Budapest part III; kulinaristiset ilot - Marian Bistro & Lifestyle\n← Budapest part II\nHarmaa huivilöytö (& arvonnan voittajat) →\nperjantai 26. syyskuun 2014\nBudapest part III; kulinaristiset ilot\nKotona jälleen monta muistoa rikkaampana. Yhtenä Indiedaysin ja Tjäreborgin kampanjan tehtävänämme oli kartoittaa Budapestin kulinaristisia iloja. Ja hei, tehän tiedätte, että rakastan ruokaa. Elän syödäkseni. Reissun kohokohtia on yleensä ravintoloiden valitseminen. Aika usein ennen matkaa käyn läpi potentiaalisia vaihtoehtoja tuolta Tripadvisorista. Tuo mun matkakamuni ja mä oltiin ihan samasta puusta veistetty, mitä tulee näihin ruokailujuttuihinkin. Terveellistä, kevyttä ja välillä vähän repsahduksia ruokailujen suhteen. Matkoilla ei kuitenkaan sovi olla liian tiukkapipoinen ruokailujen suhteen. Innolla maistetaan myös paikallisia herkkuja. Molemmille meille taitaa merkitä aika paljon tuo ravintolan tai kahvilan ulkoasu ja sisustus.\nAloitetaan kuitenkin tuosta hotellimme aamupalasta. Aamupalahan on päivän tärkein ruoka ja täytyy kyllä myöntää, että tuon Parlament hotellin aamupala oli aivan omaa luokkaansa; ei pelkästään croissanttia, voita ja hilloa niin kuin monessa muussa Euroopan kaupunkikohteessa vaan myös iso valikoima kasviksia ja hedelmiä sekä leikkeleitä. Leipävaihtoehtojakin taisi olla viisi. Kahvi ei ollut sitä kitkerää pikakahvia vaan kahviautomaateista sai aina kaikkea cappuccinosta macchiatoon. Aamiashuoneen sisustus hiveli silmää ja ruokien esillepano oli viimeiseen asti mietitty. Vai mitä sanotte?\nAamiaisella selvisimme aika pitkällekin päivään. Toki kävellyt kilometrit kasvattivat nälkää. Varsin kesäinen ja lämmin ilma sai aikaan sen, että nestetasapainosta piti pitää huolta. Sattumoisin molemmat meistä olemme koukuttuneita tuohon Cola zeroon, joten sellaiset kävimme nauttimassa kauniiden näköalojen ympäröimänä Linnavuoren huipulla. Myös tälle ravintolakahvilalle plussaa modernista, mutta äärettömän kauniista sisustuksesta.\nBudapest Terrace (Sikló útca, Linnavuori)\nEnsimmäisenä päivänä molemmat olivat samaa mieltä, että lounaaksi riittää ihan vain täytetty leipä. Käveltyämme kauniilta Linnavuorelta alaspäin kohti Tonavan rantaa tulimme aukiolle, jossa oli pari eri ravintolavaihtoehtoa. Coyote Coffee & Deli on amerikkalaistyylinen ravintola, josta sai niin bageleita, täytettyjä patonkeja, kolmioleipiä, salaattia kuin makeitakin herkkuja.\nCoyote Coffee & Deli (Markovits Iván útca 4)\nKäveltyämme illan suussa Sankarten aukiolta Andrássy utia (Budapestin Champs Élyséés) pitkin kohti Tonavaa jäimme ihastelemaan Oopperataloa. Ja sen takana näkyviä Bollinger-markiiseja. Callas-ravintola ei ole kaunis vain sijainniltaan vaan myös sisustukseltaan. Ruoaksi valitsimme tapas-lautaset (katsopas täältä Karlan postauksesta, mitä tuo lautanen sisälsi). Miljöö, ruoka ja seura. Kaikki olivat kohdillaan.\nCallas (Andrássy ut 20)\nToisen päivän aamuna jälleen nautimme Hotel Parlamentin loistavan aamiaisen, minkä jälkeen suuntasimme ottamaan selvää, mitä Budapestillä on tarjota meille shoppailijoina. Ostoskierrokseen kuuluu olennaisena osana kahvilat ja välipalat. Koska molemmat meistä suosii terveellisiä vaihtoehtoja, niin Váci utcan sivukadulta löytämämme Fruccola Juice Cafe oli kuin taivaaseen olisi astunut; smoothieta, salaatteja, raakaruokakakkuja, myös tavallisia kakkuja sekä lukuisia eri hedelmämehuja oli tarjolla. Päädyimme puristettuihin mehuihin. Omassani oli pinaattia, sitruunaa, banaania ja parsakaalia. Terveellistä ja hyvää teemalla mentiin. Hetken aikaa :)\nFruccola Juice Cafe (Kristof Tér 3)\nMutta koska olimme lukeneet paikallisesta makeasta herkusta, Kürtöskalácsista, niin olihan meidän myös sellaista mentävä maistamaan. Makea herkku oli sen verran tuhtia tavaraa, että yksi tuollainen ”pulla” riitti puoliksi meille. Kürtöskalács on ikään kuin rullan päälle kieputettu pulla, jonka päällysen saa itse valita. Valittavana oli pähkinöitä, kanelia ja monta muuta sorttia, mutta me päädyimme suklaaseen. Taas jaksoi jatkaa Budapestin valloittamista:\nMolnár’s Kürtöskalács (Váci utca 31)\nTuon pötkylän puolikkaan jälkeen kyllä jaksoi valloittaa ihana kauppahalli. Kauppahallin toisessa kerroksessa oli pääty, food court, josta sai jos jonkinlaista ruokaa. Me valitsimme ravintolan sen mukaan, josta löytyi eniten paikallisia. Tuo on ylipäätään muuten hyvä vinkki valita ravintola. Jos ruoka kelpaa paikallisille, sen on oltava hyvää ja autenttista. Gulassikeitto on perinteinen unkarilainen ruoka, joten vierailua Budapestissa ei voi tehdä ilman sitä. Tuolla Fakanál Étterem -ravintolassa oli livemusiikkiakin, paikallista totta kai!\nFakanál Étterem (Vámhá Körút 1-3, Kauppahalli)\nMuutenhan tuolla Budapestissa ravintola- ja kahvilakulttuuri on aimo askeleen eteenpäin meidän vastaavastamme; joka kadulta löytyi ainakin yksi kahvila, johon olisi voinut istahtaa katselemaan maailmanmenoa. Ulkoterassien tuoleille oli nätisti viikattu viltit, jotka sai laittaa harteilleen. Kahviloista ja ravintoloista kantautui vieno musiikki kadulle asti ja mausteiset tuoksut tulvivat joka kulman takana.\nNyt tosiaan olemme jo kotona; väsyneenä mutta kovin onnellisena. Tulin kotiin aamuyöstä neljän jälkeen, joten nyt alkaa uni painaa silmää. Budapestillä jäi vielä paljon annettavaa. Muun muassa kylpylät eivät mahtuneet aikatauluumme tällä kertaa. Ehkä nekin sitten ensi kerralla. Muistakaahan käydä osallistumassa Tjäreborgin lukijakilpailuun; kaksi onnekasta voittaa 20o euron lahjakortit!\nViikonlopun ohjelmassa koulua lauantaina (myös meillä aikuisilla, pääsemme katsomaan kouluarkea :) ja hei, vihdosta viimein sitä Koti kuntoon syksyksi -arvonnan voittajien arvontaa. Huomenna taas normaali kotoilupostaus kera arvonnan voittajien (ja ehkä hitusen vähempien kuvien kera ;). Nyt maitokauppaan, ruoanlaittoon ja sauna päälle. Illalla Vain Elämää ja sylittelyä pikkuisten äitiä ikävöineiden kullannuppujen kanssa. Taas jaksaa :)\nPS. Täältä pääset lukemaan Budapestin matkastamme kootun matkaoppaan.\nTUNNISTEET: Budapest, lifestyle, yhteistyöpostaus\n2 Responses to “Budapest part III; kulinaristiset ilot”\nPostauksesi herätti Budapest-ikävän. Olen käynyt kaupungissa kerran, ja palaan varmasti joskus.\nEhdottomasti kannattaa käydä oopperassa, vaikka ei kyseisestä taiteenlajista välittäisikään: oopperatalo itsessään on jo upea, tunnelma salissa erityinen ja väliajalla voi nautiksella shampanjasta tuolla kuvassakin näkyvällä terassilla. Ja kaikki on kohtuuhintaista (taisimme maksaa aition eturivin paikoista 20e per nenä). Kerrassaan upea kokemus katsella parvekkeelta pääkatua hämärtyvässä illassa ja siemailla samalla shampanjaa, ympärillä puheensorinaa monilla eri kielillä.\nMe pidämme oopperasta muutenkin, mutta uskoisin, että kokemus on hieno myös ”ei oopperan ystäville”.\ntuo kaupunki oli ihan mielettömän ihana! Varmasti palaan sinne vielä joskus. Ja hei kiitos vinkistä, tällä kertaa oli niin kiirus aikataulu, ettemme ehtineet mitään ylimääräistä, mutta seuraavan kerran täytyy kokea tuo ooppera. Kuulostaa oikein hyvältä :)


Kun superhelle ei riitä - Kotimaisten kielten keskus\nLiioittelu on median ja mainonnan elinehto: pelkkä helle ei ole mitään, pitää olla vähintään superhelle! Tai seksihelle – koska seksihän myy aina –, jota käytettiin mediassa ainakin vuonna 2011. (Tänä vuonna helteestä on kirjoitettu erittäin vähän, sattuneesta syystä.)\nKun sanat kuluvat ja menettävät superiuttaan, tarvitaan aina vain uusia muotisanoja. Matti Punttila kirjoittaa jo Kielikellossa 1/1990:\n”Erityisen suuri erottumisen tarve on tietenkin mainoksissa ja ilmoituksissa, mutta myös uutiset kilpailevat ankarasti lukijoiden huomiosta. – – Vieraaseen vaikutukseen perustuvat sellaiset yhdysadjektiivit kuin arkkikonservatiivi, ekstrasuuri, hypermoderni, superrohkea ja ultrakallis. Niiden määriteosat on lainattu sellaisinaan, kääntämättä. Vierasperäisiin etuliitteisiin turvaudutaan nähtävästi siksi, että uskotaan niiden olevan voimakkaampia kuin suomenkieliset. Tällöin käy kuitenkin yleensä niin, että tyyli arkistuu eikä kyseisen adjektiivin intensiteettikään välttämättä kasva.”\nPunttilan jutun luettuani jäin pohtimaan, käytetäänkö noita huippuja, hypereitä ja supereita edelleen entiseen tahtiin vai ovatko ne jo jääneet pois muodista.\nEivät ole. Kotimaisten kielten keskuksen sanalipputietokannasta löytyy viime ja tältä vuodelta satoja sanoja, joissa on alkuna huippu-, hyper- ja super-:\nAikanaan huippusuositun pikaviestipalvelun Windows Live Messengerin taru päättyy lopullisesti syksyllä.\nMaailmanlaajuinen talouskriisi on synnyttänyt paineen luopua hyperkulutuksesta.\nSuperviikonloppu täyttää Helsingin tapahtumilla (otsikko)\nMyös Kielikellossa mainittua vahvistussanaa ultra käytetään:\nSuomessa on tuoreen kansainvälisen selvityksen mukaan ultrarikasta.\nTuorein osuma on kuvainnollinen ultrajuoksu-sanan käyttö:\nTämä ei ole enää maraton vaan ultrajuoksu (valtionsyyttäjä Jari Aarnio -tapauksesta). Ultrajuoksullahan tarkoitetaan kaikkia maratonia pidempiä juoksumatkoja.\nSamat huippu-, super-, hyper- ja ultra- ovat olleet vahvistustehtävissä siis jo jopa kymmeniä vuosia!\nJos ennen syksyä on helteisiä ilmoja, millä sanoilla hellettä tänä vuonna vahvistetaan? Miten olisi vaikkapa jymyhelle?\nSekään ei ole uusi. Vaikka olin jo unohtunut koko jymyhelteen, sitä käytettiin esimerkiksi Aamulehdessä vuonna 2010: ”Ovat ennätyslämpötilat tuoneet suomen kieleen aivan uuden sanankin: jymyhelle. Suomessa ainakin Ilmatieteenlaitos on ottanut jatkuvien jymyhelteiden mahdollisuuden tosissaan. Se alkaa ensi kesästä alkaen antaa hellevaroituksia.”\nEntäs jytkyhelle? Sanalipputietokannasta näkyy, että jytky-sana on käytössä myös vahvistavana määritteenä, muun muassa sanassa jytkyhäät (äärimmäisen ylelliset häät). Ja ihmeiden ihme, sanaa on käytetty mediassa jo vuonna 1999! Siis yli kymmenen vuotta ennen perussuomalaisten vaalimenestystä, jonka yhteydessä jytky tuli laajaan käyttöön.\nUutta on vaikea keksiä. Toimittajat ovat tunnetusti kekseliästä joukkoa. Jäämme odottamaan upouusia vahvistussanoja!\nMatti Punttila: Hyperhyvää vai huippuhuonoa? Tarpeellisista ja tarpeettomista vahvistussanoista. Kielikello 1/1990.\ntässä olisi tarjolla vahvistussana intianenglannista: super-de-luxehelle :)\nEn tarjoile upouutta, vaan vanhaa kunnon ääri-sanaa.\n"Vaaralliset äärisäät tulevat Suomeen: perjantaimyrsky 70 %, tiistaina -25 °C" (http://www.uusisuomi.fi/kotimaa/, 1.1.2015).\n”Ihmisen toiminta näkyy voimistuneissa myrskyissä ja äärikuumissa päivissä.” (HS 8.7.2015)\n"Periaatteessa ilmatieteilijän silmissä kaikki säät, jotka Suomessa ilmenevät, kuuluvat Suomen ilmastoon. Silti äärihelle tai ennätyspakkanen ei ole tavallisen ihmisen mielestä tavanomaista säätä. Hehän saattavat kokea sellaisen vain kerran elinaikanaan." (http://ilmatieteenlaitos.fi/saa-on-harvoin-poikkeuksellinen)\nSen sijaan äärioikeistoa ja -vasemmistoa sanotaan nykyisin jostain syystä laitaoikeistoksi ja -vasemmistoksi, ääriliikehdintää laitaliikehdinnäksi jne.\nVanilja, Tiina ja Emma\nSupersuosittuja nuorten keskuudessa!\nOlemma samaa mieltä. Näitä vahvistussanoja käyttävät erityisesti nuoret. Kaikkia näitä sanoja ei kuitenkaan käytetä yhtä paljon. Esimerkiksi ultra- ja hyper- ovat vähemmässä käytössä kuin super- ja huippu-. Tilanteita, joissa näitä käytetään, ovat esimerkiksi: "Olet supernopea." ja "Netti on huippuhidas!". Myös muita englanninkielisiä sanoja käytetään nuorten keskuudessa, kuten 'ignoorata' (ignore, eli jättää huomiotta) ja 'awkward' (noloa).\nJo nykyään käytetään paljon englannin kieltä. Muuttuuko puhe tulevaisuudessa kokonaan englanninkieliseksi?\nKyllä liioittelu sanoja käytetään niin mediassa, kun omassa puhekielessämme. Tämän luettuani rupesin asiaa ajattelemaan miten paljon käytämmekään vahvistusanoja puhuessamme ja kirjoittaessamme.\nSe on aivan totta eihän helle kuullosta miltään seksihelle sanan rinnalla!


Kun kauppareissukin pelottaa | Yle Uutiset | yle.fi\nKun kauppareissukin pelottaa\nSosiaaliset pelot voivat pahimmillaan estää lähes kaiken kanssakäymisen muiden ihmisten kanssa.\n15.5.2012 • Päivitetty 15.5.2012 14:32\nYhä useampi nuori aikuinen kärsii sosiaalisten tilanteiden pelosta.\nPahimmillaan pelot estävät harrastamisen, opiskelemisen ja työssäkäymisen.\nErityyppiset pelko-oireet ovat aikaisempaa useammin alle 30-vuotiaan työkyvyttömyyseläkkeelle joutumisen syynä.\nKemiläiselle 23-vuotiaalle Annalle kaikenlainen kommunikointi on vaikeaa. Jopa puhelimessa puhuminen tai Facebookissa chattaaminen tuottavat ongelmia.\nKotiinsa nuori nainen ei päästä ketään ja kotoa lähteminen on pelkkää tuskaa. Omasta kodista on muodostunut lähes vankila.\n- Se on se pelko ja jännitys, mitkä lamaannuttavat. Kun avaan ulko-oven, niin pelko, jännitys ja ahdistus eivät kohdistu mihinkään, vaan ne ympäröivät kaksi kilometriä joka suunnasta, Anna kuvaa.\nElämä yhdessä huoneessa\nAnna kertoo, että pelot ovat aina vaikuttaneet hänen elämäänsä, mutta hän ei ole sitä tiedostanut.\n- Ehkä vasta 18-vuotiaana aloin ymmärtää, että elämäni ei ole normaalia.\nUseilla peloista kärsivillä nuorilla on taustalla koulukiusaamista ja sosiaalisten taitojen kehittymiseen vaikuttavia ongelmia lapsuuden perheessä. Myös Annan pelkojen syntyyn ovat vaikuttaneet lapsuuden traumat, epävakaa perhetilanne ja koulukiusaaminen.\nNuorisotyöntekijä ja psykoterapeutti Janne Aron mukaan etsivä nuorisotyö on yksi keino löytää pelko-oireiset nuoret. Sosiaalisista peloista kärsivän ihmisen elämä voi rajoittua yhteen huoneeseen - ja oven avaaminen voi olla todella vaikeaa.\n-Eräässäkin tapauksessa juttelimme perheen kotona useita kertoja nuoren kanssa oven läpi. Emme saaneet mitään kontaktia, emme edes myhäilyä. Viestejä vaihdettiin oven alta, Aro kertoo.\nKun avaan ulko-oven, niin pelko, jännitys ja ahdistus eivät kohdistu mihinkään, vaan ne ympäröivät kaksi kilometriä joka suunnasta.\nElämistä pelon kanssa\nAnna on hakenut itselleen apua. Tällä hetkellä nuori nainen opettelee arkielämäntaitoja. Tähän saakka esimerkiksi virastoissa asiointi on sujunut heikolla menestyksellä.\n- Sehän siinä on ollut ongelmana, että tahdo muistaa mitä virastoissa on asioista puhuttu, kun olen ollut niin hermona. Enkä ole saanut asioitani kovin hyvin selvitettyäkään hermostuneisuuteni vuoksi.\nAltistusterapian avulla Anna on onnistunut suoriutumaan sosiaalisista tilanteista. Pelko kohdataan pienin askelin yhdessä terapeutin kanssa.\n-Jos ihmisellä on jokin pelko tai fobia, niin parhaiten siitä pääsee eroon opettelemalla elämään pelon kanssa, Janne Aro vakuuttaa.\nAro kertoo, että altistusterapiassa harjoitellaan ostamaan esimerkiksi bussilippuja, käymään kaupassa ja kysymään vieraalta ihmiseltä neuvoja.\nToisinaan tilanteita on harjoiteltu jopa radiopuhelinten avulla.\n- Kun nuori lähtee ostamaan jäätelöä kioskilta, niin minä komennankin radiopuhelimesta, että nyt suunnitelmat muuttuivat ja katsotaan miten nuori reagoi ja selviää seuraavasta ohjeesta, Aro selventää metodejaan.\npelkoradiopuhelimetjännittäminenovettunteetnuoretsosiaalisuusmatkaradiotpsykologiaahdistuneisuushäiriötnuorisotyökoulukiusaaminenTalon rakenteet ja rakennusosattunne-elämälapsuus


Maitolaiturin Kyllikit: heinäkuuta 2013\nEniten Ranskassa ja ranskalaisissa mua ilahdutti ystävällisyys ja käytöstavat. Muutamien ihmisten kommenttien perusteella kuvittelin ranskalaiset sellaisiksi omaa napaa (ja Chanelin käsilaukkua) tuijottaviksi elitisteiksi, jotka katselevat sua nenävartta pitkin ja nauravat kylmästi, jos yrität sönköttää heidän kieltään. Miten väärässä olinkaan. Meihin suhtauduttiin joka paikassa äärimmäisen ystävällisesti. Jopa silloin, kun yritin PiqueNique-kirjoista talven aikana itseopiskelemallani ranskalla tilata jotain ravintolassa tai ostaa langatonta laajakaistaa. Paikalliset tuttavamme Nizzassa kertoivat, että ranskalaiset rakastavat lapsia ja että lapsiperheitä kohdellaan erityisen kivasti. Allekirjoitan tämän. Sain kyllä bussikuskeilta ystävällisiä eleitä ollessani liikkeellä yksinkin ;)\nLähettänyt Maitolaiturin Kyllikit klo 8.33 Ei kommentteja:\nTunnisteet: elämä, matkustelu, nizza, rakkaus, suomi\nLähettänyt Maitolaiturin Kyllikit klo 17.02 2 kommenttia:\nLähettänyt Maitolaiturin Kyllikit klo 21.59 2 kommenttia:\nLähettänyt Maitolaiturin Kyllikit klo 20.21 1 kommentti:\nViime viikonloppu oli monessakin mielessä ihan super! Ensinnäkin kesä antoi meille kaikkea parastaan sekä sään että perheen yhteisten vapaiden muodossa. Ja grillimakkaran. Ja kunnon yöunien. Ja sitten tällaiseen huikeaan viikonloppuun oli tarjolla vaikka mitä kivaa ohjelmaa. Oikeastaan sitä ohjelmaa oli ähkyksi asti, sillä joka niemessä ja notkelmassa tapahtui jotakin ja enimmäkseen juuri lauantaipäivänä. Perjantaina järjestettiin Puutikkalan Vihavuodessa Herkkujen yö, joka jaksaa houkutella meikäläistä joka kesä. Vaan niin väsyneitä olimme savusaunan jälkeen, että se perinteinen grillikyrsä voitti kisan. Perjantaina avattiin myös lauantaihin asti avoimet Kangasalan Restaurantapäivät, joille en ole muutamaan vuoteen ehtinyt käväsemään. Rompetta on tonneittain, ja aina sieltä vähintään joku vanha kahvikuppi jää käteen! Lauantaina Rautajärvellä oli Vanha savotta, suosittu perinnetapahtuma jonne en ole häpeäkseni ikinä päässyt käymään. Nytkin poltteli, mutta päätin yrittää seuraavaan talvisavottaan mukaan. Aitoon kylkiäiskylässä Kukkolassa vietettiin raittikirppistä ensimmäistä kertaa, ja sama ohjelmatarjonta oli myös kesämökkikylässämme Puutikkalassa jo ties kuinka monetta kesää. Ja vielä sunnuntaina houkutteli Hämeenlinnassa Linnajazzien päätöskonsertti Linnan puistossa, missä mm. Hämeenlinna Big Band soitti AKI SIRKESALOA!!! Oioioi... Linnajazzeilla olemme Tiinan kanssa käyneet monta kertaa, päätöskonsertti puistossa on ilmainen ja siellä on leppoisaa viettää päivää piknikeväiden ja hyvän musiikin parissa!\nTunnisteet: Ahonsyrjän kyläkauppa, kesä, kesätapahtuma, kirppis, kotiseutu, maalaiselämä, maaseutu, mökki, Puutikkala\nLähettänyt Maitolaiturin Kyllikit klo 15.05 Ei kommentteja:\nTunnisteet: lähiruoka, marjastus, metsä, ruoka\nJuttukeikalta ajelin kotiin. Kotona pakattiin kahvit termariin, mustikkapiirakat boksiin ja kurvattiin kyläkaupan kautta mökille. Likat painui heti uimaan ja soutelemaan isänsä kanssa ja minä lenkitin koiran, joka on meillä ollut hellittävänä tiistaista asti. Katselin kesämökkikyläämme taas ihailevin silmin: Mattilankylä on kyllä niin idyllinen ja kaunis paikka, että siellä lenkkeilyyn ei kyllästy ikinä. Tie kiemurtelee ihan rannassa ja kylän keskustassa hevoset laiduntavat rantaniityillä. Vanhat kauniit talot kehystävät tietä molemmin puolin ja kun "taajama" päättyy, saavutaankin satumaiseen lehtoon, jossa kiemurtelee ihana luonnonpuro.\nLähettänyt Maitolaiturin Kyllikit klo 20.44 2 kommenttia:\nTunnisteet: elämä, kesä, lapset, rakkaus\nTämä on eka "saunailta" jonka järjestän remontoidussa mökissä. En aio ottaa paineita, sillä vieraatkin ovat rentoja. Vähän salaattia ja kanaa pöytään, viileää kesäjuomaa lasiin ja nokka kohti ilta-aurinkoa. Eiköhän akkojen puhelias luonne huolehdi lopusta illan ohjelmasta. Edellisen kerran saunottiin Kirkastus-maanantaina Hannalla, ja sen tunnin saunasession aikana ei kovin montaa hiljaista hetkeä päässyt syntymään...\nKesä on ollut tähän asti sellaista haipakkaa, että nyt tuntuisi ihan kivalta vähän rauhoittuakin. Kalenterin puolesta se näyttää vähän huonolta, on nimittäin tullut sovittua kaikkia menoja joka viikolle. Onneksi menot ovat kivoja, ei stressaavia. Jopa juttukeikoista, joita heitän paikallislehteen, nautin! Sex, drugs and journalism, kuten eräs toimittajakollega mun kesän kiteytti :)\nTällä hetkellä tuntuu siltä, että meidän kesämökki tulee olemaan enemmän syysmökki. Kun työt alkaa ja elämä "rauhoittuu", niin ehditään varmaan siellä taas paremmin olemaan viikonloppuja. Ja elo-syyskuun lämpimät päivät ja kuulaat illat on kyllä pelkkää nannaa.\nLähettänyt Maitolaiturin Kyllikit klo 8.49 Ei kommentteja:\nTunnisteet: elämä, kesä, mökki\nTulkaa tekin KIRKASTAMAAN Suomen legendaarisimmille festareille. Ruisrokkihässäkät on niin pientä...\nLähettänyt Maitolaiturin Kyllikit klo 16.11 Ei kommentteja:\nTunnisteet: kesä, Kirkastusjuhlat\nLähettänyt Maitolaiturin Kyllikit klo 23.37 Ei kommentteja:


Kolme kuolonuhria Sastamalan nokkakolarissa | Autotoday\nKoti Liikenteessä Kolme kuolonuhria Sastamalan nokkakolarissa\nSastamalassa sattui eilen illalla tiellä 249 liikenneonnettomuus, jossa kuoli kolme henkilöä.\nOnnettomuudessa olivat osallisena täysperävaunuyhdistelmä sekä henkilöauto.\nPoliisin mukaan henkilöauto oli toistaiseksi tuntemattomasta syystä ajautunut vastaantulevien kaistalle ja törmännyt vastaan tulleeseen täysperävaunuyhdistelmään.\nHenkilöauton kuljettaja sekä kyydissä olleet kaksi lasta menehtyivät onnettomuudessa. Täysperävaunuyhdistelmän kuljettajalle ei tullut vakavia fyysisiä vammoja.\nEdellinen artikkeliRalli: Kristian Nieminen oli Riihimäen nopein rallijuniori\nSeuraava artikkeliUuden verkkopalvelun avulla auton huollon voi varata helposti netin kautta


Työ arkistot - Päivien kimallus\nHyvää työtä kestävällä perustalla\nKommentoi\t/ Työ, Uncategorized, Valmennus / Kirjoittaja Iina Åman\nVastuullinen, kestävä työelämä lepää arvojen ja työn tarkoituksen varassa. Valmennuksemme vahvistaa vastuullisen toimintakulttuurin kehittymistä. Se rakentaa arvopohjaa, joka auttaa kysymään ja kyseenalaistamaan, tekemään päätöksiä ja sitoutumaan. Valmennamme ja koulutamme yksilöitä, tiimejä ja kokonaisia työyhteisöjä. Voit kutsua mukaan myös asiakkaita ja kumppaneita tai kerätä muun sopivan ryhmän. Valmennuksen aiheitamme ovat: Varmuutta esiintymiseen Irti esiintymisjännityksestä Muutosvalmennus Arvokas …\nHyvää työtä kestävällä perustalla Lue lisää »\nKommentoi\t/ Hyvä elämä, Työ / Kirjoittaja Iina Åman\nJääkaappini ovessa on magneetilla kiinnitetty muistilehtiö. Löysin siitä kirjoittamani sanat, jotka palauttivat mieleen muistamisen arvoisen asian. Ihmisen käsitys itsestään muodostuu sylilapsesta alkaen vuorovaikutuksessa toisten kanssa. Kuka minä olen, millainen olen, olenko rakastamisen arvoinen? Vastaukset riippuvat siitä, miten keskinäinen vuorovaikutus toimii. Katsooko toinen minua hyväksyvästi, puhutteleeko hyvin? Vai tulenko kohdelluksi kaltoin? Eräs arvostamani luennoitsija totesi, että …\nMillaisen jäljen jätät Lue lisää »\nEi. Noin pieni sana ja usein niin vaikea sanoa. Monet joutuvat opettelemaan sitä koko ikänsä. Miten oppia sanomaan ei, kun on tapana taipua toisten tahtoon? Avasin tietokoneen ja tein haun lauseelle ”opettele sanomaan ei”. Sain 0,31 sekunnissa 522 000 hakutulosta. Se kertoo jotakin ongelman yleisyydestä. Myötäilyyn on monta syytä. Epävarmuus omasta arvosta; herkkyys potea syyllisyyttä; …\nMiksi sanoa ei Lue lisää »\nKirjoitin taannoin Facebook-sivulleni: ”Leivoin tänään niin järkyttävän ruman kääretortun, että en ole elämäni päivänä nähnyt mitään vastaavaa.” Monet kaverit innostuivat lähettämään hersyviä kuvauksia omista epäonnistuneista leivonnaisistaan. Eräässä Facebook-ryhmässä raportoidaan pohjaan palaneista kananmunista, Yhteishyvä-lehden kanssa pestyistä puolison vaatteista ja muista pienoiskatastrofeista. Ryhmässä on yli 43 000 jäsentä! Nauru raikuu sosiaalisessa mediassa. Huumori yhdistää ventovieraita ihmisiä. Mikä …\nErehtymisen ilo Lue lisää »


Aloita liiketoiminta Hollannin kemianteollisuudessa - ICS Blog\nAloita liiketoiminta Hollannin kemianteollisuudessa\nAlankomaat on yksi Euroopan kemianteollisuuden ja -tuotteiden suurimmista toimittajista. Tarvittavat materiaalit ovat helposti saatavilla tai helposti saatavilla, kun taas laaja kansallinen kuljetusverkko helpottaa matkustamista maanosassa ja ulkomailla.\nJos olet kiinnostunut perustamaan yrityksen kemianteollisuuteen Alankomaissa, ota yhteyttä paikallisiin yhtiöihin. He antavat sinulle lisätietoja yrityksen perustamisesta ja sijoitusmahdollisuuksista maassa. Voit myös lue tämä artikkeli lisätietoja yhdistämismenettelystä.\nÄlykkäiden ratkaisujen ja älymateriaalien kehittäminen\nAlankomaiden kemianteollisuus on ottanut käyttöön menetelmän, jolla pyritään löytämään ratkaisuja yhteiskunnan suurisiin haasteisiin ja kiinnitetään erityisesti huomiota 5in tärkeimpiin alueisiin: voimavarat ja ilmasto, elintarviketurva, terveydenhuolto, energia ja liikenne. Haasteiden monitieteisyyden vuoksi toimiala toimii yhteistyössä lukuisten muiden alojen kanssa. Hollantilaisella kemianteollisuudella on alusta, jonka tarkoituksena on yhdistää eri sidosryhmät uusien ratkaisujen keskinäiseen luomiseen.\nSamoin kuin muilla toimialoilla kaikkialla maailmassa, kemianteollisuus Alankomaissa joutuu resurssien ehtymiseen. Luonnonlähteet ovat tulossa yhä vähäisemmiksi ylikyllästymisen seurauksena tai niitä on vaikea löytää. Alankomaat vastaa tähän haasteeseen, sillä se voi tarjota uusia mahdollisuuksia ja edistää siirtymistä kohti kestävämpiä, vihreämpiä kemikaaleja. Nykytilanteessa tarvitaan kestävämpiä lähdemateriaaleja, jotka ovat myös turvallisempia ympäristölle älykkäiden ratkaisujen ja materiaalien kehittämisessä. Lisäksi on tarpeen ottaa käyttöön uusia prosesseja, joilla vähennetään haitallisten jätteiden ja sivutuotteiden muodostumista.\nViisi merkittävää kemianteollisuuden osuutta Alankomaissa\n1. Johtavat palvelut ja tuotteet\nKemianteollisuus kuuluu kansallisella tasolla johtavilla aloilla, joilla on merkittävä vaikutus maan talouteen. Holland on yksi Euroopan kemikaalien ja -tuotteiden vahvin toimittajista. Tarvittavat materiaalit ovat helposti saatavilla tai helposti saatavilla, kun taas laaja kansallinen kuljetusverkko helpottaa matkustamista maanosassa ja ulkomailla. Myös teollisuus tekee tärkeitä toimenpiteitä kestävän kehityksen varmistamiseksi.\n2. Monet johtavista yrityksistä perustivat pääkonttorinsa Alankomaissa\nMaa isännöi kuudestoista maailman kahdenkymmenen viiden maailman kemianteollisuuden joukosta, mukaan lukien Shell, AkzoNobel, BASF ja DSM. Tutkimus toteutetaan TNO: ssa ja Delftin, Twenten, Wageningenin ja Eindhovenin yliopistoissa.\n3. Yritysten kilpailukyky ja yhteistyö\nAlankomaiden kemianteollisuus on kilpailukykyinen integroidun luonteensa vuoksi. Yritykset ostavat ja hankkivat materiaalia keskenään. Lisäksi ne tekevät yhteistyötä hallituksen kanssa alueellisiin klusterointiin, tuotantoon ja innovaatioihin.\n4. Yhteisen asiantuntemuksen klusterit\nKemiallinen ala Alankomaissa on jaettu klustereihin, joissa yhdistyy erityisosaaminen. Esimerkiksi maan kaakkoisosassa on klusteri, joka kohdistuu materiaaleihin, joilla on korkea suorituskyky, ja bioteknologinen haara on muodostanut lounaisen klusterin. Kemikaaleja toimittavat yritykset bioteknologisiin tarkoituksiin keskittyvät koilliseen.\n5. Sidosryhmät tekevät yhteistyötä innovaatioiden luomiseksi\nHallitus, yritykset ja yliopistot tekevät yhteistyötä uuden teknologian kehittämisessä ja muodostavat vakaan kemiallisen yhteisön. Ala toimii avoimesti innovaatioiden luomiseksi. Se saavuttaa tavoitteensa kemian innovaatioiden keskusten kautta, missä suuryritykset, pienyritykset ja aloittelijat työskentelevät innovatiivisilla käsitteillä ja arvioivat niiden toteutettavuutta. Alankomaissa on viisi tällaista keskusta: vihreiden polymeerien laakso, Chemelot, Plant One, vihreän kemian kampus ja biotekniikan kampus. Nämä yritykset jakavat osaamistaan, palveluitaan ja infrastruktuuriaan.\nKäynnistä liiketoiminta Alankomaiden maatalous- ja elintarvikealalla\nAloita yritys hollantilaisessa puutarhatuoteteollisuudessa


Lucky Diamonds Slot - klassikko | MamaMia Bingo\nLucky Diamonds Slot noudattaa perinteisiä kaavoja. Sen vuoksi pelissä ei ole erikoisuuksia, mutta jännitystä riittää senkin edestä!\nLaskennallinen palautusprosentti (RTP): 95.94%\nLucky Diamonds slotti\nLucky Diamonds Slot on Play’n Go -peliyhtiön kehittämä kolikkopeli. Siinä on 3 kiekkoa ja perinteisiä hedelmäpelejä kunnioittaen 1 voittolinja. Pelin laskennallinen palautusprosentti (RTP) 95.94% kertoo kohtalaisen alhaisesta volatiliteetista. Tämän kaltaiset slotit kiinnostavatkin aloittelijoiden lisäksi niitä, joilla on jo enemmän kokemusta kolikkopelien pelaamisesta. Ei siis muuta kuin rahat likoon ja voittoja havittelemaan!\nLucky Diamonds on hyvin perinteisen näköinen casino jossa ei ole erikoisominaisuuksia yhtä lukuun ottamatta. Pelin timantti toimii wildin tavoin korvaten muut symbolit. Sen sijaan esimerkiksi ilmaiskierrokset tästä pelistä jäävät puuttumaan, mutta se ei menoa haittaa.\nLucky Diamonds symbolit\nKirsikkaterttu, jossa kolme kirsikkaa\nSeiska ja timantti\nLucky Diamonds bonukset, ilmaiskierrokset ja jackpotit\nLucky Diamonds Slot soveltuu pelinä kaikille. Siinä ei ole liikaa erikoisuuksia, joten peliin on helppo päästä sisälle. Siitä huolimatta pelissä on kuitenkin paljon jännitystä jokaisella kierroksella. Kirsikoita kannattaa kerätä kiekoille. Ne nimittäin tuovat voittoja aina ilmestyessään. Yksi kirsikkaterttu minkä tahansa kahden muun symbolin kanssa tuo suurimmillaan kuuden kolikon voiton. Kaksi kirsikkaterttua minkä tahansa symbolin rinnalla taas tuo 15 kolikkoa. Kolme kirsikkaterttua mahdollistaa pelaajalle jopa 30 kolikon voiton. Myös BAR-symboleita kannattaa kerätä. Kolme mitä tahansa BAR-symbolia tuo pelaajalle 15 kolikkoa. Sen sijaan kolme samaa BAR-symbolia tuovat suurempia voittoja. Näistä arvokkain on kolminkertainen BAR, jolla voi saada jopa huikean 120 kolikon voiton.\nLucky Diamonds -pelissä arvokkaimmista symboleista vastaavat seiskat ja timantit. Seiskoilla voi saada parhaimmillaan 240 kolikkoa, kun taas timantit voivat kasvattaa pelaajan pelikassaa jopa 2 500 kolikolla. Kannattaa myös muistaa, että tässä pelissä timantit toimivat ikään kuin wildien tavoin, vaikka ne eivät varsinaisesti wildeja olekaan. Timantti pystyy siis korvaamaan minkä tahansa symbolin pelissä tuoden näin entistäkin suurempia voittoja. Koska tässä pelissä ei voi voittaa ilmaiskierrosten ja bonusten avulla, täytyy silloin uskaltaa panostaa rohkeasti. Näin pääsee tavoittelemaan pelin suurinta pottia, joka saa taatusti hymyn huulille jokaiselle pelaajalle. Muista myös, että voit kokeilla peliä ensin leikkirahalla ennen kuin alat laittamaan omia rahojasi peliin.\nMiten pelata Lucky Diamonds -peliä?\nTutustu huolella pelin sääntöihin.\nAseta sopiva panos kolikoiden määrää vaihtelemalla.\nPistä kiekot käyntiin kierros kerrallaan.\nKerää voitot Win-sarakkeen alle.


TOSIAIKAINEN SÄHKÖINEN KOHDEKORTTI - hanke Loppuraportti - PDF\nTOSIAIKAINEN SÄHKÖINEN KOHDEKORTTI - hanke Loppuraportti\nDownload "TOSIAIKAINEN SÄHKÖINEN KOHDEKORTTI - hanke Loppuraportti"\n1 1 TOSIAIKAINEN SÄHKÖINEN KOHDEKORTTI - hanke Loppuraportti Juha Alahäivälä Kari Junttila Pelastusopiston julkaisu B-sarja: Tukimusraportit 3/2012 ISBN: (pdf) ISSN:\n2 2 Alkusanat Tosiaikaisen sähköisen kohdekortin juuret ovat syvällä käytännön toiminnassa. Ajan saatossa on ollut monenlaisia aikomuksia kehittää kohdekorttia. Tarve oli ilmeinen sähköisen kohdekortin aikaansaamiseksi. Koska sähköisen kohdekortin tavoitteet koskettivat laajasti pelastustoimen kenttää, oli yhteistyön käynnistäminen tähän tähtäävän hankkeen myötä helppoa. Tämän kaltaiset hankkeet saavat hedelmällisimmän lopputuloksen laajan yhteistyön kautta. Tämän raportin ovat koonneet Juha Alahäivälä ja Kari Junttila. Heidän lisäkseen loppuraportin kirjoittamiseen ovat osallistuneet Matti Myllylä, Jari Lepistö ja organisaatioiden esittelytekstien osalta kunkin yhteistyötahon projektiin osallistuneet henkilöt. Tekijät tahtovat lausua suuret kiitokset kaikille hankkeeseen osallistuneille ja hanketta rahoittaneelle Palosuojelurahastolle. Ilman Palosuojelurahaston tukea olisivat tämän hankkeen askeleet jääneet ottamatta.\n3 Sisällysluettelo 1 HANKKEEN TAUSTA PROJEKTIN KULKU Organisoituminen Toteutus ja reittikuvaus hankkeen suorituksesta Operatiivinen palotarkastus PROJEKTIN AIKAANSAANNOKSET Aikaansaannos Demo-ohjelmisto Ominaisuuksien määrittely Tietosisällön määrittely Tausta-aineiston ja sen tuottamisen määrittely Yhteenveto tuloksista ja kehitystarpeista Liityntä viranomaisten johtamisjärjestelmiin Demon teknologinen kuvaus Sähköisen kohdekortin yleinen rakenne Kohdekortti-client-ohjelmisto Kohdekortti-client-ohjelmiston ominaisuudet Graafisen pohjakuvan käsittely Graafisella pohjakuvalla liikkuminen Pohjakuva-aineistojen sisältö Pohjakuvalle kirjattavat tietoelementit eli objektit Objektien näkymätasot Aktiivinen tieto-objekti Aineiston tuottaminen kohdekorttiin Tausta-aineiston hankinta kohdekortin pohjaksi DWG -> SVG-konvertointi Ulkopuolisen dynaamisen aineiston tuonti Ulkopuolelta tuotava tieto Yleistä rajapintojen käytöstä Demo-ohjelmistoon toteutetut online-rajapinnat Ulkopuolisten tietojärjestelmät Toteutetut rajapinnat Tekstiviestipohjainen rajapinta HTTP- palvelupohjainen rajapinta Hälyttävän ilmaisimen sijainti VAK- automatiikka tiedot kohdekortilla Riskiportaali Riskiluvun laskentatekniikka Projektin loppupäätelmät Ehdotus standardoinnista ja toimintamallin vakioinnista Lainsäädännöllinen näkökulma Projektin ulkopuolelle jääneet/jätetyt tekniikat Kohdekortti osana yrityksen turvallisuussuunnittelua Yrityscaset Protect Kosila Digimedia Ruukki Metals Oy Raahen tehdas KIP, Kokkola Industrial Park Kokkolan suurteollisuusalue KIP Service Pelastusopisto\n4 5.5.1 Tiivistelmä toimijasta Opiston rooli hankkeessa Arvio hankkeen tuloksista Jatkokehitys Pelastuslaitokset Jokilaaksojen pelastuslaitos Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitos\n5 5 1 HANKKEEN TAUSTA Jo kivikaudella oli tarve dokumentoida asioita. Sen aikaiset ihmiset piirustivat ajankuvia ja menetelmiä kallioon, ja tieto on edelleen meidän ihmeteltävänämme. Ihmisten elinympäristön muuttuessa dokumentoidun aineiston määrä on kasvanut samassa suhteessa, ja tiedon dokumentointi on ajan saatossa kokenut useita mullistuksia. Nykyajan informaatioyhteiskunnassa tietoa on saatavissa paljon ehkä jopa liiankin paljon, ja se on elävämmässä ja liikkuvammassa muodossa. Tämän ajan haaste onkin, miten kyetään löytämään tietovirrasta se oleellinen ja kuinka informaatiota voidaan koota eri järjestelmistä mahdollisimman helppoon muotoon jopa yhdelle näkymälle. Kauris-hankkeen (KaupunkiRiskit) aikana tutkittiin pelastustoimen informaatiotarpeita ja -mahdollisuuksia. Hanke toteutettiin yhteistyössä pelastuslaitosten, Pelastusopiston, Yliopistokeskus Chydeniuksen ja elinkeinoelämän yritysten kanssa. Hankkeessa selvitettiin informaatiotarpeita ja pohdittiin mahdollisuuksia informaation hallitsemiseksi. Hankkeen loppupäätelmissä päädyttiin esittämään kohdekortin kehittämistä. Pelastustoimelle kohdekortti-termistä tulee itse kullekin toimijalle mieleen tietyntyyppinen vakioitu ja jäykkä paperinen tuloste pelastus- tai johtoyksikön kansiossa. Vanhassa kohdekortissa oli lähinnä välttämättömin tieto; kohteen yksilötiedot, yhteystiedot ja asemapiirros, jossa oli paloilmoittimen tai putkilukon sijaintitietoja. Toimintaympäristön muuttuessa informaatiotarpeet ovat myös muuttuneet ja toiminnassa tarvitaan yhä enemmän erilaista tietoa. Pelastustoimen toimintaympäristöt ovat moninaiset. Karkeasti ne voidaan jakaa kolmeen osaan: pelastustoiminta, onnettomuuksien ehkäisy ja varautuminen. Toimintaympäristöjen erilaisuuksista huolimatta informaatiotarpeet voivat olla samanlaisia. Esimerkkinä tällaisesta ovat riskikohteen kemikaalitiedot. Pelastuslaitokset tuottavat kaiken aikaa hyödyllistä tietoa, jota voitaisiin hyödyntää huomattavasti monipuolisemmin, kuin on nyt tehty. Valvontatoiminta ja pelastustoiminta ovat tässä suhteessa hyvät esimerkkitoiminnat. Valvontatoiminnassa saadaan monia yksityiskohtaisia tietoja riskikohteista. Tämä informaatio ei vain ole tahtonut kulkea pelastustoiminnan hyödyksi. Palotarkastustietokantaan voidaan kerätä tavanomaisten valvontatietojen lisäksi myös pelastustoiminnassa tarvittavia erikoistietoja. Miltä tuntuisi ajatus, että palotarkastaja valvontakierroksellaan tekisi kohteen pohjakuvan päälle taktisia merkintöjä esimerkiksi siitä, missä säilytetään kemikaaleja tai missä on yrityksen kannalta strategisesti tärkein omaisuus? Nämä tiedot voidaan viedä kohdekortin kautta käytännön hyödyntämiseen esimerkiksi pelastustoiminnan johtajan käyttöön. Kauris-hankkeen toimijoiden kesken päätettiin ryhtyä käytännön toimiin ja muodostaa hanke kohdekortin kehittämiseksi. Mukaan päätettiin kutsua enemmän pelastuslaitoksia ja ohjelmistoalan asiantuntijoita ja hanketta\n6 6 edistämään saatiin iso joukko toimijoita. Hanke toteutettiin Palosuojelurahaston tuella. Hankkeeseen osallistuivat seuraavat tahot: Jokilaaksojen pelastuslaitos (päähakija) Oulu-Koillismaan pelastuslaitos Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitos Pohjois-Savon pelastuslaitos Pelastusopisto Jyväskylän yliopisto: Yliopistokeskus Chydenius Ruukki Metals Oy Raahen tehdas Kokkola Industrial Park: KIP Service M-Technology Oy Kosila Digimedia Protect Oy. Kohdekorttisovelluksen ideologia on teoriassa yksinkertainen. Tieto tuotetaan niiden luonnollisiin paikkoihin, joista se haetaan kohdekorttisovellusta varten. Käytäntö on kuitenkin haasteellinen. Tieto näytetään kohdekortilla siten, että tiedot haetaan palvelimelta tai web-yhteyden avulla jostain määritellystä paikasta. Tiedot voivat olla tekstitietoa (yhteystiedot, hyvä tietää -infoa jne.), karttatietoa (pohjakuvat taktisine merkintöineen jne.) ja kuvatietoa yrityksen tietojärjestelmästä (esim. valvontakamerakuvaa onnettomuuskohteesta). KUVA 1: Tosiaikaisen kohdekorttihankkeen kehityskuva Hankkeen tavoitteena olivat informaatiorajapintojen formaattien ja kohdekorttisovelluksen ja toiminnallisuuksien määrittelyt (kuva 1). Missään tapauksessa ei tarkoituksena ollut ratkaista kaikkia informaation hallintaan liittyviä ongelmia vaan muodostaa ensimmäinen askel sähköisen kohdekortin aikaansaamiseksi. Erilaisten tietojärjestelmien kehittämiseen kuluu vuosia, ja tosiaikaisen kohdekortin ensimmäinen kehitysvaihe oli vuosi.\n7 Hankkeen aikana päästiin tavoitteeseen, ja tulokset ovat luettavissa tästä raportista. Paljon jäi vielä pureksittavaa, ja sitä varten on mahdollista muodostaa jatkohanke, mutta sen aika on myöhemmin. 7\n8 8 2 PROJEKTIN KULKU 2.1 Organisoituminen Hankkeen järjestäytymiskokous pidettiin Ylivieskan paloasemalla. Kokouksessa käytiin läpi hankkeen tavoitteet ja käytännön työskentelyyn liittyvät seikat sekä valittiin hankkeelle tarpeelliset työryhmät. Ohjausryhmän puheenjohtajaksi valittiin Jari Lepistö ja projektipäälliköksi Juha Alahäivälä. Ohjausryhmän kokoonpano Jari Lepistö, Jokilaaksojen pelastuslaitos Tommi Viitasaari, Kokkolan yliopistokeskus Chydenius Veli Nikula, Oulu-Koillismaan pelastuslaitos Juha Alahäivälä, Jokilaaksojen pelastuslaitos Markku Mikkola, Ruukki Metals Oy Raahen tehdas Jukka Kangasvieri, Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitos Matti Myllylä, M-Technology Oy Antti Korhonen, Pohjois-Savon pelastuslaitos Kari Junttila, Pelastusopisto Pertti Salo, SK Protect Oy Hannu Mylly, Kainuun pelastuslaitos Seppo Ukskoski, KIP Service Oy Juha Erkkilä, Kosila Digimedia Oy Työskentelytavaksi päätettiin ottaa työpajamuotoinen pienryhmätyöskentely. Työpajoihin kutsuttiin tarpeen mukaan paikalle asiantuntijoita eri toimialoilta. Osallistujille jaettiin työpajoihin esitehtäviä, joiden alustusten pohjalta työryhmät lähtivät tekemään omia osuuksiaan. Sovelluskehityksessä noudatettiin ns. ketterän kehityksen menetelmiä, jolloin työpajoissa esiin tulleet ominaisuudet toteutettiin hankkeen kestäessä. Hanke jaettiin kahteen osaan, jotka ovat normi- ja sovellusosa. Normityöryhmä Pertti Salo, työryhmän pj. Jesse Nurmela, Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitos Veli Nikula Juha Alahäivälä Heikki Kinnunen, Ruukki Metals Oy Raahen tehdas Kari Junttila Seppo Ukskoski Sovellustyöryhmä Matti Myllylä, työryhmän pj. Juha Alahäivälä Tommi Viitasaari\n9 9 Markku Mikkola Jukka Kangasvieri Niko Honkonen, M-Technology Oy Antti Korhonen Ulf Borg, SK Protect Oy Yhteensä pidettiin viisi työpajaa, joista neljä kertaa kokoonnuttiin Kokkolassa Yliopistokeskus Chydeniuksen tiloissa ja kerran Ylivieskan paloasemalla. Asiantuntijoina työpajoissa vierailivat Jussi Mansikkamäki Arkman Arkkitehtuuri Oy ja Juha Dahlgren Outotec Oy. Heidän lisäkseen asiantuntemustaan hankkeen käyttöön antoivat mm. Kimmo Heikkilä, Arkkitehtitoimisto Paloranta Oy, Tero Sundquist, Stenfors Oy, Juha Niskanen, Dekra, Juha Päri, Ruukki Metals Oy Raahen tehdas 2.2 Toteutus ja reittikuvaus hankkeen suorituksesta Ensimmäisen työpajapäivän pohjaksi jaettiin esitehtäviä, joiden läpikäynnillä varsinainen työryhmätyöskentely aloitettiin. Esitehtävät olivat seuraavat: Matti Myllylä: Wisemaster palotarkastusohjelmiston kohdekortin pilottiversion esittely Veli Nikula: Mitä tietoja sähköisessä kohdekortissa tulee olla pelastustoiminnan näkökulmasta tarkasteltuna ensimmäisten 30 minuutin aikana hälytyksestä? Miten tietosisältö poikkeaa, kun tarkastelunäkökulmana on pelastusryhmän-, pelastusjoukkueen tai pelastuskomppanianjohtaja? Markku Mikkola ja Seppo Ukskoski: Mitä tietoja edustamasi yrityksen näkökulmasta tarkasteltuna tulisi pelastusyksiköillä olla ensimmäisten 30 minuutin aikana hälytyksestä? Pertti Salo: Miten yritys voi hyödyntää kohdekorttiin kerättäviä tietoja päivittäisessä toiminnassaan? Antti Korhonen: Miten pelastuslaitos voi hyödyntää kohdekorttiin kerättäviä tietoja päivittäisessä toiminnassaan? Kari Junttila: Katsaus: Tiedonsiirtoteknologiat pelastustoiminnan johtamisen apuvälineenä. Alusten jälkeen työryhmät pystyivät aloittamaan työskentelynsä samalta tietopohjalta yhtenäisin tavoittein. Projektipäällikön tehtävänä oli ohjata työryhmien työskentelyä siten, että päällekkäisyyksiltä vältyttiin ja työryhmien sisältä esiin nousset ongelmat siirtyivät toisenkin työryhmän pohdittaviksi. Työryhmätyöskentely osoittautui tehokkaaksi tavaksi nostaa esiin selvitettävät asiat. Lisäksi työn eteneminen oli ripeää, koska yhtäaikaisesti voitiin suunnitella tietosisältöjä ja niiden hankintaa sekä sovellusta, jossa tiedot esitetään.\n10 Operatiivinen palotarkastus Kohdekortin tyypillinen käyttökohde on esimerkiksi teollisuusrakennus, liikerakennus tai hoitolaitos. Pääsääntöisesti kohdekortti on syytä tehdä kiinteistöistä, joissa on automaattinen paloilmoitin. Pienteollisuuden rakennus, jossa on tyypillisesti tuotantotila ja pieni toimisto-osa, ei ole välttämättä kohdekorttikohde, ellei tiloissa käsitellä esimerkiksi kemikaaleja tai siellä ei ole muuta vaaraa aiheuttavaa toimintaa. Pelastuslaitosten fokus kohdekorttien tekemisessä on pitkälti isoissa kohteissa. Tähän on syynä yksinkertaisesti se, ettei olemassa olevilla resursseilla ole mahdollista tehdä ja ylläpitää kohdekorttia jokaisesta kiinteistöstä. Tulevaisuudessa, kun palotarkastus ohjautuu enemmän kiinteistön omistaja vastuulle, on mahdollista, että kohdekortteja tehdään myös muista pienistä, vähemmän riskejä sisältävistä kohteista. Kohdekortin edut tulevat esiin kohteissa joissa tilat ovat monitahoiset tai itse kohde on laaja. Myös tiloissa työskentelevä tai asuva henkilömäärä ratkaisee kohdekortin tarpeellisuuden. Pelastuslaitoksen henkilöstöstä vain osa voi vierailla kohteissa etukäteen, useimmat pelastajat tai muodostelmien johtajat tuskin ovat käyneet kohteissa koskaan ennen sinne tulevaa pelastustoiminnan tehtävää. Tätä etukäteistiedon puutetta on omiaan lisäämään se, että yhä useammalle paikkakunnalle päällystöpäivystäjä tulee naapurikunnasta. Kohdekorttikohteet ovat samalla pääsääntöisesti kohteita, joissa pelastusviranomainen tekee tarkastuksia vuosittain. Tähän käyntiin on järkevää yhdistää operatiivinen palotarkastus, jolloin normaalin tarkastuksen yhteydessä kerätään tiedot myös mahdollista pelastustilannetta varten. Asianmukaisilla laitteilla, kuten tablet-pc:llä tai kannettavalla tietokoneella, kohdekortin luominen onnistuu sovelluksen avulla tarkastuksen yhteydessä. Kohdekorttia on mahdollista päivittää ja ylläpitää myöhemmissä tarkastuksissa tai toimistolta käsin. Myös kohteen henkilökunta voit tuoda kohdekortille tietoja web-käyttöliittymän kautta.\n11 11 3 PROJEKTIN AIKAANSAANNOKSET 3.1 Aikaansaannos Demo-ohjelmisto Kohdekorttiprojektin päällimmäisenä tavoitteena oli toteuttaa toimiva demoohjelmisto, jonka avulla voidaan käytännössä havainnollistaa ja tutkia sähköiseltä kohdekortilta vaadittavia ominaisuuksia ja teknisiä ratkaisuja. Projektin aikana M-Technology Oy toteutti tällaisen demo-ohjelmiston hyödyntäen pohjana muille toimialoille kehittämiään kohdekortti- ja kunnossapitoratkaisuja. Tämä toteutettu demo-ohjelmisto on kuvattu tarkemmin osiossa Ominaisuuksien määrittely Koska sähköiselle kohdekorttisovellukselle ei ole aiemmin tehty tarkkoja määrittelyjä, tuli tätä määrittelytyötä tehdä varsin paljon tämän hankkeen puitteissa. Määrittelytyö osoitti selkeästi, että kohdekortille on selkeä tarve pelastustoimessa, mutta tarpeet ovat hyvin erilaiset. Tarpeet vaihtelevat sen mukaan, minkä tyyppisiä kohteita pelastuslaitoksella on. Tarpeet vaihtelevat mm. kohteen koon ja kohteessa harjoitettavan toiminnan mukaisesti. Koska kohteet ovat hyvin erilaisia, lähdettiin asiaa lähestymään kaikille yhteisen tekijän kautta eli pelastusviranomaisen näkökulmasta. Projektissa pyrittiin toteuttamaan pelastustoimen kannalta tarpeellisia ominaisuuksia ja testaamaan niiden soveltuvuutta hyvin erilaisten kohteiden käsittelemiseen. Tämä työ osoitti ratkaisun kehittämisen suurimmat haasteen: Saman kohdekorttisovelluksen on palveltava pelastustilannetta sekä pienessä hoitolaitoksessa että suuressa teollisessa tuotantolaitoksessa. Tämä edellä kuvattu työ on tuottanut kohtuullisen kattavan määrittelyn siitä, mitä ominaisuuksia sähköisessä kohdekorttisovelluksessa tulisi olla ja mihin käyttöön mikin ominaisuus soveltuu. Määrittelytyössä esille nousseet ominaisuudet on listattu tarkemmin kohdassa 3.4. Demon teknologinen kuvaus Tietosisällön määrittely Toiminnallisten ominaisuuksien määrittelyn jälkeen jouduttiin määrittelemään ominaisuuksilla käsiteltävät tietosisällöt. Usein tarvittava tietosisältö oli yleisellä tasolla selvää, mutta yksikäsitteinen määrittely oli jo hankalaa. Tiedon luonne saattoi vaihdella merkittävästi erilaisten kohteiden kesken. Projektin aikana saatiin määriteltyä joukko tietoalkioita, jotka tarvitaan kohdekortille. Moni tietoalkio toteutettiin ns. dynaamisella mallilla, jolloin sovellus\n12 12 mahdollistaa aika suuren tietosisältövaihtelun erityyppisten kohteiden kesken. Tietyt perustiedot on luonnollisesti oltava kaikilla yhteneväiset, mutta dynaamisesti muuttuvien tietojen osalta poikkeavuutta voi olla. Tietoalkioiden sisältöä on esitelty tarkemmin kappaleissa Tausta-aineiston ja sen tuottamisen määrittely Sekä sähköisten että manuaalisesti toteutettujen kohdekorttien suurimpana ongelmana on yleensä aineiston luominen ja sen ajantasaisuuden ylläpitäminen. Tämän takia pyrittiin luomaan ratkaisu, jossa merkittävä osa kohdekortin sisällöstä syntyisi mahdollisimman automaattisesti kohdekortin luonnin yhteydessä. Ajantasaisuuden saavuttamiseksi pyrittiin toteuttamaan erilaisia automaattisia rajapintoja, joiden kautta tietosisältöjen ajan tasalla pysyminen voisi toimia automaattisesti. Kaikissa tapauksissa jouduttiin tekemään ns. tausta-aineiston määrittelytyötä. Tausta-aineiston määrittely kattaa määrittelyn sekä aineiston sisällöstä että aineiston tuottamistavasta. Hankkeessa tehdyt aineistohankintakokeilut osoittivat, että aineiston sisällöt vaihtelevat paljon erilaisten aineistotuottajien kesken. On erittäin tärkeää, että viranomainen pyytää selkeästi määritellyn aineiston sekä esittää aineiston toimitustavat mahdollisimman yksityiskohtaisesti. Hankkeessa määriteltiin myös ne toimijat, keneltä taustaaineisto hankitaan. 3.2 Yhteenveto tuloksista ja kehitystarpeista Aikaansaatu ratkaisu mahdollistaa erilaisten kohdekorttisovellusten jatkokehitystyön. Hankkeen aikana M-Technology rakensi pilottina toimivan kohdekorttisovelluksen, joka sovitetaan käyttöön ainakin Jokilaaksojen pelastuslaitokselle. Myös muilla hankkeeseen osallistuneilla pelastuslaitoksilla on mahdollisuus sovelluksen käyttöönottoon. Hankkeessa mukana olevilla laitoksilla on mahdollisuus ottaa hankkeessa tuotettu demo-ohjelmisto omaan käyttöönsä paikallisena sovelluksena ja omatoimisesti siirtää aineistoja kohdekortin käyttöön. Laajemman käytön edellyttämät keskitetyt tietokannat ja aineiston jakeluympäristöt sekä mahdolliset muut palvelut tulee hankkia erikseen. Olipa loppukäyttäjälle näkyvänä sovelluksena sitten nyt tehty kohdekortti tai jokin muu sovellus, on tosiaikaisen kohdekortin käytön kannalta ratkaisevassa asemassa pohja-aineiston hankinta. Aineistot, kuten rakennuspiirustukset ja paloilmoitinten paikannuskaaviot, ovat useiden eri toimijoiden hallussa, niitä ei ole tällä hetkellä kattavasti pyydetty pelastusviranomaisen käyttöön. Rakennusten pohjapiirustukset ovat graafisen kohdekortin perusta, joten muu informaatio on luontevaa esittää niiden päälle.\n13 13 Tosiaikaisen informaation tuontiin kiinteistöistä tulee nykyisin liki päivittäin lisää mahdollisuuksia. Rakennusten automaatio siirtyy tietokoneiden hoidettavaksi ja etäkäyttö ja valvonta ovat jo nyt arkipäivää. Ongelmana on tässäkin se, että ohjelmistotoimittajia on useita ja jokaisella on oma tapansa käyttää ja tallentaa kiinteistöstä syntyvää tietoa. Tallentamismenetelmien yhdenmukaistaminen lienee markkinataloudessa mahdoton ajatus. Sen sijaa tuleekin keskittyä siihen, miten helposti muokattavilla ohjelmistoilla ja rajapinnoilla saadaan räätälöityä tietojen keruu eri ohjelmistoista ja palveluista. Näin kerätty tieto tallennetaan kohdekorttisovellusten käyttöön standardoidussa muodossa kohdekorttipalvelimelle. Nykyisin asennettavat paloilmoitinlaitokset ovat tietokonepohjaisia ratkaisuja, joista on mahdollista siirtää tietoa myös muihin kuin hätäkeskuksen järjestelmiin. Tiedonsiirto-ominaisuudet eivät kuitenkaan ole laitteistoissa vakiona, joten ne tulisi huomioida erikseen jo rakennuslupavaiheessa. Luontevaa olisi, että paloilmoittimen tietoa siirretään pelastuslaitoksen ajoneuvoihin. Näkemyksemme mukaan tavoitteena on, että kohdekorttipalvelin on tulevaisuudessa pelastuslaitosten yhteinen, pelastustoimen ip-verkossa toimiva resurssi. Tästä olisi merkittävää etua ylläpidon ja pelastuslaitosten yhteistyön kehittämisen kannalta. Pelastustoiminnan näkökulmasta tarkasteluna merkittävin hyöty saavutetaan, kun tosiaikaista tietoa kohteesta on saatavilla jatkuvasti päivittäiseen toimintaan ja valmiuden ylläpitämiseen liittyen. Tällöin voidaan kohteista saatavaa tietoa käyttää jo valmiussuunnittelun perusteena ja pohjana. Riskiluku Riskiluku on dynaamisesti muuttuva lukuarvo, joka ottaa huomioon kohteen riskeissä päivittäin tapahtuvat muutokset. Mahdollisen riskiluvun käyttöönottoa tulisi tutkia tarkemmin. Hankkeessa tunnistettiin automaattisesti muodostuvan riskiluvun määrittelyn tarve, mutta sen kehittämisen todettiin olevan iso kokonaisuus, johon tulisi perehtyä mahdollisesti omassa projektissaan. Riskiluvun ylittäessä kohteeseen ennalta määrätyn rajan ylityksestä seuraisi pelastusviranomaisen käynti kohteessa. Jatkossa keskitytään aineiston hankintaan liittyviin kysymyksiin, tietosisällön standardointiin sekä säädöspohja muutoksiin kohdistuviin tarpeisiin. Kohdekortin rooli tiedonvälittäjänä tarkastuksia tekevän henkilökunnan ja operatiivisen henkilöstön välillä on erittäin merkittävä. Kun palotarkastajien tekemään pohjatyöhön lisätään kohdekortin tosiaikaisuus, ollaan tilanteessa, jossa kohteeseen matkalla olevilla yksiköillä on mahdollisuus tiedustella kohteesta jo matkan aikana. Kohdekortteja laaditaan pelastuslaitoksissa ja paloasemilla hyvin kirjavan käytännön mukaan. Osassa pelastuslaitoksia kortit on tehty useista kohteista\n14 14 mutta on myös paikkakuntia, joissa kohdekortteja ei ole tehty lainkaan. Lisäksi kohdekorttien ylläpito on perinteisellä paperimenetelmällä tai tiedostopohjaisesti erittäin työlästä. Myöskään tietojen lajittelu ja haku ei toimi järkevällä tavalla normaalista asiakirjasta. 3.3 Liityntä viranomaisten johtamisjärjestelmiin Suomessa on meneillään useita merkittäviä viranomaishankkeita, joissa suunnitellaan tulevien vuosien johtamisvälineitä ja -ohjelmistoja. Tulevaisuuden kenttäjohtamisjärjestelmä on viranomaisten yhteinen, jolloin olemassa olevan tiedon jakaminen eri toimialojen kesken mahdollistuu myös operatiivisten tilanteiden aikana. Pelastusviranomainen on kohdekorttiasiassa edelläkävijä, ja on luontevaa ja toiminnallisesti järkevää, että kohdekortteihin kerättyä tietoa voidaan tarvittaessa jakaa tilanteen edellyttämällä tavalla. Kohdekortin kaltaisen tiedon jakaminen on otettu huomioon uutta kenttäjohtamisjärjestelmää suunniteltaessa. 3.4 Demon teknologinen kuvaus Sähköisen kohdekortin yleinen rakenne Tässä hankkeessa on toteutettu demo-ohjelmisto sähköisen kohdekortiston testaamiseen. Tämä ohjelmisto on toteutettu itsenäiseksi Windowspohjaiseksi sovellukseksi, joka hyödyntää paikallisesti sijoitettua kohdekorttiaineistoa. Demosovellusta käytettäessä kohdekorttiaineisto tulee sijoittaa samalla päätteelle itse sovelluksen kanssa. Tämän ansiosta demoohjelmiston perusominaisuuksia voidaan testata pelkästään yhdessä tietokoneessa asentamalla käytettävä aineisto koneelle paikalliseksi. Lopullisessa asiakaskohtaisesti käyttöönotettavissa ratkaisuissa aineisto tulee sijoittaa keskitetylle palvelimelle, josta aineisto jaetaan kentällä toimiville client-päätteille. Tässä hankkeessa toteutettu demo-ohjelmisto vastaa tätä client-ohjelmistoa, ja sen rakenteessa on huomioitu keskitetyn tiedonhallinnan tarpeita. Tämä keskitetty tiedonhallinta- ja jakeluratkaisu tulee aina toteuttaa asiakaskohtaisesti. Teknisessä mielessä tiedonhallintaratkaisu voidaan toteuttaa hyvin joustavasti. Keskitetty kohdekorttipalvelin voi toimia tarvittaessa pelastuslaitoskohtaisesti tai usean pelastuslaitoksen kohdekorttipalvelimena. Kohdekorttisovellus perustuu client-server-pohjaiseen ratkaisuun. Yksinkertaistettuna kokonaisrakenne voidaan esittää kuvan 2 mukaisesti.\n15 15 KUVA 2: Kohdekorttiratkaisun rakennekaavio Kuvan 2 kaavion tässä hankkeessa toteutettu demo-ohjelmisto vastaa kaaviossa kuvattua kohdekortti-client-ohjelmistoa. Kaikki kohdekorttitiedot tallennetaan keskitettyyn tietokantaan. Pelastustoiminnassa kohdekortti clientohjelmiston tulisi olla käytettävissä kaikissa olosuhteissa, myös offline-tilassa. Tämän takia client ohjelmiston toiminta ei voi tukeutua jatkuvaan tiedonsiirtoyhteyteen kohdekorttipalvelimelle, vaan kohdekorttitiedot hajautetaan keskitetyltä palvelimelta client-ohjelmistoille. Tiedon ajantasaisuuden kannalta client-päätteillä oleva tietoaineisto tulee synkronoida riittävän usein keskitetyn tietokannan kanssa. Tämä toteutetaan esim. joka yö, kun päätelaitteilla on käytettävissä nopea tiedonsiirtoyhteys (wlan) keskitetylle palvelimelle. Tässä synkronoinnissa päivitetään suuret tietomassat kuten uusien kohdekorttien luonti ja mahdolliset kohteiden asiakirjojen synkronoinnit. Pelastustilanteen kannalta kriittiset ja nopeasti muuttuvat tiedot tallennetaan keskitetylle palvelimelle, josta uusin tieto päivitetään clientille, aina kun kyseistä tietoa käytetään. Tällaisia ns. online-tietoja ovat mm. ulkopuolelta järjestelmään tulevat kiinteistön poikkeamatiedot. Tiivistettynä voidaan sanoa, että mobiilikäytössä kohdekortti-clientilla on käytettävissä aina viimeistään edellisenä yönä päivittyneet tiedot ja kriittisen tiedon ollessa kyseessä aina ajantasainen tieto, mikäli tietoliikenneyhteydet ovat client-ohjelmiston käytettävissä.\n16 Kohdekortti-client-ohjelmisto Kohdekortti-client-ohjelmisto on normaalissa Windows-ympäristössä toimiva sovellus. Sovelluksen käyttöliittymät ja suoritinprosessit on optimoitu myös tablet-tyyppiselle kosketusnäyttöiselle laitteelle. Tällöin kohdekortti sovellusta voidaan käyttää mm. Windows 7 / XP-pohjaisilla kannettavilla tietokoneilla sekä Windows tablet-tyyppisillä mobiililaitteilla. Ohjelmiston käyttöliittymän rungon muodostaa graafinen käyttöliittymä. Graafisen käyttöliittymän avulla pyritään mahdollisimman havainnolliseen esitysmuotoon, jolloin tietojen lukeminen pelastustilanteessa olisi mahdollisimman helppoa ja nopeaa. Kohdekortilla käsiteltäviin tietoihin liittyy usein oleellisena tietona myös paikkatieto, jolloin asioiden esittäminen graafisella pohjalla tarjoaa mahdollisuuden myös paikkatiedon esittämiseen. Käyttöliittymän pohjan muodostaa kohteen graafinen kuva (kuva 3), joka useimmiten on kohteen pohjapiirustus. Pohjakuvana voidaan käyttää periaatteessa mitä tahansa kuvaa, joka mielellään olisi esitettävissä vektorimuodossa. Kuvana voidaan siis käyttää rakennuksen pohjapiirustusta, poikkileikkausta, asemakuvaa tai mitä tahansa kuvaa. Rakennusten tapauksessa pohjapiirros on luonnollinen valinta, mutta esimerkiksi laivojen ja muiden liikkuvien kaluston tapauksessa poikkileikkauskuvat ovat parempia. Joissain kohteissa pohjapiirustus voidaan korvata esimerkiksi prosessikaavio kuvalla. Tarkempi kuvaus pohjana käytettävästä aineistosta on kuvattu kohdassa 3.5. KUVA 3: Kohdekortti client- sovellus Windows Tablet- laitteessa 3.5 Kohdekortti-client-ohjelmiston ominaisuudet Kohdekortti-clientin (kuva 4) toiminnalliset ominaisuudet voidaan luokitella seuraaviin neljään luokkaan: graafisen pohjakuvan käsittely ja pohjakuvalla liikkuminen pohjakuvalle asetettavat tietoelementit ja niiden käsittely dynaamisen ulkopuolisen tiedon käsittely kohteen perustietojen käsittely.\n17 17 KUVA 4: Kohdekortti client ohjelmiston käyttöliittymä Graafisen pohjakuvan käsittely Pohjakuvana sovelluksessa voidaan käyttää mitä tahansa sähköisessä muodossa olevaa kuvatiedostoa (Kuva 5). Kuvatiedostoja voi olla yhdessä kohteessa useita. Rajoitusta kuvatiedostojen määrään ei ole. Jokainen kuvatiedosto muodostaa oman pohjakuvatason, jolle voidaan sijoittaa tietoa. Yhdessä kohteessa voi olla siis esim. pohjakuva, asemapiirustus sekä julkisivukuvat, ja kaikkiin niihin voidaan sijoittaa omat tietoelementit. Kuvien määrää ei ole ohjelmistossa rajattu. Luonnollisesti turhien kuvien käyttämistä tulee välttää, koska kuvat syövät tietokoneen muistia sekä tehoa ja tekevät ohjelman käytöstä hitaampaa. KUVA 5: Jokaisesta kuvatiedostosta muodostuu oma pohjataso Käytännön testeissä luontevaksi kuvakokoonpanoksi useimmissa kohteissa muodostui asemapiirros, paloilmoitinkaavio ja kerroskohtaiset pohjapiirrokset.\n18 18 Demo-ohjelmistoon toteutettiin toiminnallisuudet vektorimuotoisen svgmuodossa olevan kuvatiedoston esittämiseen sekä normaaleista kuvatiedostoista bmp, jpeg sekä png muotoisten aineistojen käyttöön. Vektorimuotoisen materiaalin käytön etuna on kuvan hyvä skaalattavuus (kuva 6), jolloin kuvaa voidaan suurentaa niin, että kuva säilyy terävänä. Rasteripohjaisten kuvien käsittelyssä kuvan laatu heikkenee nopeasti kun sitä suurennetaan. KUVA 6: Pohjakuvanäkymää voidaan zoomata aineiston tarkkuuden rajoissa Pohjakuvana käytettävän aineiston tuottaminen eri kohteista osoittautui hankkeen aikana haastavaksi. Nykyään lähes kaikista uudiskohteista on olemassa sähköiset pohjapiirustusaineistot. Aineistojen tiedostoformaatti ja aineiston sisältämä informaatio vaihtelee kuitenkin merkittävästi lähes jokaisen suunnittelijan toimittaman aineiston osalta. Hankkeessa tehtiin merkittävästi määrittelytyötä oikean aineistosisällön määrittelemiseksi sekä kehitettiin toimiva prosessi aineiston tuottamiseksi kohdekortille sopivaksi. Tämä prosessi on kuvattu kohdassa 3.5. Kaikesta määrittelytyöstä huolimatta havaittiin, että yhtenäisen aineistosisällön hankkiminen ei aina välttämättä onnistu. Sellaisia tilanteita varten vektoriaineiston käsittelemiseen toteutettiin työkalu, jolla saadaan nähtäville lista aineiston sisältämistä eri piirrosobjektitasoista. Tämä tasolista on yleensä riippuvainen pohjapiirustuksen tehneen suunnittelijan käyttämästä CADohjelmistosta sekä suunnittelijan työtavasta. Suodatustyökalulla (kuva 7) kohdekorttiohjelmiston käyttäjä tai aineiston järjestelmään syöttävä viranomainen voi itse määrätä, mitä piirtotasoja näytetään ja mitä piilotetaan. KUVA 7: Vektoriaineiston piirtoelementtien suodatustyökalu\n19 19 Tämä työkalu osoittautui tehokkaaksi työkaluksi, kun pohjakuvalta halutaan korostaa jotain tiettyä informaatiota, esimerkiksi jälkeenpäin suunniteltua palokatkoa tai muuta yksityiskohtaa. Työkalun avulla voidaan myös helpottaa esimerkiksi jonkin tietyn ilmastointilinjan tai muun rakenteen esittämistä. Piirrostasojen nimeämiskäytäntö vaihtelee kuitenkin paljon eri suunnittelijoiden välillä, joten mikään tärkeän kohteen esittäminen ei voi tukeutua tähän työkaluun. Työkalu on avustava ominaisuus, jolla viranomainen voi tutkia aineiston sisältöä siinä vaiheessa, kun kohdekortti aineistoa ajetaan järjestelmään sisään tai kun aineistoa tarkastellaan kohteen palotarkastuksen yhteydessä Graafisella pohjakuvalla liikkuminen Kohdekortin pohjana toimivat pohjakuvat ja kaaviot ovat eri kohteissa kohteen mukaan hyvin erilaisia. Varsinkin teollisuuslaitosten tapauksessa kohteen pohjakuvat sisältävät väistämättä hyvin paljon yksityiskohtia. Runsaat yksityiskohdat tekevät pohjakuvasta pienillä zoomaustasoilla varsin epäselvän. Tällöin halutun yksityiskohdan löytäminen pohjakuvasta saattaa olla hankalaa. Tämän ongelman ratkaisemiseksi ohjelmistoon toteutettiin dynaamiset, käyttäjän itse asetettavissa olevat ns. pikazoomaus painikkeet. Niiden avulla jokaiselle pohjakuvalle voidaan toteuttaa eräänlaiset pikazoomaukset ja nimetä nämä napit vapaasti. Tällä ominaisuudella voidaan toteuttaa esimerkiksi suuren teollisuuslaitokset asemakuvaan pikanäppäimet, joita painamalla saadaan pohjakuva kohdistumaan haluttuun pisteeseen ja zoomautumaan halutulle etäisyydelle. Tällaisia pikanäppäimiä voi olla useita ja niitä voidaan nopeasti tehdä myös pelastustoiminnan yhteydessä. Järkevää lienee, että jokaiselle kohdekortille tehdään muutama tärkeimpään kohdepisteeseen keskittyvät pikanäppäin samalla kertaa kun kohdekorttiaineistot ajetaan järjestelmään. Kuvassa 8 on esimerkki OMG Kokkola Chemicalsin kohdekorteissa käytetyistä pikazoomaus painikkeista. KUVA 8: Pikazoomausnäppäinesimerkkejä\n20 Pohjakuva-aineistojen sisältö Demo-ohjelmistoa varten hankkeessa tuotettiin pohja-aineisto viidestä hyvin erilaisesta kohteesta. Testiaineistot olivat käytössä seuraavista kohteista: Jokilaaksojen Pelastuslaitos, Ylivieskan paloasema vanhusten palvelutalo Kotikartano, Ylivieska Ylivieskan seurakuntatalo OMG Kokkola Chemicals teollisuuslaitoksia Ruukki Metals Oy Raahen Briketöintilaitos. Testattujen aineistojen sisältö vaihteli suuresti. Varsinkin teollisuuslaitosten osalta aineisto sisälsi paljon muitakin kuvia kuin pelkkää pohjakuvaa tai asemapiirrosta. Vaikka suunnittelijoita pyydettiin toimittamaan pelkkää perusrakenteet esittävää pohjapiirustusta, sisälsi aineisto usein paljon muutakin alkaen aina yksittäisten rakenteiden detaljikuvista. Nämä ylimääräiset elementit vaikeuttavat pohjakuvan käyttöä sekä toisinaan hidastavat huomattavasti kuvan piirtoprosessia. Useissa aineistoissa myös yksityiskohtien kuvaaminen on tapahtunut liian tarkasti. Hyvänä esimerkkinä voidaan mainita asemapiirrokselle piirretyt istutussymbolit. Yksittäisen pensaan reunaviiva on tehty siksak- viivana, jonka piirtämiseen vektorikuvassa liian tarkasti kuluu paljon suoritintehoa. Samalla tieto koko pensaasta on kohdekortin kannalta turha. Edellä kuvatun kaltaisia ongelmia tuli testissä vastaan useita. Tämän takia pohja-aineiston tulisi sisältää ainoastaan tärkeimmät rakenteisiin ja pelastustilanteeseen vaikuttavat tiedot, ei mitään muuta ylimääräisiä yksityiskohtia. Tällaisen riittävän yksinkertaisen kuvan saaminen tuntui olevan yllättävän hankalaa. Suunnittelutyössä on tunnettu käsite pääpiirros. Pääpiirrostason pitäisi sisältää ainoastaan rakenteiden perusteet, ei mitään ylimääräistä tietoa. Hankkeessa pyydettiin pääpiirustustasoista materiaalia muutamilta suunnittelijoilta vaihtelevin tuloksin. Osa saadusta aineistosta oli riittävän yksinkertaista, mutta joissain tapauksessa pääpiirustustasollakin oli ylimääräistä aineistoa. Joka tapauksessa pääpiirustustaso on suunnittelijoille käsite, jonka yhteyteen voitaisiin määritellä sopiva vähimmäissisältö pohjakuvalle. Vertailtaessa erilaisia aineistoja havaittiin paloilmoitinkaavio aineisto useissa paikoissa yhdeksi kaikista parhaimmista aineistoista. Paloilmoitinkaavion yhteyteen on usein liitetty pohjakuvat kohteesta ja siinä esitetty varsinaisten paloilmaisimien sijainti. Useissa tapauksissa tämä aineisto on osoittautunut pelastustoimen kannalta käyttökelpoisimmaksi sisällöksi.\n21 Pohjakuvalle kirjattavat tietoelementit eli objektit Kohdekortin peruskäyttöidea perustuu kohdekortille tehtäviin erilaisiin tietokirjauksiin. Kirjaukset tehdään pohjakuvan päälle ja kohdennetaan yleensä johonkin haluttuun paikkaan kohdekuvalla. Tällä tavalla tieto voidaan sijoittaa juuri siihen paikkaan, jossa asia sijaitsee myös käytännössä. Osa tiedoista saattaa olla luonteeltaan myös koko kohdetta koskevaa, jolloin tietoalkiota ei sijoiteta mihinkään tiettyyn paikkaan. Tietokirjaukset tehdään kohdekortille erilaisten tietoelementtien avulla. Tietoelementtien tietorakenne on samankaltainen riippumatta siitä, onko niillä sijaintitietoa vai ei. Tämän tietoelementin rakenne on tärkeä koko kohdekorttisovelluksen kannalta. Näitä tietoelementtejä hyödynnetään myös automaattisesti järjestelmän ulkopuolelta tulevien tietojen esittämiseen ja hallitsemiseen. Näistä tietoelementeistä käytetään ohjelmiston käyttöliittymässä nimitystä objekti. Näillä objekteilla on seuraavat pääominaisuudet: sijaintitieto pohjakuvaan suhteutettuna (pohjakuvan koordinaatistossa) tietoelementin vaikutusaika eli voimassaolo aika o alkupäivämäärä (-kellonaika) o loppu päivämäärä (-kellonaika) o päivitysaikaleima (milloin tieto on syntynyt / muuttunut) vapaa teksti (otsikko / runkoteksti) www-linkki ulkopuoliseen web-aineistoon käynnistyslinkki liitetiedostoon (paikallinen tiedostosijainti) objektin graafinen symboli o vektoripohjainen kuva o monikulmiopiste jana (viivat/rajaukset ym.). Näiden ominaisuuksien avulla voidaan pohjakuvalle helposti sijoittaa hyvinkin erilaisia tietoalkioita. Pohjakuvalle sijoitettujen tietoalkioiden symboliikka on käytön kannalta erittäin tärkeää. Mikäli pohjakuvalla esitetään liikaa yksityiskohtia, alkaa huomioiden havainnointi heikentyä nopeasti. Tätä varten ohjelmistoon luotiin valmiit symbolit useimmiten käytettäville objekteille. Näitä valmiiksi symboloituja objekteja ovat taulukossa 1 esitetyt TAULUKKO 1 : Symboloidut objektit Ei taktista tietoa sisältävät objektit: Puhdas vapaa teksti Tekstikenttä Note- teksti kenttä Janatyyppiset merkinnät: Osastointilinja Muu piirtolinja Nuolet tasossa (4-suuntaa) Hyökkäystiet (4-suuntaa+ ylös Taktiset tiedot: Räjähdysvaara Myrkylliset aineet Paloa edistävät aineet Radioaktiivisen aineet Pelastuslaitteisto merkinnät: Varatie Poistumisreitti Väestönsuoja Putkilukko\n22 22 ja alas) Paloposti Paloilmoitin keskus Paloilmoitin painike Käsisammutin Taulukossa 1 mainittujen objektien symboleina on käytetty pelastusviranomaisen toimittamia virallisia taktisia merkkejä. Teknisesti symbolina voidaan käyttää mitä tahansa vektoripohjaista kuvaa. Vektoripohjainen kuva mahdollistaa symbolin koon muuttamisen suhteessa pohjakuvan zoomaustasoon kuvassa 9 ja kuvassa 10. KUVA 9: Esimerkki pohjakuvalle sijoitetuista varatien ja putkilukkojen objekteista. KUVA 10: Esimerkki palo-osastointi linjaobjekteista kohdekortilla Objektien näkymätasot Lisättäessä objekteja pohjakuvalle saavutetaan varsin pian tilanne, jossa kuvalla on havaittavuuden kannalta liikaa objekteja. Tämän ongelman ratkaisemiseksi ohjelmistoon toteutettiin objekteille omat näkymätasot. Näkymätaso on tavallaan pohjakuvan päälle asetettava läpinäkyvä taso, jolle\n23 23 piirretään tietyt objektit. Näkyvää tasoa voidaan vaihtaa milloin vain. Yhdellä kertaa voidaan näyttää joko yksi taso tai useita tasoja. Nämä tasot valitaan näyttöruudun yläosassa olevista pikanäppäimistä painamalla haluttu tasonäkymä päälle tai pois. Nämä eri tasot ja niiden pikanäppäimet voidaan nimetä esimerkiksi eri käyttötarkoituksen mukaan. Alla olevassa esimerkkikuvassa (kuva 11) tasot on nimetty pelastustilanteen kannalta erityyppisten objektien mukaan; ensitiedot, tekniikkatiedot ja muut. KUVA 11: Pikanapit objektitasojen näyttämiseen Ohjelman helpon ylläpitämisen takia jokainen tieto-objekti voidaan helposti asettaa kuulumaan johonkin suodatusryhmään. Tämän ominaisuuden avulla voidaan siis kirjata pohjakuvaan jokin tietoa ja päättää samalla millä suodatustasolla kirjauksen halutaan näkyvän. Luonnollisesti pikavalinnoista löytyy myös automaattivalinta Kaikki objektit, jolloin jokainen objekti piirtyy kuvalle huolimatta sen suodatusasetuksista. Teksti -taso on valittu esittelemään koko kiinteistöä koskevia huomioita, jotka eivät kohdistu mihinkään tiettyyn pisteeseen pohjakuvalla Aktiivinen tieto-objekti Pohjakuvalle asetettava objekti voi olla myös ns. aktiivinen objekti, jolloin sen kautta voidaan siirtyä tarkastelemaan muita asiaan liittyviä tietoja. Useimmiten tällainen aktiivinen objekti sisältää linkin internetistä löytyvään aineistoon tai tietokoneelta paikallisesti löytyvään liitetiedosto aineistoon. Tällä ominaisuudella voidaan toteuttaa esimerkiksi vaarallisten aineiden merkintä ja liittää merkintään esimerkiksi aineen tuoteselosteet tai vaikka linkki aineen valmistajan netissä olevaan turvallisuustiedotteeseen. Klikkaamalla objektia käyttäjä voi avata objektiin liitetyn PDF-tiedoston tai muun tiedoston. Tuettuja tiedostomuotoja ovat kaikki ne tiedostot, jotka kohdekorttia käyttävän tietokoneen käyttöjärjestelmä osaa avata. Kun tämä ominaisuus yhdistetään pelastuslaitoksella mahdollisesti käytössä olevaan dokumentinhallintajärjestelmään, voidaan kohdekortilta luoda väylä varsin mittavaan dokumentaatioon. Liitäntä dokumentinhallintajärjestelmään tulee aina suunnitella ja konfiguroida käyttäjäorganisaation tarpeiden mukaisesti. Vastaavasti objektiin liitetty linkki ulkopuoliseen web-aineistoon avaa automaattisesti tietokoneen selaimen ja avaa siinä kyseisen sivuston (kuva 12). Tämä edellyttää tietenkin päätelaitetietokoneelta aktiivista tiedonsiirtoyhteyttä julkiseen internetiin.\n24 24 KUVA 12: Esimerkki aktiivisesta tieto-objektista 3.6 Aineiston tuottaminen kohdekorttiin Tausta-aineiston hankinta kohdekortin pohjaksi Kohdekortiston perustana olevan pohjakuva aineiston hankintaan kehitettiin valmis prosessi, jota testattiin hankkeen aikana. Hankintaprosessin merkitys kohdekortiston onnistuneen luomisen kannalta on erittäin tärkeä. Vaikka nykyään kaikki rakennusten piirustusaineisto on aina sähköisessä muodossa, ei sen käyttökelpoisuus ole aina taattu. Aineistojen sähköinen käsittelyformaatti, aineiston sisältö ja erilaiset merkintätavat vaihtelevat lähes aina suunnittelutoimistojen välillä. Vaihtelun aiheuttaa toimistojen käyttämät erilaiset CAD- ohjelmistot sekä suunnittelijoiden erilaiset vakiintuneet suunnittelukäytänteet. Hankkeen aikana törmättiin myös tilanteeseen, jossa suunnittelijat ilmaisivat olevansa haluttomia luovuttamaan suoraan CAD- aineistoja ulkopuoliselle taholle. Syynä tähän on tietyllä tapaa heidän valmiin työn luovuttaminen niin, että suunnittelutyötä voitaisiin heti jatkaa suoraan heidän aineistonsa päälle. Pelastusviranomaisen tapauksessa tämä ei luonnollisestikaan tule kysymykseen, mutta silti aineiston luontiprosessin on huomioitava myös tämä seikka. Tavoitteena tulee olla aina malli, jossa aineiston luovuttaminen viranomaiselle olisi mahdollisimman helppoa ja suunnittelijan näkökulmastakin miellyttävää. Näiden seikkojen nojalla kohdekortin pohja-aineiston tuottamisprosessi muotoutui kuvan 13 mukaiseksi. KUVA 13: Pohjakuva-aineiston tuottamisprosessi\n25 25 Lähes kaikki rakenne- ja automaatiosuunnittelijat sekä arkkitehdit käyttävät suunnitelmien laadintaan erilaisia CAD- ohjelmistoja. Yleisin CADohjelmistojen tuottama tiedostoformaatti on DWG- muodossa oleva aineisto. DWG on tiedostoformaatti, joka voi sisältää kaksi- ja kolmiulotteisia suunnitelmia ja metadataa. Se on luontainen tallennusmuoto monille CADohjelmistoille kuten AutoCAD ja IntelliCAD. Lisäksi monet muut ohjelmat tukevat formaattia. Kohdekortissa käytettävät suunnitelmat ovat alun perin tässä muodossa. Formaatti ei kuitenkaan sovellu kohdekorttisovelluksen käyttöön, koska se on kaupallinen ja suljettu muoto. Koska kyseessä on suoraan CAD-ohjelmiston käyttämä formaatti, voidaan tässä formaatissa saatu aineisto avata myös toisella CAD-ohjelmistolla ja jatkaa suunnittelutyötä edelleen. Tämä ominaisuus tekee aineistosta sellaisen, että kaikki suunnittelijat eivät ole halukkaita sitä luovuttamaan. SVG on kaksiulotteisten vektorikuvien kuvauskieli, joka perustuu World Wide Web Consortiumin kehittämään avoimeen kuvatiedostostandardiin. SVGkuvatiedostot on tehty XML-merkintäkielellä. Kuvissa on mahdollista esittää myös liikettä. Koska SVG-tiedostot ovat XML-muotoista tekstiä, on niiden tulkitseminen ja käsittely helppoa kohdekorttisovelluksessa. SVG-muodossa olevaa tiedostoa ei voi avata toisella suunnitteluohjelmalla ja jatkaa suunnittelutyötä. Täten suunnittelijat voivat luovuttaa aineiston ilman, että pelkäävät mahdollista kilpailullisia ongelmia. SVG on rakenteeltaan myös varsin selkeä ja tehokas muoto käsitellä vektorikuvia mahdollisimman keveällä tietorakenteella. Näiden seikkojen nojalla kohdekortti-client-sovellus käyttää itse pohjakuvien piirtämisessä SVG-muotoa DWG -> SVG-konvertointi Mikäli suunnittelijan käyttämät työkalut eivät tuota suoraan SVG-muotoista aineistoa, voidaan aineisto vastaanottaa myös DWG-muodossa ja konvertoida valmiilla työkalulla SVG-muotoon. Konvertointityökaluja on markkinoilla useita, ja soveltuvaksi työkaluksi hankkeessa valittiin DWG to SVG Converter MX -ohjelmisto (kuva 14). Ohjelmiston on tehnyt DWG TOOL Software. Yrityksen kotisivut ovat osoitteessa ja suora linkki ohjelmistoon on Ohjelmistolla voidaan konvertoida helposti useita DWG-tiedostoja. Ohjelmisto tukee väripiirustuksia ja kaikkia DWG- tiedostoversioita. Ohjelmisto maksaa 59,50 USD per kappale. Ohjelmistoa tarvitaan vain siinä vaiheessa, kun ajetaan uutta materiaalia sisään järjestelmään. Itse kohdekorttisovelluksen käyttö ei tarvitse konvertteria. Käytännössä sopiva malli olisi hankkia esim. yksi ohjelma jokaiseen organisaatioon joka ylläpitää kohdekortistoa ja ajaa kortistoon uusia kohteita.\n26 26 KUVA 14: DWG -> SVG konvertointiohjelmiston käyttöliittymä 3.7 Ulkopuolisen dynaamisen aineiston tuonti Sekä sähköisten että manuaalisesti ylläpidettävien kohdekorttien suurimpina ongelmina ovat aina olleet aineiston ajantasaisuus ja sen päivittämiseen liittyvät ongelmat. Hankkeessa etsittiin järjestelmällisesti ratkaisutapoja tähän ongelmaan. Tämän ongelman ratkaisemiseksi hankkeessa analysoitiin ensin kohdekortilla käsiteltäviä tietoja ja niiden luonnetta. Analysoinnilla pyrittiin saamaan selville eri tietojen ajantasaisuuden tarve ja sen mukaan päättää toteutettavasta päivitysteknologioista. Analyysin perusteella kohdekortilla käsiteltävät tiedot jaettiin seuraaviin luokkiin: 1. Staattiset tietotaulut Rajapinta ei ole välttämätön. Sisältää harvoin muuttuvaa tietoa. Voidaan syöttää ja ylläpitää itse kohdekorttisovelluksella. Määrittelee varsinaisen kohteen. Voidaan tuoda tietoja manuaalisesti esim. kerta-ajona muista järjestelmistä, kuten palotarkastusjärjestelmästä. 2. Dynaamiset tietotaulut Muodostetaan rajapinnat. Sisältää luonteeltaan usein muuttuvaa tietoa. Päivitykset tapahtuvat eräajopohjaisesti. 3. Dynaamiset ja funktionaaliset tietotaulut Muodostetaan rajapinnat. Rajapinta on online- toimintainen.\n27 27 Tieto pelastustilanteen kannalta on merkittävää Automaattinen ja tiheä päivitystarve. Online-rajapinnan kautta tieto päivitetään aina kortin avauksen yhteydessä taustajärjestelmästä. Näiden vaatimusten perusteella kohdekorttidemoon toteutettiin joukko erilaisia rajapintoja ulkopuolisen tiedon automaattiseen tuontiin kohdekortille. Näitä erilaisia rajapintateknologioita testattiin erilaisia tiedoilla. Tarkemmat kuvaukset toteutetuista rajapinnoista ovat seuraavissa kappaleissa Ulkopuolelta tuotava tieto Demo-ohjelmiston toteutuksessa testattiin kolmenlaisen erityyppisen tiedon automatisoitua tuomista kohdekortille jostakin ulkopuolisesta tietolähteestä. Nämä tietotyypit voidaan jakaa seuraaviin luokkiin: kohteen pysyvät riskit o esim. kohteessa olevat kemikaalit, räjähdysaineet ym. o sijainti tai vaikutusalue kohteessa o vaikutusaika (alku loppu) yleiset riskiä lisäävät poikkeamat o esim. poikkeamat kulkureiteissä, henkilöstömäärissä ym. o rakennustyöt, tulityöt o poikkeavat kuljetuslastit / välivarastoidut aineet o poikkeamilla mahdollinen sijaintitieto (ei aina) o poikkeamilla on lähes aina vaikutusaika hälytys- ja mittausautomatiikka o paloilmaisintietoa o kulunvalvonnan tietoa o VAK-automatiikan tiedot käytettävissä. Demo-ohjelmistoon toteutettiin automaattisesti toimivat rajapinnat, joilla testattiin jokaiseen edellä mainittuun ryhmään kuuluneiden tietojen tuontia erilaisissa kohteissa. Tietojen tuontiin toteutettiin erilaisiin teknologioihin pohjautuvia rajapintoja sekä testattiin niiden toimivuutta erilaisten toimijoiden taustajärjestelmien kanssa Yleistä rajapintojen käytöstä Rajapintojen kautta kohdekortti saa automaattisesti päivitettyä tietoa ulkopuolisista järjestelmistä. Tulee kuitenkin muistaa, että kentällä toimivalla laitteella ei aina ole käytettävissä tiedonsiirtoyhteyttä taustajärjestelmään. Tämän takia tiedon synkronointi ja välitallentaminen on toteutettu seuraavasti: Kohdekorttiohjelmistoon on toteutettu oma taustatietojen synkronointirutiini, jonka suorittaessaan ohjelmisto päivittää rajapintojen kautta olevat tiedot.\n28 28 Mikäli ohjelmisto saa yhteyden taustajärjestelmään, päivitetään tiedot käyttöliittymälle ja tallennetaan uusin tieto kohdekortiston tietokantaan. Tallennettuun tietoon lisätään myös aikaleima siitä (kuva 15), milloin tämä tieto on viimeksi päivittynyt. Tällä tavalla toimimalla voidaan kohdekortilla esittää aina viimeisin tiedossa oleva tieto ja tiedon ikä. Ominaisuuden ansioista riskitiedot ovat käytettävissä vaikka kenttälaitteella ei olisi minkäänlaista tiedonsiirtoyhteyttä. Kohdekortin yleisessä käyttöliittymässä näytetään viimeisin onnistuneen tiedonsiirron aikaleima. KUVA 15: Viimeksi onnistuneen tiedon päivitysleima. Ulkopuolisen tiedon päivittämiseen voidaan toteuttaa tarvittaessa myös rajapintakohtaisia päivitysmekanismeja. Tällöin tietty rajapinta voi päivittyä oman päivitysmekanismin mukaan ja tiedot päivittyvät aina kohdekorttitietokantaan. Järjestelmän kokoonpanon kannalta olisi kuitenkin suotavaa, että kaikissa rajapinnoissa voitaisiin käyttämään samantapaista tiedon päivitysmekanismia. 3.8 Demo-ohjelmistoon toteutetut online-rajapinnat Ulkopuolisten tietojärjestelmät Hankkeessa tutkittiin eri toimijoilla käytössä olleita tietojärjestelmiä ja niiden sisältämiä pelastusviranomaisen kannalta kiinnostavia tietoja. Yleisesti voidaan todeta, että pienissä kohteissa ei käytännössä ole minkäänlaisia järjestelmiä, joilla tietoja hallitaan. Suurempaa teollisuutta edustavilla tahoilla tällaisia tietojärjestelmiä on käytössä varsin runsaasti. Usein nämä järjestelmät pohjautuvat automaattiseen paloilmoitinratkaisuun ja niillä hallitaankin varsin kattavasti hälytyksen visuaalinen esittäminen esimerkiksi laitoksen karttapohjalla. Pelastusviranomaisen kannalta ongelmana on kuitenkin järjestelmien erilaisuus. Voidaan todeta, että järjestelmät ovat vähintäänkin aina kohdeorganisaatiokohtaisia ja organisaatioiden sisällä saattaa esiintyä eroavaisuuksia. Suuressa teollisuudessa näitä järjestelmiä hyödynnetään myös operatiivisessa toiminnassa, esimerkiksi prosessin valvonnassa ja ohjauksessa. Tämän takia ulkopuolisia tahoja ei voida päästää käsiksi näihin järjestelmiin ja siten luoda mahdollisuutta ulkopuolisen aiheuttamalle häiriölle. Vaikka ilmaisintiedon keräämisessä ja hälytysten esittämisessä on useilla laitoksilla käytössä merkittävää teknologiaa, puutteita esiintyy sen sijaan yleisten riski-ilmoitusten käsittelyssä. Esimerkiksi yleisen, koko kohdetta


Viidakkoelämys Irlannissa - köysisillan ylittäminen kysyy jo rohkeutta\nSademetsän kasveja ja burmalaisen mallin mukaan rakennettu köysisilta - paikka jota ei äkkiseltään uskoisi löytävänsä Irlannista.\nKells Bay Gardensin subtrooppista kasvillisuutta. Golfvirran ansiosta paikan ilmasto on poikkeuksellisen lämmin. AOP\nEteläisen pallonpuoliskon mieleen tuova elämys löytyy kuitenkin Irlannin Kerrystä. Kells Bay Gardens -puutarhassa kasvaa subtrooppisia kasveja, bambuja ja Chilestä maahan tuotu Irlannin suurin palmupuu. Paikan mikroilmasto on Golfvirran ansiosta suotuisa, joten puutarhassa viihtyy kasveja joita ei Irlannissa muuten näkisi.\nViidakkomaista tunnelmaa vahvistaa nyt avattu köysisilta, jota pitkin voi ylittää puutarhan läpi kuohuvan Delligeenagh-joen. Lähes 35 metrin pituinen silta kulkee kymmenen metrin korkeudessa, joten korkean paikan kammoinen voi kokea sen ylittämisen pelottavaksi. Kyseessä on muuten tiettävästi Irlannin pisin köysisilta.\nPuutarhan omistajien, Bill ja Penn Alexanderin, mukaan köysisilta on rakennettu burmalaisen mallin mukaan. Inspiraationa toimivat heidän tekemänsä viidakkomatkat, joilla kuljettiin köysisiltoja pitkin sademetsän yllä. Irlannista ei löytynyt tarvittavaa osaamista sen rakentamiseen, joten sillan kokosi ulkomailta saapunut asiantuntijatiimi.\nIrlannin omassa viidakossa vierailee vuosittain noin 10 000 vierasta. Vaikuttava siltaelämys tuonee heitä lisää, koska se tarjoaa uuden tavan tutkia poikkeuksellista puutarhaa.\nLähteet: Lonely Planet, Irish Examiner


Matti Pellonpää 1950–2021 - Muistot | HS.fi\nMatti Pellonpää 1950–2021\nMatti Pellonpää Kuva: Kai Honkanen\nOikeusneuvos Matti Pellonpää kuoli Espoossa 21. lokakuuta 2021 vaikeaan sairauteen. Hän oli 71-vuotias, syntynyt Kankaanpäässä 4. huhtikuuta 1950.\nPellonpää oli oikeustieteen tohtori, ja hän oli suorittanut Master of Laws -tutkinnon Toronton yliopistossa.\nPellonpään työ oikeusministeriön lainsäädäntöneuvoksena loi perustan Suomen liittymiselle Euroopan ihmisoikeussopimukseen vuonna 1990. Hänet muistetaan niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin parhaiten ansioistaan Euroopan ihmisoikeustoimielimissä, ensin toimikunnassa ja sen jälkeen uudistetun Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomarina (1998–2006). Pellonpää oli suomalaisen ihmisoikeusjuridiikan legenda.\nPitkän uransa aikana Pellonpää ehti työskennellä kansainvälisen oikeuden professorina sekä kirjoittaa alalta lukuisia kirjoja ja artikkeleita. Lisäksi hän toimi sivutoimisesti lukuisissa kansainvälisissä sovitteluelimissä.\nPellonpää jäi eläkkeelle korkeimmasta hallinto-oikeudesta vuonna 2017 toimittuaan tuomarina vuosikymmenen ajan. Eläkkeelle jäädessään hän oli ulkomaalaisasioita ratkaisevan jaoston puheenjohtaja ja toimi vielä tämäkin jälkeen vierailevana professorina Wienin yliopistossa.\nKansainvälisyys näkyi paitsi Pellonpään työtehtävissä myös hänen rakkaudessaan kieliin.\nLaaja kielitaito johdatti hänet ulkomaille. Työkieliä olivat kotimaisten lisäksi englanti, ranska ja saksa. Sujuvan espanjan kielen avulla tuomarinvaihto Espanjan korkeimpaan oikeuteen muodostui antoisaksi. Eläkkeellä oli aikaa toteuttaa haaveita arabian ja venäjän opiskelusta.\nAinutlaatuisinta ei kuitenkaan ollut kielten määrä vaan osaamisen laatu. Vieraita kieliä puhuessaan Matti eläytyi ja suorastaan sukelsi toiseen kulttuuriin ja ajatteluun.\nMatti oli myös yleisesti kiinnostunut urheilusta.\nMonien omakohtaisesti harrastettujen lajien, kuten nuoruuden mailerimatkojen juoksemisen, jälkeen kuntoliikuntana juoksu, pyöräily ja uinti olivat tärkeitä. Penkkiurheilu painottui säännölliseen jalkapallon seuraamiseen kotipaikkakunnan stadionilla.\nMittavista ansioistaan oikeusneuvos Pellonpäälle myönnettiin Suomen Leijonan Ritarikunnan ensimmäisen luokan komentajamerkki ja Suomen Valkoisen Ruusun Ritarikunnan komentajamerkki.\nMatti oli erinomainen ja analyyttinen juristi, jonka punnittuja sanoja kuunneltiin tarkasti. Hän oli arvostettu kollega ja lämmin ihminen, jonka kanssa oli ilo tehdä töitä. Hän oli sivistynyt, miellyttäväkäytöksinen ja kunnioitti keskustelukumppaneitaan. Jokainen tunsi olevansa hänelle arvokas.\nMatti ei pitänyt ääntä saavutuksistaan. Hänen elämänsä tärkeimmät kiintopisteet olivat puoliso ja poika. Hän ei koskaan unohtanut kiittää vaimoaan Irjaa, jonka tuki osaltaan mahdollisti hänen mittavan kansainvälisen uransa.\nKirjoittajat ovat Matti Pellonpään pitkäaikaisia työtovereita ja ystäviä.


Snowfinch RPG • katso viestiketjua - Gamette Nilsen\n20 Helmi 2018, 16:35\nNimi: Gamette Andrée Nilsen\nPuhumansa kielet: Ranska (äidinkieli), englanti, hitunen norjaa ja ruotsia\nGameten ulkonäössä yhdistyvät sekä ranskalaiset että norjalaiset piirteet. Skandinavialaiselta suvulta ovat peräisin vaaleat hiukset ja pohjoismaalaisen vaalea iho, lämpimänruskeat silmät taasen ovat ranskalaisen isän peruja. Paljon muuta Gamette ei sitten isältään ole perinytkään kuin silmien värin ja ruumiinrakenteen, joka kallistuu ennemminkin jäntevän kuin siron puolelle. Pituutta Gametelle on siunaantunut 166 senttiä, johon korot usein tuovat vielä pari senttiä lisää. Gamette ei milloinkaan kieltäydy hyvästä ruuasta laihdutukseen vedoten, muttei myöskään karta liikuntaa kaikin keinoin. Hän on sitä mieltä, että naisellisia muotoja ja kehon pehmeyttä ei pidä hävetä, tuputtivat mainokset sitten mitä hyvänsä. Vaaleaverikkö toki nauttii luonnossa liikkumisesta ja ulkoilusta, mutta jos on valittava herkullisen illallisen ja kuntosalikäynnin välillä, vaaka kallistuu hyvin nopeasti ensimmäiseen. Mutta kuten nainen itse sen sanoo: elämästä pitää aina välillä vain yksinkertaisesti nauttia!\nPitkiä hiuksiaan Gamette pitää töissä usein nutturalla, mutta vapaa-ajalla hänen kutrinsa ovat yleensä käytännöllisesti letillä niskassa. Naisen pyöreähkön mallisia, töitä varten kevyesti meikattuja kasvoja kehystää kuitenkin aina suortuva puolella tai toisella, välillä molemmilla. Gamette ei stressaa ulkonäöstään ja valitsee arkiaamuisin mieluummin kymmenen minuuttia lisää yöunia kuin perusteellisen tälläytymisen, mutta toisinaan hän saattaa panostaa pelikuvaansa ihan vain huvin vuoksi. Töihin lähtiessä vaatepulmat on helposti ratkaistu, sillä Gamette omistaa vain muutaman työkäyttöön soveltuvan jakkupuvun. Nämä kaikki koostuvat polvipituisesta hameesta ja bleiseristä, joiden seurana kaapissa on kauluspaitoja sekä muutama korkokenkäpari. Myöskään viikonloppuisin ei ole tavatonta nähdä Gamettea korkokengät jalassa kaupungilla, mutta kymmensenttiset piikkikorot ovat ehdoton-ei-listalla nyt ja ikuisesti.\nTalvisin Gamette vetää jalkaansa luonnollisesti talvisaappaat, päällensä kevyemmillä pakkasilla villakangastakin ja kirpeämmällä kelillä iloisen punaisen toppatakin, ja tarvittaessa nappaa mukaansa myös pipon, käsineet ja kaulahuivin. Kesäisin vaatekaapista valituksi tulevat sen sijaan liehuvat kukkamekot, leveälieriset, iloisenväriset hatut ja sandaalit. Säänmukainen pukeutuminen on Gametelle tuttu käsite, ja syksyllä kiiruhdetaan töihin sitten vaikka kumisaappaat jalassa, jos kerran taivaalta tulee kaatamalla vettä. Käytännöllisyys ja mukavuus painavat siis paljon naisen kierrellessä vaateostoksilla, mutta Gamette osaa myös yllättää – päivästä riippuen pukeutuminen voi olla melkein mitä vain.\nHallitseva piirre Gameten luonteessa on kertakaikkinen positiivisuus, jolla on tapana pyrkiä pintaan tilanteessa kuin tilanteessa. Hymy vaaleaveriköllä on herkässä, ja hänen olemuksensa aina välillä suorastaan säteilee iloa ympäristöönsäkin. Peruskäyttäytymiseltään nainen on kuitenkin useimmiten vakaa ja tyyni. Ei silti puhettakaan siitä, että Gamette olisi sitä tyyppiä, joka vain seuraa maailman menoa vierestä. Totta on, että hän kyllä luottaa siihen, että asiat järjestyvät aikanaan, mutta passiivisuus on silti kaukana vaaleaveriköstä. Hän innostuu helposti kaikesta, mutta malttaa useimmiten myös hetken aikaa pohtia asioita, eikä vain säntää suuna päänä toimintaan. Pääsääntö kuitenkin on, että vaikka jonkin hienon idean toteuttamiselle olisi joitain esteitä, Gamette ennemminkin tarttuu reippaasti toimeen esteiden raivaamiseksi kuin jää voivottelemaan että ‘mitäs sitä nyt kun ei mennytkään ihan niin kuin piti’. Sen vaaleaverikkö kuitenkin myöntää, että on olemassa pulmia jotka eivät joissain olosuhteissa ratkea edes loppumattomalla tarmolla ja optimismilla. Niitä ei kuitenkaan ole paljoa, ja ainahan olosuhteet muuttuvat!\nÄidiltään Gamette on perinyt jonkinlaista välittömyyttä, aitoutta ja avoimuutta, isältään taas sanavalmiutta. Ranskassa kasvatettu kun on, Gamette kyllä hallitsee kaikenlaiset käytöstavat ja etiketit, mutta ranskalaista kiivautta hän ei kuitenkaan ole perinyt. Vaaleaverikkö saattaa harmistua, ärsyyntyä, närkästyä, mutta suuttumaan häntä ei saa. Jotain aika kamalaa pitäisi tehdä, että Gamette olisi aidosti raivoissaan. Huonoja päiviä on kaikilla, mutta kiukusta kirkuminen ja jalan polkeminen eivät kerta kaikkiaan kuulu Gameten tapoihin. Mykkäkoulukin on puheliaalle vaaleaverikölle sangen äärimmäinen keino.\nYksi tärkeimmistä Ranskasta perityistä piirteistä, jotka Gameten käytökseen vaikuttavat, on rakkaus ruokaan ja ruuanlaittoon. Nainen on intohimoinen uusien reseptien kokeilija, eikä hänen kokkaamisensa todellakaan rajoitu ranskalaisen keittiön antimiin. Vaaleaverikkö ei ole koskaan opiskellut ruuanlaittoa, mutta itseoppiminen on tähän asti toiminut vallan mainiosti. Yritys ja erehdys ovat olleet mainioita opettajia, ja nykyään Gamette ei vain pidä ruuanlaitosta, vaan on myös hyvä siinä. Mikä siis olisi parempaa kuin maistuva, itsetehty illallinen työpäivän jälkeen? No tietenkin maistuva illallinen ystävän seurassa! Gamette on hyvin sosiaalinen ja tulee – tai ainakin yrittää kovasti tulla – kaikkien kanssa toimeen. Vaikka näin rakentuukin kattava tuttavien verkosto, on yksi läheinen ystävä naiselle kuitenkin tärkeämpi kuin kymmenen puolituttua yhteensä.\nVaikka Gameten äiti on syntyperältään norjalainen, on vaaleaverikkö viettänyt koko elämänsä Ranskassa. Greta, hänen äitinsä, perheineen muutti Ranskaan melkein heti kun Greta oli syntynyt, joten hän kasvoi ranskalaiseksi. Samoin kävi Gametelle. Hänen isänsä, Jean, on syntyjään ranskalainen, asunut koko ikänsä Ranskassa ja tulee varmaankin elämään siellä koko loppuelämänsä. Kun myös Gretalla oli Ranskan kansalaisuus, ei ollut puhettakaan siitä että Gameten kotimaa olisi ollut joku muu kuin Ranska. Norjaan naisella ei ole samanlaisia suhteita vaikka hänen isovanhempansa, eli Gretan vanhemmat, muuttivatkin sinne takaisin melko pian Gretan mentyä naimisiin. Niinpä vain äidiltä peritty sukunimi muistutti tyttölasta arjen keskellä skandinaavisesta taustasta. Perhe vieraili Norjassa harvoin, sillä heillä ei ollut varaa jatkuviin edestakaisiin lentoihin. Koska Gamette ei näin ollen päässyt paljoa juttelemaan isovanhempiensa kanssa, ei hän ole oppinut puhumaan norjaa kuin ihan hieman. Gretakaan ei opettanut sitä hänelle, vaan sen sijaan pisti tyttärensä käymään ‘kielikylpyluokkaa’, jossa Gamette oppi puhumaan englantia. Käytyään koko peruskoulunsa käytännössä katsottuna kaksikielisesti, on naisen englanti nykyään lähes yhtä hyvää kuin ranska. Norjaa, ja sen sukulaiskieltä ruotsia, Gamette on ehtinyt elämänsä aikana opetella myöskin.\nGameten lapsuus oli kaikin puolin leppoisaa. Rakastavat vanhemmat, keskituloinen perhe, omakotitalo rauhallisella alueella ja hyvätasoinen koulu. Hänen ranskalaiset isovanhempansa, eli Jeanin vanhemmat, olivat paljon läsnä perheen arjessa ja paikkasivat näin Norjassa asuvat isovanhemmat. Koulussa Gamette oli ahkera ja tunnollinen, ja sai useasti kuulla äidiltään miten pääsisi vielä pitkälle elämässään valoisan asenteensa ja ahkeruutensa ansioista.\nKun peruskoulu ja lukio oli käyty, oli aika suunnata korkeakouluun. Gamette haki opiskelemaan lakia Ranskaan, muttei pettymyksekseen päässyt. Sinnikäs tyttö ei kuitenkaan lannistunut, vaan päätti pitää välivuoden ja hankkia elämänkokemusta. Ensin hän matkusti Norjaan tapaamaan isovanhempiaan. Työskentely Norjassa ei kuitenkaan kuulunut Gameten suunnitelmiin, sillä jopa isovanhempiensa kanssa hän puhui suurimmaksi osaksi englantia. Työt kotimaassa Ranskassa eivät myöskään houkutelleet nuorta naista, vaan hän lähti työnhakuun Kanadaan asti. Maa olikin kaksikieliselle Gametelle kuin tehty, ja kuinka ollakaan, ranskalainen lakiopisto muuttui ennen pitkää kanadalaiseksi yliopistoksi. Gamette haki opiskelemaan ja tällä kertaa myös pääsi sisään. Niinpä edessä oli läksiäis-/onnittelujuhlien jälkeen muutto Kanadaan.\nOpiskelunsa vaaleaverikkö suoritti itä-Kanadassa, mutta kun yhteiskuntatieteiden opinnot olivat valmiit, muutti hän länsirannikolle. Gamette aloitti kunnallisissa tehtävissä ensin lähes roskakorin tyhentäjän tasolta, mutta pikkuhiljaa on kivunnut ylemmäs arvoasteikossa – kunnes nyt, reilut viisi vuotta kaupunkiin muuttonsa jälkeen, tuli juuri hiljattain valituksi kaupunginvaltuutetuksi.\n-Gameten paras ystävä on Llea Chahayaputri\nGamette pitää: Aurinkoisista päivistä, sateisista päivistä, merenrannasta, keväästä, teatterissa käymisestä, komedianäytelmistä, keltaisista kukista.\nGamette ei pidä: Mustista vaatteista (itsellään, muut saavat pitää päällään mitä huvittaa!), kyynisyydestä, välinpitämättömyydestä, iltapäiväruuhkasta.