HE 46/ / /2016 vp - PDF\nHE 46/ / /2016 vp\nDownload "HE 46/2016 59/2016 72/2016 vp"\n1 HALLITUKSEN ESITYS EDUSKUNNALLE JOUKKORAHOITUSLAIKSI SEKÄ ERÄIKSI SIIHEN LIITTYVIKSI LAEIKSI ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi erillislaki joukkorahoituksesta. Esityksessä ehdotetaan lisäksi muutettaviksi sijoituspalvelulakia, rahankeräyslakia, Finanssivalvonnasta annettua lakia, Finanssivalvonnan valvontamaksusta annettua lakia, vaihtoehtorahastojen hoitajista annettua lakia, sijoitusrahastolakia, panttilainauslaitoksista annettua lakia, maksulaitoslakia ja rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä annettua lakia. Näihin lakeihin tehtäisiin uudesta laista johtuvat tekniset muutokset. Ehdotettu laki koskisi keskeisiltä osiltaan joukkorahoituksen välittäjiä. Riittäväntasoisen sijoittajansuojan varmistamiseksi laissa on lisäksi asetettu joukkorahoituksen saajalle velvoitteita ja vastaavasti sijoittaja-asiakkaalle tiettyjä oikeuksia. Joukkorahoituksella tarkoitetaan suurelle yleisölle esitettäviä avoimia pyyntöjä kerätä varoja tiettyyn hankkeeseen. Joukkorahoitus on tapa kerätä rahoitusta henkilöiden ja organisaatioiden hankkeille sekä yritysten toimintaan. Rahoitus kerätään yleensä laajalta joukolta pieninä summina halutun rahoitusmäärän saavuttamiseksi, ja tyypillisesti internetissä toimivien palvelualustojen kautta. Esityksen tavoitteena on selkiyttää lainsäädäntöä, parantaa sijoittajansuojaa, lisätä yritysten rahoitusvaihtoehtoja sekä monipuolistaa rahoitusmarkkinoita. Lain soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan elinkeinotoiminnan rahoituksessa hyödynnetyt laina- ja sijoitusmuotoinen joukkorahoitus. Muut joukkorahoituksen toimintamuodot on rajattu lain soveltamisalan ulkopuolelle. Esityksen mukaan vain erityiseen rekisteriin merkitty toimija saisi tarjota tai välittää joukkorahoitusta. Rekisteri- ja valvontaviranomaisena toimisi Finanssivalvonta. Rekisteröinnin edellytykset määriteltäisiin laissa ja vaatimuksena olisi muun muassa, että ilmoituksen tekijä on luotettava ja että tällä on riittävä rahoitusmarkkinoiden tuntemus. Lisäksi laissa olisi säännökset muun ohessa rekisteriin merkittävistä tiedoista, asiakkaan suojasta, viranomaisvalvonnasta ja seuraamuksista. Lait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2016.\n2 SISÄLLYS ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ...1 SISÄLLYS...2 YLEISPERUSTELUT JOHDANTO Yleistä Taloudellinen merkitys NYKYTILA Voimassa oleva lainsäädäntö Kansainvälinen kehitys ja ulkomainen lainsäädäntö Yleistä Yhdysvaltalainen kehitys Eurooppalainen kehitys Pohjoismainen kehitys Nykytilan arviointi Euroopan tilanne Suomen tilanne ESITYKSEN TAVOITTEET JA KESKEISET EHDOTUKSET Esityksen tavoitteet Lakitekniset toteuttamisvaihtoehdot Voimassa oleva sääntelykehikko ja lakitekniikka Esityksen tavoitteiden ja taustan huomioon ottaminen Erillislain tarve ja keskeinen sisältö Esityksessä huomioon otettavia keskeisiä asiakokonaisuuksia Asiakkaana kuluttaja, ammattimainen tai ei-ammattimainen sijoittaja Suhteellisuusperiaate EBA:n ja ESMA:n lausuntojen, ohjeiden ja suositusten noudattaminen Lakikohtaiset keskeiset ehdotukset Yleistä Joukkorahoituslaki Muut esitykseen sisältyvät lait ESITYKSEN VAIKUTUKSET Taloudelliset vaikutukset Vaikutukset viranomaisten toimintaan Yhteiskunnalliset vaikutukset, ympäristövaikutukset ja sukupuolivaikutukset ASIAN VALMISTELU Valmisteluvaiheet Lausunnot ja niiden huomioon ottaminen RIIPPUVUUS MUISTA ESITYKSISTÄ YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT LAKIEHDOTUSTEN PERUSTELUT Joukkorahoituslaki luku Yleiset säännökset luku Oikeus välittää joukkorahoitusta luku Asiakkaansuoja luku Valvonta ja seuraamukset luku Erinäiset säännökset\n3 1.2 Sijoituspalvelulaki luku Yleiset säännökset luku Oikeus tarjota sijoituspalvelua luku Sijoituspalvelun tarjoamisen taloudelliset toimintaedellytykset ja talouden vakauden valvonta luku Menettelytavat asiakassuhteissa luku Sijoittajien korvausrahasto Rahankeräyslaki Laki Finanssivalvonnasta luku Yleiset säännökset luku Hallinnolliset seuraamukset luku Asiakkaansuojan valvonta luku Ulkomaisten valvottavien ja niiden Suomessa olevien sivuliikkeiden valvonta ja yhteistyö ulkomaan valvontaviranomaisten kanssa Laki Finanssivalvonnan valvontamaksusta Laki vaihtoehtorahastojen hoitajista luku Yleiset säännökset luku Määritelmät luku Rekisteröinti luku ETA-valtiot Sijoitusrahastolaki luku Yleiset säännökset Laki panttilainauslaitoksista Maksulaitoslaki Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä TARKEMMAT SÄÄNNÖKSET JA MÄÄRÄYKSET Tarkemmat säännökset Tarkemmat määräykset VOIMAANTULO SUHDE PERUSTUSLAKIIN JA SÄÄTÄMISJÄRJESTYS LAKIEHDOTUKSET Joukkorahoituslaki Laki sijoituspalvelulain muuttamisesta Laki rahankeräyslain 2 :n muuttamisesta Laki Finanssivalvonnasta annetun lain muuttamisesta Laki Finanssivalvonnan valvontamaksusta annetun lain 6 :n muuttamisesta Laki vaihtoehtorahastojen hoitajista annetun lain muuttamisesta Laki sijoitusrahastolain 3 a :n muuttamisesta Laki panttilainauslaitoksista annetun lain 24 :n muuttamisesta Laki maksulaitoslain 3 :n muuttamisesta Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä annetun lain 2 :n muuttamisesta LIITE RINNAKKAISTEKSTIT Laki sijoituspalvelulain muuttamisesta Laki rahankeräyslain 2 :n muuttamisesta Laki Finanssivalvonnasta annetun lain muuttamisesta Laki Finanssivalvonnan valvontamaksusta annetun lain 6 :n muuttamisesta\n4 Laki vaihtoehtorahastojen hoitajista annetun lain muuttamisesta Laki sijoitusrahastolain 3 a :n muuttamisesta Laki panttilainauslaitoksista annetun lain 24 :n muuttamisesta Laki maksulaitoslain 3 :n muuttamisesta Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä annetun lain 2 :n muuttamisesta\n5 YLEISPERUSTELUT 1 JOHDANTO 1.1 Yleistä Joukkorahoitus on tapa kerätä rahoitusta henkilöiden ja organisaatioiden erisisältöisille hankkeille sekä yritysten toimintaan. Rahoitus kerätään usein laajalta joukolta eli yleisöltä, monesti Internetissä toimivien palvelualustojen kautta. Ajatuksena on kerätä suhteellisen pieniä summia suurelta joukolta ihmisiä halutun rahoitusmäärän saavuttamiseksi. Joukkorahoituksessa palvelunvälittäjä tarjoaa usein eräänlaisen teknisen markkinapaikan rahoittajien ja rahoitettavien hankkeiden ja niiden takana olevien tahojen omaehtoiselle toiminnalle. Joukkorahoitukselle ei ole olemassa yhtä yleispätevää vakiintunutta oikeudellista määritelmää sen paremmin kansallisesti kuin EU-tasolla. Termi joukkorahoitus on syntynyt toimialan luomana käsitteenä, ja sillä tarkoitetaan yleensä suurelle yleisölle esitettäviä avoimia pyyntöjä kerätä varoja tiettyyn hankkeeseen tai tietyn yhteisön toimintaan, ja osallistua muutenkin hankkeen tai rahoitusta hakevan yhteisön liiketoiminnan kehittämiseen. Lakiehdotuksen soveltamisalaan eivät kuulu kaikki markkinoilla nykyisin esiintyvät joukkorahoituksen muodot, vaan ainoastaan rahoitusmarkkinoilla ilmenevät elinkeinotoiminnan rahoituksessa hyödynnetyt toimintamuodot eli laina- ja sijoitusmuotoinen joukkorahoitus, joilla nähdään olevan suurin potentiaali yritysten rahoitusmahdollisuuksien ja taloudellisen toimintaympäristön kehittämisessä ja parantamisessa. Muut joukkorahoituksen toimintamuodot (mukaan lukien kuluttajien välinen vertaislainaus) on rajattu lakiehdotuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Viime vuosina erityisesti siemen-, kasvu- ja pienten ja keskisuurten yritysten (jäljempänä pk-yritykset) keskuudessa uusi rahoitusmuoto, joukkorahoitus, on saavuttanut kansainvälisesti ja myös Suomessa suurta kiinnostusta täydentävänä tai tietyissä tilanteissa jopa vaihtoehtoisena rahoituskanavana suhteessa yritysten perinteisiin rahoituslähteisiin. Internetin kehittyminen ja saavutettavuuden parantuminen sekä markkinoille tulleiden palvelualustojen nopea lisääntyminen ovat keskeinen selitys joukkorahoituksen ja sen suosion yleistymiselle. Kansallinen laina- ja sijoitusmuotoista joukkorahoitusta koskeva suppea ja keveä puitelainsäädäntö varmistaa sen, että markkinoilla joukkorahoitusta välittävät yritykset voivat kehittyä ja kilpailla tasavertaisin edellytyksin perinteisten ja vakiintuneiden rahoitusmarkkinatoimijoiden kanssa. Euroopan komission (jäljempänä komissio) 27 päivänä maaliskuuta 2014 julkistamassa tiedonannossa (Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Joukkorahoituksen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen Euroopan unionissa) KOM(2014) 172 todetaan, että termillä joukkorahoitus tarkoitetaan suhteellisen vakiintuneesti rahoituskanavaa, jota voidaan käyttää monin eri tavoin. Yleisöltä voidaan kerätä vastikkeettomia lahjoituksia tiettyyn hankkeeseen tietyn ajanjakson ajan mainostamalla keräystä Internetin ja sosiaalisen median välityksellä, jolloin on kyse lahjoitusmuotoisesta joukkorahoituksesta (engl. donation-based crowdfunding). Joukkorahoituskampanjoissa voidaan kuitenkin tarjota rahoittajille myös jonkinlaista vastiketta. Tällöin puhutaan hyödyke-, vastike-, palkinto- tai ennakkomyyntimuotoisesta joukkorahoituksesta (engl. rewards-based or pre-sales crowdfunding), jossa rahoittajat saavat symbolisen vastikkeen, kuten mahdollisuuden osallistua rahoittamaansa kulttuurikokemukseen tai tuotteen, joka on kehitetty ja valmistettu kerätyillä varoilla. Kaikkia mainittuja joukkorahoitusmuotoja voidaan kutsua myös joukkosponsoroinniksi. 5\n6 Toisissa joukkorahoituskampanjoissa tarjotaan puolestaan jonkinlaista taloudellista tuottoa. Voitto-osuusjärjestelmissä (engl. profit-sharing based crowdfunding) rahoittajille luvataan osa rahoitettavan hankkeen tulevaisuudessa mahdollisesti tuottamista voitoista. Arvopaperi-, osake- tai sijoitusmuotoisessa joukkorahoituksessa (engl. securities-based or equity-based or investment-based crowdfunding) rahoitusta hakevat yritykset tai muut tahot laskevat rahoittajia varten liikkeeseen osakkeita, velkakirjoja tai muita rahoitusvälineiksi luokiteltavia arvopapereita. Tämä poikkeaa listautumisannista muun muassa siten, että liikkeeseen lasketuilla osakkeilla ei yleensä käydä kauppaa jälkimarkkinoilla eikä niihin liity merkintätakuuta. Voittoosuus-, osake- ja arvopaperimuotoista joukkorahoitusta voidaan kutsua joukkosijoittamiseksi tai sijoitusmuotoiseksi joukkorahoitukseksi. Joukkolainaamisessa, lainamuotoisessa joukkorahoituksessa, vertaislainaamisessa tai luotonvälityksessä (engl. crowdlending or peer-topeer consumer/business lending) kampanjan järjestäjät, rahoitusta hakevat yritykset tai yksityishenkilöt lainaavat sen sijaan yleisöltä rahaa ja lupaavat maksaa pääoman takaisin tietyillä ehdoilla korkoineen (tai joissakin tapauksissa ilman korkoa). Karkeasti eri joukkorahoitusmuodot voidaan myös jakaa vastikkeettomaan (lahjoitusmuotoinen joukkorahoitus) ja vastikkeelliseen (kaikki muut joukkorahoitusmuodot) toimintaan. Joukkorahoitus on yleistynyt nopeasti. Sen voimakkaan kasvun taustalla on nähty osaltaan sekä vuoden 2008 kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden kriisi, joka on johtanut muun muassa luottolaitoksia koskevien vakavaraisuus- ja maksukykyisyysvaatimusten kiristämiseen, että Internetin käytön räjähdysmäinen yleistyminen, joka on mahdollistanut laaja-alaisesti potentiaalisten ja laajojen rahoittajajoukkojen tavoittamisen kustannustehokkaasti. Finanssikriisin jälkeen pankkien vakavaraisuusvaatimusten kiristyminen on osaltaan lisännyt myös Suomessa tarvetta löytää yrityksille uusia rahoituslähteitä, vaikkei pankkien taseen kautta tulevan rahoituksen saanti olekaan toistaiseksi ollut yhtä ongelmallista kuin useissa muissa EU-valtioissa. Rahoituslaitoksia koskevan sääntelyn muutokset voidaan nähdä kasvuyritysten näkökulmasta eräissä tapauksissa rajoittavana tekijänä tehokkaasti toimivalle yritysrahoitukselle. Kasvu- sekä pk-yritysten rahoituksen saannin heikentymisestä on saatu viime aikoina viitteitä eri tilastoista myös Suomessa. Valtiovarainministeriön suorittamissa yritys- ja sijoittajakyselyissä on tullut esille, että yrityslainojen niin sanottuja kovenantteja eli erityisehtoja samoin kuin vakuuksia koskevat vaatimukset ovat kiristyneet ja lainojen korkomarginaalit ovat nousseet. Alhaiset korot heikentävät pankkien liiketoiminnan kannattavuutta ja vähentävät läpinäkyvyyttä todellisesta asiakkaan maksettavaksi tulevasta rahoituksen hinnasta, mikä riippuu kunkin asiakkaan taloudellisen tilan ja liiketoiminnan kannattavuuden lisäksi keskeisesti pankkien kulloinkin voimassaolevista varainhankintakustannuksista ja niiden toiminnassaan tavoittelemasta tuotosta ja kannattavuudesta. Pitkään jatkunut heikko ja epävarma taloustilanne on lisännyt pankkien luottotappioiden riskiä ja osittain tätä kautta vähentänyt niiden riskienottohalukkuutta. Yritys- ja sijoittajakyselyjen perusteella erityisesti kasvuyritykset kohtaavat mikroyritysvaiheessa ja sen jälkeen muita hitaampaa kasvua ja korkeampia kasvun kynnyksiä. Yritysten kasvaessa edelleen niiden käytännön keinovalikoimasta puuttuu useimmiten mahdollisuus saada rahoitusta ja uusia omistajia listautumisen kautta. Vaihtoehtoisten rahoituslähteiden vähäinen tarjonta, osaamisen puute sekä listautumisprosessin kalleus ja siihen liittyvät yritysten ja niiden omistajien kielteiset asenteet hidastavat yritysten kasvupolkua Suomessa. Näin ollen kasvua tavoittelevien yritysten näkökulmasta pankkien taseen kautta tulevaa rahoitusta täydentävien tai sille vaihtoehtoisten rahoitusmahdollisuuksien, erityisesti riski- ja pääomarahoituksen kuten sijoitusmuotoisen joukkorahoituksen, merkitys on kasvanut. Erityisesti innovatiivisten ja uutta teknologiaa soveltavien yritysten kasvun rahoituksessa joukkorahoituksella saattaa olla kasvava merkitys. Tämä pätee erityisesti silloin, kun yritys pyrkii uusille markkinoille tai kehittämään uusia tuotteita. 6\n7 Vallitseva markkinatilanne on pakottanut myös sijoittajat etsimään uusia, korkeampaa tuottoa korkeammalla riskillä tarjoavia sijoituslähteitä, joita ei ole ollut saatavilla perinteisistä rahoituslähteistä, kuten pankkien taseen kautta tapahtuvan rahoituksen tai vakiintuneiden pääomamarkkinoiden kautta. Laina- ja sijoitusmuotoiseen joukkorahoitukseen sisältyy paljon mahdollisuuksia erilaisia tuotto-riskisuhdetta etsiville sijoittajille. Sijoittajien näkökulmasta joukkorahoitus tarjoaa myös uuden tavan hajauttaa sijoituksiaan ja tavoitella sijoitukselleen markkinoilta keskimääräisesti saatavaa korkeampaa tuottoa korkeammalla riskiprofiililla. Myös Suomen osinkoverotus, missä sijoittaja saa edullisemmin verotettuja osinkoja listaamattomista yrityksistä kuin pörssiyhtiöistä, voi osaltaan lisätä erityisesti sijoitusmuotoisen joukkorahoituksen houkuttelevuutta sijoittajien näkökulmasta. 1.2 Taloudellinen merkitys Joukkorahoitus ei ole uusi tapa kerätä rahaa, mutta Internetin yleistynyt käyttö ja laajempi saavutettavuus ovat mahdollistaneet sen hyödyntämisen huomattavasti laajamittaisemmalla tavalla kuin aiemmin. Komission arvion mukaan joukkorahoituksella kerättiin vuoden 2012 aikana Euroopassa yhteensä 735 miljoonaa euroa erilaisiin kohteisiin. Kasvua vuodesta 2011 oli noin 65 prosenttia. Jo tuolloin markkinan koko on ollut lupaava verrattuna kutistuvaan eurooppalaiseen aloittavien yritysten riskipääomamarkkinaan (engl. venture capital market), jonka koko vuonna 2012 oli noin 3 miljardia euroa. Toisaalta joukkorahoitus oli tuolloin vielä yritysten rahoitusmuotona vaatimatonta verrattuna esimerkiksi eurooppalaiseen listautumismarkkinaan (engl. initial public offering (IPO) markets), jonka arvo vuonna 2012 oli noin 16,5 miljardia euroa. Alan kasvu on kuitenkin nopeutunut entisestään ja eri lähteiden (muun muassa Massolution ja Cambridgen yliopiston vaihtoehtoisen rahoituksen keskus) arvioiden mukaan Euroopan joukkorahoitusmarkkina olisi ollut vuonna 2013 jo noin 1,2 miljardia euroa. Vastaava arvio vuodelta 2014 on noin kolme miljardia euroa, mikä tarkoittaisi 144 prosentin kasvua vuoteen Markkinoilla olevien arvioiden mukaan Euroopan joukkorahoitusmarkkina olisi kasvanut vuonna 2015 noin kuuteen miljardiin euroon, jolloin vuosittainen kasvuprosentti olisi lähes sata. Komission 30 päivänä syyskuuta 2015 julkaisemassa tiedonannossa (Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Pääomamarkkinaunionin luomista koskeva täytäntöönpanosuunnitelma) KOM(2015) 468 todetaan, että Euroopan markkinoilla toimisi jo yli 500 joukkorahoitusta eri muodoissaan tarjoavaa tai välittävää palvelualustaa. Komission selvitysten mukaan eurooppalaisten joukkorahoituskampanjoiden koko vaihtelee euron ja 1,5 miljoonan euron välillä. Joukkorahoituskampanjoiden keskikoon on arvioitu olevan Euroopassa noin euroa, mutta sen odotetaan kasvavan tasaisesti tulevaisuudessa, kun rahoitusmuoto kehittyy ja vakiintuu osaksi säänneltyjä rahoitusmarkkinoita. Suomen joukkorahoitusmarkkinan arvon kaikkine markkinoilla esiintyvine eri muotoineen on arvioitu olleen vuonna 2013 noin 30,2 miljoonaa euroa. Tästä sijoitusmuotoisen joukkorahoituksen markkina-arvo on ollut noin 13,7 miljoonaa euroa (yleisöltä yrityksille kerätty osakemuotoinen pääoma), lainamuotoisen noin 16,3 miljoonaa euroa (kuluttajille välitettyjen vertaislainojen määrä noin 14,8 miljoonaa euroa ja yrityksille välitettyjen lainojen pääoma noin 1,5 miljoonaa euroa) ja hyödyke-, vastike- ja/tai palkintomuotoisen noin euroa. Vastaava arvio vuoden 2014 joukkorahoitusmarkkinan arvosta on 57,1 miljoonaa euroa, josta sijoitusmuotoisen joukkorahoituksen markkina-arvo on noin 8,14 miljoonaa euroa (yleisöltä yrityksille kerätty osakemuotoinen pääoma), lainamuotoisen noin 48,6 miljoonaa euroa (kuluttajille välitettyjen vertaislainojen määrä noin 35,27 miljoonaa euroa ja yrityksille välitettyjen lainojen pääoma noin 13,33 miljoonaa euroa) ja hyödyke-, vastike- ja/tai palkintomuotoisen noin euroa. Toimialan kasvun on arvioitu edelleen jatkuneen voimakkaana vuonna 2015, joskin pienentyneen huomattavasti verrattaessa kasvulukuihin Euroopan, Yhdysvaltojen, Aasian tai koko maailman tasolla. Yhtenä syynä kasvun hiipumiseen Suomessa voidaan 7\n8 pitää toimialaa koskevaa osittain epäselvää ja sekavaa sääntely-ympäristöä. Markkinoilta kerätyn aineiston perusteella Suomen vuoden 2015 joukkorahoitusmarkkinan arvioidaan olleen kokonaisuudessaan noin 84,4 miljoonaa euroa. Tästä sijoitusmuotoisen joukkorahoituksen markkina-arvo on noin 15,5 miljoonaa euroa (yleisöltä yrityksille kerätty osakemuotoinen pääoma) ja lainamuotoisen noin 68,9 miljoonaa euroa (kuluttajille välitettyjen vertaislainojen määrä noin 46,3 miljoonaa euroa ja yrityksille välitettyjen lainojen pääoma noin 22,6 miljoonaa euroa). Hyödyke-, vastike- ja/tai palkintomuotoisen joukkorahoituksen suuruudesta ei ole saatavissa markkinoilta luotettavaa arviota. On syytä huomata, että toiminnassa käytetystä rahoitusvälineestä riippuen osa lainamuotoiseksi joukkorahoitukseksi ryhmitellystä yrityksille suunnatusta lainojen välitystoiminnasta voitaisiin hyvin sisällyttää sijoitusmuotoisen joukkorahoituksen piiriin erityisesti, jos lainaustoimintaa on harjoitettu sijoitusinstrumenteilla kuten joukkolainoilla tai hybridi-instrumenteilla. Suomessa joukkorahoituskampanjoiden koko on markkinatoimijoille tehdyn kyselytutkimuksen mukaan vaihdellut pienimillään muutamista tuhansista euroista aina muutamaan miljoonaan euroon riippuen pitkälti käytettävästä joukkorahoitusmuodosta. Kyselytutkimusten perusteella joukkorahoituskampanjoiden koon odotetaan kasvavan tulevaisuudessa. Lahjoitusmuotoista joukkorahoitusta ei ole sisällytetty edellä mainittuun kokonaislukuun, koska se kuuluu tällä hetkellä rahankeräyslain (255/2006) soveltamisalaan. Sisäministeriön ja Poliisihallituksen mukaan vuonna 2010 myönnettyjen rahankeräyslupien bruttotuotto oli noin 240 miljoonaa euroa. Vastaava luku vuodelta 2011 on 130 miljoonaa euroa. Erot kokonaisbruttotuotoissa vuositasolla voivat olla suuria, koska laajaa rahankeräystoimintaa harjoittavien toimijoiden luvat ovat aiemmin olleet lähes poikkeuksetta kaksivuotisia (nykyään viisivuotisia). Toimijat ovat luultavasti keränneet rahaa tasaisesti koko voimassa olevan lupakauden, mutta keräyksen koko bruttotuotto on kirjattu sille vuodelle, jolloin lupa on myönnetty. On otettava huomioon, että toimiala ei Suomessa ole järjestäytynyt, joten mainittuihin suoraan toimialalta sähköpostitiedusteluin kerättyihin lukuihin tulee suhtautua tietyllä varauksella. Ne antavat kuitenkin hyvän yleiskuvan toiminnan laajuudesta ja vuosittaisesta kasvusta Suomessa tällä hetkellä. Taulukko 1. Eri joukkorahoitusmuodoilla kerätyt / välitetyt rahoitusmäärät ja vuosittainen kasvu Suomessa Eri joukkorahoitusmuodoilla kerätyt / välitetyt rahoitusmäärät ja vuosittainen kasvu Suomessa (arvio) Lahjoitusmuotoinen joukkorahoitus Kasvu edellisvuoteen Hyödyke-, vastike- tai palkintomuotoinen EUR EUR - joukkorahoitus Kasvu edellisvuoteen - 60 % - Lainamuotoinen joukkorahoitus 16,3 milj. EUR 48,6 milj. EUR 68,9 milj. EUR Kasvu edellisvuoteen % 42 % 8\n9 Sijoitusmuotoinen joukkorahoitus 13,7 milj. EUR 8,14 milj. EUR 15,5 milj. EUR Kasvua edellisvuoteen % 90 % Lähde: Valtiovarainministeriön kotimaisille markkinatoimijoille elokuussa 2014 ja lokakuussa 2015 sähköpostitse tekemä kyselytutkimus. Maailmanlaajuisia joukkorahoitusmarkkinoita seuraavan Massolutionin vuoden 2015 kesällä julkaiseman raportin (2015 CF The Crowdfunding Industry Report) mukaan maailmanlaajuisesti vuoden 2012 joukkorahoitusmarkkinan on arvioitu olleen kooltaan noin 2,7 miljardia Yhdysvaltojen dollaria. Vuoden 2013 osalta arvio markkinoiden koosta on noin 6,1 miljardia Yhdysvaltojen dollaria. Vuonna 2014 kasvu on edelleen kiihtynyt ja markkinoiden on arvioitu kasvaneen 16,2 miljardiin Yhdysvaltojen dollariin, jossa olisi kasvua edellisvuoteen noin 167 prosenttia. Markkinoilla olevien arvioiden mukaan joukkorahoitus jatkaa maailmanlaajuisesti vahvaa kasvuaan ja olisi vuonna 2015 noin 34 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuosittaisen kasvun lähennellessä näin 112 prosenttia. Kasvu on siis ollut globaalisti erittäin nopeaa. Maailmanpankki on raportissaan (Crowdfunding s Potential for the Developing World) arvioinut, että joukkorahoitusmarkkinan koko vuonna 2025 olisi noin miljardia Yhdysvaltojen dollaria. Eräiden arvioiden mukaan joukkorahoitusmarkkina voisi kasvaa maailmanlaajuisesti vuoteen 2025 mennessä jopa 300 miljardiin Yhdysvaltojen dollariin, jos institutionaaliset sijoittajat lähtevät toimintaan laaja-alaisesti mukaan. Toteutuneiden kasvulukujen perusteella arviota voidaan pitää mahdollisena. Maailmanlaajuisesti joukkorahoitusmarkkinoilla on arvioitu toimivan vuoden 2014 lopulla jo noin joukkorahoitusta eri muodoissaan tarjoavaa tai välittävää palvelualustaa. On arvioitu, että vuonna 2013 Yhdysvaltojen joukkorahoitusmarkkina olisi jo yksin saavuttanut 3,8 miljardin Yhdysvaltojen dollarin suuruuden. Vastaava arvio vuodelta 2014 on 9,5 miljardia Yhdysvaltojen dollaria. Markkinoilla olevien arvioiden mukaan Yhdysvaltojen joukkorahoitusmarkkina kasvaisi vuonna 2015 noin 17 miljardiin Yhdysvaltojen dollariin, jolloin vuosittainen kasvu olisi noin 80 prosenttia. Yhdysvalloissa on arvioitu vuoden 2014 lopulla olleen noin 375 joukkorahoitusta eri muodoissaan tarjoavaa tai välittävää palvelualustaa. Yhdysvallat ja Eurooppa ovat tällä hetkellä alan eturintamassa, mutta joukkorahoitus laajenee globaalisti vauhdilla. Viimeisimpien arvioiden mukaan Aasia olisi ohittanut Euroopan markkinoiden koolla mitattuna vuonna Arvioiden mukaan ala olisi kasvanut Aasiassa vuodesta 2013 vuoteen 2014 jopa 320 prosenttia keräämällä yhteensä noin 3,4 miljardia Yhdysvaltojen dollaria markkinoilta. Markkinoilla olevien arvioiden mukaan Aasian joukkorahoitusmarkkina jatkaa vahvaa kasvuaan ja olisi vuonna 2015 noin 11 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuosittaisen kasvun lähennellessä näin 220 prosenttia. Tämä merkitsisi sitä, että Aasia ohittaisi Euroopan selvästi joukkorahoitusmarkkinoiden koossa mitattuna, mutta pysyisi edelleen suhteellisen selvästi Yhdysvaltojen takana. Aasiassa on arvioitu olleen vuoden 2014 loppuun mennessä noin 170 operatiivista joukkorahoitusta tarjoavaa tai välittävää palvelualustaa. Tällä hetkellä jo noin 160 maahan on arvioiden mukaan syntynyt joukkorahoitusta välittäviä yrityksiä. Uusia toimijoita ilmestyy jatkuvasti eri maissa, joten luku kasvaa tasaisesti koko ajan. Myös Suomessa alan kasvun voidaan arvioida olleen markkinan kokoon nähden suhteellisen nopeaa, vaikka välitetyt rahamäärät ovat vielä maltillisia. 9\n10 Taulukko 2. Joukkorahoitusmarkkinoilla kerätyt / välitetyt rahoitusmäärät ja vuosittainen kasvu alueittain Joukkorahoitusmarkkinoilla kerätyt / välitetyt rahoitusmäärät ja vuosittainen kasvu alueittain (arvio) 84,4 30,2 milj. 57,1 milj. Suomi - milj. EUR EUR EUR Kasvu edellisvuoteen % 48 % 1,2 mrd. 3 mrd. 6 mrd. Eurooppa 735 milj. EUR EUR EUR EUR Kasvu edellisvuoteen - 63 % 144 % 100 % 3,8 mrd. 9,5 mrd. 17 mrd. Yhdysvallat 1,6 mrd. USD USD USD USD Kasvu edellisvuoteen % 150 % 80 % 33 milj. 810 milj. 3,4 mrd. 11 mrd. Aasia USD USD USD USD Kasvua edellisvuoteen % 320 % 224 % 34,4 6,1 mrd. 16,2 mrd. Maailma 2,7 mrd. USD mrd. USD USD USD Kasvua edellisvuoteen % 166 % 112 % Lähteet: Massolution: 2015CF The Crowdfunding Industry Report (2015), Cambridge Centre for Alternative Finance, Cambridge University Judge Business School: Moving Mainstream The European Alternative Finance Benchmarking Report (2015), European Commission: Communication - Unleashing the potential of Crowdfunding in the European Union COM(2014) 172 ja valtiovarainministeriön kotimaisille markkinatoimijoille elokuussa 2014 ja lokakuussa 2015 sähköpostitse tekemä kyselytutkimus. Massolutionin raportin mukaan kaikista markkinoilla ilmenevistä joukkorahoitusmuodoista lainamuotoinen joukkorahoitusmarkkina on tällä hetkellä selkeästi suurin. Vuonna 2014 lainamuotoisella joukkorahoituksella on arvioitu kerätyn ja/tai välitetyn noin 11 miljardia Yhdysvaltojen dollaria (kasvua edellisestä vuodesta noin 223 prosenttia). Vastaavasti lahjoitusmuotoisen joukkorahoitusmarkkinan on arvioitu olleen noin kaksi miljardia Yhdysvaltojen dollaria (kasvua edellisestä vuodesta 45 prosenttia), hyödyke- tai palkintomuotoisen noin 1,3 miljardia Yhdysvaltojen dollaria (kasvua edellisestä vuodesta 84 prosenttia) ja sijoitusmuotoisen noin 1,2 miljardia Yhdysvaltojen dollaria (kasvua edellisestä vuodesta 182 prosenttia). Hybridijärjestelyihin ja voitto-osuusmalleihin perustuvat joukkorahoitusmuodot ovat vielä markkinakooltaan suhteellisen pieniä, mutta vastaavasti niiden vuosittainen kasvuvauhti on selkeästi suurinta (noin 332 prosenttia). 10\n11 Taulukko 3. Eri joukkorahoitusmuodoilla kerätyt / välitetyt rahoitusmäärät ja vuosittainen kasvu maailmanlaajuisesti Eri joukkorahoitusmuodoilla kerätyt / välitetyt rahoitusmäärät ja vuosittainen kasvu maailmanlaajuisesti (arvio) Lahjoitusmuotoinen joukkorahoitus 1 mrd. USD 1,34 mrd. USD 1,94 mrd. USD 2,85 mrd. USD Kasvu edellisvuoteen - 34 % 45 % 47 % Hyödyke-, vastike- tai 391 milj. 726 milj. 1,33 mrd. 2,68 mrd. palkintomuotoinen USD USD USD USD joukkorahoitus Kasvu edellisvuoteen - 86 % 84 % 102 % Lainamuotoinen joukkorahoitus 1,19 mrd. USD 3,44 mrd. USD 11,08 mrd. USD Kasvu edellisvuoteen % 223 % 127 % Sijoitusmuotoinen 118 milj. 395 milj. 1,11 mrd. joukkorahoitus USD USD USD Kasvua edellisvuoteen % 182 % 130 % Muut joukkorahoitusmuodot 176 milj 760 milj - (ml. hybridit ja voittoosuusmallit) USD USD 25,1 mrd. USD 2,56 mrd. USD Kasvua edellisvuoteen % 58 % Lähde: Massolution: 2015CF The Crowdfunding Industry Report (2015). 1,2 mrd.. USD Joukkorahoitus on nopean yleistymisen seurauksena herättänyt niin maailmanlaajuisesti kuin Euroopassa monia lainsäädännöllisiä kysymyksiä. Keskeisenä ongelmana niin kansallisesti, EU-tasolla kuin maailmanlaajuisesti on, ettei alaa ole erikseen säännelty vaan sitä koskevia tai siihen jollain tavalla liittyviä säännöksiä, jotka eivät ota huomioon toimialan erityispiirteitä, on monissa eri kansallisissa laeissa sekä EU-tason direktiiveissä ja asetuksissa. Tästä johtuu, että joukkorahoituksen erityispiirteet huomioon ottavia kansallisia sääntelyhankkeita on vireillä ja voimaansaatettu sisällöllisesti hyvin eri muodoissa eri maissa. Yhdysvalloissa joukkorahoituksen toimintaedellytysten parantamiseen tähtäävä lainsäädäntöhanke on ollut vireillä vuodesta 2012 lähtien ja on todennäköisesti viimein tulossa kokonaisuudessaan voimaan vuoden 2016 keväällä. Vastaavasti Euroopassa monet EU-valtiot, kuten esimerkiksi Italia, Ranska, Iso-Britannia, Saksa, Espanja, Itävalta ja Portugali, ovat panneet täytäntöön joukkorahoitusta koskevia, toisistaan sisällöltään huomattavasti poikkeavia kansallisia lakeja. Joukkorahoitusta ja sen sääntelytarvetta käsitteleviä selvityksiä on myös parhaillaan tekeillä useissa muissa EU-valtioissa kuten Belgiassa, Alankomaissa ja Liettuassa. Kaikkiaan alan sääntely on eriytymässä voimakkaasti eri EU-valtioiden kesken, mihin myös komissio on kiinnittänyt huomiota sisämarkkinoita ja kansallisten joukkorahoitusta tarjoavien tai välittävien palvelualustojen kilpailukykyä sekä kansallisten markkinavalvojien toimintaa arvioidessaan. Toistaiseksi komissio ei ole julkistanut täsmällisiä suunnitelmiaan, vaan jatkaa tiedonkeruuta ja joukkorahoituksen kehityspiirteiden selvittämistä osana komission vuoden 2014 heinäkuussa 11\n12 julkistamassa ja vuoden 2015 syyskuussa konkretisoituneessa täytäntöönpanosuunnitelmassa pääomamarkkinaunionin kehittämisestä. Komissio on ilmoittanut arvioivansa joukkorahoitusta koskevia kansallisia sääntelykehikoita ja parhaita käytäntöjä ja julkistavansa näiden pohjalta raportin vuoden 2016 toisella neljänneksellä. Raportin ja siitä käytävän keskustelun pohjalta komissio arvioi mahdollisuuksia edistää joukkorahoitustoimialan kehittymistä Euroopan unionissa. Kansainvälinen arvopaperimarkkinoiden valvojien yhteistyöorganisaatio (The International Organization of Securities Commissions, jäljempänä IOSCO) on julkaissut maailmanlaajuisen selvityksen joukkorahoituksesta (Crowdfunding 2015 Survey Responses Report) vuoden 2015 joulukuussa. Selvitys perustuu vuoden 2015 aikana järjestettyyn eri valtioiden markkinavalvojille lähetettyyn kyselyyn, johon vastasi markkinavalvojia 23 eri valtiosta. Kyselyyn vastasivat myös keskeiset EU-valtioiden, kuten Saksa, Ranska, Espanja, Iso- Britannia ja Italia, markkinavalvojat. On huomionarvoista, että kyseisissä EU-valtioissa on saatettu voimaan joukkorahoitusta koskevia erillisiä kansallisia sääntelykehikkoja. Vastaavia erillisiä lainsäädäntökehikkojaan olivat saattaneet tai saattamassa voimaan myös Kanada, Japani, Etelä-Korea ja Australia. Koska useimmat joukkorahoitusta koskevat erilliset lainsäädäntökehikot on saatettu voimaan vasta hiljattain, IOSCO ei katso voivansa vielä tässä vaiheessa esittää yhteistä kansainvälistä lähestymistapaa rahoitusmuodon sääntelylle tai valvonnalle. IOSCO kuitenkin tuo kuitenkin selvityksessään esiin tiettyjä suosituksia ja näkökulmia, jotka on pyritty ottamaan huomioon myös tässä esityksessä. 2 NYKYTILA 2.1 Voimassa oleva lainsäädäntö Yleistä Joukkorahoituksesta ei ole olemassa erillistä kansallista tai EU-tason lainsäädäntöä, vaan sen eri toimintamuotoja koskevia tai niihin jollain tavalla liittyviä säännöksiä on monissa eri kansallisissa laeissa sekä EU-tason direktiiveissä ja asetuksissa, jotka on saatettu voimaan ennen kuin joukkorahoitus nousi laaja-alaiseen julkiseen tietoisuuteen. Ne eivät näin ollen ota millään tasolla huomioon joukkorahoitustoimialaan liittyviä erityispiirteitä eikä niitä voimaan saatettaessa ole otettu huomioon toimialan tehokkaiden toimintaedellytysten asettamia vaatimuksia. Joukkorahoituksesta voidaan nykyisellään erottaa ainakin seuraavia toisistaan niin toiminnallisesti kuin taloudellisesti eroavia muotoja. Taulukko ei ole tyhjentävä, vaan kuvastaa tällä hetkellä markkinoilla yleisimmin esiintyneitä joukkorahoitusmuotoja. On todennäköistä, että tulevaisuudessa markkinoilla nähdään myös nykyisten rahoitusmuotojen välimuotoja, kuten välirahoituksella eli mezzanine mallilla (esimerkiksi pääoma- tai vaihtovelkakirjalainan tai muun hybridijärjestelyn pohjalta) tai joukkolainamallilla (niin sanotut minibondit) toteutettuja joukkorahoitusjärjestelyitä. Myös muualla Euroopassa hyödynnettyjen erilaisten voittoosuusmallien tulo Suomen markkinoille tulevaisuudessa on todennäköistä. Joukkorahoituksen merkityksen on arvioitu kasvavan lähitulevaisuudessa myös kiinteistöliiketoiminnassa ja uusiutuvaan energiaan liittyvissä hankkeissa. Joukkorahoituksen eri muodoilla on nykyisellään kytkentöjä ja liityntöjä moniin niin Suomessa kuin EU-tasolla voimassa oleviin säädöksiin, jotka eroavat toisistaan merkittävästi muun muassa soveltamisalansa, sisältönsä ja säännöksien valvonnasta vastaavien toimivaltaisten viranomaisten kannalta. 12\n13 Taulukko 4. Eri joukkorahoitusmuodot, markkinatoimijat ja voimassa oleva sääntelykehikko Suomessa Eri joukkorahoitusmuodot, markkinatoimijat ja voimassa oleva sääntelykehikko Suomessa Lahjoitusmuotoinen joukkorahoitus (engl. donationbased crowdfunding) Hyödyke-, vastiketai palkintomuotoinen joukkorahoitus (engl. rewards-based or pre-sales crowdfunding) Lainamuotoinen joukkorahoitus (engl. peer-to-peer consumer/business lending or crowdlending) Sijoitusmuotoinen joukkorahoitus (engl. profit-sharing based or equitybased or investmentbased crowdfunding) Lahjoitus Lahjoitus, ennakkotilaus, ennakko-osto, ennakkositoumus Laina (yksityisille tai yrityksille) Sijoitus (usein osakkeisiin, joukkolainoihin tai hybridiinstrumentteihin) Palautuksen muoto Ei palautusta (toiminta vastikkeetonta) Hyödyke, palkinto, vastike, palvelu, tuote Laina korkoineen, mutta sosiaalinen lainaus yleensä korotonta Rahoittajan motiivi Sosiaalinen, yhteisöllinen Sosiaalinen, mutta myös tietyn konkreettisen vastikkeen saaminen Taloudellinen, sosiaalinen Pääoman arvonnousu, jos yritys menestyy ja/tai osinko, mutta yrityksen sosiaalinen tukeminen myös ilman tuottoodotuksia Taloudellinen, sosiaalinen Rahoitusmuoto Esimerkkilista toimijoista Kotimainen lainsäädäntö - Rahankeräyslaki Mesenaatti.me (FI), Kiririnki (FI), Rapport (FI), Pocket- Venture Oy (FI), Kickstarter (US) Lainaaja.fi (FI), Fixura Ab Oy (FI), Fellow Finance Oy (FI), Fundu Oy (FI), Vauraus Suomi Oy (FI), Trust- Buddy AB (SE), Kiva (US), Lending Club (US) Invesdor Oy (FI), Venture Bonsai (FI), Kansalaisrahoitus Oy (FI), PocketVenture Oy (FI), FundedByMe AB (SE) Kuluttajansuoja- ja kauppalaki (ml. täydentävät säännökset) Rahoitusmarkkina- ja kuluttajansuojalainsäädäntö (mm. AIFML, AML, LLL, SIPAL, MLL) Rahoitusmarkkinalainsäädäntö (mm. AIFML, AML, LLL, SIPAL, MLL) Lyhenteiden selitykset: AIFML: Laki vaihtoehtorahastojen hoitajista (162/2014), AML: Arvopaperimarkkinalaki (746/2012), LLL: Laki luottolaitostoiminnasta (610/2014), SIPAL: Sijoituspalvelulaki (747/2012) ja MLL: Maksulaitoslaki (297/2010). 13\n14 Joukkorahoituksen arviointia vaikeuttaa keskeisesti termin piirissä tapahtuvan toiminnan monimuotoisuus. Yhden määritelmän mukaan joukkorahoitus on tapa tehdä yhteistyötä ja saada huomiota sekä rahoitusta hankkeille, joiden rahoittaminen tapahtuu verkkopohjaisen palvelualustan välityksellä keskenään verkostoituvien ihmisten avulla. Perusajatuksena on usein kerätä suhteellisen pieniä summia suurelta joukolta ihmisiä halutun rahoitusmäärän saavuttamiseksi perustuen yleisölle esitettyyn avoimeen osallistumis- ja/tai rahoituspyyntöön. Joukkorahoituksessa palvelunvälittäjä eli palvelualusta tarjoaa näin eräänlaisen teknisen markkinapaikan rahoittajien ja rahoitusta hakevien toimijoiden omaehtoiselle toiminnalle. Rahoitus voi lähtökohtaisesti olla rahankeräyksen luonteista lahjoittamista, velkapohjaista joukkorahoitusta, ennakkomyyntiä tai -tilausta tai erisisältöisten arvopaperien vastaanottamiseen ja välittämiseen tai liikkeeseenlaskuun perustuvaa sijoitustoimintaa. Toiminta kattaa näin laajan joukon erityyppistä yleisön osallistumiseen perustuvaa erilaisten tavoitteiden ohjaamaa toimintaa. Usein joukkorahoitus perustuu jonkinlaiseen rahoitustoimintaan, josta toisaalta vain osaan liittyy tuotto- tai vastikeodotus. Joukkorahoitus on näin ollen laajana yläkäsitteenä hyvin epämääräinen ja sen piiriin voi kuulua monenlaista toisistaan sisällöllisesti poikkeavaa toimintaa. Toimiala on lisäksi jatkuvassa muutoksessa, kun markkinat kehittävät säännöllisesti uusia liiketoimintamalleja niin Suomessa kuin kansainvälisesti. Suomessa voimassa oleva rahoitusmarkkina- ja muu lainsäädäntö on saatettu voimaan ennen joukkorahoitusilmiön yleistymistä ja näin ollen se ei ota huomioon rahoitusmuotoon ja sen eri toimintamuotoihin liittyviä erityispiirteitä. Voimassa olevaa lainsäädäntöä voidaan kuitenkin soveltaa joukkorahoitukseen ja sen yleisimpiin ilmenemismuotoihin. Tämä vaatii kuitenkin jokaisen markkinoilla toimivan joukkorahoituspalvelualustan käyttämän liiketoimintamallin tarkkaa, sekä aikaa että resursseja vievää tapauskohtaista arviointia, jotta voidaan yksilöidä, minkä voimassa olevan lainsäädäntökehikon alaan toiminta kulloinkin kuuluu. Käytännössä joukkorahoitus voidaan määritelmällisesti jakaa vastikkeettomaan ja vastikkeelliseen joukkorahoitukseen. Tällöin vastikkeettomalla joukkorahoituksella tarkoitetaan lähtökohtaisesti lahjoitusmuotoista toimintaa eli Suomessa käytännössä rahankeräystä, ja vastikkeellisella joukkorahoituksella puolestaan laajaa joukkoa eri toimintamuotoja, joilla voi olla toisistaan huomattavasti poikkeavia erilaisia ilmenemistapoja, kuten esimerkiksi hyödyke-, laina- ja sijoitusmuotoinen joukkorahoitus. Lahjoitusmuotoinen joukkorahoitus Lahjoitusmuotoinen joukkorahoitus, jossa tiettyyn hankkeeseen tai projektiin rahasuorituksen tekevä taho ei saa mitään konkreettista vastiketta tekemänsä suorituksen vastikkeeksi, vastaa nykymuotoisen rahankeräyslain mukaista rahankeräyksen määritelmää. Rahankeräyksen määritelmä sisältyy rahankeräyslain 3 :ään, jonka mukaan rahankeräyksellä tarkoitetaan toimintaa, jossa yleisöön vetoamalla kerätään vastikkeetta rahaa. Näin ollen rahankeräyksellä tarkoitetaan vastikkeetonta toimintaa. Ainoan poikkeuksen tästä muodostavat lainkohdan 2 momentissa tarkoitetut keräystunnukset, jollaisen saa antaa vastikkeeksi keräykseen osallistuvalle tiettyjen edellytysten täyttyessä. Keräystunnuksen antaminen edellyttää muun muassa sitä, että se annetaan rahankeräykseen osallistujille lahjoitetun summan koosta riippumatta ja että keräystunnukseksi ehdotettu esine voidaan hyväksyä keräystunnukseksi eli sillä ei ole itsenäistä taloudellista vaihdanta-arvoa ja se symboloi keräystä tai keräyksen järjestäjää. Keräystunnuksen käyttö on myös sidottu myönnettyyn rahankeräyslupaan eli sen antaminen on sallittua vain, jos asiasta on määräys myönnetyssä rahankeräysluvassa. Myyntitoiminnan harjoittaminen eli keräystunnuksen myyminen rahankeräysluvan nojalla ei ole sallittua. Lahjoitusmuotoista joukkorahoitusta voidaankin nykymuodossaan kuvata Internetissä toimivan palvelualustan 14\n15 kautta tehtäväksi rahankeräykseksi. Vastaavasti hyödyke-, laina- ja sijoitusmuotoinen joukkorahoitus, joissa tiettyyn hankkeeseen tai projektiin rahasuorituksen tekevä taho saa konkreettisen, taloudellista tai muuta arvoa sisältävän vastikkeen tekemänsä suorituksen johdosta, rajautuvat jo käsitteellisesti rahankeräyslain soveltamisalan ulkopuolelle. Vastikkeellisena varojenkeräämismuotona joukkorahoitus ei siis kuulu rahankeräyslain soveltamisalaan, vaan muun muassa kuluttajansuojaa ja rahoitusmarkkinoita koskevan sääntelyn piiriin. Rahankeräyslain mukaan rahan lahjoittajana keräykseen osallistujalle saa antaa vastikkeeksi ainoastaan rahankeräysluvan saajan tai keräyksen tunnuksen (keräystunnus), jolla ei ole itsenäistä taloudellista vaihdanta-arvoa. Jos vastikkeeksi tarjotaan mikä tahansa objekti, jolla on itsenäistä taloudellista vaihdanta-arvoa, toiminta ei ole rahankeräystä, vaan lähtökohtaisesti normaalia liiketoimintaa, jossa vaihdanta-arvoinen objekti vaihtaa omistajaa vastiketta eli käytännössä rahaa vastaan. Rajanveto voi kuitenkin käytännössä olla hankalaa, kuten on monessa yhteydessä käynyt ilmi. Muun muassa Senja Larsenin vetämä joukkorahoituskampanja, jonka tavoitteena oli Senja opettaa sinulle ruotsia kirjan tuottaminen ja toimittaminen projektia rahoittaneille yksityishenkilöille, katsottiin tuotteen ennakkomyynnin ja markkinointikampanjan sijaan rahankeräykseksi rahankeräyslain noudattamista valvovan Poliisihallituksen toimesta. Vastaavasti ilmaista Internetissä toimivaa tietosanakirja Wikipedia sivustoa ylläpitävä yhdysvaltalainen Wikimedia-säätiö joutui Suomessa ongelmiin esitettyään avoimen yleisölle suunnatun lahjoituspyynnön Wikipedian suomenkielisillä Internet-sivuilla, jonka rahankeräyslain mukaisuutta myös selvitettiin Poliisihallituksen toimesta. Myös Radio Helsingin kuulijoilleen suuntaaman toimintansa ylläpitämiseen tähdänneen lahjoituskampanjan rahankeräyslainmukaisuus nousi julkisuuteen vuoden 2014 aikana. Vaihdanta-arvo esimerkiksi kasvuyrityksen osakkeelle tai ennakkotilattavalle tavaralle voitaneen tapauskohtaisesti kuitenkin määritellä siten, että ratkaisevaa on osakkeen nimellisarvo ja ennakkotilattavan tavaran odotettavissa oleva arvo. Oikeusvarmuuden näkökulmasta itsenäisen taloudellisen vaihdanta-arvon käsitteen mahdollisimman yksiselitteinen määrittely on kuitenkin välttämätöntä, jotta vastikkeeton joukkorahoitus voidaan luotettavasti ja kansalaisten sekä markkinatoimijoiden näkökulmasta ennakoitavasti erottaa vastikkeellisesta joukkorahoituksesta. Tuoreessa vuosikirjaratkaisussaan 12 päivänä tammikuuta 2015 (KHO:2015:4) korkein hallinto-oikeus on linjannut sallitun keräysvastikkeen käsitettä Poliisihallituksen omaksumaa ratkaisukäytäntöä vastaavalla tavalla. Vaihdanta-arvo voi tietyissä tilanteissa jäädä jossakin määrin sijoituksen tekevän tahon subjektiivisten arvioiden varaan. Sijoituksen tekevän tahon subjektiivisen näkökulman huomioon ottamista voidaankin perustella muun muassa sillä, että nykyään sijoituksen vastikkeeksi yhä useammin tarjotaan jotakin aineetonta, kuten oikeutta ylimääräisiin sisältöpalveluihin verkkopohjaisissa peleissä tai musiikki- ja videopalveluissa esimerkiksi palvelun paremman tai käyttäjäystävällisemmän toiminnan tai käytettävyyden kautta. Tällaisten palveluiden objektiivisen vaihdanta-arvon määrittely on vaikeaa, jollei mahdotonta. Näin ollen tällaisten palveluiden luontevana vaihdanta-arvona voitaneen pitää sitä, mitä kuluttajat ovat niistä valmiita markkinoilla maksamaan. Tämä on käytännössä usein palvelualustan palveluilleen ennakolta määrittämä ja asettama listahinta. Vaihdanta-arvon nykyistä tarkempi määrittely helpottaa elinkeinotoiminnan rahoituksen ja yleishyödyllisen toiminnan rahoitusmuotona toimivan rahankeräyksen erottamista toisistaan. Näin pystytään myös välttämään vastikkeellisen joukkorahoituksen käyttäminen peiteltyyn rahankeräykseen, mikä menettely voi käytännössä aiheuttaa epäselvyyttä ja tulkinnallisuutta rahankeräystoiminnan arvioinnissa. Peitellyllä rahankeräyksellä tarkoitetaan toimintaa, jossa on tosiasiassa kyse rahankeräyksestä, mutta joka pyritään saamaan näyttämään joltain muulta toiminnalta (esimerkiksi kaupankäynniltä). Tällaisella peitellyllä rahankeräystoiminnalla on kielteinen vaikutus muun muassa yleishyödyllisten yhteisöjen ja säätiöiden toiminnan rahoitukseen ja sitä kautta niiden yhteiskunnallisesti tärkeän toiminnan mahdollistamiseen. 15\n16 Peitellyn rahankeräystoiminnan mahdollistaminen on myös omiaan hämärtämään rahankeräystoiminnan merkitystä ja luonnetta nimenomaan yleishyödyllisen toiminnan rahoitusmuotona, mikä puolestaan voi aiheuttaa sekaannusta sekä rahankeräyksiä järjestävien yleishyödyllisten yhteisöjen ja säätiöiden että yleisemmin kansalaisten keskuudessa. Toisaalta on huomattava, että myös yleishyödyllistä toimintaa harjoittavat yhteisöt tai säätiöt saattavat harjoittaa elinkeinotoimintaa ja tässä roolissa myös niillä on mahdollisuus käyttää vastikkeellista joukkorahoitusta elinkeinotoimintansa rahoittamiseen. Asian ymmärtämistä vaikeuttaa entisestään se, että yleishyödylliset yhteisöt ja säätiöt voivat käyttää elinkeinotoiminnasta saamaansa tuottoa lähtökohtaisesti vapaasti, haluamallaan tavalla. Tämä tarkoittaa käytännössä usein sitä, että elinkeinotoiminnan tuottoa käytetään yhteisön tai säätiön yleishyödylliseen toimintaan, siis samaan tarkoitukseen, johon rahankeräysvaroja käytetään. Hyödykemuotoinen joukkorahoitus Hyödykemuotoinen joukkorahoitus (toisinaan myös palkinto-, ennakko-osto-, ennakkotilaustai vastikemuotoinen joukkorahoitus), jossa tiettyyn hankkeeseen tai projektiin rahasuorituksen Internetissä toimivan palvelualustan kautta tekevä taho saa vastikkeeksi esimerkiksi kopion hankkeen lopputuloksena aikaansaadusta hyödykkeestä (esimerkiksi cd-levy tai tietokonepeli) tai oikeuden nauttia projektin lopputuotteena aikaansaadusta palvelusta (esimerkiksi näytelmä), on lähtökohtaisesti kuluttajansuojalain (38/1978) alaista toimintaa silloin, kun hyödykettä tai palvelua markkinoi ja sen tuottaa elinkeinonharjoittaja suhteessa kuluttajaan. Jos kyseisenlaista toimintaa harjoitetaan yksityisten tai elinkeinonharjoittajien välillä, toiminta on pitkälti sopimusvapauden piirissä, mutta myös kauppalaki (355/1987) voi tietyissä tilanteissa tulla sovellettavaksi tällaiseen toimintaan. Hyödykemuotoiseen joukkorahoitukseen sisältyy tietynasteinen harmaa alue, jossa joudutaan pohtimaan toiminnan suhdetta peiteltyyn rahankeräykseen. Vastikkeellisen toiminnan tulisi olla aitoa, normaalia kaupankäyntiä, jossa suoritus ja sen vastasuoritus kohtaavat toisensa aidon kaupankäynnin tavoin ajallisesti, määrällisesti ja laadullisesti. Ongelmallisia ja tapauskohtaista harkintaa vaativia tilanteita ovat esimerkiksi ne, joissa rahasuoritusta vastaan annettava vastike on annettuun rahasummaan verrattuna arvoltaan aivan mitätön (suoritukset eivät vastaa arvoltaan toisiaan, jolloin rahan antajakin mieltää helposti antavansa lahjoituksen eikä ostavansa hyödykettä), vastikkeen saaminen ei tosiasiassa edellytä rahasuoritusta (hankkeen lopputuloksena oleva hyödyke on kaikkien käytettävissä riippumatta siitä, onko osallistunut joukkorahoituskampanjaan vai ei eli tuote on saatavissa myös vastikkeetta), vastikkeen saa annettavan rahasuorituksen määrästä riippumatta (hyödykkeen arvo ei vastaa annettua rahasuoritusta ainakaan kaikissa tapauksissa, jolloin rahan antaja voi helposti mieltää antavansa lahjoituksen taikka ostavansa hyödykkeen ja antavansa sen lisäksi lahjoituksen) sekä tilanne, jossa rahaa vastaan annettavan vastikkeen valmistuminen on epävarmaa ja tapahtuu joka tapauksessa kaukana tulevaisuudessa (vastikkeen saamisen epävarmuus ja sijoittuminen kaukaiseen tulevaisuuteen saavat rahan antajan mieltämään, että kyseessä on lahjoitus). Tulkintavaikeudet koskevat nykyisin varsinkin aineetonta omaisuutta, kuten erilaisia fyysisiä palveluita tai sisältöpalveluita, joita tarjotaan elektronisten tai verkkopohjaisten hyödykkeiden sisällä tai rinnalla. Tällaisten palveluiden objektiivisen vaihdanta-arvon tai vastikkeellisuuden määrittely on vaikeaa, minkä takia painoa onkin annettava rahan antajan subjektiivisille näkemyksille ja yleiskäsitykselle siitä, mitä kuluttajat ovat tarkastelun kohteena olevista palveluista yleisesti ottaen valmiita markkinoilla maksamaan. Näin ollen aitona vastikkeena voitaneen lähtökohtaisesti pitää palvelualustan palveluilleen ennakolta määrittämää ja asettamaa listahintaa, jolleivät tapauskohtaiset olosuhteet anna aihetta arvioida asiaa toisin. 16\n17 Lainamuotoinen joukkorahoitus Lainamuotoisessa joukkorahoituksessa yksityinen henkilö, yritys, muu yhteisö tai elinkeinonharjoittaja hakee korollista tai muutoin vastikkeellista vieraan pääoman ehtoista rahoitusta tietyksi lainaehdoissa tarkemmin sovituksi määräajaksi muilta yksityisiltä henkilöiltä, yrityksiltä, muilta yhteisöiltä tai elinkeinonharjoittajilta yleensä Internetissä toimivan lainamuotoista joukkorahoitusta välittävän palvelualustan kautta. Kyse on pohjimmiltaan luotonvälityksestä riippuen palvelualustan kulloisestakin roolista toteutetussa rahoitusjärjestelyssä. Lainamuotoisella joukkorahoituksella, jossa yksityiset henkilöt lainaavat määrittämänsä riskiprofiilin mukaisesti varojaan palvelualustan välityksellä toisille yksityisille henkilöille, kutsutaan arkikielessä usein vertaislainaukseksi (engl. peer-to-peer consumer lending). Käytännössä kyseinen toiminta perustuu usein siihen, että palvelualustaa ylläpitävä palveluntarjoaja välittää rahoitusta lainanantajilta lainanottajille (esimerkiksi vertaislainojen välittäminen). Tällaisella toiminnalla voi liiketoimintamallista riippuen olla liityntöjä kuluttajansuojalain 7 luvun mukaisiin kuluttajaluottoihin, joita koskevia säännöksiä sovelletaan sellaisiin lainoihin, joita elinkeinonharjoittajat myöntävät kuluttajille. Kuluttajaluotosta on kyse silloin, kun elinkeinonharjoittaja katsotaan sopimuksen osapuoleksi ja elinkeinonharjoittaja myöntää kyseisen sopimuksen perusteella luoton kuluttajalle. Näin ollen rahoitusta lainanantajilta lainanottajille välittävän palveluntarjoajan voidaan tietyissä tilanteissa katsoa toimivan luotonvälittämisen sijaan luotonantajana etenkin, jos se kokoaa laajalta sijoittajajoukolta saamansa varat yhdeksi massaksi, jonka se itsenäisesti välittää kunkin yksittäisen lainanantajan määrittämän riskiprofiilin mukaisesti eteenpäin lopullisille lainansaajille. Asian arviointiin ja kuluttajansuojalain 7 luvun soveltumiseen vaikuttaa kulloinkin käytettävä sopimusrakenne ja muun muassa se, kuka tosiasiallisesti hoitaa normaaliin velanhoitoon liittyviä tehtäviä. Kuluttaja-asiamies on 16 päivänä joulukuuta 2014 julkaistussa uutiskirjeessä (6/2014) olevassa katsauksessaan (Vertaislainat pikaluottomarkkinoilla) kertonut tarkastelevansa vertaislainatoimintaa kokonaisarvioinnin pohjalta. Tähän liittyen kuluttaja-asiamies on kiinnittänyt huomiota sekä sopimussuhteen keskeisiin tunnusmerkkeihin että sopimussuhteen luomaan kokonaisvaikutelmaan. Merkittävä seikka arvioinnissa on se, miten velkakirjat on laadittu eli tietävätkö velkoja ja velallinen toisistaan vai ovatko he toisiinsa nähden anonyymeja. Anonyymia sopimussuhdetta voi lähtökohtaisesti pitää hyvin hankalana asetelmana, koska osapuolten on käytännössä mahdotonta tietää, keneen heidän tulisi kohdistaa sopimukseen liittyvät vaatimuksensa. Sopimussuhteen osapuolet jäävät näin ollen käytännössä toisilleen tuntemattomiksi. Esimerkiksi velallinen vertaislainan ottaja ei pysty varmistumaan siitä, kuka on tosiasiassa oikeutettu vastaanottamaan suorituksen velasta eli kuka toimii sopimuksen tosiasiallisena vastapuolena. Suomalaisessa oikeusjärjestyksessä on perinteisesti katsottu, ettei anonyymisopimus ole lähtökohtaisesti velkasuhteessa mahdollinen. Kuluttaja-asiamies on kannanotossaan korostanut kiinnittävänsä arvioinnissaan huomiota myös sopimussuhteen oikeuksien ja velvollisuuksien jakautumiseen sekä määräysvallan käyttämiseen sopimussuhteessa. Jos palvelualustalle on käytännössä jätetty kaikki määräysvalta sijoittajalle (velkojalle) normaalisti kuuluvista oikeuksista ja velvollisuuksista solmituissa sopimussuhteissa (oikeudet päättää muun muassa luoton myöntämisestä ja lopullisesta luotonsaajasta, hallinnoida velkasopimusta, valvoa sen noudattamista sekä hoitaa viime kädessä vielä perintään liittyvät toimet), sitä on pidettävä luotonvälittäjän sijaan tosiasiallisesti luotonantajana ja järjestelyn sopimusosapuolena. Suomen oikeusjärjestyksessä vakiintuneen periaatteen mukaan merkitystä ei ole sillä, miksi järjestelyä kulloinkin nimitetään, vaan ratkaisevaa on järjestelyn tosiasiallinen sisältö ja luonne. Lisäksi on otettava huomioon, että kuluttajansuojalain 7 luvun säännökset ovat kuluttajan suojaksi pakottavaa oikeutta. Kuluttaja-asiamies on 6 päivänä lokakuuta 2014 esittänyt Vertaislaina Oy:lle sitoumuspyynnön (KKV/2409/ /2014) edellä mainituin perustein. Vastaavankaltaiseen arvioon on päätynyt myös Rovaniemen hovioikeus 17\n18 12 päivänä marraskuuta 2014 numerolla 514 (dnro S14/804) antamassaan ruotsalaista Trust- Buddy AB:ta koskevassa tuomiossa. Tuomio on lainvoimainen, sillä TrustBuddy AB on, korkeimman oikeuden myönnettyä sille valitusluvan, peruuttanut valituksensa, jonka perusteella asian käsittely korkeimmassa oikeudessa on rauennut. Korkeimman oikeuden Euroopan unionin tuomioistuimelle tekemä ennakkoratkaisupyyntö raukesi samalla. Myös Etelä-Suomen aluehallintovirasto on ryhtynyt samoin perustein toimenpiteisiin ja on Fixura Ab Oy:lle 7 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan päätöksessä (ESAVI/390/ /2015) todennut yhtiön harjoittavan luotonvälitystoiminnan sijaan luotonantotoimintaa ja kieltänyt toiminnan jatkamisen euron uhkasakon nojalla, jollei yhtiö rekisteröidy aluehallintoviraston ylläpitämään luotonantajarekisteriin. Päätöksestä on valitettu Vaasan hallinto-oikeuteen. Vastaavasti tilanteet, joissa yksityishenkilöt tai vastaavasti yritykset, muut yhteisöt tai elinkeinonharjoittajat antavat luottoa lainamuotoista joukkorahoitusta välittävän palvelualustan kautta yrityksille, muille yhteisöille tai elinkeinonharjoittajille, jäävät kuluttajansuojalain 7 luvun soveltamisalan ulkopuolelle ja muistuttavat nykymuotoista luotto- ja/tai sijoitustoimintaa (engl. peer-to-peer business lending). Näin ollen toiminta sijoittuu kuluttajansuojalain sijaan rahoitusmarkkinasääntelyn piiriin. Laissa luottolaitostoiminnasta (610/2014) luottolaitostoiminnalla tarkoitetaan liiketoimintaa, jossa yleisöltä vastaanotetaan takaisinmaksettavia varoja sekä tarjotaan omaan lukuun luottoja tai muuta rahoitusta. Edellä mainitun kaltaisissa tapauksissa palvelualustan toiminta tuskin täyttää luottolaitostoiminnalle asetettuja edellytyksiä pääasiassa sen takia, että toiminta pyritään usein räätälöimään niin, ettei palvelualusta vastaanota yleisöltä takaisinmaksettavia varoja. Lisäksi kyseisenlainen liiketoiminta näyttäisi muutenkin jäävän laajalti nykyisin voimassa olevan rahoitusmarkkinasääntelyn soveltamisalan harmaalle alueelle ja pääosin sen ulkopuolelle. Tällainen toiminta ei ole kuluttajalta toiselle kuluttajalle tapahtuvaa varojen lainaamista, vaan muissa henkilösuhteissa, kuten kuluttajalta yritykselle ja yritykseltä yritykselle tapahtuvaa luotonanto- ja/tai sijoitustoimintaa. Rajanveto kuluttajansuojalakiin tapahtuu siten kahdessa suhteessa; yhtäältä kuluttajille suunnattu lainananto (niin sanottu vertaislainaus) on yksinomaan kuluttajansuojalain 7 luvun soveltamisalan piirissä ja toisaalta lainamuotoisessa joukkorahoituksessa sijoittajana ja velkojana voi olla myös kuluttaja. Joukkorahoituslakia sovelletaan tilanteissa, joissa kuluttajat ja muut sijoittajat lainaavat rahaa yrityksille joukkorahoitusta välittävän palveluntarjoajan myötävaikutuksella. Joukkorahoituksen välittäjä kerää toiminnassaan rahaa sijoittajilta ja sen jälkeen välittää rahat eteenpäin velallisille eli joukkorahoituksen saajille. Käytännössä varoja sijoittavalla taholla ei ole mahdollisuutta vaikuttaa saatavaan liittyvien asioiden hoitoon (riskiprofiilin määrittelyä lukuun ottamatta) eivätkä sijoittaja ja velallinen eli joukkorahoituksen saaja ole yhteydessä toisiinsa. Sijoittajien toiminta vastaa näin ollen perinteistä sijoitustoimintaa verrattuna vertaislainaukseen, koska sijoittajien ainoa velvollisuus on rahan siirtäminen joukkorahoituksen välittäjälle edelleen lainattavaksi määrittämänsä riskiprofiilin tai sijoituskohteen mukaisesti. Finanssivalvonta on 26 päivänä kesäkuuta 2014 julkaisemassaan tiedotteessa (9/2014 Vain osa joukkorahoituksen muodoista tällä hetkellä säänneltyä ja siten valvonnan piirissä) todennut, että lainamuotoinen joukkorahoitus (erityisesti vertaislainojen välittäminen) ei nykyisin Suomessa esiintyvässä muodossaan lähtökohtaisesti vaadi toimilupaa eikä kuulu Finanssivalvonnan valvontaan. Jos palveluntarjoaja kuitenkin ottaa vastaan luottolaitostoiminnasta annetun lain mukaisia takaisinmaksettavia varoja ja antaa näistä varoista lainoitusta tai muuta rahoitusta toimijan omaan lukuun, toiminta edellyttää Finanssivalvonnan myöntämää luottolaitoksen toimilupaa ja on Finanssivalvonnan valvonnassa. 18\n19 Sijoitusmuotoinen joukkorahoitus Sijoitusmuotoisessa joukkorahoituksessa rahoitusta hakeva yritys laskee sijoittajia varten liikkeeseen osakkeita, velkakirjoja tai muita rahoitusvälineitä (mukaan lukien hybridiinstrumentit) usein Internetissä toimivan palveluntarjoajan ylläpitämän palvelualustan välityksellä ja antaa vastaavasti yleisölle mahdollisuuden merkitä tai ostaa näitä arvopapereita palvelualustan toiminnallisuuksia hyödyntäen. Toiminta poikkeaa normaalista listautumisannista muun muassa siten, että liikkeeseen lasketuilla osakkeilla ei yleensä käydä kauppaa jälkimarkkinoilla eikä niihin liity merkintätakuuta. Käytännössä sijoitusmuotoisessa joukkorahoituksessa sijoituspäätöksen tekevä yksityinen henkilö, yritys, muu yhteisö tai elinkeinonharjoittaja tekee oman tai vieraan pääoman ehtoisen sijoituksen rahoitusta hakevaan yritykseen. Tämä tapahtuu usein niin, että sijoituksen tekevä taho tekee arvopaperimarkkinalain mukaista arvopaperia koskevassa merkintä-, sijoitus- tai niihin rinnastuvassa sopimuksessa määritellyn suuruisen sijoituksen hankkiakseen omistus-, velka- tai muun osuuden rahoitusta hakevasta yrityksestä tai muusta yhteisöstä Internetissä toimivan palvelualustan kautta. Suurimmassa osassa tapauksista sijoituksen kohteena oleva yritys tai muu yhteisö tuottaa itsenäisesti toimintaansa ja sijoitusta kuvaavan markkinointiaineiston, joka on saatavilla palvelualustan kautta alustalle rekisteröityneille sijoittajille. Suomessa voimassa olevan kotimaisen sijoittajansuojaa ja väärinkäytösten estämistä koskevan lainsäädännön toimivuutta sekä vastaavan EU-sääntelyn soveltuvuutta sijoitusmuotoiseen joukkorahoitukseen on arvioitu laajasti muun muassa valtiovarainministeriön ja Finanssivalvonnan toimesta. Sijoitusmuotoiseen joukkorahoitukseen mahdollisesti soveltuvaan säädöskehikkoon kuuluvat liiketoimintamallista riippuen ainakin (i) laki vaihtoehtorahastojen hoitajista, (ii) arvopaperimarkkinalaki, (iii) laki luottolaitostoiminnasta, (iv) sijoituspalvelulaki ja (v) maksulaitoslaki. Keskeistä soveltuvan lainsäädäntökehikon arvioinnissa on kiinnittää huomiota sijoitusmuotoista joukkorahoitusta välittävän palvelualustan rooliin ja tehtäviin rahoitusjärjestelyn kokonaisuudessa. Huomioon on otettava muun muassa se, mitä toimenpiteitä palvelualusta itse tekee eli myykö tai markkinoiko se itsenäisesti yksityisille henkilöille, yrityksille tai muille yhteisöille sijoituksen tekemistä rahoitusta hakevaan yritykseen vai tekeekö kyseiset toimenpiteet rahoitusta hakeva yritys itse hyödyntäen palvelualustan tarjoamia toiminnallisuuksia. Erityisesti sijoitusmuotoisen joukkorahoituksen lainsäädännöllistä arviointia vaikeuttaa sen monimuotoisuus. Sijoitusmuotoisessa joukkorahoituksessa liiketoimintamallit ja järjestelyissä käytettävien rahoitusvälineiden muoto saattavat poiketa toisistaan huomattavasti, millä on erityisesti rahoitusmarkkinasääntelyn tapauskohtaisen soveltuvuuden kannalta suuri merkitys. Finanssivalvonta on ennen kesäkuussa 2014 julkaistua tiedotettaan (9/2014 Vain osa joukkorahoituksen muodoista tällä hetkellä säänneltyä ja siten valvonnan piirissä) todennut kiinnittävänsä huomiota sijoitusmuotoista joukkorahoitusta välittäviä palvelualustoja ja näiden toimintaa arvioidessaan ennen kaikkea palveluntarjoajan asemaan rahoitusjärjestelyn kokonaisuudessa. Finanssivalvonnan tuolloin voimassa olleen tulkinnan mukaan sijoitusmuotoisen joukkorahoituksen välittäminen ei ole sijoituspalvelulain mukaista toimintaa, jos palveluntarjoaja ei toimi rahoitusta hakevan yrityksen edustajana, vaan ainoastaan tarjoaa palvelualustansa kautta paikan, jossa yritykset selkeästi toimivat itsenäisesti hyödyntäen palvelualustan toiminnallisuuksia. Edellytyksenä on myös, että palvelualusta toimii selkeästi omana yrityksenään ja keskittyy ainoastaan palvelualustaan liittyvien toiminnallisuuksien ylläpitoon, kehittämiseen ja markkinointiin. Finanssivalvonta on todennut, että tämän kaltaisessa järjestelyssä palveluntarjoaja antaa rahoitusta hakevalle yritykselle mahdollisuuden hakea rahaa sijoittajilta palvelualustan ja sen tarjoamien toiminnallisuuksien kautta palvelualustaa koskevien sopi- 19\n20 musehtojen mukaisesti, mutta palvelualusta ei itse aktiivisesti osallistu rahoituskierroksen järjestämiseen. Finanssivalvonta on kesäkuussa 2014 julkaistussa tiedotteessaan arvioinut yksityiskohtaisesti sijoitusmuotoisen joukkorahoituksen suhdetta voimassa olevaan rahoitusmarkkinasääntelyyn ja todennut, että sijoitusmuotoisessa joukkorahoituksessa tulee ottaa huomioon toiminnan mahdollinen luvanvaraisuus ja muu sijoitustoimintaa koskeva sääntely, kuten esimerkiksi velvollisuus laatia arvopaperimarkkinalain mukainen esite ja arvopapereiden tarjoamiseen liittyvät muut tiedonantovelvollisuudet. Finanssivalvonnan mukaan sijoitusmuotoinen joukkorahoitus on toimiluvanvaraista sijoituspalvelua ja vaatii palveluntarjoajalta sijoituspalvelulain mukaisen toimiluvan, jos palveluun liittyvä sijoituskohde on sijoituspalvelulain 1 luvun 10 :n mukainen rahoitusväline (esimerkiksi osake, joukkovelkakirjalaina tai muu arvopaperimarkkinalain mukainen arvopaperi) ja jos palvelua tarjoava toimija tarjoaa sijoituspalvelulain 1 luvun 11 :ssä määriteltyä sijoituspalvelua. Rahoitusvälineeltä edellytetään lähtökohtaisesti siirtokelpoisuutta. Lähtökohtana myös Suomen laissa on, että rahoitusväline tai arvopaperi on siirto- ja luovutuskelpoinen. Suomessa on kuitenkin perinteisesti katsottu, että muun muassa lain tai erillisen sopimuksen tai sopimusmääräyksen perusteella luovutusrajoituksen kohteena olevat arvopaperit, kuten usein esimerkiksi velkakirjalain (622/1947) 3 luvussa tarkoitetut tavalliset velkakirjat tai laissa avoimesta yhtiöstä ja kommandiittiyhtiöstä (389/1988) tarkoitetut kommandiittiyhtiön äänettömän yhtiömiehen yhtiöosuudet, eivät ole siirtokelpoisia eivätkä näin ollen myöskään sijoituspalvelulain 1 luvun 10 :n mukaisia rahoitusvälineitä. On myös mahdollista, että osapuolet sitoutuvat ennakollisesti olemaan luovuttamatta tai siirtämättä sijoitusmuotoisen joukkorahoituksen kohteena olevaa rahoitusvälinettä kolmannelle esimerkiksi merkintä-, sijoitus- tai niihin rinnastuvassa sopimuksessa. Kyse on varallisuusoikeudellisista oikeustoimista annetun lain (228/1929) 1 :n 1 momentin mukaisesta sopimusmekanismista, mikä on pätevästi osapuolten käytettävissä siihen liittyvine oikeusvaikutuksineen. Lain mukaista toimiluvanvaraista sijoituspalvelua on rahoitusvälineisiin liittyvä toimeksiantojen vastaanottaminen ja edelleen välittäminen (sijoituspalvelulain 1 luvun 11 :n 1 momentin 1 kohta). Tätä toimeksiantojen välittämistä on Finanssivalvonnan mukaan muun muassa palvelu, jonka tarkoituksena on saattaa rahoitusvälineeseen liittyvän liiketoimen osapuolia yhteen siten, että näiden välillä on mahdollista toteuttaa liiketoimi. Toimeksiantojen välittämistä on siten myös merkintäpaikkana toimiminen (emissionmyynti), jossa palveluntarjoaja ottaa esimerkiksi osakeannin yhteydessä vastaan merkintöjä yleisöltä ja välittää ne eteenpäin osakeannin järjestäjälle. Jos palveluntarjoaja toteuttaa toimeksiannon asiakkaan lukuun, toiminta on sijoituspalvelulain 1 luvun 11 :n 1 momentin 2 kohdan mukaista toimiluvanvaraista toimeksiantojen toteuttamista. Finanssivalvonnan mukaan sijoituspalvelulain 1 luvun 11 :n 1 momentin 5 kohdan mukainen sijoitusneuvonnan toimilupa tarvitaan, jos sijoittajalle annetaan yksilöllisiä sijoittajan tarpeisiin soveltuvia suosituksia (neuvontaa) tiettyyn rahoitusvälineeseen liittyväksi liiketoimeksi, kuten tällaisen rahoitusvälineen ostamiseksi tai myymiseksi. Vastaavasti toiminta, jossa palveluntarjoaja tarjoaa rahoitusvälineen liikkeeseenlaskijalle palvelua sijoittajien hankkimiseksi, on sijoituspalvelulain mukaista toimiluvanvaraista liikkeeseenlaskun järjestämistä siinä merkityksessä, että tilanteessa palveluntarjoajan voidaan tietyin edellytyksin katsoa harjoittavan rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun tai myynnin järjestämistä ilman merkintä- tai ostositoumuksen antamista (sijoituspalvelulain 1 luvun 11 :n 1 momentin 7 kohta). Sijoituspal- 20


”Vain tällä selaimella” –ilmaisun käyttäminen. Liittymien ”hinta-nopeussuhde” - Kilpailu- ja kuluttajavirasto\nHinta-nopeussuhteen laskennassa käytetty nopeus oli liittymän teoreettinen maksiminopeus eli enemmänkin laboratorio-olosuhteissa toteutuva liittymän maksiminopeus. Todellisuudessa liittymien nopeudet vaihtelevat hyvin paljon eikä teoreettinen maksiminopeus kuvaa liittymän todellista käyttönopeutta. Kuluttajan kannalta onkin olennaista, miten usein liittymän maksiminopeuteen todellisuudessa päästään ja mikä "keskimääräinen" nopeus on. Käytännön nopeudet, hetkittäisiä poikkeuksia lukuun ottamatta, ovat paljon alempia kuin maksiminopeudet. Kuluttaja-asiamies katsoi, että liittymän teoreettisen maksiminopeuden käyttäminen suhdeluvun laskennassa oli vääristänyt vertailua ja antanut harhaanjohtavan kuvan liittymän ominaisuuksista.


Saint Helier - Hotellit | Hae ja vertaile loistavia tarjouksia trivagossa\nHotellit – Saint Helier, Iso-Britannia\nLöydä kaikki hotellit lähellä kohdetta Saint Helier\nLöydä halvin hotelli kohteesta Saint Helier!\nMerton Hoteltarjousta alkaen 73 €\nHotelli Merton Hotel Saint Helier\nThe Merton Hotel on suosittu hotelli matkailijoiden keskuudessa, jotka vierailevat kaupungissa Jersey. Tämä hotelli on hyvä valinta, olet sitten tutkimusmatkalla tai vain läpikulkumatkalla. Hotelli kaiken mitä tarvitset, erilaisia palveluita ja mukavuuksia niin, että saat varmasti hyvät yöunet. Hissi, baari, pysäköintitila, huonepalvelu, pesupalvelu ovat vain osa palveluista, joita hotellilla on tarjota. Huoneet on suunniteltu ja sisutettu niin, että asiakkaat tuntevat olonsa kotoisaksi, jokaisesta huoneesta löytyy esimerkiksi savuttomia huoneita, päivän lehdet. Hotelli tarjoaa erilaisia virkistysmahdollisuuksia. Ystävällinen henkilökunta, erinomaiset tilat ja lähellä kaikkeamitä Jersey kaupungilla on tarjota, ovat kolme hyvää syytä majoittua The Merton Hotel hotellissa. lisää\nRadisson Blu Waterfront Hotel, Jerseytarjousta alkaen 94 €\nHotelli Radisson Blu Waterfront Hotel, Jersey Saint Helier\nJos St Helier on matkasi kohteena, Radisson Blu Waterfront Jersey Hotel on sijainniltaan erinomainen riippumatta siit, oletko liikematkalla vai lomalla. Radisson Blu Waterfront Jersey Hotel sijaitsee keskeisell paikalla ja tunnetaan hyvst palvelustaan ja modernista varustelustaan. Jokaisessa huoneessa on savuttomia huoneita, ilmastointi, kylpytakit, pivn lehdet, maksulliset filmit. Valitse kohteeksesi St Helier ja nauti tmn kauniin hotellin palveluista, joihin lukeutuu mm. 24 h huonepalvelu, myymlit hotellissa, VIP-huoneita, hissi, baari. Hotellin urheilu ja vapaa-ajan palvelut hieronta, uima-allas (sistiloissa), kuntosalipalvelut, sauna, kylpyl tekevt lomastasi todella onnistuneen ja rentouttavan. St Helier ja sen monet hotellit ovat monien matkailijoiden suunnitelmissa. Tmn hotellin valitessasi pset nauttimaan sen keskeisest sijainnista ja miellyttvst ympristst. Tehdksesi varauksen Radisson Blu Waterfront Jersey Hotel -hotelliin valitse matkustuspivsi ja tyt suojatun varauslomakkeemme tiedot. lisää\nBest Western Royal Hoteltarjousta alkaen 82 €\nHotelli Best Western Royal Hotel Saint Helier\nBest Western Royal Hotel on kätevästi sijoittunut niin liike- kuin vapaa-ajanmatkailijoiden tarpeita ajatellen kohteessa Saint Helier. Hotellissa on laaja valikoima palveluita jotka tekevät oleskelustasi miellyttävän kokemuksen. 24h vastaanotto, 24h huonepalvelu, liikuntaesteisten palvelut , Wi-Fi yleisissä tiloissa, pysäköintitila ovat hotellien asiakkaiden nauttimien palveluiden listalla. Hotellihuoneet on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joita tarvitset hyviin yöuniin. Osassa huoneista on saatavilla mukavuudet, kuten lämmitys, minibaari, pöytä, puhelin, herätyskello. Pääsy hotellin tarjoamiin palveluihin, kuten kuntosali, piha/puutarha, parantaa entisestään majoittumisesi viihtyisyyttä. Luotettava palvelu ja ammattitaitoinen henkilökunta - Best Western Royal Hotel palvelee tarpeitasi. lisää\nThe Norfolk Lodgetarjousta alkaen 5 €\nHotelli The Norfolk Lodge Saint Helier\nNorfolk Lodge Hotel on kätevästi sijoittunut niin liike- kuin vapaa-ajanmatkailijoiden tarpeita ajatellen kohteessa Saint Helier. Hotellissa on laaja valikoima palveluita jotka tekevät oleskelustasi miellyttävän kokemuksen. 24h vastaanotto, matkatavarasäilytys, Wi-Fi yleisissä tiloissa, pysäköintitila, lentokenttäkuljetus ovat vain osa palveluista, joita hotelli tarjoaa. Huoneet on suunniteltu tarjoamaan optimaalisen tason viihtyisyyttä, lämpimän sisustuksen ja mukavuuksia, kuten esimerkiksi lämmitys, pöytä, puhelin, satelliitti/kaapeli-TV, televisio (LCD/plasma). Ennen kuin vetäydyt huoneeseesi ansaitulle levolle, nauti hotellin tarjoamista virkistysmahdollisuuksista, kuten sisäuima-allas. Norfolk Lodge Hotel on loistava valinta, josta käsin voit tutkia kohdetta Saint Helier tai vain rentoutua ja virkistyä. lisää\nFort d'Auvergne Hoteltarjousta alkaen 5 €\nHotelli Fort d'Auvergne Hotel Saint Helier\nYövy hotellissa Fort D\_'Auvergne Hotel ja löydät kohteen Saint Helier tarjoamat ihmeet. Hotelli tarjoaa korkeatasoiset palvelut ja mukavuudet, jotka sopivat jokaisen matkailijan erikoisempiinkin tarpeisiin. Palvelut kuten 24h vastaanotto, matkatavarasäilytys, Wi-Fi yleisissä tiloissa, autovuokraamo, ravintola ovat kaikki sinun käytettävissäsi. Rentoudu viihtyisissä hotellihuoneissa, joista osa tarjoaa mukavuudet kuten lämmitys, parveke/terassi, puhelin, satelliitti/kaapeli-TV, televisio (LCD/plasma). Toivu koko päivän kestäneestä nähtävyyksien kiertelystä huoneesi mukavuudessa,tai käytä hyväksesi hotellin tarjoamat virkistysmahdollisuudet, kuten golfkenttä (3 km säteellä), sisäuima-allas. Ystävällinen henkilökunta, erinomaiset tilat ja lähellä kaikkea mitä kohteella Saint Helier on tarjota - kolme hyvää syytä majoittua hotellissa Fort D\_'Auvergne Hotel. lisää\nMonterey Hotel - Sure Hotel Collection by Best Westerntarjousta alkaen 65 €\nHotelli Monterey Hotel - Sure Hotel Collection by Best Western Saint Helier\n3-tähden hotelli Monterey Hotel tarjoaa mukavuutta ja hyvinvointia niin liike- kuin lomamatkailijalle kohteessa Saint Helier. Sekä liike- että lomamatkailijat voivat nauttia tämän hotellin mahtavista tiloista ja palveluista. 24h vastaanotto, matkatavarasäilytys, Wi-Fi yleisissä tiloissa, pysäköintitila, huonepalvelu ovat esimerkkinä palveluista, jotka ovat asiakkaiden käytössä. Huoneet on suunniteltu ja sisustettu luomaan mahdollisimman kodikkaan tunnelman, ja osa huoneista on varustettu mukavuuksilla kuten lämmitys, pöytä, puhelin, satelliitti/kaapeli-TV, televisio (LCD/plasma). Ennen kuin vetäydyt huoneeseesi ansaitulle levolle, nauti hotellin tarjoamista virkistysmahdollisuuksista, kuten poreallas, kuntosali, golfkenttä (3 km säteellä), uima-allas, sisäuima-allas. Monterey Hotel luo mukavuutta ja viihtyisyyttä, se on täydellinen valinta lomallesi kohteessa Saint Helier. lisää\nHotellit – St Martin 15 hotellia tarjousta alkaen 157 €\nHotellit – Jersey 272 hotellia tarjousta alkaen 50 €


SEPA pikasiirroilla teet maksamisesta nopeampaa - Säästöpankki\nSEPA pikasiirroilla teet maksamisesta nopeampaa\nSano hyvästit pitkille maksujen läpimenoajoille! Säästöpankin asiakkaana voit 7.5.2019 lähtien vastaanottaa sekunneissa maksajalta saajalle siirtyviä SEPA pikasiirtoja. SEPA pikasiirtojen vastaanottamisen saat käyttöösi automaattisesti, ilman muutoksia asiakkuuteesi tai palveluihisi.\nSEPA pikasiirto on uusi, eurooppalainen reaaliaikainen maksamisen palvelu, jolla maksaminen onnistuu 24/7 – ympäri vuorokauden, vuoden jokaisena päivänä. Tähän asti SEPA-maksujen perillemeno on voinut kestää pitkälle seuraavaan päivään, tai jopa viikonlopun tai pyhäpäivien yli.\nSEPA pikasiirrolla voit vastaanottaa varoja sekunneissa riippumatta siitä, saapuuko maksu esimerkiksi Suomesta, Saksasta vai Espanjasta. Maksut liikkuvat silmänräpäyksessä, oli kyse sitten torikaupoista tai auton ostamisesta Euroopan vastakkaiselta laidalta. SEPA pikasiirtojen vastaanottaminen on mahdollista Säästöpankin asiakkaille toukokuusta 2019 alkaen. Myös SEPA pikasiirtojen lähettäminen tulee mahdolliseksi Säästöpankin asiakkaille myöhemmin.\nKuten perinteisillä SEPA-maksuilla, tulee myös SEPA pikasiirron olla euromääräinen. Kotimaisten pankkien välillä on sovittu, että maksuja voidaan välittää ilman summaylärajaa. Yleisesti ottaen SEPA pikasiirrolla on mahdollista tehdä maksuja aina 15 000 euroon saakka koko SEPA-alueella, jollei muuta ole sovittu.\nSEPA pikasiirrot kulkevat ainoastaan palvelussa mukana olevien pankkien välillä ja palveluun on jatkuvasti liittymässä mukaan uusia pankkeja. Löydät listan muista SEPA pikasiirto -palvelussa tällä hetkellä mukana olevista pankeista täältä.\nTarkemmat SEPA pikasiirto -palvelun hintatiedot löydät täältä.\nLisätietoja SEPA pikasiirto -palvelusta löydät SEPA– ja ulkomaanmaksut –sivuiltamme:\nSEPA pikasiirto -palvelu (Henkilöasiakkaat)\nSEPA pikasiirto -palvelu (Yritysasiakkaat)


Jäljet kehossa - Bessel van der Kolk - kirja(9789522605108) | Adlibris-verkkokirjakauppa\nTraumatisoituneita ihmisiä on kaikkialla: sotaveteraanien perheet kärsivät yli sukupolvien, monet ihmiset ovat kokeneet hyväksikäyttöä tai kasvaneet alkoholistiperheessä, kotiväkivallasta joutuu kärsimään valitettavan moni. Ikävät kokemukset jättävät jälkensä mieleen, tunteisiin ja jopa kehoon. Ja ikävä kyllä, traumatisoituneen ihmisen kärsimyksistä kärsii usein myös tämän läheiset.\nMaailmankuulu trauma-asiantuntija Bessel Van der Kolk on työskennellyt traumapotilaiden kanssa yli kolmekymmentä vuotta. Jäljet kehossa -kirjassaan van der Kolk tarkkailee traumatisoitumista ja traumaperäistä stressiä laajemmasta näkökulmasta ja paljastaa, että traumaattiset kokemukset todella aiheuttavat fyysisiä muutoksia aivoissamme etenkin mielihyvää, kiintymystä, hallintaa ja luottamusta käsittelevissä aivojen osissa.\nTraumojen aiheuttamia vahinkoja voidaan korjata monenlaisin menetelmin, joita van der Kolk kirjassaan esittelee. Kirjassa käydään läpi muiden muassa neuroplastisuusterapian, mindfulnessin ja joogan vaikutuksia traumojen käsittelyssä.\nJäljet kehossa tarjoaa tehokkaiksi havaittuja vaihtoehtoja lääkkeille ja perinteiselle terapialle. Tämän kirjan avulla elämän saa takaisin raiteilleen!\nKirjailija: Bessel van der Kolk\nAlaotsikko: Trauman parantaminen aivojen, mielen ja kehon avulla\nMinna Oulasmaa , Riikka Riihonen\nNiina-Matilda Näkijä III\nDennis Tirch , Benjamin Schoendorff , Laura R. Silberstein\nMinna Oulasmaa, Riikka Riihonen\nDennis Tirch, Benjamin Schoendorff, Laura R. Silberstein


Helsinki vie, muut vikisevät\nMielipide · 7.10.2017\nHelsingin seudulla asuu ehkä viidesosa koko Suomen väestöstä, mutta siitä huolimatta kaikki yhteiskunnan, eli koko Suomen maksamat keskusvirastot, kansalliset kulttuurilaitokset, ooppera, kansalliset kirjastot, veikkaustoimisto, tärkeimmät tutkimuslaitokset, kansallisteatteri, keskusmuseot, Yleisradio, ym. ym. on vuosikymmenet perustettu ainoastaan Helsinkiin.\nOn myös koko valtakunnan hallinto. Kaikki näistä saatava verotulo, työpaikat ja välillinenkin hyöty tulee tänne.\nTämän seurauksena myös koko talouselämän tuottama raha on keskittynyt tänne. Kaikki yritysten pääkonttorit ja parhaiten tuottavat laitokset maksavat veronsa tänne, vaikka tuotanto voisikin olla muualla. Koko suuripalkkaisin eliitti asuu myös täällä.\nJos joku onneton kansanedustaja yrittää saada edes jotakin näistä asioista myös maakuntiin, seuraa siitä ankara poru ”siltarumpupolitiikasta”. Jokaisesta pienestäkin viraston, laitoksen tai koulutuspaikan muutosta johonkin muuhun isoonkin ”maaseutukaupunkiin” alkaa pääkaupungin hallitsemassa mediassa sellainen sota, että mikään ei onnistu. Valta on vain yksinkertaisesti Helsingissä.\nMitä se haittaisi, jos valtion keskusvirastot, veikkaustoimisto, ja monet muut valtion laitokset sijaitsisivat jossakin muualla kuin Helsingissä?\nKaikkihan tapahtuu sähköisesti, eikä asemapaikalla ole mitään merkitystä. Antaisivat suurta potkua maakuntiin, eikä sillä olisi mitään haittavaikutusta Helsingille, jolla on satoja paljon arvokkaimpia muita yrityksiä.\nMaaseudun tehtäväksi on jäänyt kouluttaa ammattitaitoista työvoimaa etelään ja toimia sen alihankkijana ja kesämökkien ja maiseman hoitajana. Myös Suomen metsät on jaettu siten, että nykyisin metsänomistajista 75 prosenttia on ns. kaupunkilaismetsänomistajia, jolloin nekin tulot menevät pois maaseudulta. Niiden käytöstäkin päättää enemmän cityvihreät, kuin niiden omistajat.\nHelsingin pormestari Vapaavuori joukkoineen on kehittänyt C 21 -suunnitelman, millä pitäisi kaupunkeja kehittää. Tähänkään asti ei Helsinki ole luopunut mistään virastosta edes suurimpien muiden kaupunkien hyväksi, joten tämä on vain yksi keino saada vielä lisää valtaa pääkaupunkiin.\nNämä herrat ovat saaneet päähänsä mantran, että hillittömästi kasvava Helsingin seutu on koko valtion etu, vaikka yhtä monet tutkimukset osoittavat asian olevan päinvastoin. Tyhjää Suomea on kallista ylläpitää ja puolustaa kun kaikki keskittyy vain etelään.\n”Mitä haittaisi, jos valtion keskusvirastot, veikkaustoimisto, ja monet muut valtion laitokset sijaitsisivat muualla kuin Helsingissä?”\nYli 10 sukupolveaHelsingin seudulla


Miten matkustaa tuntemattomaan paikkaan? - Matkailutarinat - 2020\nÄlä anna pelkoa - miten matkustaa paikkaan, josta tiedät mitään\nJoka kuukausi Be My Travel Musein Kristin Addis kirjoittaa vieraskolonnin, jossa on vinkkejä ja neuvoja soolo-naisliikenteestä. Se on tärkeä aihe, jota en pysty riittävästi peittämään, joten toin asiantuntijan jaa hänen neuvonsa muille soolo-naispuolisille matkailijoille! Tässä hän on toisen hämmästyttävän artikkelin kanssa!\nIstuin uusien ystävieni kanssa kiitospäivä-iltana Tofossa, Mosambikissa. Ruoka oli hitaasti saapumassa, joten päätimme kunnioittaa lomaa ja puhua siitä, mitä olimme kiitollisia.\nTuohon aikaan en voinut uskoa, että minua ympäröivät niin monet hämmästyttävät ihmiset, jotka olivat saapuneet tänne eri puolilta maapalloa, kaikki samalla tavalla kuin minulla oli: suusanallisesti. Siellä oli kaksi vaaleaa kalifornialaista tyttöä, jotka olivat rauhankorjauksen ansiosta, älykäs Aussie brunet, joka oli juuri päättänyt joistakin hänen PhD-opinnoistaan pohjoisessa kaupungissa, toinen amerikkalaista, joka oli saapunut päähänsä ja toi kaikki nauravat hänen kanssaan, ja muutamia muita Pohjois-Amerikasta ja Sveitsistä. Olimme yhtä onnellisia ja rentoja kuin voisimme. Kunkin henkilön kiitos oli kauniimpi ja syvempi kuin viimeinen, jotkut jopa tuovat kyyneleet silmiini.\nVain muutama viikko ennen olin ollut karkotettu matkustaessani Mosambikin kautta. Kysymyksiä oli paljon, ja voisin löytää vähän vastauksia verkossa. Tiesin vain vähän maasta siitä, mitä Etelä-Afrikan ystäväni kertoivat: Mosambik on entinen portugalilainen siirtomaa, joka palaa vuonna 1992 päättyneestä sisällissodasta. Se on rannikko, joka rajoittuu Etelä-Afrikan itärannikolle. Se on aivan upea, ja mereneläviä tuoretta merestä muutaman dollarin verran, ja pitkiä rantoja, joissa on loputtomia hiekkabaareja ja vauvan sininen vesi.\nMutta tiesin myös, että Mosambik ei ole helppo maa matkustaa läpi. Poliisivirkailijat ovat korruptoituneita, ja paikallisten käyttämät linja-autot tunnetaan nimellä Chapas, ovat yleensä vain pakettiautoja, joilla on kalju renkaat, joihin mahtuu 20 henkeä, mutta puristetaan 40. Siellä on vähän turisti-infrastruktuuria muutamassa avainpaikassa, mutta sen jälkeen se on täynnä huonoja teitä ja salaisuuksia.\nVaroitusten ja pelottavien tilastojen lisäksi maasta ei ole paljon tietoa verkossa. Kun etsit soolo-naispuolisten matkailijoiden tilejä, törmäsin foorumiin scuba-aluksella vuodesta 2013, joka kehotti julistetta miettimään kahdesti menossa, jos hän olisi hyvännäköinen. Postitus Lonely Planet Thorntree -foorumissa, joka ei ollut paljon rohkaisevampi; se liittyi blogipostiin, jossa todettiin, että Mosambik oli vaikein maa, jonka kirjoittaja oli matkustanut läpi: hänet oli ryöstetty, se oli liian kallista, ja hän päätti leikata matkansa lyhyeksi. Aloin ihmetellä, jos löydän mitään myönteistä.\nSitten muistin jotain: Afrikasta on paljon väärinkäsityksiä. Ihmiset ajattelevat, että se on kauheasti vaarallinen paikka ja unohtaa, että on olemassa myös ystävällisiä ihmisiä, kauniita maisemia, hyvää ruokaa ja ainutlaatuisia seikkailuja.\nSamoin, ennen kuin menin ensimmäistä kertaa Etelä-Afrikkaan, muutamat ystävät kotoa paljastivat syvää huolta siitä, että matkustaisin maan läpi, jonka he pitivät liian vaarallisina kulkemaan omasta. He varoittivat minua Ebolaa vastaan (joka ei ollut edes lähestynyt Etelä-Afrikkaa), raiskauksia ja väkivaltaa. Todellisuudessa huomasin, että oikean varotoimenpiteen mukaan matkustaminen ei ollut ongelma, ja pelko on usein rajoittavampi kuin hyödyllinen.\nSamoin, kun se tuli Mosambikiin, tiesin, että se oli vain järjetöntä pelkoa pitämään minua takaisin.\nJa sitten tajusin - matkalla maahan on vähän tietoa siitä, mitä matkustaa mihin tahansa muuhun paikkaan!\nSelvität viisumivaatimukset (jota hoidin Johannesburgissa, Etelä-Afrikassa, ennen menoa).\nVarmista, että sinulla on oikeat immunisaatiot (jota hoidin matka-lääkäriltä Johannesburgissa, joka antoi minulle malarialääkkeitä paljon halvemmaksi kuin ne olisivat olleet Yhdysvalloissa tai Euroopassa).\nKysyt, milloin olet jo kentällä paras kuljetusmenetelmä. Johannesburgista se on Intercape- tai Greyhound-bussi.\nPyydät paikallisilta ensimmäisestä pysäkistäsi minne mennä. Kaverit, jotka olin söpöjä Johannesburgissa, poseerattiin, kun he kertoivat minun mennä Tofoa kutsuvaan rantakaupunkiin.\nPysy ystävällisenä ja utelias saapuessasi ja pidä päätäsi korkealla ja pidä selkäsi suorana, kun kysyt kysymyksiä ja neuvot taksinkuljettajien kanssa ja käsittelet rajanylityspaikkoja.\nMatkustaminen Mosambikissa osoittautui aivan kuin matkustaminen jokaiseen muuhun paikkaan, jonka olin käynyt. Tajusin sen ulos, kun menin, olin ystävällinen ja tarkkaavainen, ja kysyin paikallisilta ja ulkomaalaisilta, jotka olivat asuneet siellä kysymyksiä, kun sain mahdollisuuden. Tajusin, ettei ollut mitään syytä olla huolissaan - että olin tehnyt tuhat kertaa aikaisemmin lukemattomissa maissa ja kaupungeissa ympäri maailmaa.\nOlin muutaman kerran kohdannut vaarallisia tilanteita. Chapas olivat niin yllättäviä ja vaarallisia, että käytin vaellusta, jotta voisin kiertää sen sijaan. Se oli itse asiassa turvallisempi vaihtoehto!\nJa oli aikoja, jolloin asiat eivät olleet mitään järkeä, kuten silloin, kun minun piti mennä lentokentälle varata lento ulos, koska online-järjestelmät eivät toimi. Kun sain sinne, työntekijät joutuivat työskentelemään kolmen tietokoneen välillä, jotta he voisivat varata lipun, koska kukin oli hieman rikki, mutta työskenteli vielä yhden varausprosessin osalta. Kokeilu kesti puolitoista tuntia, mutta se oli vain normaali.\nJoten on tilata ruokasi kaksi tuntia ennen kuin haluat, koska se vain kestää niin kauan. Ja muutamat ystäväni, jotka ajaivat autoa, joutuivat maksamaan poliisille sakon, koska heillä oli pusseja takapenkillä ja "istuimet ihmisille, ei laukkuja".\nTällainen on Mosambik. Se on turhauttavaa ja vaikeaa niin monella tavalla, mutta se on niin henkeäsalpaava ja täynnä hymyjä. Olen oppinut niin paljon kulttuurista, ihmisyydestä ja kärsivällisyydestä, kun olin siellä. Olin päästetty tavalla, joka ei tapahdu Euroopassa tai Yhdysvalloissa. Ihmiset kutsuvat minut näyttämään minulle "todellisen Mosambikin", ja tanssin yön pois ja päädyin kourallinen uusia ystäviä. Mikään ei ole ollut yhtä haastavaa ja palkitsevaa yhtä aikaa.\nBonus oli, että tein kaikki nämä löydöt valkoisilla hiekkarannoilla, joissa akvamariini-vedet olivat täynnä valashaita ja paholaisia säteitä. Yläpuolella kirsikka oli se, että maksoin etuoikeudesta alle 30 dollaria päivässä.\nMaa ei ollut että pelottavaa, ja se ei varmasti ollut kallista, sillä sanomalaudat johtivat minut uskomaan (Mosambik on ainoa maa, jossa olen käynyt, joka ei veloittanut minua kaksinkertaisesti siitä, että olen yksi tyttö yksityisessä bungalowissa!). Olin iloinen, etten antanut yliaktiivista mielikuvitustani ja irrationaalista pelkoa.\nTiedän, että matkustaminen jonnekin, jota et ole koskaan ennen ollut, ja rajoitettu käytettävissä oleva tieto, voi olla erittäin hermostunut. Yhdistettynä siihen, että matkustin "pelottavassa, pelottavassa" Afrikassa ja siitä tulee vielä pelottavampi.\nOlin kuitenkin jälleen kerran osoittanut, että pelon pelastaminen tavalla, joka voisi olla hieno matka-kokemus, on virhe. Minulla oli tilaisuus tavata hämmästyttävä miehistö, ja mikä tärkeintä, ota vastaan haaste soolo ja hallita sitä. Minulla oli toinen mahdollisuus todistaa itselleni, että olen kykenevä, ja että pidän silti mieluummin yksin matkustamista. Tunsin uuden maan, että harvat ihmiset vierailevat läheisesti, ja hyvät ajat ylittivät pahat, kymmenen kertaa. Ei, kertaa miljoona. Sama voi tapahtua sinulle.\nSe vie vain vähän rohkeutta, tappaa pelkohirviön ja itseluottamuksen.\n9 parasta opetusta Englanti Overseas\nCopyright 2020 \_ none \_ Älä anna pelkoa - miten matkustaa paikkaan, josta tiedät mitään


Cloud Quest Slot - voita hirviöt | Bertil\nCloud Quest Slot on fantasiamaailmaan sijoittuva peli, josta löytyy supervoimia ja bonuspelejä. Tuhoa hirviöitä ja kasvata voittojasi!\nCloud Quest slotti\nCloud Quest Slot vie pelaajat kelluvaan pilvivaltakuntaan mystisten sankarihahmojen ja velhojen keskelle. Tämän upean fantasia-aiheisen kolikkopelin on kehittänyt Play’n Go. Siitä löytyy viisi kiekkoa ja yhteensä jopa 100 voittolinjaa! Pelin laskennallinen palautusprosentti (RTP) on 96.52%, joka on parempaa tasoa kuin slotit useimmiten tarjoavat. Uskallatko sinä lähteä mukaan tähän jännittävään seikkailuun?\nCloud Quest on fantastinen casinopeli, joka tarjoaa pelaajilleen erittäin näyttäviä erikoisominaisuuksia. Mukana nähdään velhojen ja sankarittarien tarjoilemia supervoimia. Pelistä löytyvät myös ilmaiskierrokset, joita pääset pyöräyttämään bonuspelin aikana. Tästä pelistä ei taatusti lopu toiminta kesken!\nCloud Quest symbolit\nMiekka, tikari, kilpi, kirja, taikapullo ja sirppi\nMieshahmo, naishahmo ja velho\nMuut symbolit korvaava kultainen wild-symboli\nCloud Quest bonukset, ilmaiskierrokset ja jackpotit\nCloud Quest slotissa pääset pelaamaan fantasiamaailmassa, josta ei puutu taikaa! Kiekoilla pyörivät symbolit eli miekka, tikari, kilpi, kirja, taikapullo ja sirppi tuovat pienempiä voittoja. Yhteensopivien symbolien tulee koskettaa toisiaan vinoittain, vaaka- tai pystysuunnassa. Symbolit voivat muodostaa useita erilaisia voittoyhdistelmiä. Voittosymbolit tyhjennetään ruuduilta, jotta pelialueelle voi pudota uusia pelisymboleita, ja näin ollen muodostaa mahdollisuuden uusiin voittoyhdistelmiin. Voittoyhdistelmässä keskimmäinen symboli muuttuu aina wild-symboliksi. Wild korvaa muut symbolit ja mahdollistaa erilaisia voittoyhdistelmiä. Jos saat pelissä rivin tyhjäksi niin, että saat taustalla näkyvän Bonus-sanan kokonaan esiin, laukeaa bonuspeli. Tehokivi-symboli ruudulla täyttää pelialueen vieressä olevaa tehokiveä. Kun tehokiven viisari pysähtyy korostetulle alueelle, pelin erikoisominaisuus nimeltään Supervoima laukeaa!\nCloud Quest slotin Supervoima määrittyy, kun viisari pysähtyy yhteen bonusominaisuuteen. Nämä Supervoimat ovat nimeltään Onnen vitonen, Sinnikyyden tunnus, Menestyksen scatter ja Moninaisuuden merkki. Toiminnon alussa laukeaa yksi ilmainen uudelleenpyöräytys, joka on korostettu voitetulla supervoimalla. Bonuspelissä pelialue vaihtuu kolmikiekkoiseen slottipeliin, jossa tarkoituksena on saada kiekoille voittosymboleita ja ympyröitä, joiden avulla voit pelissä tuhota hirviövastustajan. Mitä enemmän hirviöitä saat tuhottua symboleilla, sitä isommaksi bonusvoittosi nousee. Samalla pääset etenemään korkeammalle tasolle bonuspelissä. Aina kun saat hirviön tuhottua, voitat kolme ylimääräistä ilmaispyöräytystä. Bonuspelissä on viisi tasoa, joilla jokaisella on eri hirviö. Jos pääset viimeiselle tasolle ja onnistut tuhoamaan viimeisen hirviön, voitat kokonaispanoksesi kertoimella sata.\nMiten pelata Cloud Quest -peliä?\nValitse pelikassaasi sopiva panos valikosta.\nPaina pyöreää käynnistysnappulaa aloittaaksesi pelin.\nVoit säätää automaattipelien määrän vasemmasta alavalikosta.\nAlavalikosta voit seurata pelin saldoa ja voittoja.


Myrsky & Viima - Parasta ikinä!: #10 Extremenoutajat\nOlen jo useammasa postauksessa kertonut, kuinka Myrsky ja Viima noutavat leluja kun niille niitä heittelee. Viima noutaa lähinnä ponnareita ja "suikaleita", kun taas Myrskylle kelpaa noudettavat vähän laaja-alaisemmin. Koska ratsastustunnin jälkeen väsyttää ja laiskottaa, ja sauna odottaa saunojia, en rupea kirjoittamaan enää ratsastusjuttuja, vaan säästän ne huomiseksi. Sen sijaan saatte pari koottua extremempää noutamisvideota viimepäiviltä! Kaikkeen nekin ryhtyvät...\nKirjoittanut Maryjane klo 21:28\nAiheet: Kissat, Viima ja Myrsky\nTaru 11. joulukuuta 2013 klo 22.12\nNo niin on, tosi extremeä :D\nMaryjane 12. joulukuuta 2013 klo 21.47\nÄärimmäisyyksien kissaeläimet! :D


Vasemmistoliitossa Li Anderssonin ministeripariksi ensin Aino-Kaisa Pekonen, sitten Hanna Sarkkinen | Kainuun Sanomat\nVasemmistoliitossa Li Anderssonin ministeripariksi ensin Aino-Kaisa Pekonen, sitten Hanna Sarkkinen\nJulkaistu: 6.6.2019 klo 9:39\nVasemmistoliiton puheenjohtaja Li Anderssonista tulee odotetusti uusi opetusministeri.\nOdotetusti hallitukseen nousee puheenjohtaja Li Andersson . Hän ottaa vastaan opetusministerin salkun. Andersson kertoi maanantaina Ilta-Sanomien ja Helsingin Sanomien haastattelussa olevansa kiinnostunut juuri kyseisestä tehtävästä. Vasemmistoliiton tiedotustilaisuudessa Andersson kutsui saamaansa opetusministerin salkkua "unelmatehtäväksi".\nJäsenistö kannatti hallitustaivalta lähes yksimielisesti\nPuolueen jäsenet kannattivat lähes yksimielisesti uutta hallitusohjelmaa. Yhteensä ääniä annettiin 3 856 kappaletta, joista 3 747 kannatti hallitusyhteistyötä. Jäsenistä 97 vastusti ja 12 äänesti tyhjää.\nÄänestys järjestettiin sähköisesti, ja siihen saattoi vastata kahden vuorokauden ajan. Jäsenäänestyksen tulokset esitteli vasemmistoliiton puoluevaltuuston puheenjohtaja Pia Lohikoski .\n– Jäsenäänestys hallitukseen menosta on ollut meille yksi keino uudistaa puoluetyöskentelyä ja tulemme vastaisuudessakin tekemään vastaavia jäsenäänestyksiä, Lohikoksi kertoi.\nKorjattu: ensin Pekonen ja sitten Sarkkinen\nVasemmistoliitto hallitus ministerit Merja Kyllönen Li Andersson Aino-Kaisa pekonen Hanna Sarkkinen Ilkka Hemmilä\nLaitavasemmiston tasa-arvokäsityksestä ministerivalinnoissa voi vain todeta, että kyseessä on viherpupulistien apupuolue. Onnea vaan työmiehille ketä vielä eliittivihreitä äänestitte. Tämän Andersonin voisi lähettää Euroviisuihin kun se niin innostui keskenään äänestämisestä.


Tahko.com Alennuskoodi - 10% Alennus ⇒ Tammikuu 2022\ntahko.com alennuskoodi & alennuskuponki - Tammikuu 2022\nTilaa tahko.com saadaksesi lisätietoja alennuksista!\nSaa Musiikki ja viihde- tuotteista niin alhaisella hinnalla kuin 15€ tahko.comssa\nSaa Musiikki ja viihde- tuote alimmillaan hintaan 15€ Tahkossa\nSaa Musiikki ja viihde- tuotteista lähtien €15 Tahkosta\nNauti Perheet ja lapset-tuotteista alkaen €20 tahko.comssa\nNauti Perheet ja lapset-tuotteista alkaen €13 Tahkossa\nSaa Livekeikat- tuote alimmillaan hintaan €15 tahko.comssa\nSaa Musiikki ja viihde- tuotteista lähtien €15 tahko.comsta\nLivekeikat- tuotteet alkaen €15\nSaa Musiikki ja viihde- tuotteista niin alhaisella hinnalla kuin 15€ Tahkossa\nSaa Perheet ja lapset- tuotteista lähtien €20 Tahkosta\nNauti Livekeikat-tuotteista alkaen €12 Tahkossa\nSaa jopa 35% alennus Musiikki ja viihde-tuotteista Tahkossa\nKuinka käyttää tahko.com alennuskoodi?\nHalutun alennuskuponki: n hankkiminen kauppiaalle tahko.com ei ole koskaan ollut näin helppoa. Seuraa vain näitä vaiheita: Ensinnäkin voit saada alennuskuponki, jota haluat käyttää, osoitteesta fi.coupert.com. Nauti sitten ostosten mukavuudesta tahko.com. Kun kaikki ostettavat tuotteet ovat ostoskorissasi, siirry maksusivulle napsauttamalla. Täältä voit lisätä kampanjakoodi. Kun olet syöttänyt alennuskoodi, napsauta vain "Käytä" alaosaa. Alennushintasi näkyy, kun olet syöttänyt alennuskuponki. Sitten voit helposti hankkia suosikkituotteesi verkkokaupasta tahko.com edulliseen hintaan.\nTarjoaako tahko.com alennuskoodi?\nJoo! Keräämme alennuskoodi kauppiaalta tahko.com sinulle. Täällä tahko.com on useita 6 alennuskoodi. Suurin alennus on 10%. Sivulla näytetään eri kategoriat tahko.com alennuskoodi, valitse haluamasi alennuskuponki ja käytä niitä.\nKuinka kauan tahko.com alennuskoodi on voimassaoloaika?\nVanhentumisaika merkitään selvästi jokaisen tahko.com alennuskoodi alle. Kohteen tahko.com alennuskoodi voimassaoloaika on tärkeä, kun olet ostoksilla. Jotkut myöhästyneet haitat alennuskoodi voivat olla epätarkkoja Vastauksena tähän tilanteeseen olemme asettaneet erityisesti myöhässä olevan osan alennuskoodi. Voit etsiä täältä, ehkä löydät odottamattoman alennuksen.\nVoiko useita tahko.com alennuskoodi käyttää kerralla?\nTarvitset muutamia temppuja voidaksesi käyttää tahko.com alennuskoodi. Voit nähdä, että voit käyttää ilmaista lähetystä muiden kanssa alennuskoodi. Lisäksi uudet asiakkaat voivat saada myös muita alennuksia, jotka voidaan yhdistää muihin tahko.com alennuskoodi -tuotteisiin.\nJos tahko.com alennuskoodi ei toimi? Mitä tapahtui?\nKuinka usein julkaiset tahko.com uusia kuponkeja?\ntahko.com Julkaise kuponkeja noin kerran kuukaudessa. Voit ostaa kauden lopussa, koska sillä on paljon alennuksia täällä. Juhlapyhinä teemme myös houkuttelevampia alennuskoodi. Tilaa tahko.com -postilaatikko saadaksesi oikea-aikaista tietoa hänen alennuskoodi -palvelustaan.\nTämän Päivän Kampanjat tahko.com\nYango alennuskoodi Pomar alennuskoodi AutoJerry alennuskoodi Queen Station alennuskoodi Autonvaraosat24 alennuskoodi Metos alennuskoodi Pellavatehdas alennuskoodi HalpaHalli alennuskoodi piruetti alennuskoodi Revolut alennuskoodi antinautokoulu.fi alennuskoodi Suojalaite alennuskoodi Proswimwear alennuskoodi Madpilot alennuskoodi tummennuskalvot.fi alennuskoodi Gloria alennuskoodi Rakennahalvalla alennuskoodi Finncredit alennuskoodi aitokauppa.fi alennuskoodi Talotarvike alennuskoodi Kymppi-Lattiat Oy alennuskoodi BookBeat alennuskoodi Mosa Interiors verkkokauppa alennuskoodi Herttanen alennuskoodi Metsästyskeskus alennuskoodi eyerim alennuskoodi WALMART alennuskoodi Bikeshop alennuskoodi Setapp alennuskoodi Swiminn alennuskoodi Tessabit alennuskoodi\nwello2.fi alennuskoodi WatchShop alennuskoodi Raffaello Network alennuskoodi bypias.com alennuskoodi Hammaskeiju alennuskoodi aide alennuskoodi Gigantti Alennuskuponki Denimio alennuskoodi Filmihullu-leffakauppa alennuskoodi euroskateshop.fi alennuskoodi Meikkipuoti alennuskoodi British Airways alennuskoodi WaveInn alennuskoodi Puuhapuisto Veijari alennuskoodi aurinkoa.fi alennuskoodi F-Musiikki kampanjakoodi Magic Lady alennuskoodi MedicOnline alennuskoodi Insjo alennuskoodi ostetaanautoja.fi alennuskoodi Herrainpukimo alennuskoodi taigakoru.fi alennuskoodi Cellbes alennuskoodi Ulta alennuskoodi KeaBabies alennuskoodi Thereformation alennuskoodi Oneplus alennuskoodi jigiparatiisi.fi alennuskoodi Puutarhatukku alennuskoodi Redbubble alennuskoodi\ntahko.com Ilmainen toimitus\ntahko.com -jäsenet saavat ilmaisen tavallisen toimituksen jokaisen tilauksen yhteydessä. Kirjaudu sisään vain kassalla saadaksesi ilmaisen toimituksen automaattisesti. Joitakin erikoistuotteita lukuun ottamatta säännölliset vierailijat voivat hyödyntää ilmaista vakiotoimitusta kuponkien avulla. Käyttäjä voi valita toimitustavan täyttäessään lähetystietoja. Riippumatta siitä, mitä pyyntösi on, tahko.com toimittaa pyynnön mukaan. Ja se näyttää arvioidun saapumispäivän tilauksessa.\nVerkkokaupassa tahko.com voit palauttaa paketin 30 päivän kuluessa vastaanottopäivästä. Opi tekemään se nopeasti: Hake ensin palautusta ja antamasi suostumuksen jälkeen voit täyttää palautuslomakkeen. Varaa aika kuriirin kanssa tavaroiden pakkaamiseksi ja lähettämiseksi takaisin yhdessä. Kun palautat tavaran, voit ottaa yhteyttä kauppiaan tahko.com kauppaan ja maksaa palautuksen väliaikaisesti. tahko.com Tavaroiden paketin vastaanottamisen jälkeen lähetysmaksu palautetaan 14 päivän kuluessa\ntahko.com kutsuu asiakkaita liittymään jäsenohjelmaansa. Kun sinusta tulee kauppiaan tahko.com jäsen, voit nauttia jäsenpalkinnoista. Esimerkiksi, kun on tärkeää, kuten syntymäpäivä, tahko.com antaa sinulle erityisen alennuskoodi juhlimaan tätä tärkeää hetkeä kanssasi. Kun sinun on palautettava tavarat, siitä ei aiheudu lisäkustannuksia. Voit myös kerätä pisteitä historiallisessa kulutuksessa. Käy osoitteessa tahko.com, etsi heidät "liittymään meihin" tai "tule jäseneksi" rekisteröityäksesi


Lavetterille ensimmäinen kiinnitys sarjapaikkaan - Torstai-lehti\nLavetterille ensimmäinen kiinnitys sarjapaikkaan\nLaVe- Pöytyä 1-0 (7-2,2-2)\nLappajärven Veikkojen kahden ja puolen viikon odotus karsintapeleistä päättyi sunnuntaina, kun Pöytyän Urheilijat saapui Veikkolaan.\nMolempien joukkueiden otteissa näkyi hermostuneisuus, mikä näkyi suurena määränä henkilökohtaisia virheitä.\nAvausjaksolla Lavettaret aloitti vahvasti ja siirtyi heti avausvuorossa johtoon harhaheiton avulla Kaisa Jaakkolan tuodessa. Pöytyä sai myös avausvuorossa kuparisen rikki, kun Petra Kaitosen hieno lyönti painui maisemiin yhden juoksun arvoisesti.\nToisessa vuorossa Veikkojen sisäpeli parani ja jatkuvista ajolähdöistä saatiin tehtyä kaksi juoksua vahvassa vireessä olleen Piritta Kärnän ja Janina Männikön lyönneillä.\nKun sisäpeli parani, myös ulkopeliin saatiin tiiveyttä, eikä Pöytyä pystynyt seuraavissa vuoroissa vastaamaan.\nLavettaret sen sijaan painoi lisää kaasua Kärnän kolmospuolen läpilyönnillä, mikä tuotti kaksi juoksua. Hetkeä myöhemmin Tanja Tuomelan välilyönti saatteli Kärnän kotipesään.\nViimeisessä vuorossa molemmat joukkueet onnistuvat kertaalleen. Kärnän komosrajavarsi saatteli Tuomelan kotiin ja Oona Knuutilan kakkosrajalyönti livahti Lavettarien ulkokentästä juoksun arvoisesti. Jakso päättyi emäntien 7-2-voittoon.\nToisella jaksolla molempien joukkueiden ensimmäiset vuorot olivat surkeita. Kolme paloa syntyi ennen kuin vuoro ehti kunnolla edes käynnistyä.\nPöytyä järjesteli toisessa vuorossa yllätystä, kun Sylvi Pellonperän saumalyönti ei pysynyt Lavettarien hanskassa ja Kaitonen löi heti perään kauniilla välilyönnillä merkistä juoksun.\nKotijoukkue kavensi yhden juoksun verran omassa sisävuorossaan Piritta Kärnän kakkoskopparin tontille suunnatulla merkkaamattomalla lyönnillä.\nKolmannessa vuorossa LaVe nousi tasoihin Essi Ritola kolmospuolen välilyönnillä. Yrityksistä huolimatta lisäjuoksut eivät nähneet päivän valoa.\nNeljäs vuoro oli sitten Emmi Peltolan näytös, korkeat tolpat söivät vieraiden eväät, eikä kunnon takaa-ajoa enää syntynyt. Tasatilanne riitti Lavettarille ensimmäiseen otteluvoittoon.\n– Ensimmäinen ajatus, että vihdoinkin päästiin pelaamaan todella pitkän tauon jälkeen. Toinen ajatus on, että peli oli juuri niin vaikea, kuin se tällaisen tauon jälkeen voi olla.\n– Tauko näkyi erityisesti sisäpelissä, jossa merkkivirheitä, etenemisvirheitä, laittomia ja kopinnostopaloja syntyi enemmän kuin laki sallii.\n– Toisen jakson tärkeä nousu tasapeliin voi nousta meille arvokkaaksi jutuksi. Uskon, että molemmat joukkueet parantavat peliään toiseen otteluun. Ainakin meille jäi vielä aika paljon eväitä reppuun.\n– Keskiviikkona lähtökohtana on ottaa toinen kiinnitys tavalla tai toisella. Karsintaottelu on varmasti kesän kohokohta Pöytyällä, ja järjestelyt varmasti ovat sen mukaiset, tuumaili pelinjohtaja Tero Tuomela.\nEdellinen artikkeliTapahtumarikas karsinta-avaus Kitrolla\nSeuraava artikkeliAlajärven 4H -yhdistyksen marja-asemalla tahmea startti