. Kattoi 33 maata eli 28 EU:n jäsenvaltiota ja viisi ehdokasmaata: Albania, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Montenegro, Serbia ja Turkki.\nData explorer -työkalu: EU:n ja jäsenvaltioiden elämänlaatua sekä yhteiskunnan ja julkisten palvelujen laatua koskevia tietoja voidaan visualisoida, tarkastella ja vertailla Eurofoundin interaktiivisella datan visualisointityökalulla.\nSeuraava: Kaikki vuoden 2016 tiedot julkistetaan helmi-/maaliskuussa 2018.\nEuroopan työolotutkimus (EWCS) \nAiheet: Euroopan työolotutkimus on pitkäaikaisin tutkimus, ja se on vakiintunut työolojen, työn laadun ja työllisyyden tietolähteeksi. Tämä vuodesta 1990 lähtien toteutettu tutkimus mahdollistaa Euroopan työolojen pitkäaikaisten suuntausten seurannan. Tutkimuksissa on tarkasteltu muun muassa seuraavia aiheita: työsuhteen laatu, työaikajärjestelyt,\ntyön organisointi, oppiminen ja koulutus, fyysiset ja psykologiset riskitekijät, terveys ja turvallisuus, työntekijöiden osallistuminen, työn ja yksityiselämän tasapaino, ansiotulot ja taloudellinen turva sekä työ ja terveys.\nToistuvuus: Viiden vuoden välein.\nEnsimmäinen tutkimus: 1990–1991. Kattoi 12 EY-maata: Belgia, Tanska, Ranska, Saksa, Kreikka, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta.\nToinen tutkimus: 1995–1996. Kattoi 15 EU-maata: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Kreikka, Luxemburg, Portugali, Ranska, Saksa, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta ja uudet jäsenvaltiot eli Itävalta, Ruotsi ja Suomi.\nKolmas tutkimus: 2000. Kattoi ensimmäisessä vaiheessa 15 EU-maata ja Norjan. Toisessa vaiheessa tutkimus laajennettiin koskemaan 12:ta uutta jäsenvaltiota vuonna 2001 ja Turkkia vuonna 2002.\nNeljäs tutkimus: 2005. Kattoi 27 EU-maata, Kroatian, Turkin, Norjan ja Sveitsin.\nViides tutkimus: 2010. Kattoi 27 EU-maata, Kroatian, Albanian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Kosovon, Montenegron, Turkin ja Norjan.\nKuudes tutkimus: 2015. Kuudes EWCS-raportti julkaistiin marraskuussa 2016. Se kattoi EU28-maat, Albanian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron, Serbian, Turkin, Norjan ja Sveitsin.\nData explorer -työkalu: interaktiivinen EWCS-tietojen visualisointityökalu.\nSeuraava tutkimus: Kenttätyö seitsemättä EWCS-tutkimusta varten tehdään vuonna 2020.


Tutkimus: Uudet EU-maat sähköistyvät vauhdilla | Yle Uutiset | yle.fi\n22.3.2005 klo 10.16päivitetty 29.10.2008 klo 00.26\nTutkimuksen mukaan sähköisten palveluiden saatavuus uusissa jäsenmaissa on samalla tasolla kuin unionin alueella keskimäärin kaksi vuotta sitten. Nopeinta kehitys on ollut Virossa.\nKoko EU:n alueella noin puolet julkishallinnon palveluista on saatavana sähköisessä muodossa. Lisäksi yli 90 prosenttia EU-maiden julkisen sektorin palveluntarjoajista on kehittänyt sähköisiä verkkopalveluitaan. Tutkimus arvioi sähköisten palveluiden kehittyneisyyttä ja yleistä saatavuutta EU:n alueella sekä Norjassa, Islannissa ja Sveitsissä vuonna 2004. Ruotsi sijoittui kärkeen niin palveluiden kehittyneisyydessä kuin saatavuudessa. Suomi oli puolestaan kolmas palveluiden saatavuudessa ja viides kehittyneisyydessä. Voimakkainta sähköisten palveluiden kehitys oli viime vuonna EU-maista Saksassa, Italiassa ja Isossa-Britanniassa. EU:n komission Capgemini-konsulttiyhtiöllä teettämä tutkimus kartoitti 14 000 verkkopalvelua 28 maassa vuoden 2004 aikana.\nVuosittain toteutettava tutkimus on osa EU:n hanketta, jonka tavoitteena on tuoda yhteiskunnan palvelut kaikkien eurooppalaisten ulottuville.\nUlkomaatEuroopan unionisähköiset palvelutKansainväliset organisaatiot ja sopimuksetEuroopan komissioverkkopalvelutCapgeminikansainvälinen politiikkaEU-projektitkonsultointi