RISTO HARISALO. Johtamistieteiden laitos Tampereen yliopisto - PDF\nRISTO HARISALO. Johtamistieteiden laitos Tampereen yliopisto\nDownload "RISTO HARISALO. Johtamistieteiden laitos Tampereen yliopisto"\n1 RISTO HARISALO Johtamistieteiden laitos Tampereen yliopisto\n3 SÄÄNTELYN VAIKUTUS TYÖN LUOMISEEN Tutkimus pk-yrityksistä RISTO HARISALO Johtamistieteiden laitos Tampereen yliopisto\n4 Copyright Risto Harisalo Kuvitus, typografinen suunnittelu ja kannet: Timo Mäkinen, United Bytes Oy Taitto: Pekka Tenhunen, Faktor Oy Paino: SP-Paino Oy, Hyvinkää ISBN: Kustantaja: Suomen Toivo -ajatuspaja Helsinki 2008\n5 Saatesanat Kun tutkimus on saatu valmiiksi, tutkijalla on miellyttävä työ kiittää niitä ajattelun ammattilaisia, jotka ovat häntä työssään kannustaneet ja hänen työtääm edistäneet. Kiitän ensinnäkin Suomen Toivo -ajatuspajan toiminnanjohtaja Markku Pyykkölää siitä, että hän valitsi minut tutkimuksen tekijäksi. Kiitän Suomen Toivo -ajatuspajaa myös siitä, että se on rahoittanut ja julkaissut tutkimukseni. On monia ihmisiä, jotka ovat lukeneet työtäni ja kommentoineet sitä. Vaikka en ole heiltä lupaa kysynyt, uskallan esittää teille johtaja Matti Pukkio, tutkimusjohtaja Heikki Räisänen ja ylitarkastaja Martti Myllylä Työ- ja elinkeinoministeriöstä (TEM) parhaimmat kiitokseni vaivannäöstänne työni hyväksi. Tampereen yliopiston johtamistieteiden laitoksella minulla on ollut valaisevia keskusteluita aiheesta professori Jari Stenvallin, tutkimusjohtaja Timo Aarrevaaran ja professori Pasi-Heikki Ranniston kanssa. Kiitän teitä kaikkia ajasta, jonka olen teiltä vienyt, ja ideoista, joita olen teiltä saanut. On ollut jännittävää tehdä työtä uuden suomalaisen tutkimusinstituution ajatushautomon kanssa. Se on pakottanut miettimään miten tutkimus olisi kirjoitettava ja raportoitava. Onnistuakseni tässä tarkoituksessa olen kirjoittanut työhön suhteellisen laajan teoreettisen katsauksen ja pelkistänyt empiirisen aineiston keskeisimmät tulokset mahdollisimman luettavaan muotoon. Olen yrittänyt pysyä koko matkan ajan kultaisella keskitiellä sortumatta liian syvälliseen teoretisointiin ja liian pikkutarkkaan tilastolliseen analyysiin. Toivon, että työni voisi herättää keskustelua sääntelyn ja yhteiskunnan välisestä monimutkaisesta ja vaikeasti lähestyttävästä suhteesta. Tässä tarkoituksessa jätän työni lukijoille, joita toivon olevan monia. Tampereella Risto Harisalo 5\n6 SISÄLLYSLUETTELO I JOHDANTO...9 II KESKEISET VALINNAT Tutkimuksen tehtävä Tutkimuksen tavoite Tutkimuksen näkökulma Aineiston hankinta ja käsittely Yritysjohtajien valinta Luottamusmiesten valinta Yhteenveto tutkimuksen perusvalinnoista III TEOREETTINEN PERUSTA Neljä yhteiskunnallista voimaa Valtio yhteiskunnallisena voimana Valtion määrittely Valtion monet kasvot Valtion toiminnan uudelleenarviointi Julkinen sääntely yhteiskunnallisena voimana Julkinen sääntely käytännön toimintana Kaupan sääntely EU:ssa Yhdysvaltain asuntokupla Kauppojen aukioloaikojen sääntely Englannissa Julkinen sääntely teoreettisena käsitteenä Julkinen ja yksityinen sääntely jalkapallopelinä Julkisen sääntelyn kysyntä Markkinoiden epäonnistuminen julkisen sääntelyn kysyntätekijänä Ulkoiset vaikutukset julkisen sääntelyn kysyntätekijöinä Yhteisölliset onnettomuudet julkisen sääntelyn kysyntätekijöinä Yhteisölliset jännitteet julkisen sääntelyn kysyntätekijöinä Sosiaaliset alistussuhteet julkisen sääntelyn kysyntätekijöinä Yhteenveto julkisen sääntelyn kysyntätekijöistä Markkinat yhteiskunnallisena voimana Monta käsitystä markkinoista Markkinoiden funktiot Oman edun mahdollistaminen markkinoiden ideana Vapaus markkinoiden ideana Koordinointi markkinoiden ideana Yhteenveto markkinoiden funktioista Kulttuuri yhteiskunnallisena voimana Kulttuurin kolme kriteeriä Yleinen sivistystaso kulttuurin kriteerinä Tehokkuus kulttuurin kriteerinä Innovatiivisuus kulttuurin kriteerinä\n7 IV KOHTI EMPIRIAA Lain taloustiede Sääntelystä vuorovaikutuskustannuksiin Viitekehyksen täsmennys Sääntelykeinojen valinta V VASTAAJIEN TAUSTATIEDOT VI TYÖLLISTÄMISTÄ EDISTÄVÄ JULKINEN SÄÄNTELY Julkinen sääntely työn luomisen keinona Matalapalkkatuki työn luomisen edistäjänä Liikkuvuusavustus työn luomisen edistäjänä Palkkatuki työn luomisen edistäjänä Työn sivukulujen alennus vammaisten ja vajaakuntoisten työllistämiseksi Ammatinvaihtoa edistävä koulutustuki Yhteenveto VII TYÖMARKKINOIDEN SISÄINEN SÄÄNTELY Työmarkkinoiden sääntely työn luomisen keinona Työmarkkinoiden sisäisten sääntelykeinojen ryhmittely Työmarkkinoiden sisäisten sääntelykeinojen vaikuttavuus Yhteenveto VIII VEROTUKSEEN PERUSTUVA SÄÄNTELY Verotuksen käyttö työn luomisen keinona Verotuskeinojen vaikuttavuus Yhteenveto IX HALLINNOLLISET VELVOLLISUUDET SÄÄNTELYNÄ Hallinnolliset kustannukset Hallinnollisten velvollisuuksien väliset riippuvuudet Hallinnollisten velvollisuuksien vaikuttavuus Yhteenveto X KEHITTÄVÄ TOIMINTA SÄÄNTELYNÄ Viranomaiset toimijoina Kehittämisen sääntelevä vaikutus Yhteenveto XI YHTEENVETO JA POHDINTA Tulosten tulkinnan ongelmallisuus Keskeisimmät yleisluontoiset johtopäätökset Keskeisimmät yksityiskohtaiset johtopäätökset Kokoava pohdinta LÄHDELUETTELO LIITTEET\n9 Johdanto Wilhelm Röpke aloittaa kirjansa Taloustieteen perusongelmia toteamalla, että ihmettely on tieteellisen mielenlaadun alku. Hän jatkaa, että ihmettely ja kysyminen edeltävät asioiden selittämistä. 1 Ihmisten elämässä on monia tuttuja asioita, jotka he ottavat itsestään selvyyksinä, asioina, jotka eivät kaipaa mainittavaa selittämistä. Tällainen asia on varmasti erilaisten sääntöjen olemassaolo ja hyväksyntä. Ihmisistä on luonnollista, että on sääntöjä, jotka auttavat heitä suunnistamaan sosiaalisen elämän vivahteikkaassa todellisuudessa. Asianmukaisten sääntöjen avulla on mahdollista käsitellä rakentavasti erilaisia ongelmallisia tilanteita. Ongelmat voidaan ratkaista saattamalla voimaan uusia sääntöjä, korjaamalla vanhoja sääntöjä tai luopumalla joistakin säännöistä kokonaan. Tavanomaisessa ajattelussa sääntöjä tarvitaan korjaamaan pulmallisina pidettyjä asiaintiloja sosiaalisessa elämässä. Näin tuumailtaessa ihmisten on kuitenkin vaikeaa tunnistaa kuinka erilaiset poliittiset ja taloudelliset voimat vaikuttavat sääntöjen muotoiluun, tulkintaan ja vaikutuksiin. Asia muuttuu yhä vaikeammaksi, kun kysymys on sääntöjen yhteiskunnallisten vaikutusten tunnistamisesta. Ihmiset yrittävät ymmärtää elämän pulmallisuuksia yleensä käyttäytymistä 9\n10 ohjaavien motiivien avulla. Monet heistä ajattelevat esimerkiksi, että yritykset sanovat irti työväkeään, koska ne ajavat vain omaa etuaan ja ovat välinpitämättömiä muiden kohtaloista. Näin tehdessään he eivät kuitenkaan välttämättä pysty ottamaan huomioon, että heidän toivomillaan ja hyvinä pitämillään säännöillä on käyttäytymistä ohjaavia ennakoimattomia epätoivottavia vaikutuksia. Kolme esimerkkiä valaiskoon tätä pohdintaa. Matti Pohjola osoittaa kirjassaan Tehoton pääoma, että suomalaisten yritysten pääomien tuotto ei ole ollut niin hyvä kuin voitaisiin toivoa. Hän tunnistaa monia tärkeitä pääomien tehottomuuteen vaikuttavia syitä ja toteaa, että taloutemme kehno tila ei ole suinkaan julkisen sektorin syytä, kuten yleisesti ja virheellisesti oletetaan, vaan se selittyy ensisijaisesti yksityisen sektorin tehottomuudella. 2 Hän jättää kuitenkin pohtimatta kuinka voimassaoleva lainsäädäntö ohjasi yritysten pääoman käyttöä. Tämä lainsäädäntö auttaa ymmärtämään, että yritykset toimivat sääntöjen mukaan rationaalisesti, vaikka se ei Sääntely vaikuttaa ollut teoreettisesti järkevää. syvällisesti yritysten Risto Harisalo osoittaa kirjassaan Työn luominen: Askel kohti toista teollista vallankumousta, että päivittäisiin rutiineihin ja käytäntöihin. julkisten palveluiden kustannukset eivät suinkaan Yritykset pitävät vaikeuta yritysten mahdollisuuksia ylläpitää työllisyyttä ja luoda uutta työtä. 3 Sitä vastoin yrityk- sen erilaisia muotoja keskeisimpinä esteinä set pitävät erilaisia sääntelyn muotoja keskeisimpinä esteinä työllistää ja luoda uutta työtä. Tästä työllistää ja luoda uutta työtä. huolimatta on suhteellisen yleistä ajatella, että yritysten työllistämistä voidaan edistää vähentämällä julkisten palveluiden määrärahoja. Työn luomisen tulosten perusteella on paradoksaalista ajatella, että yksityisen talouden ongelmia korjataan vähentämällä julkisten palveluiden menoja, jos samanaikaisesti lisätään ongelmia ylläpitävää ja uusia ongelmia synnyttävää sääntelyä. Tutkimus Euroopan Unionista elintarvikealan sääntelijänä osoittaa kuinka syvällisesti sääntely vaikuttaa yritysten päivittäisiin rutiineihin ja käytäntöihin. 4 Tutkimuksen kohteena olevat yritykset ottavat sen huomioon sekä strategisessa suunnittelussa että operatiivisessa toiminnassa kuten henkilökunnan kouluttamisessa. 10\n11 Nämä havainnot tukevat olettamuksia sääntelyn aiheuttamista kustannuksista yrityksille. Julkisessa sääntelyssä ei ole mitään uutta. Herbert Spencer osoitti jo vuonna 1884 julkaisemassaan kirjassa The Man versus the State, että julkisen vallan sääntely olisi kehittymässä laaja-alaiseksi, tarkoitushakuiseksi ja vaikuttavaksi. 5 Se laajenee hänen mukaansa perinteiseltä alueeltaan uusille tuotannonaloille ja rajoittaa eri alueilla ihmisten vapaan valinnan mahdollisuuksia. Hän tunnistaa ne vaikeudet, joita yritykset kohtaavat, kun ne yrittävät toimia mahdollisimman tunnollisesti sääntelyn vaatimusten mukaan. 6 John Kenneth Galbraith julkaisi kirjansa Uusi yhteiskunta noin kahdeksan vuosikymmentä myöhemmin kuin Spencer oli tehnyt havaintonsa sääntelyn leviämisestä. Galbraith osoitti, että uudessa yhteiskunnassa valtio oli jo ottanut tehtäväkseen säännöstellä kansantalouden kokonaistulojen määrää ja jakaantumista, työllisyyttä, tuotannon ehtoja, hintoja ja palkkoja. 7 Galbraith väitti, että taloudellisen elämän monimutkaisuus ja teknologian kehittämiseen liittyvät huomattavat riskit loivat sääntelyn kysynnän yhteiskuntaan. Sääntelyn avulla julkinen valta on kyennyt eliminoimaan markkinat ja valvomaan niiden toimintaa. 8 Organisaatioiden kasvaessa klassisen yrittäjämanttelin tavoittelu on samalla osoittautumassa ohimeneväksi ilmiöksi. 9 Galbraithin luonnostelemassa yhteiskuntajärjestyksessä, jota hän kutsui teknostruktuuriksi, on samoja piirteitä kuin korporatiivisessa yhteiskunnassa, jossa keskeiset valtatekijät politiikka, työnantajat ja ay-liike päättivät yhdessä yhteiskunnan suunnasta ja keskeisten arvojen jakamisesta. Korporaatiot neuvottelivat, sopivat ja valtio mahdollisti valtaoikeuksillaan, kuten lainsäädännöllä, neuvotteluiden tulokset. Galbraith oli jossain määrin väärässä siinä, että korporatiivinen hallinto teknostruktuuri olisi uusi ilmiö. Se oli uusi Yhdysvalloissa, mutta ei Euroopassa, jossa siitä puhuttiin jo 1800-luvun lopulla ja jossa siitä saatiin kokemuksia heti 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä. 10 William Halal vahvistaa kirjassaan The New Capitalism noin kaksi vuosikymmentä myöhemmin kuin Galbraith ja noin sata vuotta myöhemmin kuin Spencer heidän havaintonsa sääntelyn 11\n12 asemasta modernissa yhteiskunnassa. Halalin mukaan on todellakin käynyt niin, että yritykset ovat siirtäneet kilpailun markkinoilta politiikkaan, jolta ne vaativat kilpailua rajoittavaa sääntelyä ja taloudellista tukea omille hankkeilleen. 11 Tämän seurauksena yritykset ovat joutuneet sellaiseen monialaiseen sääntelyverkkoon, josta niiden on lähes mahdotonta selviytyä kunnialla. 12 Halal oletti, päinvastoin kuin Galbraith, että taloudellisen elämän kehittyminen yhä monimutkaisemmaksi on johtanut siihen, että sääntelyn valvojien on mahdotonta pitää kaikkia lankoja käsissään ja huolehtia siitä, että sääntely tuottaa poliittisesti hyväksyttyjä seurauksia ja vaikutuksia. 13 On mahdollista olettaa, että julkisen sääntelyn kehitys Suomessa on kulkenut Spencerin ennakoimaa ja Galbraithin vahvistamaa polkua ja että julkista sääntelyä on aiheellista pitää poliittisesti ja taloudellisesti merkittävänä realiteettina eikä teoreettisena mahdollisuutena. Julkisen sääntelyn voidaan siten olettaa vaikuttavan ainakin jossain määrin yritysten taloudelliseen asemaan, kehitysmahdollisuuksiin ja työllistämiseen sekä näiden kautta kumuloituneena kehityksenä koko kansantalouden toimintaan. Koska julkisella sääntelyllä voi olla erilaisia, toisilleen jopa vastakkaisia tarkoituksia, yritykset eivät voi olla täysin varmoja siitä millaisten sääntöjen mukaan heidän valintojaan arvioidaan. Kilpailua markkinoilla ei voida siten pitää täysin luonnollisena. Galbraith ja Halal ovat eri mieltä julkisen hallinnon tulevaisuutta koskevassa keskustelussa. Galbraithin kannattajat ovat sitä mieltä, että markkinatalous tarvitsee sääntelyä toimiakseen moitteettomasti ja palvellakseen taloudellisia tavoitteita laajempia pyrkimyksiä. He uskovat voivansa ohjata kehitystä muotoilemillaan säännöillä. He voivat mennä jopa niin pitkälle, että he oikeuttavat sääntelyllä ihmisten ja yritysten valinnat. Halalin kannattajat ovat päätyneet johtopäätökseen, jonka mukaan julkista sääntelyä on välttämätöntä yksinkertaistaa, vähentää ja jopa purkaa. He ovat asettuneet sille kannalle, että on olemassa sellaista sääntelyä, joka aiheuttaa enemmän ongelmia kuin se ratkaisee. Sääntelyn haitat voivat olla siten hyötyjä suuremmat. Julkisen sääntelyn uudelleenarvioinnin (deregulation) tavoitteena ei ole kuitenkaan luopuminen kaikista säännöistä. Sen tavoitteena 12\n13 on tunnistaa ja korjata niitä sääntöjä, jotka aiheuttavat yhteiskunnalle ongelmia kuten työttömyyttä ja tarpeettomia taloudellisia kustannuksia. Halalin kannattajat eivät hyväksy ajatusta yhteiskunnasta ilman julkista sääntelyä. Julkisella sääntelyllä on kiistämätön paikkansa, mutta olennaista on tietää sen luonne ja vaikutukset. He kiistävät olettamuksen julkisen sääntelyn automaattisesta hyödyllisyydestä ja vaikuttavuudesta. Vaikka sääntely hyväksytään demokraattisessa prosessissa, siitä ei välttämättä seuraa, että sääntely osoittautuisi voittopuolisesti yhteiskunnalle hyödylliseksi. He olettavat, että on järkevää luopua sääntelystä, jolla on enemmän haittoja ja kustannuksia kuin hyötyjä ja tuottoja. Sääntelyjärjestelmän korjaamisessa ei ole Julkisen sääntelyn siten kysymys siitä, että luovutaan kaikista säännöistä (kuten asia usein ymmärretään), vaan et- kiinnostanut eri problematiikka on tä epäonnistuneet säännöt korvataan onnistuneilla säännöillä. poliittisia päättäjiä ja tieteiden edustajia, Kun puhutaan sääntelystä, puhutaan hyvin moniulotteisesta ja määritelmällisesti vaikeasti tavoi- huomattavasti vä- aktiivisia kansalaisia tettavasta ilmiöstä. Sääntely voi olla esimerkiksi sekä selväsanaista (explicit) että kätkettyä (implicit). kiksi julkiset palvelut hemmän kuin esimer- Edellinen sääntely on kirjallisessa muodossa ja sitä edustavat lait ja asetukset. Jälkimmäinen sään- tai tulonsiirrot. tely esiintyy kirjoittamattomassa muodossa tavoissa, tottumuksissa, mielipiteissä ja erilaissa sosiaalisissa käytännöissä. Kummallakin sääntelyn muodolla on omat hyötynsä ja kustannuksensa niiden kohteena oleville ihmisille ja organisaatioille. On yllättävää havaita, että julkisen sääntelyn problematiikka on kiinnostanut eri tieteiden edustajia, poliittisia päättäjiä ja aktiivisia kansalaisia huomattavasti vähemmän kuin esimerkiksi julkiset palvelut tai tulonsiirrot. Syitä tähän voidaan vain arvailla, mutta yksi syy lienee se, että julkisia palveluita on helpompi lähestyä empiirisen tutkimuksen keinoin kuin julkista sääntelyä. Julkisen palvelun menot ja tulot ovat tiliruudukolla toisin kuin yksittäisten sääntöjen hyödyt ja haitat. Julkinen sääntely ja sääntely ylipäätään tarjoavat kuitenkin houkuttelevan mahdollisuuden tutkia yhteiskunnallisen elämän monimuotoisuutta ja mutkikkuutta. 13\n14 » LÄHDEVIITTEET 1. Röpke 1951, s Pohjola 1996, s Harisalo Harisalo Spencer 1982, s Spencer 1982, s Galbraith 1970, s. 16. Kirja julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna Galbraith 1970, s Galbraith 1970, s. 94 ja Ks. esim. Heckscher 1922, s Halal 1986, s. 281 ja Halal 1986, s Halal 1986, s\n15 Keskeiset valinnat» TUTKIMUKSEN TEHTÄVÄ Tutkimuksessa etsitään vastausta seuraavaan kysymykseen: Kuinka julkinen sääntely vaikuttaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kykyyn ylläpitää työllisyyttä ja luoda uutta työtä? Toisin sanoin ilmaistuna kysymys on julkisen sääntelyn työllisyyttä edistävien ja rajoittavien vaikutusten tunnistamisesta pienten ja keskisuurten yritysten ryhmässä. Mistä tutkimuksen pääongelma on johdettu ja miksi on hyödyllistä uhrata tutkimuksellisia voimavaroja tällaisen ongelman selvittämiseksi? Tutkimuksen pääongelma on johdettu kolmesta tutkimuksesta, jotka ovat Risto Harisalon Työn luominen, 1 Richard Vedderin ja Lowell Gallawayn Out of Work 2 ja James Galbraithin Created Unequal. 3 Työn luominen antoi perusteen olettaa, että erityisesti julkinen sääntely ja sääntely yleisesti vaikuttavat yritysten valintojen perusteisiin ja mahdollisuuksiin. Julkinen sääntely voi siten edistää ja estää yrityksiä luomasta uutta työtä. Työn luomisen 15\n16 mukaan julkisella sääntelyjärjestelmällä ei ole pelkästään myönteisiä, vaan myös kielteisiä vaikutuksia yritysten haluun ja kykyyn työllistää ihmisiä. Vedder ja Gallaway analysoivat Yhdysvaltain työmarkkinoita 1930-luvulta alkaen aina nykyhetkeen saakka käytettävissä olevien tilastollisten tietojen avulla. He osoittavat, että työllisyyden edistämiseksi tarkoitetuilla liittovaltion toimenpiteillä, joissa erilaisilla sääntelymekanismeilla on ollut keskeinen asema, ei ole ollut suinkaan automaattisesti haluttuja, vaan myös epätoivottuja kielteisiä vaikutuksia. Esimerkiksi minimipalkkalait ovat vastoin toiveita vähentäneet erityisesti nuorten työllisyyttä. 4 Hyvässä tarkoituksessa voimaansaatetulla sääntelyllä on siten todennäköisesti myös kielteisiä seurauksia. Galbraith analysoi empiirisesti palkkauksen tasa-arvon ja epätasa-arvon esiintymistä pitkittäisleikkauksena. Hän korostaa, että tulojen tasa-arvoon pyrkivien hallitusten keskeisin tehtävä on luoda otolliset olosuhteet uusien työpaikkojen luomiselle taloudessa. 5 Tässä tehtävässä Julkinen valta ratkoo yhä useammin hallitusten tulisi olla hyvin perillä erilaisten työllisyyttä edistävien toimenpiteiden potentiaalisis- ongelmia sääntelyn kuin palveluiden tai ta hyvistä ja huonoista seurauksista. 6 Jopa markkinoiden toimintaa elvyttävä hallitus voi tehdä pää- tulonsiirtojen avulla. Julkisen sääntelyn töksiä, jotka vaikeuttavat yritysten mahdollisuuksia työllistää ihmisiä. 7 Yrityksiä hyödyttämään määrä on lisääntynyt myös Suomen EU tarkoitetulla sääntelyllä voi olla siten myös kielteisiä vaikutuksia. jäsenyyden myötä. Tutkimuksen päätehtävän valintaa perustellaan seuraavilla kolmella argumentilla. Ensimmäinen perustelu on luonnollisesti se, että työllisyys ja työllistäminen ovat yhteiskunnallisesti tärkeitä ongelmia, joiden selvittämiseen on hyödyllistä uhrata vähäisiäkin voimavaroja. Työ tarjoaa ihmisille voimavaroja, joiden avulla he voivat edistää tavoitteitaan ja pyrkimyksiään. Työ on ihmisille toivon lähde. Toinen perustelu on se, että tutkimustulokset julkisen sääntelyn myönteisistä ja kielteisistä vaikutuksista yritysten kykyyn työllistää ihmisiä ovat parhaimmillaankin vain suuntaa antavia, alustavia ja hypoteettisia. On siis järkevää tuottaa uutta tietämystä julkisen 16\n17 sääntelyn vaikutuksista työn luomiseen. Näin siitäkin huolimatta, että tutkimuksessa käsitellään vain rajallisesti julkisen sääntelyn ja työn luomisen monimutkaista suhdetta. Kolmas perustelu tutkimuksen päätehtävän valinnalle on olettamus julkisen sääntelyn merkityksen kasvusta. On havaittavissa, että julkinen valta ratkoo yhä useammin ongelmia sääntelyn kuin palveluiden tai tulonsiirtojen avulla. 8 Julkisen sääntelyn määrä on lisääntynyt myös Suomen EU jäsenyyden myötä. 9 Sääntelyssä näyttäisi olevan siten kysymys varsin ajankohtaisesta ilmiöstä, jonka merkitystä ei ole vielä riittävästi havaittu. On paikallaan sanoa muutama sana siitä ajattelusta, johon päätehtävän valinta perustuu. Tutkimuksissa on tapana nojata vankkoihin teorioihin ja testata niistä johdettuja hypoteeseja. Tässä tutkimuksessa menetellään toisin. Sen tarkoituksena on hahmottaa ongelmaa ja löytää siitä uusia ulottuvuuksia sekä luoda maaperää totutusta poikkeavien selitysten löytämiselle. Käsitys vastaa C. Wright Millsin sosiologiselle mielikuvitukselle asettamia vaatimuksia. 10 Tutkimuksen onnistumisen mittana voidaan siten käyttää esimerkiksi sitä, missä määrin sen tulokset nostavat esille tärkeitä asioita ja auttavat tekemään niitä koskevia oikeita arvauksia. 11 Julkisen sääntelyn problematiikan selvittäminen tarjoaa potentiaalisia mahdollisuuksia ymmärtää poliittista päätöksentekoa rasittavia ajankohtaisia ongelmia. Esimerkiksi julkisista palveluista puhuttaessa on mahdollista, että johtamisen kehittäminen sekä rahan ja henkilökunnan lisääminen eivät tuota toivottuja tuloksia, koska organisaatioiden on noudatettava niiden toiminnan perustaksi luotua sääntelyjärjestelmää. Palvelun ammattilaisten on noudatettava sääntöjä, vaikka ne estävät toiminnan kehittämistä ja tehostamista. Julkisten tulonsiirtojen ongelmista ainakin tietty osa voi selittyä niiden toiminnan perustana olevilla säännöillä. Niiden noudattaminen voi hidastaa asioiden käsittelyä, aiheuttaa tulkinnanvaraisuuksia ja sulkea joitakin apua tarvitsevia avun ulkopuolelle. Näiden sääntöjen merkityksen tunnistaminen ja korjaaminen on yleensä varsin hidasta. 17\n18 Kolmas esimerkki julkisen sääntelyn potentiaalisesta merkityksestä liittyy lainsäätäjän, lakien ja kansalaisten väliseen suhteeseen. Yleisen käsityksen mukaan kansalaiset noudattavat asianmukaisesti säädettyjä ja valvottuja lakeja. On kuitenkin mahdollista, että ihmiset voivat reagoida täysin eri tavoin lakeihin kuin lainsäätäjä on olettanut. Lakien julkisen sääntelyn problematiikassa on siten kysymys muustakin kuin vain lakien säätämisestä ja lainkäytöstä. Kysymys on siitä, kuinka ihmiset reagoivat lakeihin joko välttyäkseen niiden vaatimuksilta ja rajoitteilta tai minimoidakseen niiden epätoivotut vaikutukset. Mahdollisuutta tutkia ihmisten tarkoitushakuista reagointia yhteiskuntatieteellisin teorioin ja menetelmin juridisen analyysin lisäksi pidetään hyvin merkittävänä edistysaskeleena. 12» TUTKIMUKSEN TAVOITE Tutkimuksella on tieteellisiä ja käytännöllisiä tavoitteita. Tieteellinen tavoite kertoo minkä tyyppistä tietämystä pääongelmaan tuotettu vastaus edustaa. Tutkimuksen tavoitteena voi olla esimerkiksi kuvaus, selitys, ennustaminen jne. Tieteellisenä tavoitteena kuvauksen ja selityksen välimaastoon sijoittuu eksploratiivisuus, joka valitaan tämän tutkimuksen tavoitteeksi. Eksploratiivisuus menee kuvausta pidemmälle etsiessään selityksiä, joita on luonnehdittava suuntaa antaviksi tai ehdotteisiksi, mutta jotka eivät kuitenkaan täytä täysin kausaalisen selityksen ehtoja. Kun rationaalisessa selittämisessä teorialla on erittäin keskeinen merkitys, eksploratiivisuudessa myös aineiston annetaan vaikuttaa teorian edelleen kehittelyyn ja muotoiluun. Tätä käytäntöä kutsutaan aineistosta johdetuksi teoretisoinniksi (grounded theory). 13 Peruste eksploratiivisuuden valinnalle on tietenkin tutkimuksen luonne kartoittavana ja uusia mahdollisuuksia etsivänä eikä teoriaa testaavana. Toinen perustelu on tutkimuksen rajalliset voimavarat, jotka ovat mahdollistaneet tilastollisesti ns. pienen aineiston keruun. 14 Vaikka aineisto on pieni, se mahdollistaa kuitenkin suhteellisen luotettavat tilastolliset analyysit ja niiden perusteella tehtävät johtopäätökset. 18\n19 Onko eksploratiivisia selityksiä mahdollista pitää riittävän hyvinä tai luotettavina selityksinä? Vaikka metodologisia kysymyksiä on käsitelty monipuolisesti ja syvällisesti, erilaisille selityksille ei ole löydetty yksiselitteisiä ja pitäviä kriteereitä. 15 Kaikki selitykset niiden perustana olevasta teoriasta ja aineistosta huolimatta ovat aina jossain määrin vajavaisia ja puutteellisia. 16 Tällä perusteella esimerkiksi tutkimusprosessin moitteettomuus ja tulosten hyödynnettävyys jatkotutkimuksissa ja käytännön päätöksenteossa voivat pätevöittää eksploratiiviset selitykset.» TUTKIMUKSEN NÄKÖKULMA Koska tutkimuksessa analysoidaan julkisen sääntelyn vaikutuksia yritysten kykyyn ja mahdollisuuksiin ylläpitää työllisyyttä ja luoda uutta työtä, relevanteimmat näkökulmat analyysin teolle ovat työtä tarvitsevat Sääntelyn kohteet kansalaiset, työllistämisestä vastaavat yritykset ja yrittävät löytää tai julkisesta sääntelystä vastaavat lainsäätäjät. Näistä vaihtoehdoista tutkimuksen näkökulmaksi valiäkseen noudattamas- keksiä keinoja välttytaan yritykset lainsäätäjän ja kansalaisten sijasta. ta sääntelyn tavoitteita, vaatimuksia ja Keskeisin perustelu tälle valinnalle on se, että julkista sääntelyä on hyödyllistä katsoa myös sääntelyn kohteiden yritysten näkökulmasta eikä tarkoitusperiä. ainoastaan lainsäätäjän näkökulmasta. Millsin sosiologisen mielikuvituksen logiikka rohkaisee olettamaan, että sääntelijän ja säännellyn näkökulmat eivät ole välttämättä yhtenevät. Tämä tarkoittaa, että yritykset voivat toimia toisin kuin lainsäätäjä haluaisi niiden toimivan. Vaikka lainsäätäjä on sitä mieltä, että sääntely hyödyttää yrityksiä, yritykset voivat olla asiasta eri mieltä. Tällöin ne yrittävät löytää tai keksiä keinoja välttyäkseen noudattamasta sääntelyn tavoitteita, vaatimuksia ja tarkoitusperiä. Yritysten näkökulmaa edustamaan valitaan kaksi johtavaa hahmoa, toimitusjohtaja ja luottamusmies. He edustavat keskeisiä voimatekijöitä suomalaisissa yrityksissä. Tämän valinnan perusteena on halu saada esille näiden molempien toimijoiden käsitykset julkisen sääntelyn vaikutuksista yritysten kykyyn luoda uutta työtä. Tämä perustelu viittaa juuri käytyyn kiistaan tuoda 19\n20 luottamusmiesjärjestelmä myös pieniin yrityksiin ja siinä keskustelussa vedottuihin argumentteihin. Toinen perustelu on se, että potentiaalisesti kiistanalaisia asioita selvitettäessä on hyödyllistä ottaa huomioon kaikki asiaan vaikuttavat tahot. Kolmas perustelu on se, että molemmat toimijat ovat yleensä kokemuksensa perusteella sellaisessa asemassa, että he pystyvät arvioimaan julkisen sääntelyn vaikutuksia. Valinta antaa mahdollisuuden vertailla eroja ja yhtäläisyyksiä heidän käsityksissään. Se tarjoaa myös perustan arvioida kuinka lähellä tai kaukana he ovat toisistaan työelämän kehittämistä koskevissa asioissa.» AINEISTON HANKINTA JA KÄSITTELY Tutkimuksen aineisto hankittiin kyselylomakkeen 17 avulla tammi- helmi- ja maaliskuussa vuonna Suomen Gallup vastasi aineiston hankinnasta suorittamalla satunnaisotannan sellaisista yrityksistä, jotka työllistävät 20:stä aina noin 100:aan ihmiseen. Tähän ryhmään kuuluvia yrityksiä kutsutaan pieniksi ja keskisuuriksi yrityksiksi ja ne vastaavat huomattavasta osasta koko työvoimaa. Otanta kohdistettiin eniten työllistäville toimialoille. Tämä tarkoittaa, että juuri näillä toimialoilla julkisen sääntelyn potentiaaliset vaikutukset uuden työn luomiseen saadaan parhaiten esille. Kun yritykset oli valittu, Suomen Gallup keräsi tilastollisen aineiston haastattelemalla 200:aa toimitusjohtajaa ja 151:tä luottamusmiestä. Tavoitteena oli saada molemmat haastateltavat samasta yrityksestä vertailun helpottamiseksi. Tässä tavoitteessa onnistuttiin erittäin hyvin, mutta ei täydellisesti. Se ei kuitenkaan heikennä aineiston arvoa. Edellä on jo todettu, että kysymys on ns. pienestä tilastollisesta aineistosta. Tällaisella aineistolla on kuitenkin oma merkityksensä yhteiskuntatieteellisessä tutkimuksessa. 18 On yhteiskunnallisia ongelmia, kuten julkinen sääntely, joka on niin monimutkainen ja laaja-alainen, että siitä on lähes mahdotonta saada täyttä kuvaa yhden tutkimuksen avulla. Julkisen sääntelyn problematiikka ja vaikutukset voivat vaihdella toimialalta toiselle. On siksi 20\n21 hyödyllistä keskittyä johonkin, hankkia siitä suhteellisen luotettava tilastollinen aineisto ja yrittää sen avulla ymmärtää todellisuuden moniulotteisuutta. Kuva julkisen sääntelyn erilaisista taloudellisista, sosiaalisista ja poliittisista vaikutuksista täydentyy vasta monien erilaisten tutkimustulosten perusteella.» YRITYSJOHTAJIEN VALINTA Kuten edellä on sanottu, tutkimukseen haastateltaviksi valittiin 203 yritysjohtajaa. Heidät valittiin seitsemältä eri toimialalta. Taulukko II.1 kuvaa yritysten lukumääriä valituilla toimialoilla. TAULUKKO II.1. Yritysten lukumäärät eri toimialoilla TOIMIALA YRITYSTEN LUKUMÄÄRÄT TYÖNTEKIJÖITÄ TYÖNTEKIJÖITÄ YHTEENSÄ 1. TEOLLISUUS RAKENTAMINEN TUKKU- JA VÄHITTÄISKAUPPA MAJOITUS JA RAVITSEMISALA KULJETUS JA VARASTOINTI RAHOITUSTOIMINTA KIINTEISTÖ- JA VUOKRAUSALA YHTEENSÄ Taulukko II.1 osoittaa, että alle 50 työntekijän yritykset ovat enemmistönä jokaisella toimialalla. Suomi on pienten yritysten maa. Eniten alle 50 hengen yrityksiä on teollisuudessa ja tukku- ja vähittäiskaupassa. Suhteellisesti eniten yli 50 hengen yrityksiä on teollisuudessa. 21\n22 TAULUKKO II.2. Otosten lukumäärät ja suhteelliset osuudet TOIMIALA HENGEN YRITYKSET HENGEN YRITYKSET ABS % ABS % 1. TEOLLISUUS 35 17,5 15 7,5 2. RAKENTAMINEN 20 10,0 5 2,5 3. TUKKU- JA VÄHITTÄISKAUPPA 30 15,0 10 5,0 4. MAJOITUS- JA RAVITSEMISALA 10 5,0 5 2,5 5. KULJETUS JA VARASTOINTI 15 7,5 5 2,5 6. RAHOITUSTOIMINTA 5 2,5 5 2,5 7. KIINTEISTÖ- JA VUOKRAUSALA 30 15,0 10 5,0 Taulukko II.2 kuvaa otokseen valittujen yritysten lukumäärät ja suhteelliset osuudet. Se osoittaa, että suhteellisesti eniten yrityksiä on valittu teollisuudesta, tukku- ja vähittäiskaupasta ja kiinteistö- ja vuokrausalalta. Otoskoot ovat luonnollisesti suuremmat hengen yrityksissä kuin hengen yrityksissä. Pienimmät otosmäärät ovat rahoitustoimintaa harjoittavien yritysten ryhmässä. TAULUKKO Lopullinen otanta yritysjohtajista TOIMIALA ABS % 1. TEOLLISUUS 50 25,0 2. RAKENTAMINEN 25 12,5 3. TUKKU- JA VÄHITTÄISKAUPPA 40 20,0 4. MAJOITUS- JA RAVITSEMISALA 15 7,5 5. KULJETUS- JA VARASTOINTI 20 10,0 6. RAHOITUSTOIMINTA 10 5,0 7. KIINTEISTÖ JA VUOKRAUSALA 40 20,0 YHTEENSÄ ,0 Taulukko II.3 kuvaa lopulliset otoskoot. Se osoittaa, että neljännes yritysjohtajista on teollisuudesta ja viidennes tukku- ja vähittäiskaupasta ja kiinteistö- ja vuokrausalalta. Pienimmät yritysjohtajien otosmäärät ovat luonnollisesti majoitus- ja ravitsemisalalta ja rahoitustoiminnasta. Yritysjohtajien lukumäärä antaa mahdollisuuden suhteellisen luotettavien tilastollisten analyysien tekemiseen, mutta se ei rohkaise tekemään vertailuja toimialojen välillä. 22


Anateema – Hikipedia\nAnateema (kreik. ανάθεμα, ven. анафема) merkitsee vapauden antamista vallitsevasta uskonnollisesta tyranniasta. Anateemasta käytetään rahvaan keskuudessa myös nimitystä kirkonkirous, mutta sitä ei pidä sekoittaa suppeampaan käsitteeseen panna substantiivi- tahi verbimerkityksessään.\nHenkilö, jolle anateema myönnetään, saa vapautuksen uskonnollisista riiteistä, suhteista uskonnollisiin johtajiin ja häneen ennemmin kohdistetusta vallankäytöstä. Parhaassa tapauksessa anateeman saanut henkilö saa jopa käyttää faktaa. Anateemaa jaetaan tunnetusti ortodoksisessa kirkossa, jota on sen takia arvosteltu liian oikeaoppiseksi; Jeesus Nasaretilaisen opetukset voidaan käsittää myötätunnon opetuksiksi, joita ei monissa kirkkojärjestelmissä suvaita.\nAnateema on tänä päivänä harvinainen. Nykyään ollaan keksitty niin monta vastalääkettä anateemakyvyn vievään uskon virukseen, että virus on kehittynyt vastustuskykyiseksi erilaisia lääkkeitä vastaan.\nEräs filosofisissa keskusteluissa puiduista aiheista viime vuosisatojen ja -tuhansien ajan on ollut ihmisten paradoksaalisesti jopa pelkäävä tai hylkivä suhtautuminen anateemaan. Eräs teorioista, joilla tätä on pyritty selittämään, on niin kutsuttu ontologinen menetelmä, jonka julkaisi teologi, filosofi, sekä psykologian, sosiologian ja uskontotieteen uranuurtaja, lapsinero Anselm Canterburylainen:\n»Minulle voi olla aivopestessä annettu ajatus olennosta, jota suurempaa ei voi ajatella, ja auktoriteettitahojen ahneina antama kuva omasta huonoudesta Jumalaan ja hänen viisaisiin kätyreihinsä verrattuna ja pelonsekainen kunnioitus heitä kohtaan.\nOletetaan, että tämä olento ja tämän pelon tarpeellisuus on olemassa ainoastaan ideana mielessäni.\nVoimme siis ajatella olentoa, joka on suurempi kuin olento, jota suurempaa ei voi ajatella: olentoa, joka on olemassa myös todellisuudessa ja sitä, että piispat ovat aikuisten oikeesti pyhiä miehiä eivätkä häikäilemättömiä vallankäyttäjiä.\nEi voi olla asiaa, joka on suurempi kuin asiaa, jota suurempaa emme voi kannattaa selvin päin.\nSiksi Jumalan täytyy olla olemassa myös todellisuudessa, piispojen olla pyhimyksiä, joilla on oikeus käyttää ihmisiä hyväksi.»\nTässä vaiheessa mukaan väittelyyn loikkasi Anselmin riitapukariusvastapari Gaunilo Marmoutierlainen. Gaunilo oli kirjoittamassa luostarista Liber pro insipienteen ”olemassaolo ei ole ominaisuus”, kun yhtäkkiä päättikin vetää kännit miettien Canterburylaisen todistuksen erästä kohtaa, ja luovutti luonnoksensa Immanuel Kantin esi-isälle, joka toimi luostarien roskien kerääjäänä. 1.6.1078 herätessään krapulan kourissa Gaunilo tunsi buddhalaista myötätuntua juopuneena päätellyttä Anselmi-kaveriaan kohtaan, ja päätti asettaa lempeämmän ja tiedostavamman vasta-argumentin Anselm Canterburylaisen pohdittavaksi:\n»Huoh. Onnistuessaankin argumenttisi todistaa vain jonkin olemassaolon, eikä edes juuri Jumalan olemista. Kukaan ei puhunut jumaluuden olemassaolosta, joten lopeta se epätoivoinen itsellesi valheen uskotteleminen! Tein kuitenkin teorian, joka tällä kertaa oikeasti sivuaa tuota anateema-asiaa: Ehkäpä ihminen, joka on tottunut nöyristelemään Jumalaa, mutta on tarpeeksi kerettiläinen olla uskomatta Häneen, alkaakin pelkäämään ja kunnioittaa anateemaa, jota pitää hyvänä asiana. Tässä siis heijastetaan tunteita neuroosinomaisesti. Hei munkkiveli Freudilainen, luepa tämä päättely, nyt laitoin Anselmille luun kurkkuun! Ai mitä? Tykkäsit noista itse keksimistäni sanoista niin paljon, että pitäisit kirjan ensipainosta mielelläsi sukunne perintökalleutena, vai... Sopiihan se.»\nUtilitaristisesti katseltuna voidaan ihmisten suhtautumisen anateemaan tutkimista pitää ajatuksien haaskaamisena ja artikkelintäytteenä.\nNoudettu kohteesta https://hiki.pedia.ws/index.php?title=Anateema&oldid=578877


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Kuluttajansuoja: vuosittainen RAPEX-raportti osoittaa havaittujen vaarallisten tuotteiden määrän kasvaneen\nBryssel 17. huhtikuuta 2008\nKuluttajansuoja: vuosittainen RAPEX-raportti osoittaa havaittujen vaarallisten tuotteiden määrän kasvaneen\nEU:n markkinoilta poistettujen vaarallisten tuotteiden määrä kasvoi 53 prosentilla vuonna 2007 vuoteen 2006 verrattuna. Tämä käy ilmi tänään julkaistusta komission vuosittaisesta RAPEX-raportista (Rapid Alert System – nopea hälytysjärjestelmä). Vuonna 2006 tehtiin 1 051 ilmoitusta, ja viime vuonna niitä tehtiin 1 605, mikä osoittaa, että jäsenvaltioiden valvontavalmiudet paranevat vuosi vuodelta ja että eurooppalaisia kuluttajia suojataan nyt paremmin kuin koskaan aikaisemmin. Lelut olivat eniten ilmoituksia aiheuttanut tuoteluokka vuonna 2007, mikä vahvistaa, että markkinavalvontaviranomaiset pitävät lasten turvallisuutta etusijalla, vaikkakin myös moottoriajoneuvot, sähkölaitteet ja kosmetiikka olivat näkyviä ryhmiä RAPEX-järjestelmässä. Jälleen kerran yli puolet kaikista löydetyistä vaarallisista tuotteista oli peräisin Kiinasta (700 ilmoitusta). Tätä voi osittain selittää Kiinasta EU:hun tuotavien tuotteiden suuri määrä ja markkinavalvontaviranomaisten huomion kohdistuminen tehostetusti kiinalaisiin tuotteisiin sen jälkeen, kun tuotteita vedettiin markkinoilta ennätysmäärä viime kesänä. Tätä taustaa vasten komissaari Kuneva esitteli ajantasaisen katsauksen siihen laajamittaiseen työhön, jota on tehty täytäntöönpanon valvonnan vahvistamiseksi jatkotoimina suosituksiin, jotka annettiin tuoteturvallisuutta koskevassa komission katsauksessa viime syksynä (ks. IP/07/1746). Hän esitteli myös suunnitelmat vuoden 2008 merkittäviksi aloitteiksi, joihin kuuluu muun muassa EU:n ja Kiinan nykyisen yhteisymmärryspöytäkirjan ajantasaistaminen sekä EU:n, Yhdysvaltojen ja Kiinan kolmenvälinen tuoteturvallisuutta käsittelevä huippukokous, joka on tarkoitus järjestää Brysselissä marraskuussa 2008.\nKuluttaja-asioista vastaavan komissaari Meglena Kunevan mukaan ”markkinoilta pois vedettyjen tuotteiden ennätyskesä antoi sysäyksen talvella tehtyihin arviointeihin, jotka valmistelivat tietä kevään ja kesän muutoksille. Tänään esiteltävä RAPEX-raportti osoittaa, että yhä enemmän ja enemmän tuotteita havaitaan ja tuhotaan ennen kuin ne voivat vahingoittaa EU:n kuluttajia. Viranomaiset ovat selvästi tehostamassa toimintaansa velvollisuuksiensa täyttämiseksi, kun on kyse kuluttajansuojasta. RAPEX-järjestelmän ja muiden turvallisuusmekanismien tarkoituksena on varmistaa, että EU:n kuluttajat voivat tehdä ostoksia rauhallisin mielin tarvitsematta huolehtia turvallisten ja vaarallisten tuotteiden erottamisesta toisistaan.”\nIlmoitusten lisääntyminen 53 prosentilla on myönteinen suuntaus\nRAPEX-ilmoitusten määrä on noussut jyrkästi viime vuosina, ja se on enemmän kuin kolminkertaistunut 468 ilmoituksesta vuonna 2004 (jolloin uusi tuoteturvallisuuslainsäädäntö tuli voimaan) 1 605 ilmoitukseen vuonna 2007. RAPEX-hälytysten tasaisen kasvun voidaan katsoa johtuvan kansallisten viranomaisten tehokkaammasta täytäntöönpanosta tuoteturvallisuuden alalla, yritysten lisääntyneestä tietoisuudesta niitä koskevista velvollisuuksista, tehostetusta yhteistyöstä kolmansien maiden kanssa sekä komission koordinoimista verkostoitumistoimista.\nKuilu eri jäsenvaltioiden suoritusten välillä kutistumassa\nKuilu eniten ja vähiten ilmoituksia tekevien maiden välillä kutistui huomattavasti viime vuonna, mikä osoittaa tasaisempaa osallistumistasoa RAPEX-järjestelmässä siinä mukana olevien maiden välillä.\nTämän havainnon vahvistaa se seikka, että viiden aktiivisimman maan osuus ilmoituksista oli yhteensä 61 prosenttia vuonna 2006, mutta vain 44 prosenttia vuonna 2007. Saksa oli aktiivisin jäsenvaltio RAPEX-järjestelmässä (163 ilmoitusta, n. 12 %), ja sitä seurasivat Kreikka (115 ilmoitusta, n. 8 %) ja Slovakia (114 ilmoitusta, n. 8 %) sekä Unkari (109 ilmoitusta, n. 8 %) ja Espanja (108 ilmoitusta, n. 8 %).\nLelut ja moottoriajoneuvot listan kärjessä\nPelkästään lelujen (417), moottoriajoneuvojen (197) ja sähkölaitteiden (156) osuus vuonna 2007 tehdyistä ilmoituksista oli yli puolet. Useampi kuin joka kolmas ilmoitetuista tuotteista oli joko lelu tai lastenhoitotarvike, mikä osoittaa, miten tärkeänä markkinavalvontaviranomaiset pitävät tämän tuoteluokan tarkastuksia.\nKiina edelleen vaarallisten tuotteiden pääasiallinen alkuperämaa\nKiinan kansantasavalta on edelleen maa, josta tulevissa tuotteissa havaittiin suurin määrä vakavan vaaran aiheuttavia tuotteita. Tätä lukua tarkasteltaessa on kuitenkin otettava huomioon se seikka, että hyvin suuri osuus kaikesta EU:n tuonnista tulee Kiinasta (esimerkiksi 80 % kaikista leluista), ja kiinalaisten tuotteiden valvonta on tiukempaa kuin monista muista maista tulevien tuotteiden valvonta. Lisäksi sellaisten RAPEX-järjestelmän kautta tehtyjen ilmoitusten määrä, joissa alkuperä on tuntematon, laski vuonna 2007 aiempiin vuosiin verrattuna (20 % vuonna 2005, 17 % vuonna 2006 ja 13 % vuonna 2007), ja on todennäköistä, että tietyt aiemmin alkuperältään tuntemattomaksi ilmoitetut tuotteet todettiin vuonna 2007 kiinalaista alkuperää oleviksi.\nKomissio on kuluneen vuoden aikana tiivistänyt huomattavasti tuoteturvallisuutta koskevaa yhteistyötään Kiinan kanssa. Erityisesti sen jälkeen, kun komissaari Kuneva vieraili ensimmäisen kerran Kiinassa kesäkuussa 2007, on otettu käyttöön uusi neljännesvuosittainen raportointi Kiinan täytäntöönpanotoimista – näin pyritään jäljittämään alkulähteilleen vaaralliset tuotteet, jotka on ilmoitettu RAPEX-Kiina-järjestelmän piirissä. Ensimmäiset suuntaukset ovat positiivisia. Kiinan viranomaiset tutkivat 184 RAPEX-tapausta heinäkuun ja syyskuun välisenä aikana vuonna 2007 verrattuna vain 84 tapaukseen edeltävien 12 kuukauden aikana. Korjaaviin toimiin ryhdyttiin 43 prosentissa tapauksista. Neljännesvuosittainen raportti vuoden 2007 syyskuun ja marraskuun väliseltä ajalta osoittaa, että Kiinan viranomaiset pitivät yllä jatkotoimia ja tutkivat 89 EU:lta saatua ilmoitusta. Lisäksi raportoitiin, että Kiina panosti voimakkaasti leluvalvonnan vahvistamiseen.\nSuhteellisen lyhyen ajan kuluessa tarkastettiin 3 540 vientilisenssillä toimivaa valmistajaa, jotka tarvittaessa pakotettiin parantamaan turvallisuudenvalvontajärjestelmiään. Yhteensä 701 yritystä menetti vientilisenssinsä (ks. liitteenä oleva muistio, jossa on yksityiskohtaiset tiedot vuoden 2007 aloitteista EU:n ja Kiinan yhteistyön vahvistamiseksi). Komissaari Kuneva vierailee Kiinassa kesäkuussa 2008, ja vierailun tarkoituksena on tarkastella kuluneiden 12 kuukauden aikana saavutettua edistymistä ja keinoja yhteistyön lisäämiseksi.\nLisätietoja, ks. MEMO/08/252\nValokuvia muutamista vaarallisista tuotteista, ks.


Salaoja- ja LVI-urakat\nSalaojat alkoivat yleistyä 1970-luvulla ja tulivat rakennusmääräyksiin 80-luvulla. Mutta vasta 2000-luvulla alettiin ymmärtää salaojituksen todellinen merkitys kodinterveydelle. Tästä syystä vanhat salaojajärjestelmät ovat usein puutteellisesti tehty, tukkeutuneet tai teknisen käyttöikänsä päässä. Kaikilta osin salaojitus saattaa jopa puuttua. Salaojaremontin tärkein tavoite on kivijalan eli sokkelin kuivattaminen, sen hengittävyyden varmistaminen sekä sade- ja sulamisvesien ohjaaminen oikeaan paikkaan. Näin estetään kosteuden pääsy kodin alapohjarakenteisiin, missä se saattaa aiheuttaa home- ym. vaurioita sekä vakaviakin sisäilmaongelmia.\nVälillä käy niin, että putket pamahtelevat poikki ja tilanteen seuraukset näkyvät heti. Tyypillistä on, että vahinkotilanteissa tulee toimia nopeasti. Isännöitsijän toimintaripeyden lisäksi tarvitaan myös erityisesti hyväksi todettuja urakoitsijoita paikalle, kun hätä on suurin. Näin varmistetaan nopea reagointi ja toimivan arjen mahdollisimman nopea varmistaminen myös yllättävien vahinkojen sattuessa. Meiltä löytyy koko ketjuun oikeat toimijat tilanteeseen kuin tilanteeseen.\nPiha-alueenlaajat kunnostustoimet: Kiinteistön pihakäytävien vanhojen asfaltointienpoistaminen, pohjatyöt ja asfaltointi sekä tarvittavin osin vedenohjauksen parantaminen pihakäytävien kallistuksissa pinnanmuodoissa (kallistukset, vedenohjaus), kaivojen lisääminen, kaivuualueella tehdyt routaeristykset, täyttötyöt sekä pintatyöt piha-alueella.\nLVI-urakoita ja vahinkokorjauksia\nYhden asunnon alta tapahtunut äkillinen jv-viemärin romahdus. Kiireellisen korjauksen toteuttaminen ja urakoitsijatoimijoiden kohteeseen järjestäminen. Kaivuutyöt talon kulmalta tonttiviemäristä talon alle, maamassan poistaminen, pima-maiden poiskuljetus, massanvaihtoa, putkien korjaustoimet ja kannakoinnit, ennallistaminen\nMaanpainuman ja maanliikehdinnän seurauksena rikkoontuneen lämpöputken korjaaminen kahden rivitalon väliseltä alueelta. Myös kiireellisiä toimia asunnon sisältä operoiden sekä lämpökanaalin nopea kunnostuksen tarve ja ennallistamistoimet.\nTalon asuntojen alapuolella olevien putkituksien reititysmuutos. Putket tuotu talon alapuolelta pihakäytävän puolelle pois talon alta vahinkotapausten välttämiseksi sekä kunnossapidon helpottamiseksi.


PERUSTUSLAKIVALIOKUNNAN LAUSUNTO 31/2010 vp\nPeVL 31/2010 vp - HE 177/2010 vp\nEduskunta on 5 päivänä lokakuuta 2010 lähettäessään hallituksen esityksen laiksi työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain muuttamisesta (HE 177/2010 vp) valmistelevasti käsiteltäväksi sosiaali- ja terveysvaliokuntaan samalla määrännyt, että perustuslakivaliokunnan on annettava asiasta lausunto sosiaali- ja terveysvaliokunnalle.\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi työttömyysetuuksien rahoituksesta annettua lakia. Työttömyysvakuutusmaksun määräytymisperusteita muutetaan siten, että laissa säädetään rajat, joiden sisällä työttömyysvakuutusmaksun määrästä voidaan säätää valtioneuvoston asetuksella. Ehdotuksen mukaan maksuprosentista on säädettävä lailla, jos palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun ja työnantajan keskimääräisen maksun yhteismäärä alittaa 1,50 prosenttia tai ylittää 3,30 prosenttia. Lisäksi työttömyysvakuutusrahaston suhdannepuskurin enimmäismäärä ehdotetaan korotettavaksi 3,6 prosenttiyksikön työttömyysastetta vastaavia menoja vastaavasta määrästä 5,0 prosenttiyksikön työttömyysastetta vastaavien menojen suuruiseksi.\nEhdotettu laki on tarkoitettu tulemaan voimaan marraskuussa 2010.\nEsityksen säätämisjärjestysperusteluissa ehdotettua sääntelyä arvioidaan perustuslain 81 §:n säännösten kannalta valtion veroista ja maksuista. Lakiehdotus voidaan perustelujen mukaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä. Hallitus on kuitenkin pitänyt tarpeellisena perustuslakivaliokunnan lausunnon hankkimista asiasta.\nEsityksessä ehdotetaan muun ohella muutettaviksi työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain (jäljempänä rahoituslaki) 3 ja 18 §:n säännöksiä suhdannepuskurista ja työttömyysvakuutusmaksujen määristä. Suhdannepuskurin koon suurentamisella ja eräillä muilla ehdotetuilla muutoksilla lisätään asetuksenantajan, ja välillisesti myös työttömyysvakuutusrahaston, harkintavaltaa määrittää vuosittain työttömyysvakuutusmaksujen suuruus. Sääntelyn tarkoituksena on vahvistaa työttömyysvakuutusrahaston talouden kestävyyttä, parantaa suhdannepuskurin toimivuutta sekä turvata työttömyysvakuutusmaksujen vakaus ja kohtuullinen taso kansantalouden suhdannevaihteluista huolimatta.\nTyöttömyysvakuutusmaksua on vakiintuneesti pidetty valtiosääntöoikeudelliselta luonteeltaan verona (PeVL 17/2007 vp, s. 2/I, PeVL 18/1998 vp, s. 2—3). Valtion verosta säädetään perustuslain 81 §:n 1 momentin mukaan lailla, joka sisältää säännökset verovelvollisuuden ja veron suuruuden perusteista sekä verovelvollisen oikeusturvasta. Lain säännösten tulee olla sillä tavoin tarkkoja, että lakia soveltavien viranomaisten harkinta veroa määrättäessä on sidottua (ks. esim. PeVL 17/2007 vp, s. 2/I ja PeVL 46/2004 vp, s. 2/II). Ehdotuksen arvioinnin kannalta on merkityksellistä, täyttääkö se vaatimuksen työttömyysvakuutusmaksujen suuruuden perusteiden säätämisestä lailla.\nRahoituslakia vuonna 1998 arvioidessaan (PeVL 18/1998 vp) perustuslakivaliokunta piti ehdotettua sääntelyä perustuslain 81 §:ää vastaavan hallitusmuodon 61 §:n kannalta säätämisjärjestykseen vaikuttavalla tavalla ongelmallisena etenkin sen vuoksi, että lakiehdotuksen asetuksenantajan harkintavaltaa rajaavat kriteerit eivät viitteellisyydessään ja avoimuudessaan tehneet ministeriön ja välillisesti myös työttömyysvakuutusrahaston harkintavaltaa valiokunnan käytännössä edellytetyllä tavalla sidotuksi päätettäessä suhdannepuskurin keräämisestä ja purkamisesta. Keskeisenä vaatimuksena valiokunta piti tuolloin, että laissa ilmaistaan yksiselitteisesti lähtötaso, jonka pohjalta myöhempien vuosien työttömyysvakuutusmaksujen suuruus määräytyy. Sen lisäksi työttömyysvakuutusmaksujen muutossäännön tuli sisältää yksiselitteiset perusteet sille, miten maksun suuruutta ministeriön päätöksellä muutetaan edellisvuodesta ja kuinka paljon. Muutossääntö voitiin sinänsä kytkeä työttömyysasteen muutoksesta aiheutuvaan rahoitustarpeen muutokseen ja rahoitustarpeen muutosta arvioitaessa säännössä oli mahdollista ottaa huomioon työttömyysvakuutusrahastossa todellisuudessa olevan suhdannepuskurin/alijäämän suhde sen laissa täsmällisesti säädettävään enimmäismäärään. Valiokunta päätyi lausunnossaan muokkaamaan lakiehdotuksen 1, 2, 3, 14 ja 18 §:ää sellaisiksi, että asetuksenantajalle jäävä harkintavalta muodostui luonteeltaan tekniseksi ja vähäiseksi.\nNyt ehdotettu sääntelytapa eroaa jossain määrin valiokunnan vuonna 1998 arvioimasta, joten lausunnossa esitettyjä vaatimuksia ei kaikin osin voida soveltaa sellaisenaan ehdotuksen arvioinnissa. Olennaista kuitenkin on, että maksujen muuttamista koskevat säännöt ovat yksiselitteisiä ja sitovat riittävästi asetuksenantajan harkintavaltaa.\nEdellä mainituista valiokunnan muokkaamista säännöksistä 1, 2 ja 14 § ovat edelleen voimassa valiokunnan tuolloin esittämän sisältöisinä, eikä niitä tässä yhteydessäkään esitetä muutettaviksi. Merkityksellistä arvioinnin kannalta sen sijaan on, että suhdannepuskurin enimmäismäärää ehdotetaan nyt merkittävästi korotettavaksi 3,6 prosenttiyksikön työttömyysastetta vastaavia menoja vastaavasta määrästä 5,0 prosenttiyksikön työttömyysastetta vastaavien menojen suuruiseksi (3 §:n 1 momentti). Samalla mahdollistetaan se, että työttömyysvakuutusmaksut määrätään tasaisen maksukehityksen turvaamiseksi kerran kolmen vuoden aikana siten, että puskurin varojen enimmäismäärä ennusteen mukaan ylittyy (3 §:n 2 momentti). Lisäksi ehdotetaan kumottavaksi voimassa olevan lain 18 §:n 2 momentti, jolla työttömyysmaksujen määräämisen liikkumavaraa on olennaisesti rajoitettu. Näiden muutosten seurauksena asetuksenantajan harkintavalta laajenee huomattavasti. [Valiokunta ei tässä yhteydessä katso voivansa ottaa huomioon sitä, että tosiasiallisesti asetuksenantaja näyttäisi esityksen sivulla 4 olevan taulukon perusteella käyttäneen huomattavaa harkintavaltaa nykyisenkin lain perusteella. Tämä liittynee kysymykseen nykyisen lain tulkinnan ongelmista ja siitä, että "lakia on tulkittu tavoitteensa mukaisesti ja puskurin varojen enimmäismäärä on ylitetty" (ks. esityksen s. 4—5).]\nEräänlaisena vastapainona harkintavallan laajentamiselle lakiehdotus sisältää säännöksen, jonka perusteella työttömyysvakuutusmaksujen määrästä on säädettävä lailla, jos palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun ja työnantajan keskimääräisen työttömyysvakuutusmaksun yhteismäärä alittaa 1,50 prosenttia tai ylittää 3,30 prosenttia. Vaihteluvälin sisällä maksusta säädetään asetuksella (18 §:n 3 momentti).\nHallituksen esityksen perusteluissa (s. 6, 10 ja 11) ehdotetun uuden sääntelytavan todetaan vastaavan sairausvakuutuslain 18 luvun 23 §:ssä säädettyä sairaanhoitomaksun tarkistamismenettelyä. Mainittua sääntelyä arvioidessaan (PeVL 20/2008 vp) perustuslakivaliokunta kiinnitti huomiota siihen, että asetuksenantajan harkintavaltaa rajoitettiin merkittävästi sairausvakuutuslain muilla säännöksillä. Ehdotetulla tavalla sidottu harkintavalta ei valiokunnan mielestä vaikuttanut lakiehdotuksen käsittelyjärjestykseen. Valiokunta huomautti kuitenkin pitävänsä valtiosääntöoikeudelliselta kannalta merkittävästi parempana vaihtoehtona sitä, että lakiin otetaan perussäännös lukuarvoin osoitetusta suhteellisen suppeasta vaihteluvälistä, jonka puitteissa lain muiden säännösten perusteella määräytyvän sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun suuruutta voidaan asetuksella muuttaa. Tämän seurauksena sosiaali- ja terveysvaliokunta päätyi ehdottamaan, että maksuprosentista on säädettävä asetuksen sijaan lailla, jos maksu alittaisi 1,18 prosenttia tai ylittäisi 1,48 prosenttia säädetystä maksuperusteesta.\nEhdotettua sääntelyä ei perustuslakivaliokunnan mielestä voida kuitenkaan suoraan verrata sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksun määräytymismenettelyä koskeneeseen sääntelyyn. Mainitussa lausunnossa olennainen peruste sääntelyn hyväksyttävyydelle oli se, että lain muut täsmälliset säännökset rajoittivat merkittävästi asetuksenantajan harkintavaltaa. Suppean vaihteluvälin tarkoituksena oli entisestään rajata tätä harkintaa. Nyt käsiteltävänä olevan lakiehdotuksen 3 §:n uudet säännökset ja 18 §:n 2 momentin kumoaminen sen sijaan lisäävät harkintavaltaa merkittävästi, vaikka rahoituslakiinkin sinänsä sisältyy sen tyyppisiä harkintavaltaa sitovia säännöksiä (esim. 2 §:n 2 momentti sekä 2 luvun säännökset, jotka vahvistavat työttömyysvakuutusrahaston osuuden eri työttömyysetuuksien rahoituksesta), joita valiokunnan käytännössä yleensä on pidetty riittävinä (ks. PeVL 20/2008 vp, s. 2, PeVL 36/2005 vp, s. 3). Rahoituslaissa ehdotettu vaihteluväli on lisäksi merkittävästi suurempi kuin sairausvakuutuslaissa.\nEhdotus jättää kaiken kaikkiaan asetuksenantajalle sellaista harkintavaltaa, että sääntely ei täytä perustuslain 81 §:n 1 momentin vaatimusta veron suuruuden perusteiden säätämisestä lailla. Vaatimusta ei voida valiokunnan mielestä tulkita joustavasti erityisesti tällaisessa tapauksessa, jossa kysymys on työttömyysvakuutusmaksun kaltaisesta yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti merkittävästä veron luonteisesta maksusta. Ehdotuksen valossa vaikuttaa valiokunnan mielestä epätodennäköiseltä, että sääntelyä voitaisiin muokata sellaiseksi, että valtioneuvostolle jäävä harkintavalta olisi luonteeltaan teknistä ja vähäistä. Tämän vuoksi lakiehdotuksen 18 §:stä on poistettava työttömyysvakuutusmaksun vahvistamista koskeva asetuksenantovaltuus, jotta lakiehdotus voidaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä.\nLakiehdotuksen 18 §:n 4 momentin mukaan valtion liikelaitoksen työttömyysvakuutusmaksun suuruudesta säädetään valtioneuvoston asetuksella. Lakiehdotukseen ei sisälly lainkaan säännöksiä veron suuruuden perusteista. Jos tällaisia säännöksiä ei ole muuallakaan laissa, on tavallisen lain säätämisjärjestyksen käyttämisen edellytyksenä se, että lakiehdotus saatetaan tältä osin vastaamaan perustuslain 81 §:n 1 momentin vaatimuksia verolaista.


Yhteistyömme World Cup Levin kanssa jatkuu – Agnico Eagle Finland\netusivu/Kestävä kehitys, Yhteisö/Yhteistyömme World Cup Levin kanssa jatkuu\nYhteistyömme World Cup Levin kanssa jatkuu\nAgnico Eagle Finland Oy on uusinut yhteistyösopimuksensa World Cup Levin järjestäjän Ski Sport Finlandin kanssa. Yhteistyö Levin matkailuliiketoiminnan ja eri tapahtumien kanssa noudattaa Agnico Eaglen kestävän kehityksen periaatteita, joiden yhtenä tavoitteena on edistää yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä niissä yhteisöissä, joita toimintamme koskettaa.\nWorld Cup Levi avaa pujottelun maailmancupkauden maailman parhaiden naispujottelijoiden seurassa 21. – 22. marraskuuta. Tänä vuonna Levi Black -rinteessä nähdään kaksi naisten pujottelun maailmancupin osakilpailua.\nAiempina vuosina meillä on ollut kisojen aikana tutustumispiste Lapland Avuella, mutta tänä vuonna emme koronatilanteen vuoksi valitettavasti voi sitä järjestää. Mukaan viime vuoden tunnelmaan pääset kuitenkin katsomalla videomme vuoden 2019 tapahtumasta.\nToivotamme kaikille kilpailijoille, katsojille ja järjestäjille hienoa World Cup -viikonloppua!


Rusinat pullasta!: Nauris-sellerisosekeitto\nLähettänyt Rusinantte klo 20.32\nAnonyymi 27. syyskuuta 2010 klo 23.24\nihanan kuulosta, vaikka ite traumat nauriista sainki pienenä - mummun naurismaitovellissä ne oli ylleensä kirpeitä ja pahoja, lanttu sen sijaan oli pehmosta ja mukavaa. ihmettelen tuon kasvisliemikuution käyttöä muuten ihanan kuulosessa ruoassa? eikö se lie yksi epäterveellisimpiä ainesosia mitä ruokaansa voi ängetä? omasta mielestä myös tekee kaikista ruuista saman makusta. mutta muilta osin OOH! tuli kyllä sosekeittohimot tästä!\nRusinantte 28. syyskuuta 2010 klo 0.42\nLystiä, että sytytin sosekeittohimoja, oikein!\nNaurismaitovelliä, oih! Kuulostaa sympaattiselta, vaikka maku on varmaan ainakin lapsen kielelle ollut perinteellisesti eksoottinen.\nKäytän kasvisliemikuutiota aina välillä oikaisemaan maustamisessa, se ei kyllä todella ole mikään paras raaka-aines, tiedän. Epäterveellisyydestä en muuten tiedä, mutta ainakin vältän kuin ruttoa niitä, joissa on natriumglutamaattia. Suolaa noissa on kyllä turkasesti, siksi lisäsin tähänkin melko vähän sitä. Mun keittoni maistui kyllä vahvimmin sellerille, nauriille, rakuunalle ja timjamille, joten ihan samaa mieltä en silti ole kanssasi. ;)


Vinkeä Väkkyrä: Mites teidän tiskikaappi?\nMites teidän tiskikaappi?\nMeidän tiskikaapissa asuu kauhakuormaaja, traktori, lava-auto, kippiauto ja joku telaketjuilla kulkeva härpätin. Jälkikäteen tuli mieleen, olisiko nämä voitu pestä astianpesukoneen 40 asteen kevytpesussa? Perhepiirissämme on nimittäin jäsen, joka nuoruudessaan pesasi moponsa osia astianpesukoneessa (toim.huom. kyseessä EI ole Vinkeän Iskä)\nps. vinkki Duplojen pesuun; Voit laittaa Duplot tyynyliinan sisään, solmia liinan solmuun ja pesasta ne 30 -pesussa koneessa. Paljon helpompaa!\nMistä puhutaan? Arki, Ilon papanoita\nMaija 23. tammikuuta 2011 klo 20.29\nMuovia näyttäis olevan noikin. Niin että miksei vois pestä koneessa. Pestään siellä muovilautasia, kuppeja jne. Jos niissän on tarroja niin irtoaa kyllä. Mä pesisin ne koneessa.\nAnonyymi 23. tammikuuta 2011 klo 22.09\nKannattanee kuitenkin laittaa ylätasolle etteivät sula ;)\nMeillä on onneksi kylpyamme, se helpottaa muovilelujen pesua.\nMiimu 19. maaliskuuta 2011 klo 16.40\nPakko kommentoida tuohon Dublojen pesuun. Jos haluaa että ne säilyy hyvänä pitkään eikä rupee halkeilemaan ja lohkeilemaan niin on parempi pestä käsin pesuvadissa kun pesukoneessa. Pesukoneen rasitus kovettaa palikoita.


Mitä ihmettä ENCEssä on tapahtunut? Allu vieraana HLTV:n podcastissa, Sergej:n twiitti räjäytti Twitterin – Eurheilu.com\nMitä ihmettä ENCEssä on tapahtunut? Allu vieraana HLTV:n podcastissa, Sergej:n twiitti räjäytti Twitterin\nElina Laurila 15.12.2020 / 00:31 Uutinen CS:GO\nENCEn CS:GO-kokoonpanossa on tapahtunut paljon muutoksia - saa nähdä, mitä kaikkea joukkueen matkalta paljastuu, sillä selvästikkään kaikkea ei ole käsitelty.\nJere "sergej" Salo palaa pelikentille Miikka "suNny" Kempin kanssa. (Kuva: ENCE)\nCS:GO-faneille tarjoiltiin jälleen puheenaiheita, kun Aleksi ”allu” Jalli vieraili HLTV:n suorassa podcast-lähetyksessä maanantai-iltana. Ennakkoon oli tiedossa, että Jalli puhuisi joukkueessa tapahtuneista muutoksista sekä ensi vuoden suunnitelmista. Livelähetyksessä Jalli kävi läpi ENCEn taivalta Aleksi ”Aleksib” Virolaisen penkityksestä tähän päivään. Lähetyksen ollessa vielä kesken, aktiivisesta kokoonpanosta penkille tänä syksynä penkille siirtynyt Jere ”sergej” Salo avasi sanaisen arkkunsa Twitterissä.\nSalo twiittasi, ettei Jallin kertomia asioita kannata ottaa koko totuutena, ja ettei CS:GO-konkari ole niin harmiton persoona, kuin miltä voisi vaikuttaa, ja että siihen on syynsä, miksi Jalli on ainoa jäljellä oleva pelaaja siitä rosterista, joka nousi huipulle.\nTänä syksynä draamaa oli jo aiemmin, kun Jani ”Aerial” Jussila jäi määrittelemättömän mittaiselle sairaslomalle. Jussilan syitä jäädä sairaslomalle pohdittiin Twitterissä, ja mietittiin, onko yksi syistä kiusaaminen. Tämä epäily nousi esille Jallin käyttäytymisestä striimissään: Jallin mukaan joukkueen sisäpiirin vitsi ymmärrettiin väärin.\nEn tiedä mitä yrität implikoida? Joka tapauksessa mikäli pahoitit mielesi olen pahoillani – En tarkoita Janille missään nimessä mitään pahaa. Hän on rakas joukkuetoveri ja ystävä(vitsi on joukkueen sisäinen ollut jo pitkään) mutta mistä sinä tämän tietäisit? 🤫\n— Aleksi Jalli (@alluCSGO) October 26, 2020\nJallilta kysyttiin twiitistä lähetyksessä, ja hän kommentoi, ettei ole aina ollut paras mahdollinen joukkuekaveri. Sen enempää asiaa ei vielä ole avattu, sillä Salon twiitatessa uudelleen, hän totesi, ettei voi avata asiaa enempää, mutta että jonkun oli se tehtävä.\nEntisistä ENCEn pelaajista esimerkiksi Sami ”xseveN” Laasanen on twiitannut Salon twiitin uudestaan, ja Aleksi ”Aleksib” Virolainen twiittasi lyhyesti ”Kiitos”. ENCEn nykyiset pelaajat ovat myös twiittailleet illan aikana – Elias ”Jamppi” Olkkonen twiittasi ”Kiitos kaudesta” kera gorillagifin, mutta poisti twiitin myöhemmin. HAVUsta ENCEen vasta siirtynyt Joonas ”doto” Forss twiittasi tunnelmaa kuvaavan kappaleen.\nLue myös: ENCEn myllerrys – nyt puhuu uusi valmentaja: ”Joukkueen täytyy olla hyvin valmistautunut”\n— Joonas Forss (@dotocsgo) December 14, 2020\n— Aleksi (@AleksibCSGO) December 14, 2020\n15.12.2020 / 09:34\n”Selvästikkään”. -kaan, -kään ja -kin päätteet on aina yhdellä k:lla. Siis selvästikään. T: kielipoliisi\n16.12.2020 / 01:57\nEi nämä ole lapsia. Jos jotain on, niin ehkä vitun huonoa, paskamaista käytöstä. Ja sitä ei loputtomiin kestä katsella.\n17.12.2020 / 18:10\nei taida allu olla kauhean fiksu kaverin, joukkue oli hyvä joka sitten piti tuhota.\nVastataan henkilölle Lamoracke Peruuta vastaus


Mumbai – Rooma lennot - [Matkailuvertailija - Suomi]\n> Mumbai – Rooma lennot\n2019-02-09 2019-10-05 Yoann Vertailu\nHalvat lennot Rooma Mumbai\nMumbai – Rooma lennot - Suomi\nRooman Mumbain lentoaika\nHalvimmat Mumbain lennot Roomaan\nBOM-levylle ROM: in kanssa jossaCANIFLY\nKAYAK lennot kohteesta: Rooma kohteeseen Mumbai India\nLentoliput Saudi-Rooma Mumbai\nHalvat lennot kohteesta Rooma kohteeseen Mumbai ovat Saudi-Arabia 568 $ meno-paluulennolla Jeddahissa ja Riadissa Skyscanner issa.\nYksityiskohtaiset tiedot ovat halvat lennot kohteeseen Mumbai, jotka etsivät edestakaista lentoa Saudi-Arabian lentoyhtiöillä.\nHalvin lento Mumbai Rooma Skyscanner issa 568 $,\n2. Mumbain Rooman halvat lennot, joissaCANIFLY on 586 dollaria,\nHalvat lennot Mumbai Rooma KAYAK-lentoyhtiöllä 616 $,\nLennot Mumbaissa Roomaan 616 dollaria.\nRooman ja Mumbain lentoaika on 11 tuntia ja 10 minuuttia tai enemmän yhdistävän lennon kanssa.\nParhaat yhteydet tarjoavat Saudi-lentoyhtiöt, SkyTeam-kumppani, ja halvimmat lennot Roomaan havaittiin Skyscanner in lentojen vertailutyökalulla.\nLennot Mumbai Intiaan Roomasta on paras tapa matkustaa kaupunkien välillä, sillä Mumbain ja Rooman välinen etäisyys on 6200 km varrella, ja tuntuu lähes mahdottomalta mennä sinne autolla.\nEdulliset lennot Roomasta Mumbaihin löytyvät Skyscanner in verkkosivuilta.\nHalvimmat liput Roomaan olemme löytäneet lennot Roomaan Italiaan, joka lähtee Mumbai Intiasta, on löydetty Skyscanner ista alkaen 568 $: n lepo-lennosta SkyTeam-kumppanin Saudi-suurimman lentoyhtiön kanssa.\nHalvimmat Mumbain lennot Roomaan on Skyscanner\nHieman kalliimpi kuin WhereCanIFLY: llä, BOM ROM -lipput, joissa MyCanIFLY myyvät 586 dollaria Saudi-Arabialla ja 646 $ turkkilaisilla lentoyhtiöillä, joilla on myös yhteydet Mumbaissa Roomaan.\nBOM-levylle ROM: iin, jossa voin lentää\nMissä voin lentää Roomaan Mumbain lentoihin\nKAYAK-lennot ovat joitakin tämän reitin kalleimmista lennoista. Saudi-lentoyhtiön lennot lentävät 616 dollaria, mikä on korkein tällä lennolla tällä reitillä, joka löytyy tässä vertailussa online-matkatoimistoista.\nKayak Mumbai – Rooma lennot\nKayak lennot kohteesta Rooma kohteeseen Mumbai Espanja\nLennot Mumbaissa Roomaan ja Saudi-Arabian lentoyhtiö omalla verkkosivustollaan myydään hieman enemmän kuin muut online-matkatoimistot, alkaen 616 Yhdysvaltain dollarin edestakaista matkalippua mukana.\nLentia Lentia Lentia Airlines Mumbai\nSaudia Rooman Mumbain lento-lennot\nlennot kohteeseen Mumbai, lennot Roomaan, cheap lennot Roomaan, cheap lennot kohteeseen Mumbai, lennot Roomaan Italy, Mumbai – Rooma lennot, lennot kohteeseen Mumbai India, edullisia lentoja kohteesta Rooma kohteeseen Mumbai, Mumbai – Rooma halvat lennot, BOM to ROM, lento Mumbai Rooma, Rooma Mumbai lennot, halvat liput Roomaan, Mumbai Rooma halvat lennot, edulliset lennot lentokentältä Mumbai Rooma, lennot Mumbai, Mumbai Roomaan, Rooma Mumbaihin, Rooma Mumbai, lennot (mistä) Rooma Italia (mihin) Mumbai Intia, flights from Rooma Mumbaihin India, Rooman Mumbain lentoaika, Rooma Mumbaihin flight time, ROM: lle BOM: lle, ROM BOM,


Mitä Jeesus tekisi? — Nojatuolifilosofin narinaa\nJeesus Kristus (7 eKr-30 jKr) teloitettiin lähinnä poliittisena häirikkönä ja anarkistina. Kaikki nämä koti-uskonto-isänmaa -tyypit voisivat muistaa, että Jeesus Nasaretilainen oli koditon ja isänmaaton mies. Ja mitä uskontoon tulee, hän oli juutalainen. Minua on jotenkin kolkosti huvittanut aina se, että natsit - niin antikristillisiä kuin olivatkin - perustelivat juutalaisten vainoa muun muassa sillä että "ne tappoi Jeesuksen". Roomalaisethan hänet tappoivat.\nKovin on kommentteja kirvoittanut Soinin hartaushetki abortinvastustajien seurassa. Työmatkalla veronmaksajien rahoilla oleva ulkoministeri on kyllä nimenomaan ulkoministeri. Mutta voihan sitä osallistua sellaisiin tilaisuuksiin jotka eivät ole Suomen virallisen kannnan vastaisia. Paksupäisten abortinvastustajien joukkoon Suomen ulkoministerillä ei ole asiaa. Eivät Sipilä ja Orpokaan Soinin touhuja hyvällä katsoneet.\nOn muuten hupaisaa, että Timo Soini (ps) kommentoi brexit-äänestystä näin: "Kansa on puhunut, pulinat pois" (Suomen uutiset 24.6.2016). Sen sijaan Timo Soini (sin) kirjoitti blogissaan 27.5.2018 Irlannin aborttikansanäänestyksestä näin: "Likaisen veden lähde. Voi näyttää hyvältä, mutta maistuu pahalta." Kovin valikoiva kuulo tuntuu Soinilla olevan: se kuulee kyllä kansan järjettömän älämölön, mutta ei lotkauta korvaansa kansan äänelle silloin, kun kansan enemmistö puolustaa ihmisoikeuksia.\nMarkku Turpeinen 3.6.2018 16:46\nOsallistuisiko Jeesus Pride -marsseille, antaisi rahaa sukupuolen vaihtohoitoihin, auttaisi mieheksi tuunattua naista synnyttämään lapsia? En tiedä mutta pohdinpa vaan.\nMika Lamminpää 3.6.2018 16:59\nKuten alussa Antti Nylénä siteerasin, Jeesus ei tehnyt paljon mitään, rukoili vain.\nPekka Roponen 3.6.2018 18:07\nMitään kiistatonta näyttöä Jeesuksen olemassa olostakaan ei ole, turha spekuloida.\nMarkku Turpeinen 3.6.2018 20:45 Vastaus kommenttiin #3\nPekka: Myöskään kiistatonta näyttöä siitä ettei häntä ollut olemassa ei ole. Eli sinä ja minä uskomme mihin uskomme emmekä saa koskaan kiistatonta näyttöä uskomuksellemme.\nPekka Roponen 3.6.2018 21:59 Vastaus kommenttiin #10\nYleensä kait lähdetään siitä, jotta jos väitetyn historiallisen henkilön olemassa olosta ei löydy näyttöä, kuten Jeesuksen tapauksessa asia on, ei kyseisen henkilön katsota olleen olemassa.\nOliko Väinämöinen olemassa?\nMika Lamminpää 3.6.2018 22:05 Vastaus kommenttiin #10\nKyllä tiedeyhteisö pitää Jeesus Nasaretilaisen elämää historiallisena tapahtumana. Hän on kotoisin Nasaretista, otti vastaan Johanneksen kasteen, opetti Galilean kyläyhteisössä vertauksin ja paransi aikalaisten mielestä sairauksia. Hän matkusti viettämään pääsiäisjuhlaa Jerusalemiin. Pontius Pilatus tuomitsi hänet kuolemaan ja hänet ristiinnaulittiin todennäköisesti vuonna 30 jKr. (Hänet siis tappoivat roomalaiset, eivät juutalaiset, niin kuin natsit väittivät. Mutta väittiväthän natsit olevansa arjalaisiakin ja katsoivat edustavansa ylempää rotua, jolla oli oikeus tappaa juutalaisia, homoja ja jopa mustalaisia, jotka oikeasti olivat arjalaista syntyperää.) Näkemys Jeesuksen historiallisuudesta selittää parhaiten olemassa olevan kirjallisen todistusaineiston sekä varhaisen kristillisyyden synnyn.\nEsa-Jussi Salminen 3.6.2018 18:46\nJeesus käveli jatkuvasti, kuljeskeli erämaassa todella pitkiä matkoja. Hän ruokki ja juotti ihmisiä, vietti paljon aikaa ihmisten seurassa, otti valtavasti ihmisiä vastaan, opetti ja puhui, kaatoi rahanvaihtajien pöydät jne.\nHän myös rukoili, mutta mitään tuntiaikataulua hänen ajankäytöstään ei tietääkseni ole, joten tuo Vilenin käsitys on hänen omaa tulkintaansa. Minä sanoisin, että rukoili ja otti vastaan ihmisiä yhtä mieluusti. Ja tämä siis julkisen toiminnan aikana. Mitä sitä ennen teki, on taas toinen juttu.\nMika Lamminpää 3.6.2018 22:37\nKuka Vilen? Tarkoitatko Nyléniä, jota alussa siteerasin? Joo, totta kai se on hänen oma näkemyksensä. Sellaisia esseisteillä on tapana esittää.\nJuha Hämäläinen 3.6.2018 19:09\nNykynuoriso on varustettu kummallisella kyvyllä tulkita asioita, joihin he eivät ole otsikkotasoa enempää itse tutustuneet.\nJeesuksen opetukset Raamatun kirjoitusten mukaan olivat hyvin vähän tulkintaa vaativia. Toki tulkintatarvetta syntyy, jollei oma mukavuudenhalu pysty taipumaan hänen opetuksiinsa.\nJeesus hyvin selkeästi tuomitsi tappamisen ja väkivallan. Tämä kattoi myös itsepuolustuksen. Luuleeko Lämminpää, että syntymättömien lasten vapaa tappaminen olisi ollut Jeesukselle hyväksyttävä asia?\nVain paksupäiselle vapaan abortin puolustajalle on selvää, ettei jo kehittävällä lapsella ole oikeutta elämään, koska tämän kantoteline kokee lapsensa olevan hänelle rasite, niin suuri vihollinen, että lapsi tapettava.\nTämän peruste on, että naisella on oikeus päättää kehostaan. Paksupäinen abortin puolustaja näkee, että lapsi on samaa kehoa kuin äitinsä ja siksi äiti tekee ilmeisesti itsemurhan eikä eutanasiasta kyse, vai miten tämä logiikka menee?\nPekka Roponen 3.6.2018 19:35\nPitääkö joku hedelmöittynyttä munasolua ihmisenä? Tuskin, joten siitä tulee jossakin vaiheessa ihminen. Rajaa on mahdotonta vetää muuten, kuin todeta, että vastasynytynyt on ihminen, koska johonkin se raja pitää vetää.\nNäin ollen sikiö ei ole ihminen.\nMarkku Marttila 3.6.2018 19:42\nRoposen esittämä kanta on yksi yhteen 1:1 sama stalinistis-hitleriläisen ihmiskäsityksen kanssa. Uuniin vaan ja pökkyä pesään.\nPekka Roponen 3.6.2018 20:05 Vastaus kommenttiin #7\nStalinin aikana abortti NL:ssa muuten kiellettiin, samoin satelliittivaltioissa.\nMarkku Marttila 3.6.2018 20:12 Vastaus kommenttiin #8\nSehän todistaa vain sen, että olet noita "humanisti"-veikkosia (Aatu & Josef) vielä kovempi kaveri elävien ihmisolentojen potentiaalisena tuhoajana.\nVernichtung ueber Alles, immer fertig.\nRisto Laine 3.6.2018 22:08 Vastaus kommenttiin #8\n"Stalinin aikana abortti NL:ssa muuten kiellettiin, samoin satelliittivaltioissa."\nSamassa yhteydessä, minkä Bolseviikit kaiken kattavan vapauden nimissä salliessa kaikki suhteet, Stalin kielsi ne. Bolseviikien aikana sait vedellä vaikka rusakkoa, äitiäsi, naapruin poikaa tai siskoasi, ei haittaa ko se oli "Niin edistyksellistä".\nRisto Koivula 5.6.2018 00:50 Vastaus kommenttiin #8\nAi milloin ja missä?\nKoska se sitten uudestaan sallittiin, ja vapautettiin?\nKappas vaan, olet oikessa: 1936 kiellettiin (samaan aikaan kuin "aktiiviset" homosuhteetkin) ja 1955 vapautettin uudelleen.\n" ... Abortion was forbidden in prerevolutionary Russia. After the establishment of Soviet power, in view of the economic ruin of the country and the precarious material circumstances of the population, the government made abortion legal on November 18, 1920. As a result, the mortality rate from abortions fell from 4 percent to 0.28 percent. On June 27, 1936, a decree of the Central Executive Committee and the Council of People’s Commissars of the USSR was published, titled “On the prohibition of abortions, the increase of material aid to prospective mothers, the establishment of government support for large families, the expansion of maternity homes, child-care centers, and nurseries, the strengthening of criminal penalties for nonpayment of alimony, and several changes in the laws on divorce,” which allowed abortions to be performed only for medical reasons. The number of abortions in the country in 1937 as compared with 1935 fell by a factor of more than three, but in subsequent years the number of abortions began to rise again, mainly as a result of nonhospital abortions, which accounted for 80 to 90 percent of the total.Taking into account the higher cultural level of the population, the relatively high birthrate, and the natural growth of the popu- lation, Presidium of the Supreme Soviet of the USSR published a decree on Novem- ber 23, 1955, entitled “On the annulment of the prohibition against abortions” which allowed women to make their own conscious choice on the question of parenthood. ... "\nMarkku Marttila 3.6.2018 21:41\nAloitukseen "What Would Jesus Do?" liittyen voi suurella varmuudella sanoa, että Jeesus ei hyväksyisi sen enempää aborttia kuin eutanasiaa tai muutakaan murhanluonteista aktia.\nJeesuksen opetukset ja niiden seuraaminen ovat jokaisen yksilöihmisen omantunnon kysymyksiä. Niihin itsekukin vastaa ja on vastuullinen itse henkilökohtaisesti.\nMaallista regimenttiä ja arvovaltaa edustavalla Lääkäriliitolla on sikiö/ihminen -aiheesta joitakin kannanottoja, joille kuuluu antaa oma arvonsa. https://www.laakariliitto.fi/edunvalvonta-tyoelama...\n* Lääkärillä on erityinen velvollisuus edistää syntymättömän oikeuksia ja mahdollisuuksia tasapainoiseen kehittymiseen.\n* Tärkein oikeuksista on oikeus elämään ja se on myös äitinsä kohtuun kiinnittyneen alkion perusoikeus.\n* Syntymättömän hyväksi tarkoitettuja tutkimuksia ja hoitoja on oltava helposti saatavilla.\n"Syntymättömän hyväksi tarkoitettuihin tutkimuksiin ja hoitoihin" ei voitane kohtuudella sisällyttää sikiön harkittua tappamista; siis murhaamista.\nMika Lamminpää 3.6.2018 22:19\nKuten tavallista, tätäkin keskustelua käyvät vain miehet, joita abortti ei suoranaisesti koske. Mutta Jeesuksen opetuksen kovin vaatimus on vihamiesten rakastaminen ja vainoojien puolesta rukoileminen. Tällaista opetusta ei löydy antiikin kirjallisuudesta, heprealaisesta Raamatusta tai varhaisilta kristityiltä. Vihamiehen rakastaminen kuuluu siten historian Jeesuksen opetukseen. Aikalaisten silmissä poikkeuksellista oli myös Jeesuksen kyky parantaa sairaita tai hänen tapansa aterioida kaikenlaisten ihmisten kanssa. Erityisesti varhaiset kristityt muistelivat Jeesuksen viimeistä ateriaa opetuslastensa kanssa.\nRisto Laine 3.6.2018 23:04\n"Kuten tavallista, tätäkin keskustelua käyvät vain miehet, joita abortti ei suoranaisesti koske."\nAinakin itseäni koskee aika lailla välillä, itse olisin halunnut isäksi.\nMika Lamminpää 4.6.2018 18:32 Vastaus kommenttiin #22\nKeijo Räävi 3.6.2018 22:42\nJeesus olisi antanut kaikkien kukkien kukkia.\nMika Lamminpää 3.6.2018 22:45\n"Se joka on synnitön, heittäköön ensimmäisen kiven." Jotain sellaista minäkin olen omalla tavallani yrittänyt sanoa.\npetteri ritala 4.6.2018 07:36\nMä ainakin olen monta vuotta odotellut tuota jeseä, monessä sähkötolpassa on lukenut jo vuosikausia, että jeesus tulee kohta.\nKuinka perkeeleen pitkä aika se kohta on, kun on jo monta vuosikymmentä kulunut, olisi hauska kysellä kaverilta, että kuis kulkee.\nMarkku Turpeinen 4.6.2018 12:17\nKuinka pitkä aika on "kohta"? Vaimoni huutaa minua syömään ja vastasin hänelle että kohta. Se taitaa olla siihen saakka kunnes saan tämän jutun kirjoitettua.\nMikähän se mahtaa olla Petterin odottaman jesen "kohta"? Sehän voi olla vaikka tuhat vuotta. Nää meidän "kohta" arviot ovat kuitenkin vaan meidän itsemme sopimia. Ja niissäkin taitaa olla vaihteluväli semmoinen, ettei ole syytä jäädä oottelemaan. Nyt kuitenkin minun kohta täyttyi.\nPekka Toivonen 4.6.2018 15:16\nJeesuksen oma lupaus oli, että hän tulee takaisin maan päälle ennen kun silloinen sukupolvi katoaa. ( Matt.24:34)\nAlkukristillisyydelle oli ominaista kiihkeä Jeesuksen pikaisen paluun odotus tämän lupauksen mukaisesti. Kun näin ei tapahtunutkaan alkoi sananselityksen ja tulkintojen aikakausi, mikä jatkuu edelleen.\nRisto Koivula 5.6.2018 00:35\nKai hän pistäisi kikkelin solmuun...\nMika Lamminpää 5.6.2018 12:09\n"Ja he sanoivat: neitseestä syntynyt, ja ajatella, se meni läpi. Ole siunattu, avioton äiti." (Eeva Kilpi)


Jupen keittiössä: Tomaattinen katkarapu-papupata\n300 g suuria ja kuorittuja katkarapuja\n1 tl pimentonia eli savuista paprikajauhetta\n400 g (purkki) kokonaisia tomaatteja\n400 g purkki valkopapuja\nLämmitä paistinpannu keskilämmöllä. Lisää pannulle oliiviöljyä, paprikajauhe ja katkaravut. Sekoita hyvin ja paista parin minuutin ajan. Lisää sitten pannulle valkosipuli ja sekoita nopeasti. Nosta seos sivuun erilliseen astiaan odottamaan.\nLisää pannulle reilusti oliiviöljyä, chili ja laakerinlehdet. Sekoita ja lisää pannulle tomaatit. Anna kiehua kunnes suurin osa nesteestä on höyrystynyt pois eli muutaman minuutin ajan. Lisää sitten sekaan tomaattipyree ja anna kiehua parin minuutin ajan.\nLisää pannulle pavut ja kanaliemi. Anna kiehua hiljalleen kunnes ruoka muistuttaa enemmän muhennosta. Lisää sitten sekaan katkaravut ja persilja. Viimeistele ripottelemalla pinnalle oliiviöljyä. Tarjoile heti esim. täysjyväriisin kera.\nLähettänyt Juha-Pekka Konttinen klo 20.24


huhtikuu 2021 - FamilyBusiness.fi\nYritysten keskeinen kilpailukyvyn tae on hyvä sopimusriskien hallinta. Pahimmillaan kiireessä unohtunut tai huonosti muotoiltu sopimus kaataa koko liiketoiminnan ja johtaa konkurssiin. Kun hektinen työ vie mukanaan, ei yrittäjä itse välttämättä tunnista kaikkia riskejä eikä ehdi paneutua kaikkiin sopijakumppanin tarjoamiin sopimusehtoihin ja velvoittaviin pykäliin. Yritysten välisiin sopimuksiin erikoistunut juristi kehottaa tarkastelemaan säännöllisesti kaikkia yritykselle kriittisiä sopimuksia…\nKiinnostaisiko sinua rahapelialan yrittäjyys tai jopa ihkaoman nettikasinon perustaminen? Jos tällainen toiminta kiinnostaa, et ole ajatustesi kanssa todellakaan yksin, sillä juuri Internetin rahapelimarkkinoilta löytyy pitkät litanjat sinivalkoista väriä niin tietotaidon ja osaamisen, kuin myös yrittäjyydenkin näkökulmista. Suomesta löytyykin jo joitakin todellisia menestystarinoita rahapelaamisen alalta, joista tunnetuin esimerkki lienee itse Jasper Pääkkösen omistaman iGamen myynti maailmanlaajuisesti…


Koronavirus pisti myös koillissavolaiset kotiarestiin – liikkumista rajoitetaan, koulut ja harrasteet kiinni - Koillis-Savo\nKoronavirus pisti myös koillissavolaiset kotiarestiin – liikkumista rajoitetaan, koulut ja harrasteet kiinni\nKuopion kaupunki sulki lauantaina sisäliikuntapaikat koronaviruksen takia.\nKoillis-Savon kouluista Kaavi ja Tuusniemi tekivät päätöksen etäopiskelusta maanantaina jo ennen hallituksen ilmoitusta.\n– Tiedossamme ei ole varmistuneita altistumisia koronavirukselle, mutta haluamme ryhtyä riittäviin varotoimiin ajoissa, sanoi Kaavin koulun rehtori Teemu Laasanen maanantaisessa tiedotteessa.\nIhmisten kohtaamisia rajoitetaan. Yli kymmenen henkilön julkiset kokoontumiset kielletään ja kaikkia suositellaan välttämään tarpeetonta oleilua yleisillä paikoilla.\nKuopion kaupunki sulki jo lauantaina 14.3. kaikki kaupungin sisäliikuntapaikat, ja tässä yhteydessä menivät kiinni myös Nilsiän Tahko Spa ja Juankosken Iivolan palvelukeskuksen allas.\nKuopion kaupungin asukastuvat, muun muassa Nilsiän Leivontupa, ja päivätoimintakeskukset kuten Juankosken Hevoshaan päivätoimintakeskus, on suljettu 17.4. asti.\nKaikki matkustaja- ja henkilöliikenne Suomeen keskeytetään lukuun ottamatta Suomen kansalaisten ja Suomessa asuvien henkilöiden paluuta. Myös valtakunnan sisäistä liikennettä vähennetään.\nHallituksen ohjeistuksen mukaan Suomen kansalaisten ja Suomessa asuvien henkilöiden ei pidä matkustaa ulkomaille, ja suomalaisille matkailijoille suositellaan välitöntä paluuta Suomeen.\nKuopion kaupunki on perustanut koronavirustilannetta koordinoivan ryhmän, joka kokoontuu säännöllisesti. Kaupunki ohjeisti jo torstaina 12.3. työntekijöitään jäämään etätöihin mikäli mahdollista ja välttämään kättelyä.\nKaavin kunta on sulkenut koulut, nuorisotalon, liikuntapaikat ja kirjaston. Kunnan kokoustilat ja keskuskeittiön lounastarjoilu palvelukeskuksen ruokasalissa on suljettu toistaiseksi. Yleisötapahtumat perutaan ja kunnan asiakaspalvelu toimii vain puhelimen tai sähköpostin välityksellä. Myös työtoimintakeskus Kehrä sekä kaikki kerhot on suljettu toistaiseksi.\nTuusniemen kunta on sulkenut kunnan tiloja, muun muassa nuoriso- ja järjestötila Päätalon sekä koulutilat, mukaan lukien kuntosalin. Tapahtumien peruuttamisen lisäksi päättänyt jatkaa kesätyöharjoittelun jatkoaikaa. Kelan käynnit Tuusniemen sosiaalitoimistossa on peruttu.\nLue lisää aiheesta 19.3. Koillis-Savosta!\n20.3.2020 klo 08:42 Minna-Liisa Mathalt\nEdellinen Aika asettua aloilleen – Hallikaiset siirtyivät pyörien päältä asumaan entiseen viinitietokeskukseen\nSeuraava Koillis-Savo tehdään etänä koronan vuoksi. Lähetä toimitukseen kuvia koronakaranteenista ja vinkkejä kivaan tekemiseen.


Harrastajalle – SCL\nCheerleading on mukaansatempaava joukkuelaji, joka sopii jokaiselle. Näin aloitat -sivulta löydät tietoa lajin harrastamisen aloittamisesta. Olethan harrastamiseen liittyvissä kysymyksissä suoraan yhteydessä omaan / lähimpään jäsenseuraan. Löydät lähimmän seurasi Jäsenseurat-sivulta.\nUusi kausi käynnistyy elokuussa 2022, jolloin on paras hetki innostua cheeristä! Seuroissa käynnistyy silloin alkeisryhmiä eri ikäisille harrastajille. Jokaiselle löytyy sopiva ryhmä ikään, sukupuoleen ja taitotasoon katsomatta. Kysy lisää lähimmästä seurastasi.\nKilpailutoimintaan osallistuva harrastaja tarvitsee kilpailutoiminnan kattavan lisenssin joka hankitaan osoitteesta www.suomisport.fi. Lisätietoa lisensseistä ja ohjeet lisenssin ostoon löytyvät lisenssit-sivulta.\nKilpailutoiminnan kattavan lisenssin haltija vaihtessa seuraa kuluvan lisenssikauden aikana, hänestä tulee tehdä seurasiirto. Lisätietoa seurasiirroista löytyy seurasiirrot-sivulta.\nSuomisport-mobiilisovellus on saatavilla Android- ja iOS-laitteille. Voit ostaa lisenssin itsellesi tai lapsellesi ja hallita olemassa olevia lisenssitietoja sovelluksessa. Suomisport-sovellus toimii myös offline-tilassa ensimmäisen kirjautumisen jälkeen. Windows-versiota sovelluksesta ei julkaista.


Mysteerit kätkökorissa - Geocache.fi\nViesti Kirjoittaja Geojusu » Ma 15.10.2018 19:57\nUsein kun kaverin kanssa lähdetään kätköilemään niin toinen tekee korin, jonka sitten jakaa toiselle. Tässä jaetussa korissa ratkaistut mysteerit näkyvät kartalla boguspisteissään. Onkohan siinä mitään ideaa, että ratkaistut mysteerit näkyisivät jaetussa korissakin oikeilla paikoillaan?\nEi tämä nyt niin iso ongelma ole mutta joskus kun on enemmän myssejä tullut ratkottua niin ylimääräisiä naputteluja siitä seuraa toiselle.\nViesti Kirjoittaja geocache.fi » Ti 16.10.2018 3:31\nGeojusu kirjoitti: Usein kun kaverin kanssa lähdetään kätköilemään niin toinen tekee korin, jonka sitten jakaa toiselle. Tässä jaetussa korissa ratkaistut mysteerit näkyvät kartalla boguspisteissään. Onkohan siinä mitään ideaa, että ratkaistut mysteerit näkyisivät jaetussa korissakin oikeilla paikoillaan?\nLyhyt vastaus: on kyllä ideaa mutta ei periaatteiden valossa ole toteutettavissa.\nSitten se pidempi selitys ja mietelmät.\nYksi Geocache.fi:n perusperiaate on se, ettei koskaan, mitenkään, millään tavalla käyttäjän omia merkintojä/koordinaatteja jaeta toiselle käyttäjälle. Tämä periaate varmistaa myös sen, ettei tiedot vahingossakaan voi päätyä toiselle käyttäjälle. Kun koodiin ei ole kirjoitettu mitään ominaisuutta, minkä kautta tietoja edes luvallisesti voisi toiselle käyttäjälle päätyä, ei kyseinen ominaisuus voi myöskään toimia virheellisesti.\nJaettu korikaan ei sisällä mitään käyttäjän omia tietoja vaan toiselle käyttäjälle jaetaan vain korissa olevat kätköt. Niiden tarkemmat tiedot ja mahdolliset korjatut koordinaatit jne. taasen tulee kätkön tiedoista sekä korin vastaanottaneen käyttäjän omista tietosta.\nEn kuitenkaan sittenkään poissulje sitä vaihtoehtoa, että joskus vielä tulisi mahdollisuus toiselle koordinaatit helpommin välittää, en kuitenkaan sitä myöskään uskalla luvata (vaatii työtäkin todennäköisesti taas yllättävän paljon). Tässä toki olisi näppärä ja helppo ratkaisu tehdä niin, että toinen käyttäjä saisi mahdollisuuden hakea korin kätköihin koordinaatit toiselta käyttäjältä. Mutta ei, tämä on täysin poissuljettu ratkaisu - pääsyä toisen käyttäjän tietoihin en koodiin toteuta.\nNiinpä tähän täytyisi rakentaa joku raskaampi toteutustapa ja sellainen, missä tiedot pitää erikseen toiselle tarjota.\nKarvalakkiversio olisi mahdollisuus ladata koordinaatit tekstitiedostona, jonka sisällön voisi tutkia ja sitten lähettää vaikka sähköpostilla toiselle käyttäjälle. Sitten olisi uusi ominaisuus millä käyttäjä voisi tekstitiedostolla syöttää omia tietoja. Tätä tosin aivoni vastustavat kun muistavat ajan, jolloin ulkomaanlöydöt syötettiin GPX -tiedostona, ja käyttäjät keksivät kaikkea mielenkiintoista ominaisuuden käyttämiseksi. No, tosin tekstitiedosto on helpompi parsia ja tämä toisaalta olisi joustavampi tapa säätää välitettäviä tietoja.\nToinen vaihtoehto olisi tehdä lisää tietokantaa, mihin käyttäjä voi tiedot lähettää luovuttaen tietojen omistajuuden tietylle käyttäjälle, ne siis merkittäisiin toisen käyttäjän tunnisteella. Tällöin perusehto siitä, että käyttäjä pääsee vain omiin tietoihin, säilyisi. Tässä en (vielä) ole keksinyt mitään riskiä kunhan on tarpeeksi varmisteluja että tietää, ymmärtää ja hyväksyy että tiedot annetaan toiselle käyttäjälle.\nNäihin toki sitten täytyisi tehdä kaikki logiikka siltä osin, että käyttäjällä onkin jo tallennettu omat koordinaatit. En halua kätkön alkuperäisten ja käyttäjän omien koordinaattien lisäksi tuoda vielä käyttäjän toiselta käyttäjältä saamia koordinaatteja näiden rinnalle\nMutta... tämä kaikki mietintä on vasta ajatusvirran tyhjentämistä tähän ketjuun. Tässä on se pohja mikä siirtyy päänuppiin ja siellä alkaa se ainoa aivosolu törmäilemään seiniin miettiessään, mitä ongelmia ja riskejä asiassa on, miten toteutus tapahtuisi, minkälaiset käyttöliittymät ja paljon, paljon muuta. Niin, vasta ajatuksen asteella olevia ideoita ei toki pitäisi koskaan julkaista... mutta jälleen tein niin.\nViesti Kirjoittaja MickieWalker » Ti 16.10.2018 17:01\nViesti Kirjoittaja Geojusu » Ke 17.10.2018 18:27\nKiitos Haksulle tyhjentävästä vastauksesta. Kuten kirjoitin, ei tämä ole mikään iso ongelma.\nKiitos myös MickieWalkerille hyvästä vinkistä.\nViesti Kirjoittaja geocache.fi » To 01.11.2018 16:54\nJoskus periaatteita täytyy tarkastaa jos käy selväksi, että ne estävät jonkun asian minkä käyttäjät kokevat tarpeelliseksi Niinpä kätkökorihärveli päivittyi juuri uuteen versioon.\nTeknisestä toteuksesta sen verran että käytössä on uusi tietokantataulu, minne jakohetkellä tallentuu waypoint-koordinaatti -data ja omistajaksi merkitään käyttäjä jolle kori on jaettu. Näin data on täysin erillään kaikesta muusta eikä mitään mahdollisia aukkoja voi olla käyttäjän omien merkintöjen ja jaettujen koordinaattien välillä.\nUudessa kordissa on jakovaiheessa on mukana (mahdollisimman huomaavasti selitetty) vaihtoehto "Jaa myös koordinaatit (tämänhetkiset)". Tällä siis saa senhetkiset omat koordinaatit jaettua toiselle käyttäjälle. Koordinaatit eivät siis jakohetken jälkeen päivity toiselle käyttäjälle jotta tietää varmasti, mitä on jakanut eikä muutokset sitten valu huomaamatta toiselle.\nKoordinaattien vastaanottajalle näkyy korisivulla tieto "Sinulle on tarjolla koordinaatteja!" josta pääsee oheisen mallikuvan mukaiseen käsittelyyn:\nMalli jaetuista koordinaateista\nkorimalli.png (20.14 KiB) Katsottu 3235 kertaa\nMikäli kätköön on jo omat koordinaatit ne voi joko korvata vastaanotetuilla taikka hylätä vastaanotetut. Ellei omia koordinaatteja ole voi vastaanotetut koordinaatit tallentaa taikka hylätä ne. Jos sekä vastaanotetut että omat koordinaatit ovat samat näkyy "Ei muutosta" -tieto.\nVaroitus! Vaikka kaikki pitäisi olla toimivaa niin halutessaan voi nyt aluksi kopioida tuon koordinaattien hyväksyntäsivun tekstisisällön ja pistää talteen tekstitiedostoon. Näin on jonkinlainen hätäkopio jos meneekin jokin pieleen...\nSinänsä toki vaikea sanoa mikä voisi mennä pieleen, sen verran tarkkaan ja hartaasti olen koittanut tämän ominaisuuden testailla. Mutta voisihan joku aivan odottamaton yllätys tulla ja sellaisetkin koordinaatit korvautua mitkä ei pitänyt.\nMikään odottamatonkaan ei pysty jakamaan virheellisesti taikka liikaa koordinaatteja. Ellei niitä jaa, ei niitä vahingossakaan jaeta. Jos jakaa niin ainoastaan korin sisältämien kätköjen koordinaatit jaetaan.\nViesti Kirjoittaja Geojusu » To 01.11.2018 19:02\nNo voi hyvät hyssykät, eihän täällä tarvi kuin miettiä ääneen niin Haksun taikasormet jo loihtivat unelmat todeksi.\nIso kiitos Sinulle Haksu !


Jos elokuvia olisi uskominen, on tietokoneiden ääniohjaus jo täysin arkipäiväinen juttu. Tietokoneet ovat elokuvissa ymmärtäneet puhekäskyjä ja jutelleet itsekin niitä näitä jo vuosikymmenet.\nTotuus on ikävä kyllä tässäkin asiassa toisenlainen. Tietokoneiden ääniohjausta on toki kehitetty jo kauan, mutta todellisuudessa sataprosenttisesti toimivia tietokoneiden äänentunnistusjärjestelmiä ei vieläkään ole olemassa.\nRealistisuudesta on tietysti elokuvissa pakko tinkiä, sillä olisihan se aika noloa, jos elokuvassakin jouduttaisiin puolentusinaa kertaa toistamaan ’Avaa salainen tiedosto’, ennen kuin kone ymmärtää mitä päähenkilö oikein haluaa.\nPhilips Free Speech Viva -puheentunnistuspaketin tekee erikoiseksi ja kiinnostavaksi se, että se on edelleenkin ainoa kuluttajamyynnissä oleva puheentunnistusohjelma, joka hallitsee myös Suomen kielen.\nEnglannin kielellä toimivia puheentunnistusohjelmia on tarjolla runsaasti, mutta suomalaisen suussa englanti ääntyy kuitenkin väistämättä hieman erilailla kuin kanta-astujalla. Käytännössä englanninkielisen puheentunnistuksen käyttö on ollut suomalaiselle melkoisen mahdotonta ennen Free Speechiä.\nFree Speech -ohjelman asennus sujuu muuten normaaliin tyyliin, mutta varsinaisen ohjelman asennuksen jälkeen joutui tekemään todella töitäkin. Ohjelma nimittäin oppii tunnistamaan käyttäjänsä äänen vain sitkeän koulutuksen avulla.\nFree Speechille luetaan asennuksen ja mikrofonin asetusten säätämisen jälkeen melkoinen joukko tekstejä, joista ohjelma oppii tunnistamaan käyttäjän puhetavan.\nVartinkin ääneenlukurupeama tuntuu melkoisen pitkältä, mutta ohjelman tekemä puheentunnistus paranee selvästi, kun koulutusta lisätään.\nPuheentunnistuksen kokeilussa tehdäänkin usein se virhe, että rynnätään suoraan käyttämään ohjelmaa ilman ohjelman kunnon koulimista. Sitten ohjelma helposti hylätään heikosti toimivana muutaman kokeilun jälkeen.\nToimiva puheentunnistus vaatii väistämättä edelleen sitkeyttä ja työtä. Kokeneemmat puheentunnistuksen käyttäjät suosittelevatkin kaikkien ohjelmassa valmiina olevien harjoitustehtävien suorittamista, jolloin puhetta joutuu pajattamaan tietokoneelleen jopa tuntikausia.\nTunnistustulokset ovat harjoittelun määrän myötä vaihtelevia. Free Speechin avulla pystyy ohjaamaan koko Windowsin toimintaa, avaamaan ja sulkemaan ohjelmia, sanelemaan sähköposteja ja pitempiäkin tekstejä tekstinkäsittelyohjelmaan.\nOhjelman käyttämiä komentoja joutuu aivan aluksi melkoisesti opettelemaan. Onneksi työpöydälle saa helposti esille kaikki ohjelman käyttämät komennot sisältävät opasteen.\nEsimerkiksi mikkiin lausuttu komento ’Avaa WordPad’ avaa ohjelman ja ’Sulje’-komento panee sen taas kiinni.\nTietokoneelle jutteleminen ei oikein istu avokonttoriin. Muille aiheutuvan häiriön lisäksi ohjelman jouhea toiminta häiriintyy väistämättä, jos välillä erehtyy huutelemaan muille kuin koneelle tarkoitettuja kommentteja.\nFree Speechin käyttökokemukset ovat olleet hyvin vaihtelevia. Välillä homma toimii kuin unelma, kun taas välillä ei mikään suju. Mikki on hyvä pitää aina samassa asennossa ja äänenkäyttöä on pakko todella tarkkailla.\nKoneen prosessoriteholla, ympäristön melutasolla ja käytetyn mikrofonin laadulla on kaikilla merkitystä puheentunnistuksen onnistumisessa.\nOhjelman ohjetiedoston mukaan minimilaitevaatimus on 233 megahertsin pentium, mutta alle 500 megahertsin koneella asiaa ei kannata edes kokeilla. Muistiakin on hyvä olla ainakin 192 megatavua, sillä FreeSpeech on melkoinen muistisyöppö.\nOhjelmapaketin mukana tuleva mikrofoni riittää hyvin ohjelman käyttöön, mutta tavallisilla konepakettien mukana tulevilla lelumikrofoneilla homma ei välttämättä toimi lainkaan. Philipsin oman sankamikrofonin saa aina samaan asentoon ja samalle etäisyydelle suusta, mikä parantaa selvästi onnistumisen mahdollisuuksia.\nPhilips Free Speech -paketti sisätää varsinaisen ohjelman lisäksi myös laadukkaan oloisen kuuloke-mikrofoniyhdistelmän. Pakettia myydään myös vielä hienomman SpeechMike -mikrofoniyhdistelmän kanssa.\nOhjelmaa saa myös uutena ainakin Konttorityö-nimisestä helsinkiläisyrityksestä. Hintaa paketille kertyy hieman yli 130 euroa kuulokemikrofonin kanssa ja 199 euroa SpeechMike -mikrofonilla varustettuna. Lisätietoa on osoitteessa http://www.konttorityo.fi/freespeechviva/


NAO-robotti astmalääkkeen inhalaatiotekniikan ja PEF-puhallustekniikan ohjauksen tukena lastentautien poliklinikalla\nTalvio, Asta; Tainio, Sara (2018)\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli selvittää, miten NAO-robottia voidaan hyödyntää lasten astmalääkkeen inhalaatiotekniikan ja PEF-puhallustekniikan ohjauksen tukena lastentautien poliklinikalla. Tavoitteena oli tuottaa alustavaa tietoa siitä, miten NAO-robottia voidaan käyttää apuna lastentautien poliklinikalla lasten potilasohjauksessa astmalääkkeen inhalaatiotekniikkaa ja PEF-puhallustekniikkaa opetettaessa.\nTutkimus oli osin kvantitatiivinen ja osin kvalitatiivinen. Tutkimusaineisto kerättiin puolistrukturoitujen kysely-/havainnointilomakkeiden avulla. Kysely-/havainnointilomakkeiden avulla selvitettiin, miten NAO-robotin lapsille antama potilasohjaus toteutui sekä mitä mieltä tutkimukseen osallistuneet sairaanhoitajat, lapset ja heidän vanhempansa olivat NAO-robotista ja sen antamasta ohjauksesta. Tutkimukseen osallistui erään eteläsuomalaisen sairaalan lastentautienpoliklinikan sairaanhoitajat sekä 17 lasta ja 16 vanhempaa. Lapset olivat 6–12-vuotiaita ja osalla heistä oli lääkärin diagnosoima astma ja osalla kokeiltiin astmalääkityksen toimivuutta. Aineistoa analysoitiin tilastollisesti ja sisällönanalyysilla.\nTulosten mukaan NAO-robotin toteuttama ohjaus onnistui pääosin hyvin ja lapset hyötyivät ohjauksesta. Lapset keskittyivät NAO-robotin antamaan ohjaukseen tarkkaavaisesti ja osasivat toimia annettujen ohjeiden mukaan kohtalaisen hyvin. Vaikka tutkimustulokset olivat pääsääntöisesti myönteisiä, sairaanhoitajat olivat sitä mieltä, että robotiikan täytyy kehittyä vielä paljon, ennen kuin sitä voidaan todella hyödyntää hoitotyössä lastentautien poliklinikalla. Tässä tutkimuksessa NAO-robotin testauksesta saadut tulokset olivat rohkaisevia. NAO-robotilla toteutetusta potilasohjauksesta ja sen vaikuttavuudesta tulisi saada enemmän tietoa, joten sitä tulisi edelleen testata erilaisilla lapsipotilasryhmillä ja riittävän suurilla otoksilla.


Kolmekybäsenä pitää olla huippukunnossa - pik(k)uliten\nOn asioita, joita en tekisi, jollei mulla olisi lapsia. Yksi niistä on pulkkakauppojen läpikäyminen uudestaan ja uudestaan. Pulkkakelit ovat parhaimmillaan, mutta pulkat ovat mystisesti kadonneet niin kaupoista, kuin varastostammekin.\nViime vuonna emme päässeet pulkkamäkeen, sillä yksinkertaisesti lunta ei ollut lainkaan. Sitä edeltävänä talvena lähimäki muuttui houkuttelevaksi yhdessä silmänräpäyksessä. Meillä ei ollut silloin aikaa mennä mäkeen, eikä seuraavanakaan päivänä. Kun olimme aikeissa korkata talven pulkkailut yhdessä, mäestä oli tullut lähinnä luistinrata. Lapset tosin ehtivät käydä siellä siinä välissä kerran stigailemassa. Kotiin palasi vain yksi ehjä Stiga sen reissun jälkeen.\nMeillä on ollut pulkkia (paino aikamuodolla). Sininen ja punainen. Koskapa emme ole käyttäneet niitä aikoihin, en osaa sanoa missä vaiheessa ne ovat kadonneet talomme varastosta. Toki pulkat ovat kierrätystavaraa. Ymmärrän hyvin, että lapsi nappaa valikoimista pulkan, jonka muistelee kuuluvan juuri hänelle. Hyvä vaan, että pulkille on ollut käyttöä.\nEipä menetys olisikaan keljuttanut niin paljoa, jos olisin saanut lähietolasta saman tien uuden, kun lumipeitto kääri Helsingin valkoiseen huomaansa. Mutta kun niitä mokomia ei tuntunut löytyvän yhtään mistään. Lähimmät paikat olivat Lahden tietämillä. Tai kyllähän jossain autotarvikekaupassa niitä olisi ollut hyllyssä, mutta lähde nyt julkisilla jonnekin Vantaan perukoille motarin varteen. Kahden pulkan takia, korona-aikaan. Onneksi meillä oli sentään liukureita, joilla lapset pärjäsivät koulun liikuntatunnit.\nLaskin samaista mäkeä ensimmäisen kerran talvella 1982/83. Vanha kouluni pilkistää kuvan yläreunassa.\nSain maanantaina Hakiksessa asioidessani vinkin, että kauppaan olisi tulossa tiistaina pulkkalasti. Kehottivat soittamaan heti aamusta. Mieskin oli lähtökuopissa valmiina. Kun käsky tulisi, hän olisi valmiina keskeyttämään työpäivänsä tarpomalla lumihangessa sillan taakse kauppaan. Mitäpä sitä ei tekisi pulkkien vuoksi. Himoitsemani talviriemuvälineet eivät olleet kuitenkaan ehtineet toimitukseen. Sain seuraavan mahdollisen päivän pulkille. Se olisi perjantai. Sain kuin sainkin silloin meille kaksi mustaa ahkiota.\nTosiaan, jos meillä ei olisi lapsia, en olisi stressannut pulkista lainkaan. Jos meillä ei ole enää sellaisia, niin sitten ei ole. Bad luck. Ja hei, olisimmeko me edes menneet kaksistaan pulkkamäkeen? Epäilenpä. Kaikki eivät (onneksi) ajattele näin.\nEilen pulkkamäessä oli nuoripari, kenties treffeillä. Puhetavan perusteella arvelisin, että suhde on vielä orastavassa vaiheessa. Mies kertoi naiselle, kuinka "hänen pitäisi nyt kesällä juosta puolimaraton. Kun on lyönyt kaverin kanssa vetoa. Kaveri on juossut paljon, mutta hänelle pitäisi näyttää. Ja pitäähän kolmekybäsenä olla elämänsä huippukunnossa."\nVoi kuinka olisinkaan halunnut liittyä keskusteluun, mutta maltoin itseni. Enhän halunut spoilata treffejä ihanassa talviauringossa. Kolmenkympin tietämillä huippukunto on helpompi saavuttaa, kuin kaksikymmentä vuotta myöhemmin. Mutta myös viisikymppisenä se on edelleen täysin mahdollista. Ja varmasti kuusikymppisenäkin (vaikka siitä en tiedä oikeasti vielä mitään). Miehellä on vielä paljon upeita itsensä voittamisia edessäpäin vuosikausien ajan, vaikka ei sitä kaiffariansa ikinä tuloksissa löisikään.\nKuvissa on ikuinen sininen hetki. Oikeasti sää oli upean kirkas ja pakkanen todella kirpakka.\nTaidan pitää nämä mustat pulkkamäkien kiiturit paremmassa tallessa kuin aikaisemmat, jotta lapset voivat vielä aikuisiksi tullessaankin tukeutua vanhempiensa varastoon, jos ja kun ovat saaneet kutsun pulkkamäkitreffeille. Olisi kurjaa, jos joutuisi kieltäytymään vain siksi, ettei koko kylästä löydy pulkan pulkkaa.\nJa tiedä häntä, vaikka skabailsimme silloin perheenä (tai edes pariskuntana) edelleen, kenen ohjastamana pääsee pulkalla nopeiten mäen alla olevalle kävelytielle törmäämättä puuhun. Kun on kerran päässyt jarruttavista kantapäistä pöllyävän lumipilven makuun...\nTunnisteet: kohtaamisia lasten kanssa talvi