Kilpailu etsii vuoden parasta putkiremonttia Yhtiöjärjestysmallit -opas ilmestynyt Lämpökaivojen poraamiseen jatkossa toimenpidelupa - PDF\nKilpailu etsii vuoden parasta putkiremonttia Yhtiöjärjestysmallit -opas ilmestynyt Lämpökaivojen poraamiseen jatkossa toimenpidelupa\nDownload "Kilpailu etsii vuoden parasta putkiremonttia Yhtiöjärjestysmallit -opas ilmestynyt Lämpökaivojen poraamiseen jatkossa toimenpidelupa"\n1 Kilpailu etsii vuoden parasta putkiremonttia Asunto- ja kiinteistöyhtiöiden hallitusasiantuntijat AKHA ry sekä Suomen Kiinteistöliitto järjestävät Vuoden 2011 putkiremontti -kilpailun. Yhtiöjärjestysmallit -opas ilmestynyt Yhtiöjärjestysmallit -opas käy läpi taloyhtiön yhtiöjärjestyksen sisällön. Oppaassa esitellään sekä asunto-osakeyhtiölain mukainen pakollinen sisältö sekä yhtiöjärjestykseen otettavat vapaaehtoiset määräykset. Oppaassa kerrotaan myös, missä tapauksissa yhtiöjärjestys täytyy päivittää uuden asunto-osakeyhtiölain mukaiseksi. Lämpökaivojen poraamiseen jatkossa toimenpidelupa Maalämmön hyödyntämiseen tarkoitetun lämpökaivon poraaminen muutetaan luvanvaraiseksi. Luvanvaraisuus koskee myös maaperään tai vesistöön sijoitettavan lämmönkeruuputkiston asentamista. Tätä koskeva maankäyttö- ja rakennusasetuksen muutos tulee voimaan vappuna eli\n2 Sisältö Uutisia Kiinteistöliitosta... 4 Energianeuvoja-blogi aloitti Taloyhtio.netissä... 4 Kiinteistölehden levikki on jo yli Elina Skarra Kiinteistöliiton vakinaiseksi lakimieheksi... 4 Ajankohtaista... 4 Taloyhtiöt heränneet tekemään kuntoarvioita... 4 AKA-kiinteistöarvioiden määrä huimassa kasvussa... 5 Kilpailu etsii vuoden parasta putkiremonttia... 5 Kiinteistöalan rekrytointipalvelut Rekryverkosta... 6 Uusien vuokrasopimusten nousu ylittänyt inflaation 2000-luvulla kasvukeskuksissa... 6 Jo 1500 sähkö- ja teleurakointiyritystä mukana Luotettava kumppani -ohjelmassa... 7 Motiva käynnistää 10 uutta kuluttajien energianeuvontahanketta... 7 Helsingin huono asuntomarkkinatilanne uhkaa koko maan taloutta... 8 Energiankulutusta kannattaa seurata tuntitasolla... 8 Tekesin Tori on uudistunut... 8 Vaikuttaminen... 9 Asumistukijärjestelmään vaaditaan pikaista uudistusta... 9 Lakiasiat... 9 Eduskunnan ympäristövaliokunta hyväksyi jätelain... 9 Lämpökaivojen poraamiseen jatkossa toimenpidelupa Oikeustapaukset...10 Osakas ei voinut valittaa yhtiön saamasta viranomaisluvasta Kiinteistöosakeyhtiön osakkeiden lunastaminen ja lunastusajan laskeminen Tutkimus ja kehitys...11 Ekovalo-projekti auttaa kuntia Lähiöohjelma tuotti enemmän tietoa kuin tekoja Energiatodistus esillä jo useimmissa asuntonäytöissä Markkina ja suhdanteet...13 Hypo: Asuntomarkkinoilla rauhallista uudisrakentamisessa painopiste liian kalliissa tuotannossa Syrjäseutujen vuokra-asuntojen vajaakäyttö lisääntyy tulevaisuudessa Kuntien rakennuslupamaksuissa on suuria eroja ARA tukee asunnon rakentamista, korjaamista ja hankintaa erityisryhmille Kotitalouksien asunnon osto- ja peruskorjausaikeet lisääntyneet selvästi Kiinteistön ylläpidon kustannusten nousuvauhti kiihtyy Vuokrat nousivat 2,7 prosenttia koko maassa Talous ja verot...15 Kirjanpitolautakunta päivitti asunto-osakeyhtiöitä koskevan yleisohjeen\n3 Rakennusalan käännetty verovelvollisuus Julkaisut ja tapahtumat...16 Jätelaitosyhdistys laati suosituksen jätetermeistä Korjauskortti neuvoo vanhan talon märkätilaremonteissa Kiinteistöalan suurtapahtuma Helsingissä lokakuussa Yhtiöjärjestysmallit -opas ilmestynyt Taloyhtiö tapahtuma 3.5. Helsingissä Kiinteistölehden uutiset suoraan sähköpostiin\n4 UUTISIA KIINTEISTÖLIITOSTA Energianeuvoja-blogi aloitti Taloyhtio.netissä Kiinteistöliiton energia-asiantuntija, DI Petri Pylsy on aloittanut energianeuvoja-blogin kirjoittamisen. Blogia julkaistaan Taloyhtio.netin sivuilla kuukausittain. Pylsy antaa blogissaan energianeuvoja taloyhtiöiden asukkaille, osakkaille, hallituksille sekä muille toimijoille. Blogikirjoitukset löytyvät etusivun lisäksi omalta sivultaan osoitteesta: Kiinteistölehden levikki on jo yli Suomen Kiinteistölehden levikki on noussut jo reippaasti yli kappaleen. Levikintarkastus Oy:n tuoreen tarkastuksen (LT ) mukaan vuonna 2010 Suomen Kiinteistölehden numerokohtainen keskilevikki oli kappaletta, kun vastaava luku vuotta aiemmin oli Prosentuaalisesti kasvua on peräti 4,7 prosenttia. TNS Gallupin lukijatutkimuksen mukaan yhtä Suomen Kiinteistölehteä lukee 3,3 lukijaa. Kun lukijakerroin kerrotaan uudella levikillä ja yhdistetään lehden yli kappaleen peruspainokseen, tietää tämä sitä, että jokaisella Suomen Kiinteistölehden numerolla on yli lukijaa. Erikoisnumeroilla, kuten tänä vuonna kevään Taloyhtiötapahtuman ja syksyn Kiinteistömessujen alla ilmestyvillä lehdillä lukijamäärä on tätäkin suurempi. Suomen Kiinteistölehden levikki on ollut jatkuvassa tasaisessa kasvussa. Viimevuotisella 4,7 prosentin kasvullaan se sijoittuu hyvin Suomessa viime vuonna eniten levikkiään prosentuaalisesti kasvattaneiden aikakauslehtien joukossa. Suomen Kiinteistölehti on Aikakauslehtien Liiton jäsen. Monista kiinteistöalalla ilmestyvistä julkaisuista poiketen sillä on virallinen, tarkastettu levikki. Elina Skarra Kiinteistöliiton vakinaiseksi lakimieheksi Kiinteistöliiton lakimieheksi on nimitetty 1.3. oikeustieteen maisteri Elina Skarra. Skarra on toiminut aiemmin Kiinteistöliiton neuvontalakimiehenä, aina syksystä 2007 alkaen. Kiinteistöliiton henkilökunta onnittelee Elinaa nimityksen ja valmistumisen johdosta! AJANKOHTAISTA Taloyhtiöt heränneet tekemään kuntoarvioita Taloyhtiöissä on paljon korjausvelkaa Taloyhtiöissä on pahimmassa tapauksessa kaikki suuret remontit tekemättä. 70-luvulla rakennettu suuri asuntokanta on nyt korjausiässä ja Talokeskuksen asiantuntijoiden mukaan pahasti korjausvelkainen. Uusi asunto-osakeyhtiölaki on kuitenkin herättänyt taloyhtiöt tilaamaan kuntoarvioita. Taloyhtiön ensimmäinen askel kohti järkevää kiinteistön ylläpitoa alkaa kuntoarvion ja sen pohjalta pitkän aikavälin kunnossapitosuunnitelman eli PTS:n tekemisestä. Talokeskus suosittelee, että avuksi otetaan myös kiinteistötietojärjestelmä Tampuuri, jonka avulla kerätään säännöllisesti kiinteistöistä tietoa kunnossapitosuunnitelmien tekemiseksi. Kunnossapito on pitkäjänteistä toimintaa Olennaista on, että isännöitsijä ja taloyhtiön hallitus ymmärtävät kunnossapidon pitkäjänteiseksi toiminnaksi. Silloin remontit tehdään oikeaaikaisesti ja saadaan rakennuksen kaikki osat pidettyä toimintakuntoisina mahdollisimman pitkään. Se on myös taloudellisin tapa toimia. Talokeskuksen laskelmien mukaan esimerkiksi julkisivujen ja parvekkeiden kokonaisvaltainen uusiminen maksaa satoja euroja huoneistoneliöltä enemmän kuin järkevä, ajoissa tehty kunnostustyö. Putkiremontin kustannuksiksi lasketaan noin euroa neliöltä. Kuntoarvioon tarvitaan kolmen asiantuntijan tarkastus Uusi asunto-osakeyhtiölaki velvoitti yhtiöt esittämään yhtiökokouksessa arvion kiinteistön kunnossapitotarpeesta. Talokeskuksen mukaan taloyhtiöt ovatkin heränneet teettämään kuntoarvioita ja 4\n5 PTS:ia. Talokeskuksen kuntoarvioiden tilaukset ovat kasvaneet parisenkymmentä prosenttia. Laki ei velvoita teettämään kuntoarviota tai PTS:ää, mutta ne ovat hyviä työkaluja kiinteistön järkevään kunnossapitoon. Talokeskus on mukana ympäristöministeriön työryhmässä, jossa mietitään kuntoarvion ja kuntotodistuksen yhdistämistä. Kuntotodistus lanseerattiin nelisen vuotta sitten, mutta sen käyttö on jäänyt vähäiseksi, koska taloyhtiöt harvoin saavuttavat neljä tai viiden tähden luokitusta. On ymmärrettävää, etteivät huonossa kunnossa olevat taloyhtiöt ole käyttäneet kuntotodistusta halutulla tavalla hyödyksi. Jos kuntotodistus antaa luokitukseksi vain kaksi tähteä, niin ei siitä paljon ole esimerkiksi asuntojen myynnin kannalta hyötyä? AKA-kiinteistöarvioiden määrä huimassa kasvussa Keskuskauppakamarin auktorisoimien kiinteistöarvioijien (AKA) tekemien kirjallisten arviokirjojen määrä nousi ensimmäistä kertaa yli 5500 kappaleeseen vuodessa. Vuonna 2009 tehtiin 4800 AKA-arviokirjaa kun viime vuonna luku oli 5500 AKA-arviokirjaa kiinteistöistä. AKA-kiinteistöarvioitsijoita toimii Suomessa tällä hetkellä noin 200. Osa on erikoistunut asuntokohteiden ja osa maa- ja metsätalouskiinteistöjen arviointiin. Yleisauktorisoiduilla kiinteistöarvioijilla on edellä mainittujen lisäksi asiantuntemusta arvioida myös toimitilakohteita sekä ns. erityiskohteita kuten golf-kenttiä. Kiinteistöarvioijien auktorisointi perustuu alan itsesääntelyyn. Järjestelmä takaa tilaajan näkökulmasta sen, että auktorisoitu kiinteistöarvioija on suorittanut pätevyyskokeen sekä että arvioijan toimintaa valvotaan ja että arvioija on sitoutunut noudattamaan hyvää kiinteistönarviointitapaa ja kiinteistönarviointilautakunnan sääntöjä. Keskuskauppakamarin kiinteistönarviointilautakunta valvoo AKA- ja KHK- kiinteistönarvioitsijoita sekä vuosittaisen valvontamenettelyn että valitusmenettelyn kautta. Tiedot arviokirjojen määrästä saadaan valvontailmoitusten kautta. Vuonna 2009 valvontailmoituksissa ilmoitettiin noin 4800 auktorisoitujen tekemää AKA-arviokirjaa ja vuoden 2010 vastaava luku oli 5500 arviokirjaa. Kilpailu etsii vuoden parasta putkiremonttia Asunto- ja kiinteistöyhtiöiden hallitusasiantuntijat AKHA ry sekä Suomen Kiinteistöliitto järjestävät Vuoden 2011 putkiremontti -kilpailun. Kilpailun tarkoituksena on edistää putkistojen korjaamisen hyvien käytänteiden viemistä niille, jotka tarvitsevat putkistojen korjaamista, tekevät niitä koskevia päätöksiä tai suunnittelevat tai toteuttavat onnistuneita putkistojen korjauksia. Palkinto annetaan putkistoremontin toteuttaneelle taloyhtiölle. Palkittavaa valittaessa otetaan erityisesti huomioon kestävän kehityksen periaatteet ja elinkaaritalous. Palkittavassa putkistojen remontissa kiinnitetään huomiota erityisesti seuraaviin seikkoihin: - hankesuunnittelun ja toteutussuunnittelun onnistumiseen - päätöksentekoprosessin sujuvuuteen taloyhtiössä - palvelutoimintaan remontin aikana - kustannusten hallintaan - aikataulussa pysymiseen - saavutettuun energiansäästöön - myönteiseen palautteeseen - häiriöiden minimointiin - tiedon kulun onnistumiseen. Kilpailuun voivat osallistua asunto- ja kiinteistöyhtiöt, joissa putkiremontti on valmistunut viimeistään helmikuun 2011 lopussa. Palkittavan taloyhtiön valitsee kilpailun tuomaristo. Jos tuomaristo ei pääse valinnasta yksimielisyyteen tai riittävän ansioituneita ehdotuksia ei löydy, ei palkintoa jaeta. Vuoden 2011 kilpailutoimikunnan puheenjohtajana toimii RI, ekonomi Juhani Siikala AKHA ry:stä ja jäseninä varatuomari Roy Rantanen AKHA ry:stä, kehityspäällikkö TkT Jari Virta Kiinteistöliitosta, viestintäpäällikkö Marjukka Vainio Kiinteistöliitosta ja neuvontainsinööri Jaakko Laksola Kiinteistöliitto Uusimaasta. Kilpailuehdotuksia voivat tehdä taloyhtiöt, suunnittelijat ja urakoitsijat. Ehdotuksen pitää olla taloyhtiön hallituksen jäsenen hyväksymä. Ehdotukseen tulee liittää kohdetta esittelevää aineistoa ja perusteluja putkiremontin onnistumisesta. Ehdotukset tulee toimittaa mennessä sähköpostilla osoitteeseen: tai Näistä osoitteista on myös saatavissa lomakkeet, joilla kilpailuehdotus tehdään. 5\n6 Kilpailun julkistamisesta päättää tuomaristo. Vuoden 2011 voittaja julkistetaan Taloyhtiötapahtumassa Finlandia-talossa Kiinteistöalan rekrytointipalvelut Rekryverkosta Rekryverkko on kiinteistöalan henkilövalintoihin erikoistunut palvelu, joka toimii Kiinteistöalan Koulutuskeskuksen yhteydessä. Tarjoamme tarpeiden mukaan räätälöityjä rekrytointipalveluja hakijatietojen toimituksesta aina psykologisiin soveltuvuustesteihin saakka sekä palveluita yrityksen työtyytyväisyyden ja ilmapiirin parantamiseksi. Julkaisemme myös valmiita työpaikkailmoituksia. Jos etsit uusia haasteita työurallesi, voit jättää avoimen hakemuksen Rekryverkon sivustolla. Olemme sinuun yhteydessä kun osaamistasi vastaavia tehtäviä avautuu. Tutustu palveluihin sivuillamme ja valitse sinulle sopivin tarjonnastamme. Rekryverkossa kohtaavat osaavat kiinteistöalan ammattilaiset! Kerromme mielellämme sinulle lisää. Uusien vuokrasopimusten nousu ylittänyt inflaation 2000-luvulla kasvukeskuksissa Pääkaupunkiseudun vapaarahoitteisten vuokraasuntojen uusien vuokrasopimusten keskimääräinen vuosinousu on ollut noin viisi prosenttia viimeisen vuosikymmenen aikana. Nousuvauhti on vielä kiihtynyt selkeästi vuosien 2007 ja 2010 välisenä aikana ollen jyrkkää etenkin pienissä asunnoissa. Kaikissa kasvukeskuksissa uusien asuntovuokrien nousu on ylittänyt selkeästi inflaation 2000-luvulla. Nämä seikat käyvät ilmi KTI Kiinteistötieto Oy:n kehityshankkeen Vuokra-asuntomarkkinainformaation kehittäminen tuloksista. Uusien vuokrien nousu on ylittänyt kaikissa kasvukeskuksissa selkeästi inflaation, joka kyseisenä ajanjaksona on ollut keskimäärin 1,7 prosenttia. Vuokrien kasvuvauhdin ja inflaation ero on korostunut syksystä 2007 lähtien luvun puolivälin tienoilla vuokrien nousu jäi joinakin vuosina jopa alle inflaation. Samaan aikaan asuntohintojen nousu oli varsin voimakasta. Vaikka vuokrien nousuvauhti on ollut ripeää, asuinrakennusten ylläpitokustannusten nousu on ollut vielä selkeästi vuokrien nousua jyrkempää koko tarkasteltavana olleen 2000-luvun ajan. Asuntojen hintojen ja vuokrien yhteys vaihtelee Asuntovuokraindeksien kehitys kuvaa mielenkiintoisesti omistus- ja vuokra-asuntomarkkinoiden välistä dynamiikkaa erilaisissa suhdannetilanteissa luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälin tienoilla kysyntä kohdistui rahoitusmarkkinoiden kehityksen siivittämänä ennen kaikkea omistusasumiseen. Vuokratasojen kehitys oli maltillista, mikä yhdessä nousevien asuntohintojen kanssa houkutteli piensijoittajia realisoimaan sijoituksiaan, mikä vähensi vuokra-asuntojen tarjontaa. Rahoitusmarkkinakriisi laukaisi vuosikymmenen loppupuolella uudenlaisen tilanteen, jossa kysyntä ensin kohdistui voimakkaasti vuokra-asumiseen, kun taloudellinen epävarmuus lisääntyi sekä asuntoluottojen saatavuus heikentyi. Vuosina 2008 ja 2009 vuokratasot nousivat selkeästi asuntojen hintoja nopeammin. Vuonna 2010 asuntohintojen nousu ylitti jälleen selkeästi vuokrien kehityksen. Indeksien taustalla laaja asuntovuokratietokanta KTI Kiinteistötieto on kehittänyt yhteistyössä alan merkittävien toimijoiden kanssa asuntovuokraindeksejä eri alueille ja erilaisiin huoneistotyyppeihin. Indeksit kuvaavat uusien asuntovuokrasopimusten vuokratasojen kehitystä. Indeksien mallinnuksen aineistona on käytetty KTI:n asuntovuokratietokantaa, joka sisältää tiedot noin vapaarahoitteisen tai korkotuetun asunnon vuokrasopimuksista. Indeksien tarkoituksena on kuvata vuokra-asuntomarkkinoiden kehitystä ja tukea asuntosijoittajien ja poliittisten päättäjien asuntomarkkinoita koskevaa päätöksentekoa. Hankkeen rahoittivat Suomen Kiinteistöliitto, Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA), Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen, Keva, Kunta-Asunnot Oy, Sato Oyj, Suomen Vuokranantajat ry, VVO-yhtymä Oyj sekä YH Länsi Oy. Hankkeen muita yhteistyökumppaneita ovat Asunto-, toimitila- ja rakennuttajaliitto Rakli Ry, Tilastokeskus sekä ympäristöministeriö. 6\n7 Jo 1500 sähkö- ja teleurakointiyritystä mukana Luotettava kumppani -ohjelmassa Sähköistysala näyttää mallia muulle rakennusalalle: Jo kolme neljäsosaa suomalaisista sähköja teleurakoitsijoista on avannut vero-, työeläke- ja työehtosopimustietonsa maksutta rakennuttajien ja muiden tilaajien tarkistettavaksi tilaajavastuu.fi -rekisteristä. Sähkö- ja teleurakoitsijaliiton toimitusjohtaja Olli-Heikki Kyllönen haastaa rakennuttajat ja muut urakointisopimuksia tekevät tilaajat. - Kun 1500 sähkö- ja telealan yrityksestä löytyy helposti lain vaatimat tiedot asioiden kunnossa olosta yhdestä maksuttomasti käytettävissä olevasta rekisteristä, ei ainakaan kilpailusyillä voi perustella tarvetta hämäräfirmojen käyttöön. Syyksi rakennusalan rikollistoiminnan yleistymiseen on väitetty muiden muassa sitä, että rakennuttajan on mahdotonta tai kohtuuttoman työlästä selvittää urakointiyritysten taustoja ja toimintatapoja. Kyllösen mukaan tähän ongelmaan on nyt olemassa toimiva ratkaisu. - Rikollistoimintaa rakentamisen alueella on niin kauan kuin on hämärätaustaisten urakoitsijoiden käyttäjiä. Nyt kun tilaajille on tehty helpoksi täyttää tilaajavastuulain mukainen velvollisuutensa, tämän pitäisi alkaa voimakkaasti näkyä rakennusalan talousrikollisuuden vähentymisenä, toteaa Kyllönen. - Nyt tarvitaan aitoa halua rakennusalan kilpailun ja toiminnan tervehdyttämiseen ja siinä vastuunkantajia ovat kaikki rakennuttajat ja rakentajat, isoimmista pienimpiin. Rehellistä esimerkkiä odotetaan erityisesti julkiselta sektorilta ja isoimmilta rakennusliikkeiltä. Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto on itse osaltaan tarttunut käytännön toimiin. Liitto oli viime vuoden kesäkuussa perustamassa Suomen Tilaajavastuu Oy:tä, joka vastaa tilaajavastuu.fi - palvelun ja Luotettava kumppani -ohjelman ylläpidosta ja kehittämisestä. STUL on myös kustantanut kahtena vuotena kaikkien mukaan ilmoittautuneiden jäsentensä mukana olon palvelussa sekä avustanut tietojen siirrossa ja hankinnassa. Lisätietoja: Olli-Heikki Kyllönen, Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto STUL ry, puhelin Motiva käynnistää 10 uutta kuluttajien energianeuvontahanketta Energianeuvonnan valtakunnallinen koordinaatiokeskus Motiva Oy käynnistää työ- ja elinkeinoministeriön toimeksiannosta 10 uutta neuvontahanketta erityisesti Itä- ja Pohjois- Suomessa. Hankkeiden toteuttajat ovat kaupunkeja ja kuntia, järjestöjä, energiatoimistoja sekä koulutusorganisaatioita. Rahoitettavat hankkeet kohdistuvat erityisesti uudis- ja korjausrakentamiseen, loma-asumiseen, kotitalouksiin ja kiinteistöihin. Uudet hankkeet toteutetaan kuluvan vuoden aikana. Rahoitettavien hankkeiden valinnassa painotettiin muun muassa laajahkoja, useampien toimijoiden yhteishankkeita, joissa toiminnan pysyvyydelle on hankerahoituksen jälkeenkin hyvät edellytykset. Kuluttajien energianeuvonnan uudet hankkeet 2011: - Hämeen ammatillisen korkeakoulutuksen kuntayhtymä: Hämeen energiatoimisto BioPoint - kestävän energianeuvonnan pilottihanke Forssan alueella - Kotkan kaupunki: Kotkan rakentamisen ja asumisen energianeuvonnan kehittäminen - LVI-talotekniikkateollisuus ry: Talotekniikan energianeuvonta - Mikkelin ammattikorkeakoulu Oy: Lomaasukkaiden energia- ja ekotehokkuusneuvonta - Oulun kaupunki: Energia- ja ilmastoneuvonta Oulussa - Padasjoen kunta: Kuhmoisten ja Padasjoen kuntalaisten ja vapaa-ajan asukkaiden energianeuvonta - Pohjois-Karjalan maakuntaliitto: Energiatehokkuutta korjaamiseen ja rakentamiseen Pohjois- Karjalassa - Suomen Isännöintiliitto ry: Isännöintiyritykset ja isännöitsijät energianeuvojina asuntoyhtiöissä - Suomen luonnonsuojeluliitto ry: Suomen luonnonsuojeluliiton energianeuvonta - Suomen ympäristökeskus: Etätöissä mutta läsnä - kampanja etätyön ja muun yksityisautoilua vähentävän toiminnan edistämiseksi Nyt käynnistyvien hankkeiden myötä Suomessa on käynnissä 24 työ- ja elinkeinoministeriön tai Sitran rahoittamaa kuluttajien energianeuvontaa tarjoavaa hanketta. Vuonna 2010 käynnistyi 14 hanketta, joista yksi keskeisimmistä on Kiinteistöliiton puhelimitse tarjoama energianeuvonta. 7\n8 Helsingin huono asuntomarkkinatilanne uhkaa koko maan taloutta Helsingin seudun krooninen asuntopula ja asumisen kalleus ovat muodostumassa koko maan talouskasvun tulpaksi, toteaa ympäristöministeriön asettama työryhmä. Seutu tarvitsee toimiakseen lisää palvelusektorin työvoimaa, jonka saatavuus riippuu mahdollisuuksista kohtuuhintaiseen asumiseen. Valtion on pyrittävä parantamaan pääkaupunkiseudun asuntomarkkinoiden toimivuutta kaikin mahdollisin keinoin. Työryhmän tehtävä oli selvittää laaja-alaisesti asuntomarkkinoiden yleisen toimintaympäristön muuttumista sekä arvioida valtion tukeman asuntotuotannon ja asuntokannan roolia 2010-luvun asuntomarkkinoilla. Työn tulos on 39 ehdotusta, joista valtaosa koskee uudistuotannon edellytysten parantamista. Asuntorakentamiseen lisää kilpailua Työryhmä pitää rakennusalan kilpailun riittämättömyyttä ja toimijakentän yksipuolisuutta asuntotuotannon keskeisenä ongelmana. Varsinkaan Helsingin seudulla ei ole riittävästi toimijoita, jotta markkinoille saataisiin tarpeeseen vastaava määrä kohtuuhintaisia asuntoja. Valtion tulisi selvittää mahdolliset kilpailupoliittiset keinot rakennusalan kilpailun lisäämiseksi. Kunnat puolestaan voisivat luovuttaa tontteja myös pienille ja keskisuurille yrityksille sopivina kokonaisuuksina ja sitä kautta mahdollistaa uusien toimijoiden tulo alalle. Myös rakennusmateriaalien monipuolisempi käyttö etenkin asuinkerrostalojen tuotannossa voisi lisätä kilpailua. Se poistaisi rakennustuoteteollisuuden pullonkauloja, lisäisi innovatiivisuutta ja houkuttelisi alalle uusia toimijoita. Aiesopimuskäytäntöä vahvistettava ja laajennettava Suuri osa asuntomarkkinoiden ongelmista nivoutuu maapolitiikkaan ja kaavoitukseen. Työryhmän mukaan aiesopimusten tulisi olla nykyistä sitovampia, jotta ne aidosti tukevat eheän ja kestävän yhdyskuntarakenteen kehitystä. Verovähennysoikeus pois asteittain Työryhmän mukaan niin sanotun Hetemäen verotyöryhmän arvio asumisen verokohtelun yhtenäistämisestä on oikean suuntainen eri asumismuotojen tasapuolisen kohtelun kannalta. Asuntolainojen korkojen verovähennysoikeuden poisto tulisi toteuttaa asteittain ja riittävän pitkällä siirtymäajalla, työryhmäraportissa todetaan. Seuraavan kymmenen vuoden aikana työryhmä ei poistaisi verovähennysoikeutta ainakaan kokonaan. Energiankulutusta kannattaa seurata tuntitasolla Kiinteistöjen energiakustannukset nousussa Taloyhtiöissä seurataan veden, lämmön ja sähkön kulutusta jopa vain vuositasolla. Tehokas kulutusseuranta voi tuoda energiakuluihin säästöä jopa 10 % vuositasolla. Säästö on Talokeskuksen asiantuntijan mukaan vieläkin suurempi, jos kulutusseurannan avulla löydetään esimerkiksi piilevä vesivahinko. Kulutusseurannan tavoitteena on saada aikaan säästöä sekä saada kulutus pysymään tarkoituksenmukaisessa tavoitetasossaan. Vertailutiedon saamiseksi kulutusseuranta on oltava jatkuvaa. - Kun seurantaa tehdään tuntitasolla tai vähintäänkin kuukausitasolla, taloyhtiöllä on käytössään tehokkaammat keinot löytää myös silmämääräisesti vaikeasti havaittavat viat. Silloin vikoihin pystytään reagoimaan välittömästi, eikä niistä aiheudu merkittävää energiakustannusten kasvua tai seurannaisvaikutuksia kuten laajempia remontteja, toteaa Talokeskuksen energiaasiantuntija Matti Hellgrén. Pahimmillaan Hellgrénin mukaan kulutusseuranta tehdään vain kerran vuodessa budjetointia varten. Silloin nähdään vain, että kulutus on noussut, mutta ei löydetä siihen syytä. - Talokeskuksen keräämien tietojen mukaan kulutusseurantataloissa sähkön, lämmön ja veden kulutus on keskimäärin 5-10 % matalampi kuin kiinteistöissä, jotka eivät seuraa kulutustaan. Tekesin Tori on uudistunut Kaikille avoin Tori toimii rakennetun ympäristön yhteisönä, jossa yritykset, päätöksentekijät ja yksityishenkilöt verkostoituvat, keskustelevat ja oppivat toisiltaan. Uudistuneella Torilla voit keskustelujen lisäksi entistä helpommin mainostaa omaa kiinteistö- ja rakentaminen aihealueeseen liittyvää tapahtumaasi tapahtumakalenterissa. Voit katsella ajankohtaisia materiaaleja sekä alan tutkimushankkeita kirjoitusten, esitysten ja videoiden muodossa. 8\n9 Juuri nyt Torilla puhuttaa muun muassa liikkuminen, asuntojen koko, halukkuus maksaa energiatehokkuudesta ja pääkaupunkiseudun asuntomarkkinat. Tule mukaan edistämään alaan liittyvää keskustelua ja ajattelua omalla asiantuntemuksellasi! VAIKUTTAMINEN Asumistukijärjestelmään vaaditaan pikaista uudistusta Asunto-, toimitila- ja rakennuttajaliitto Rakli ry ja Vuokralaiset ry vaativat asumistukijärjestelmän uudistuksen saattamista pikaisesti loppuun. Tärkeää on huolehtia myös siitä, että kysyntä ja tarjonta kohtaisivat vuokraasuntomarkkinoilla entisestä paremmin. Asumistukijärjestelmän kehittäminen on kuulunut vuosien hallitusohjelmaan osana sosiaaliturvan laajempaa uudistusta. Uudistuksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että sallitut enimmäisvuokratasot ja vahvistetut asukkaiden tulorajat ovat todellisuutta vastaavalla tasolla. Kun valmistumis- ja peruskorjausvuositarkastelusta järjestelmän selkeyttämiseksi luovutaan, on varmistettava, että tuki on riittävä myös uudemmassa asuntokannassa, jossa asuminen rakentamiskustannuksista johtuen on kalliimpaa. Tehdyissä esityksissä on pyritty parantamaan tukea saavien lapsiperheiden asemaa, samalla on varottava heikentämästä yksin asuvien asemaa liiaksi. Onkin varauduttava siihen, että uudistuksen myötä varoja asumistukijärjestelmän ylläpitoon tarvitaan nykyistä enemmän, jotta pienituloisten asumista voidaan tarkoituksenmukaisesti tukea. LAKIASIAT Eduskunnan ympäristövaliokunta hyväksyi jätelain Eduskunnan ympäristövaliokunta on hyväksynyt hallituksen esityksen jätelaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi. Jätelain kokonaisuudistuksen tavoitteena on edistää jätteen määrän ja haitallisuuden vähentämistä, jätteiden kierrätyksen ja muun hyödyntämisen lisäämistä ja kaatopaikalle vietävän jätteen määrän vähentämistä. Lainmuutos muun muassa tehostaa energiansäästölamppujen vastaanottoa. Lailla myös selvennetään jätehuollon vastuunjakoa, täsmennetään eri toimijoiden velvollisuuksia ja tehostetaan jätehuollon valvontaa. Kunnan vastuu yhdyskuntajätteen jätehuollosta säilyy voimassa olevaan lakiin verrattuna pääosin ennallaan. Terveys- ja sosiaalipalveluissa ja koulutustoiminnassa syntyvän yhdyskuntajätteen jätehuollon järjestäminen siirtyy kuitenkin kunnan velvollisuudeksi. Kunnan on myös järjestettävä muun kuin sen vastuulle kuuluvan jätteen jätehuolto toissijaisesti, jos jätteen haltija sitä palvelutarjonnan puutteen vuoksi pyytää ja jäte soveltuu kuljetettavaksi kunnan jätehuoltojärjestelmässä. Valiokunta ehdottaa lakiin muutoksia, joilla selvennetään kunnan ja kiinteistön haltijan jätehuollon järjestämistä koskevien edellytysten yhtäläisyyttä ja kilpailuneutraliteettia. Koska kunnan ja yksityisten yritysten välisestä työnjaosta on ilmennyt poikkeavia käsityksiä, valiokunta ehdottaa lausumaa, jonka mukaan hallituksen tulee seurata jätehuollon järjestämistä koskevan vastuunjaon vaikutuksia yksityisten yritysten ja kuntien jäteyhtiöiden toimintaedellytyksiin sekä kuntien mahdollisuuksiin huolehtia niiden vastuulle säädetyistä tehtävistä. Elohopeaa sisältävistä lampuista helpommin eroon Lainmuutos tehostaa energiansäästölamppujen ja muiden elohopeaa sisältävien lamppujen vastaanottoa nykyisestä. Lain mukaan lampun voi palauttaa kauppaan uuden lampun oston yhteydessä. Valiokunta pitää tärkeänä, että kuluttaja voisi palauttaa lamppuja myös ilman uuden lampun ostovelvoitetta. Laajaa vastaanottovelvollisuutta ei kuitenkaan pidetty mahdollisena vielä tässä vaiheessa lamppujen sisältämästä elohopeasta aiheutuvien elintarviketurvallisuus- ja työturvallisuusriskien vuoksi. Valiokunta toteaa, että käytännössä ne suuret kaupat, jotka nykyisin ovat järjestäneet elohope- 9\n10 aa sisältävien lamppujen vastaanoton, ottavat lamppuja yleensä vastaan ilman velvollisuutta uuden lampun ostamiseen. Uusi laki kannustaa yhteisten vastaanottojärjestelmien perustamiseen esimerkiksi kauppojen ekopisteverkostojen yhteyteen. Valiokunta korostaa tarvetta varmistaa, että lamppujen palautuspisteet ovat kuluttajan helposti saavutettavissa ja että lamppuihin liittyvistä riskeistä ja jätehuoltovaatimuksista sekä lamppujen vastaanottopaikoista tiedotetaan riittävästi. Lämpökaivojen poraamiseen jatkossa toimenpidelupa Maalämmön hyödyntämiseen tarkoitetun lämpökaivon poraaminen muutetaan luvanvaraiseksi. Luvanvaraisuus koskee myös maaperään tai vesistöön sijoitettavan lämmönkeruuputkiston asentamista. Tätä koskeva maankäyttö- ja rakennusasetuksen muutos tulee voimaan vappuna eli Lupa vaaditaan, kun lämmitysjärjestelmää uusitaan Lupa vaaditaan silloin, kun rakennuksen lämmitysjärjestelmää vaihdetaan tai uusitaan maalämpöä hyödyntäväksi, tai kun maalämpöä halutaan käyttää lisälämmön lähteenä. Toimenpidelupaa haetaan kunnan rakennusvalvonnasta ja luvan hinnoittelu on kunnan omassa päätösvallassa. Toimenpidelupa ei koske uudisrakentamista, sillä uuden rakennuksen lämmitysjärjestelmä ratkaistaan rakennusluvan yhteydessä. Sijainti kaukolämpöverkon alueella ei este luvan myöntämiselle Käytännössä toimenpidelupa myönnetään, ellei sille ole estettä. Se, että kiinteistö sijaitsee kaukolämpöverkon alueella, ei sinänsä ole este luvan myöntämiselle. Luvan myöntämisen esteenä voi olla esimerkiksi se, että lämpökaivo halutaan porata merkittävälle pohjavesialueelle tai liian lähelle toista lämpökaivoa tai porakaivoa. Pohjavesialueella lupaharkinnassa voidaan ottaa huomioon suunnitellun lämpökaivon sijainti suhteessa esimerkiksi vedenottamoihin. Este lämpökaivon poraamiseen voi syntyä myös siitä, että kunta valmistelee maanalaista asemakaavaa kyseiselle alueelle. Asetuksen muutoksella yhtenäistetään lupakäytäntöjä eri kuntien välillä. Tällä hetkellä suurin osa kunnista ei vaadi lupaa, osa vaatii toimenpideilmoituksen, osa toimenpideluvan ja osa rakennusluvan. Näin myös suurimmassa osassa maata ei ole tietoa lämpökaivojen sijainnista. Toimenpideluvan myötä rakennusvalvonnat saavat kaivoista rekisterit, joiden avulla voidaan arvioida, voidaanko lämpökaivo porata tai lämmönkeruuputkisto asentaa suunniteltuun paikkaan. Lämpökaivojen suosio kasvanut nopeasti Lämpökaivojen suosio on kasvanut 2000-luvulla hyvin nopeasti. Nykyään uusista omakotitaloista prosenttia ottaa maalämmön energiaratkaisukseen. Vuonna 2008 Suomessa porattiin maalämpöä varten yli kaivoa. Lämpökaivojen ja lämmönkeruuputkistojen rakentaminen tulee korjausrakentamisen myötä lisääntymään rakennetuilla alueilla ja taajamissa. OIKEUSTAPAUKSET Osakas ei voinut valittaa yhtiön saamasta viranomaisluvasta Turun hallinto-oikeus on antanut ratkaisun siitä, saiko asunto-osakeyhtiön osakkeenomistaja valittaa yhtiön saamasta viranomaisluvasta. Maankäyttö- ja rakennuslain 192 :n 1 momentin mukaan valitusoikeus rakennusja toimenpidelupapäätöksestä on mm. sillä, jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa. Rakennushankkeessa, johon yhtiö oli hakenut toimenpidelupaa, oli kysymys asuinrakennukseen rakennettavasta uudesta käyntiovesta ja ikkunan suurentamisesta. Valittanut osakkeenomistaja omisti samalla rakennuspaikalla sijaitsevan toisen asuinrakennuksen hallintaan oikeuttavat osakkeet. Puheena oleva uusi ovi avautui lähimmillään 3,5 metrin etäisyydellä siitä piha-alueesta, jota valittaja-osakkeenomistaja osakassopimuksen perusteella hallitsi. Hallinto-oikeus katsoi, että rakennushankkeella ei sen laatu huomioon ottaen ollut sellaista olennaista vaikutusta osakkeenomistajan hallitseman piha-alueen käyttämiseen, että hänellä olisi ollut osakassopimuksen perusteella asiassa valitusoikeus. Valittajan tuli siis sietää sitä, että naapuri vastedes kulki asuntoonsa läheltä hänen hallitsemansa piha-aluetta. Ratkaisu on linjassaan korkeimman hallintooikeuden aiemmin vuonna 2007 antaman ratkaisun kanssa, jossa arvioitiin valitusoikeuden olemassaoloa parvekkeiden rakentamistilanteessa. Hallinto-oikeus oli kyseisessä ratkaisussa katsonut, että tietyn valittajien huoneiston ikku- 10\n11 nanäkymään vaikuttavan parvekkeen osalta kyseinen rakennuslupapäätös vaikutti valittajien oikeuteen sillä tavoin, että he olivat oikeutettuja valittamaan asiassa. Korkein oikeus päätyi kuitenkin vastakkaiseen tulkintaan, koska parvekkeen rakentaminen toiseen huoneistoon ei vaikeuttanut valittajien huoneiston käyttämistä asuintarkoituksiin. Pelkkä asumisviihtyvyyden huonontuminen ei riittänyt valitusoikeuden saantiin. Ratkaisuista voidaan tehdä se johtopäätös, että valitusoikeuden eli asianosaisen aseman saaminen valitusasiassa edellyttää rakennushankkeelta sangen huomattavaa rajoitusta osakkeenomistajan oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun. Vähäinen "häiriö" ei tähän vielä riittäisi. Toisaalta on korostettava, että valitusoikeuden käsillä olon arviointi on aina tehtävä tapauskohtaisesti. Kiinteistöosakeyhtiön osakkeiden lunastaminen ja lunastusajan laskeminen HelHo:2011:4 Helsingin hovioikeus (HelHo:2011:4) on antanut lainvoimaa vailla olevan ratkaisun kiinteistöosakeyhtiön osakkeiden lunastamista ja lunastusajan laskemista koskevassa asiassa. A, joka oli ostanut allekirjoitetulla kauppakirjalla kiinteistöosakeyhtiön tietyt osakkeet kauppakirjaan merkityllä euron kauppahinnalla, oli esittänyt kauppakirjan kiinteistöosakeyhtiön hallitukselle kevään 2004 aikana. Osakkeenomistaja D Oy oli tuolloin ilmoittanut, ettei se käytä yhtiöjärjestyksen mukaista lunastusoikeuttaan myytyihin osakkeisiin. Lunastushinta oli yhtiöjärjestyksen mukaan osakkeiden käypä hinta, joksi katsottiin osakkeen luovuttajan ja siirronsaajan sopima hinta, jollei näytetä, ettei tämä ole käypä hinta. Kaupan osapuolet olivat kuitenkin noin vuosi kauppakirjan allekirjoittamisen jälkeen allekirjoittaneet sopimuksen, jolla alkuperäinen kauppahinta oli sovittu alennettavaksi ,92 euroon. Hovioikeus katsoi, että ostaja A ja myyjä B Ky olivat alun perin merkinneet kauppakirjaan osakkeiden kauppahinnan selvästi todellista kauppahintaa ja osakkeiden käypää arvoa korkeammaksi ja että todellinen kauppahinta oli ollut osapuolten myöhemmin sopima alennettu kauppahinta. Hovioikeuden näkemyksen mukaan kerrotulla menettelyllä on pyritty kiertämään yhtiöjärjestyksen määräyksiä osakkeenomistajan ja yhtiön lunastusoikeudesta. Koska A:n tekemä ilmoitus ei lunastusoikeuden käyttämisen kannalta keskeisen tiedon eli kauppahinnan osalta vastannut totuutta, yhtiöjärjestyksessä määrätty osakkeen lunastusaika (kuusi viikkoa yhtiön hallitukselle ilmoittamisesta) ei ollut tehdyn ilmoituksen perusteella vielä alkanut kulua. D Oy:n ilmoitus siitä, ettei se käytä lunastusoikeuttaan, ei myöskään ollut ko. yhtiötä sitova, eikä D Oy:n oikeus osakkeiden lunastamiseen siten ollut mainittujen ilmoitusten johdosta lakannut. Hovioikeuden mukaan yhtiöjärjestyksen mukainen lunastusaika on alkanut kulua vasta siitä, kun hallitukselle on ilmoitettu osakkeiden siirrosta ja samalla annettu lunastusoikeuden käyttämisen kannalta olennaiset ja oikeat tiedot. D Oy oli saanut tiedon kauppahinnan alentamista koskevasta sopimuksesta B Ky:n konkurssipesältä. D Oy oli ilmoittanut yhtiön hallitukselle haluavansa lunastaa osakkeet A:n ja B Ky:n välisen sopimuksen mukaisesta käyvästä hinnasta. Hovioikeus onkin siten katsonut ilmoituksen kyllä tehdyksi keväällä 2004, mutta lunastusajan alkaneen kulua vasta siitä, kun oikea kauppahinta on ollut osakkeenomistajan tiedossa. Näin ollen D Oy oli hovioikeuden mielestä esittänyt lunastusvaatimuksen osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen mukaisesti oikea-aikaisena ja oli osakkeiden oikea omistaja. Vaikka kyseinen ratkaisu koskeekin osakeyhtiölain alaista lunastustilannetta, on ratkaisulla - sikäli kun se jää lainvoimaiseksi - merkitystä myös asunto-osakeyhtiölain alaisia lunastustilanteita arvioitaessa: lunastuspykälää ei voi kiertää sopimalla lunastushinta keinotekoisen suureksi. TUTKIMUS JA KEHITYS Ekovalo-projekti auttaa kuntia Euroopan komission valaistustuotteiden ekologista suunnittelua koskevan direktiivin myötä kotitalouksissa käytetyt hehkulamput poistuvat markkinoilta vuoteen 2012 mennessä ja ulkovalaistuksessa käytetyt elohopealamput vuoteen 2015 mennessä. Aalto-yliopiston Valaistusyksikön Ekovalo-projektissa kehitettiin toimintamalli, joka kohti ekologisempia valaistusratkaisuja. Kotitalouksille laadittiin kuluttajaopas energiatehokkaisiin lamppuvalintoihin. Elohopealamppujen poistuminen markkinoilta merkitsee ulkovalaistuksen kannalta radikaalia muutosta. Suomessa on arviolta 1,3 miljoonaa ulkovalopistettä, joista vielä noin puolessa on elohopealamppuja. Valaistuksen vaihtotyöt on jo 11\n12 aloitettu, mutta silti monissa kunnissa on vielä paljon tehtävää. Ekovalo-projektin voidaan optimoida, miten ulkovalaistuksen elohopealamppuvalaisinta korvataan energia- ja kustannustehokkaasti ja samalla vähennetään sähkön käyttöä ja sähköntuotannon kasvihuonekaasupäästöjä. Esimerkkiasennusten kautta esitetään vaihtoehtoisia katuvalaistusratkaisuja ja käydään läpi niiden ominaisuuksia ja elinkaarikustannuksia. Lähiöohjelma tuotti enemmän tietoa kuin tekoja Asukkaat, suunnittelijat ja kunnat ovat ottaneet innolla vastaan valtakunnallisen lähiöohjelman, mutta korjaus- tai täydennysrakentaminen on toistaiseksi vähäistä. Ilman sitä on vaikea pitää kiinni edes nykyisistä palveluista. Valtaosa noin 300 lähiöstä kaipaa uudistamista. Omistusasunnot olivat lähiöissä halvempia, mutta nyt asukkaiden eläke ei riitä putki- ja sähköremontteihin. Hissejäkin kaivataan, sillä rakentajat hyödynsivät mahdollisuutta pistää pystyyn kolme kerrosta ilman hissiä. Vuokratalojen suuri osuus on johtanut monissa lähiöissä eriytymis- ja syrjäytymiskehitykseen. Palvelut karkaavat Lähiöitten palvelut suunniteltiin aikanaan lapsiperheille. Päiväkodin ja ala-asteen sijaan nyt kysytään vanhusten palveluasuntoja ja päiväkeskuksia. Kunnat ovat lopettaneet lähiöistä palveluita, joita asukkaat pitävät tärkeinä. Yksityisiä palveluita ei kovin paljon ole - ehkä kioski, kampaamo, ravintola tai kauppa. Lähiöhankkeen projektipäällikkö Kari Salmi Asumisen rahoitus- kehittämiskeskuksesta Arasta tunnustaa, että oli Lahden kaupunginjohtajana 90-luvun laman kourissa karsimassa juuri lähiöitten kouluja ja kirjastoja. Asukkaat suunnittelemaan Lähiöhankkeen yhdeksää miljoonaa euroa on jaettu 50 kohteeseen, enimmäkseen tutkijoitten ja kuntien yhteishankkeisiin. Rakentamista ei ole rahoitettu. Selvitykset koskevat muun muassa ostarien tulevaisuutta, lähiöitten imagoa ja täydennysrakentamista. Asukkaat on otettu entistä tiiviimmin mukaan suunnitteluun. Kuopiossa on osallistumista helpotettu Asumisakatemialla. Lappeenrannan yliopiston Lahden-keskus loi kaupunkisuunnittelun palikkaleikin, jonka ääressä kansalaiset päättävät lisärakentamisesta, purkamisesta ja uusista palveluista. Energiatodistus esillä jo useimmissa asuntonäytöissä Energiatodistukset ovat aiempaa paremmin esillä asuntojen myyntitilanteissa, selvisi ympäristöministeriön tilaamasta kyselystä. Energiatodistus oli nähtävillä 79 prosentissa kohteista, kun vuonna 2009 vastaava luku oli 61. Kahdeksassa prosentissa myynti- ja vuokrauskohteista todistuksen sai jälkikäteen ja joka kymmenennessä kohteessa välittäjällä ei ollut todistusta lainkaan. Todistusten esilläoloa selvitettiin eri puolilla Suomea noin kahdessasadassa asuntojen myyntija vuokrausesittelyssä vuoden vaihteessa. Valtaosa tutkituista kohteista oli vanhoja kerros- tai rivitaloasuntoja. Vastaava kysely tehtiin ensimmäisen kerran vuotta aiemmin Mikkelin ammattikorkeakoulun johdolla. Energiatodistusten painoarvo kasvussa Vuonna 2010 uudistettu, rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävä direktiivi laajentaa energiatodistuksen käyttöä. "Tieto rakennuksen energiatehokkuudesta tulee liittää myyntija vuokrausilmoituksiin, mutta tapa ja muoto ovat vielä täsmentämättä. Lisäksi energiatodistuksessa tulee ilmetä kiinteistön energiankäytön tehostamismahdollisuudet", sanoo energiatodistusten kehittämisestä vastaava yli-insinööri Maarit Haakana ympäristöministeriöstä. Lisäksi säädöksiä uusittaessa on pohdittava, kuka energiatodistuksia saa jatkossa laatia ja millaista pätevyyttä tekijöiltä edellytetään. Säädös tulee voimaan kesällä Energiatodistus auttaa asunnon ostoa tai vuokrausta harkitsevia vertailemaan samankaltaisia kiinteistöjä keskenään ja antaa osviittaa asumisen energiankulutuksesta ja kustannuksista. Vanhoissa, yli kuuden asunnon kiinteistöissä kulutustietoihin perustuva energiatodistus on ollut käytössä vuoden 2009 alusta lähtien. Uusien rakennusten energiatodistus perustuu laskennallisiin arvoihin. Energiatehokkuus kiinnostaa asunnonvaihtajia: 57 prosentilla uudiskohteen ja 45 prosentilla vanhan asunnon ostajista energiatehokkuus vaikutti ainakin jonkin verran hankintapäätökseen. Tulos perustuu Kiinteistövälitysalan Keskusliitto KVKL:n vuonna 2010 tehtyyn tutkimukseen. 12\n13 MARKKINA JA SUHDANTEET Hypo: Asuntomarkkinoilla rauhallista uudisrakentamisessa painopiste liian kalliissa tuotannossa Suomen Hypoteekkiyhdistyksen laatiman kuluvan vuoden ensimmäisen neljänneksen asuntomarkkina-analyysin mukaan markkinoiden hyvä kehitys on jatkunut. Hintakehitys uusia asuntoja lukuunottamatta on ollut rauhallista ja kuluttajat ovat toimineet markkinoilla maltillisesti. Hypon mukaan kuluttajat ovat alkaneet varautumaan korkojen nousuun, mikä näkyy pisteiden laskuna. Asuntoluotottaja antaa asuntomarkkinoille nyt arvosanan +30, kun lukema edellisessä katsauksessa oli + 42,5 prosenttia. Hypon mielestä uudistuotanto on hyvässä vauhdissa ja asuntojen kysyntään on osittain vastattu. Rakennuskustannukset ovat nousussa ja se on hinnoissa jo huomioitu. Uusia kovanrahan asuntoja on nyt rakenteilla pääkaupunkiseudulla varsin mukavasti ja niiden myynnin aloittaminen on purkanut pahinta kysyntäongelmaa. "Markkinatasapainoa ei kuitenkaan ole syntynyt. Tarvetta on erityisesti tavallisten ihmisten hintatasolle sopivista asunnoista", Hypo linjaa analyysissään. Hypon mukaan, näyttää myös siltä, että aivan kuten ennen lamaa, tarjontaa on liiankin kanssa tulossa kalliiden asuntojen segmenttiin. Siitä voi monelle rakennuttajalle tulla ongelmia, koska varmaa on, että kalliista asunnoista ei Helsingin seudulla ole erityistä puutetta. Korkojen nousu on alkanut Pitkään puhuttu korkojen nousu on käynnistynyt. Inflaatio on voimistunut, Suomessa jo 3 prosentin tasolle ja muun muassa öljy ja ruoka ovat nopeasti kallistuneet. Hypon mukaan asuntomarkkinoilla ollaan menossa kohti vuoden vilkkainta aikaa, kevättä, ja on todennäköistä, että kulutusmenojen kasvu rauhoittaa osaltaan markkinoita. Hypon analyysin keskeiset muuttujat ovat kysyntä/tarjontatilanne, korkotaso ja asuntojen hintataso. Lisäksi analyysissä huomioidaan muita tekijöitä, kuten verotus, laina-ajat, rahoituksen saatavuus ja työttömyys. Syrjäseutujen vuokraasuntojen vajaakäyttö lisääntyy tulevaisuudessa Valtion tukemien vuokra-asuntojen kysyntä laskee muuttotappiokunnissa entisestään seuraavan 10 vuoden aikana, arvioi ympäristöministeriön asettama työryhmä. Myös pienet syrjäseutujen vanhustentalot kärsivät vajaakäytöstä. Työryhmä esittää, että asuntokanta sopeutettaisiin vastaamaan kysyntää ja erilaisia asumistarpeita Ara-vuokratalojen ja vanhustentaloyhteisöjen kehittämisohjelmalla. Vajaakäytön välttämiseksi asuntokantaa olisi kehitettävä suunnitelmallisesti. Apuvälineeksi työryhmä ehdottaa niin sanottua salkutusmallia, jossa kiinteistöt arvioidaan ja jaetaan eri salkkuihin niiden kunnon ja korjaustarpeiden mukaan niin, että kiinteistöjen hoito- ja kunnostustyöt voidaan kohdistaa järkevästi. Kuntien rakennuslupamaksuissa on suuria eroja Suomen Kuntaliitto selvitti kuntien hinnoittelun rakennuslupamaksuille. Kuntien välillä on suuria eroja rakentamisen lupamaksuissa, erot ovat yli 50 prosentissa vertailumaksuja kolmeviisikertaisia ja lähes 30 prosentissa maksuista yli kuusinkertaisia. Kuntien välillä suurimpia lupamaksueroja on Etelä-Pohjanmaan, Etelä-Savon, Hämeen, Keski- Suomen, Lapin ja Varsinais-Suomen alueilla ja pienimpiä puolestaan Kainuun, Pohjois-Karjalan ja Pohjois-Savon alueilla. Myös kahdenkymmenen suurimman kaupungin keskuudessa lupamaksujen hinnoittelussa on suuria eroja. Korkeinta lupamaksujen hinnoittelu on Helsingissä, Oulussa ja Vantaalla ja alhaisinta Rovaniemellä. Koko maassa selvityksen vertailumaksujen (12 kpl) kokonaishinnoittelu oli korkeinta Hollolassa ja Helsingissä. Hollolassa korkeimmat maksut Uuden 150 neliöisen omakotitalon rakennuslupamaksun keskiarvo koko maassa oli 419 euroa, korkein keskiarvo oli Uudellamaalla 610 euroa ja alhaisin keskiarvo oli Etelä-Pohjanmaalla 300 euroa. Korkein omakotitalon rakennuslupa oli Hollolassa 1675 euroa, alhaisin Närpiössä 78 euroa ilman si- 13\n14 jainninmittausmaksuja. Helsingissä omakotitalon (150 m²) rakennuslupamaksu oli 1169 euroa. Rovaniemellä omakotitalon (150 m²)rakennuslupamaksu oli 310 euroa. Uuden 1500 neliöisen rivi- tai kerrostalon rakennuslupamaksun ilman sijainti- ja muita lisämaksuja keskiarvo oli koko maassa 3184 euroa. Korkein keskiarvo oli Uudellamaalla 4481 euroa, ja alhaisin Etelä-Pohjanmaalla, 2174 euroa. Korkein rivitai kerrostalon rakennuslupamaksu oli Hollolassa, euroa, ja alhaisin Närpiössä 483 euroa. Suurimmat alueelliset erot rivi- tai kerrostalon rakennuslupamaksuissa olivat Etelä-Pohjanmaalla yli 11-kertaisia, Hämeessä yli 10-, Keski-Suomessa yli 7-, Varsinais-Suomessa yli 6-kertaisia, Etelä- Savossa, Pirkanmaalla, Lapissa ja Uudellamaalla yli 5- sekä Kaakkois-Suomessa, Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla yli 4-kertaisia. Enontekiöllä liikerakennuksen rakennuslupamaksu alhaisin Uuden 4500 m² liikerakennuksen rakennuslupamaksun ilman sijainti- ja muita lisämaksuja keskiarvo koko maassa oli 8333 euroa, korkein keskiarvo oli Uudellamaalla, euroa, ja alhaisin Etelä-Pohjanmaalla, 5158 euroa. Korkein edellä mainitun kokoinen liikerakennuksen rakennuslupamaksu oli Hollolassa, euroa ja alhaisin Enontekiöllä 1350 euroa. Selvityksestä ilmenee, että alhainen omakotitalon rakennuslupamaksu ei ole kunnille vetovoimatekijä ja että kunta menettää tuloja alhaisesti hinnoitelluilla rakennuslupamaksuilla. Selvitys kattaa noin 320 kunnan vuoden 2010 taksoista lasketut uuden omakotitalon, kesäasunnon, rivi- tai kerrostalon sekä uuden suuren liike- ja varastorakennuksen rakennuslupamaksut. Lisäksi selvitettiin olemassa olevan rakennuksen korjaamisen tai käyttötarkoituksen muutoksen lupamaksut sekä eräiden pienempien toimenpiteiden käsittelymaksut. ARA tukee asunnon rakentamista, korjaamista ja hankintaa erityisryhmille ARA on antanut avustusvaraukset erityisryhmien vuokra-asunnon rakentamiseen, peruskorjaamiseen ja hankintaan. Tukea haettiin kaikkiaan asuntoon, mutta avustusvaraus voitiin antaa noin puolelle (56 %) haetuista asunnoista. Hankevalinnassa painottuivat erilaiset vanhusväestöön liittyvät hankkeet. Tukea saaneet asunnot käyttäjäryhmittäin: - Pitkäaikaisasunnottomat Kehitysvammaisten hankkeet Muiden vammaisryhmien hankkeet 34 - Mielenterveys- ja päihdekuntoutujat Muistihäiriöiset vanhukset Huonokuntoiset vanhukset Opiskelijat Nuorisohankkeet - - Vanhusten tuki- ja vuokra-asunnot 54 YHTEENSÄ 3803 asuntoa Tukiin sisältyy noin 133 miljoonaa euroa investointiavustuksia ja 313 miljoonaa korkotukilainaa. Kotitalouksien asunnon osto- ja peruskorjausaikeet lisääntyneet selvästi Kotitalouksien aikeet peruskorjata asuntoaan seuraavan 12 kuukauden aikana ovat nousseet helmikuussa selvästi edelliskuukauden lukemista ja ovat samalla myös selvästi korkeammalla kuin vuotta aiemmin. Myös asunnon ostoaikeet ovat nyt korkeammalla kuin tammikuussa ja viime vuoden helmikuussa. Asunnon osto- ja peruskorjausaikeiden ohella kuluttajien yleinen luottamus talouteen on nousussa. Nämä seikat käyvät ilmi tuoreesta Tilastokeskuksen kuluttajien luottamusindikaattorista. Helmikuussa 2011 kyselyn vastaajista 24,7 prosenttia aikoo vuoden sisällä peruskorjata asuntoaan. Tammikuussa 2011 lukema oli 21,6 prosenttia ja viime vuoden helmikuussa 22,8 prosenttia. Helmikuussa 2011 kotitalouksista 9,3 prosenttia puolestaan ilmoitti aikovansa ostaa vuoden sisällä asunnon, kun tammikuussa vastaava luku oli 8,6 prosenttia ja viime vuoden helmikuussa 7,0 prosenttia. Kuluttajien luottamus taas syksyn vahvoissa lukemissa Kuluttajien luottamus talouteen on helmikuussa jatkanut elpymistään joulukuisesta notkahduksesta. Kuluttajien luottamusindikaattori on nyt 20,0, kun se tammikuussa oli 16,6 ja joulukuussa 13,5. Luottamus talouteen on samalla selvästi vahvempi kuin vuotta aikaisemmin ja pitkällä ajalla keskimäärin. Luottamus on nyt palannut takaisin viime syksyn korkealle tasolle. 14\n15 Tiedot perustuvat Tilastokeskuksen kuluttajabarometriin, jota varten haastateltiin helmikuussa Suomessa asuvaa henkilöä. Kiinteistön ylläpidon kustannusten nousuvauhti kiihtyy Kiinteistön ylläpidon kustannusten nousuvauhti näyttää olevan kiihtymässä. Kiinteistön ylläpidon kustannukset nousivat vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä 3,9 prosenttia vuoden 2009 vastaavasta ajanjaksosta. Vielä viime vuoden kolmosneljänneksellä vuotuinen kustannusten nousuvauhti oli 3,2 prosenttia ja toisella neljänneksellä 2,7 prosenttia. Tiedot käyvät ilmi Tilastokeskuksen kiinteistön ylläpidon kustannusindeksistä. Ylläpitokustannuksista vuodessa eniten kallistui kevyt polttoöljy, 31,4 prosenttia. Käyttösähkön kustannukset nousivat 8,4 prosenttia, lämpökustannukset 7,5 prosenttia, työkustannukset 1,2 prosenttia, tarveaineiden kustannukset 2,0 prosenttia ja muut kustannukset 0,9 prosenttia. Talotyypeittäin tarkasteltuna eniten nousivat teollisuushallien ylläpitokustannukset, 6,0 prosenttia. Koulurakennusten ylläpitokustannukset nousivat 4,0 prosenttia, terveyskeskusten 3,4 prosenttia, toimistorakennusten ja asuinkerrostalojen 3,1 prosenttia sekä myymälärakennusten 3,6 prosenttia. Jos kustannusten nousuvauhtia tarkastellaan lyhyemmällä kolmen kuukauden jaksolla, kiinteistön ylläpidon kustannusten kokonaisindeksi nousi viime vuoden viimeisellä neljänneksellä 1,2 prosenttia kolmannesta vuosineljänneksestä. Kolmea kuukautta aiemmin kustannukset kohosivat 0,7 prosenttia edellisneljänneksestä. Vuokrat nousivat 2,7 prosenttia koko maassa Asuinhuoneistojen vuokrat nousivat vuonna 2010 keskimäärin 2,7 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna. Vapaarahoitteisten vuokraasuntojen vuokrat kohosivat koko maassa keskimäärin 2,6 prosenttia. Pääkaupunkiseudulla vapaarahoitteisten asuntojen vuokrat kohosivat 2,5 prosenttia ja muualla maassa 2,6 prosenttia. Arava-asuntojen vuokrat nousivat koko maassa 2,8 prosenttia. Tiedot ilmenevät Tilastokeskuksen laatimasta vuokrien vuositilastosta. Keskineliövuokra vapaarahoitteisessa asunnossa oli 10,40 euroa neliöltä koko maassa. Pääkaupunkiseudulla keskineliövuokra vapaarahoitteisessa asunnossa oli 13,74 euroa neliöltä ja muualla maassa 9,26 euroa neliöltä. Arava-asuntojen keskineliövuokra oli 9,28 euroa koko maassa. Pääkaupunkiseudulla keskineliövuokra aravaasunnoissa oli 10,43 euroa ja muualla maassa 8,77 euroa. Nousu ripeintä Raumalla Pääkaupunkiseudulla vuokrien nousu oli ripeintä Espoossa, missä vapaarahoitteisten vuokraasuntojen vuokrat kohosivat 3,3 prosenttia. Helsingissä nousua kertyi 2,6 prosenttia ja Vantaalla 0,6 prosenttia. Muista kaupungeista vapaarahoitteisten vuokraasuntojen vuokrat kohosivat selvästi nopeinta vauhtia Raumalla, missä nousua kertyi peräti 6,4 prosenttia vuodessa. Seuraavina tulivat Kouvola 4,9 prosentin, Jyväskylä 4,7 prosentin ja Lahti 4,4 prosentin nousulla. Turussa vapaarahoitteisten vuokra-asuntojen vuokrat kipusivat 3,9 prosenttia, Tampereella 2,3 prosenttia ja Oulussa 1,9 prosenttia. Sen sijaan Kuopiossa vuokrat laskivat 1,0 prosenttia. Kiinteistöjen ylläpito kallistunut selvästi nopeammin Viime vuosina asuntojen vuokrien nousuvauhti on ollut hitaampaa kuin asuntojen hintojen ja palkkojen nousu. Erityisen selvästi vuokrien nousutahti on jäänyt jälkeen kiinteistöjen ylläpitokustannusten kehityksestä. Vuosina kiinteistöjen ylläpitokustannukset nousivat peräti 27,7 prosenttia, kun taas vapaarahoitteisten vuokrien nousu jäi 14,5 prosenttiin. Samaan aikaan vanhojen osakehuoneistojen hinnat kipusivat 23,6 prosenttia ja vanhojen omakotitalojen hinnat 22,2 prosenttia. Ansiotasoindeksi puolestaan kohosi 19,8 prosenttia. Samaan aikaan Tilastokeskuksen vuokratilaston kanssa Vuokraturva julkaisi ennusteensa vuokrien nousuvauhdista vuonna Vuokraturvan arvion mukaan vuokrien nousutahti korreloi selvästi asunnon koon mukaan. Yhtiö ennakoi vapaarahoitteisten yksiöiden vuokrien kohoavan tänä vuonna 5 prosenttia, kaksioiden 4 prosenttia ja kolmioiden 2 prosenttia. Neljän huoneen asuntojen vuokrien Vuokraturva ennustaa nousevan 1 prosentin vuodessa ja tätä isompien huoneistojen osalta vuokrat jäävät ennalleen. 15\n16 TALOUS JA VEROT Kirjanpitolautakunta päivitti asunto-osakeyhtiöitä koskevan yleisohjeen Kirjanpitolautakunta on julkaissut päivitetyn yleisohjeen asunto-osakeyhtiöiden ja muiden keskinäisten kiinteistöyhtiöiden kirjanpidosta, tilinpäätöksestä ja toimintakertomuksesta. Muutoksia tuli erityisesti oman pääoman rakenteeseen sekä asunto-osakeyhtiön toimintakertomukseen liittyen. Kokonaan uutena asiana yleisohjeessa käsitellään asunto-osakeyhtiön toimintakertomusta. Tämä on päivitetyn yleisohjeen merkittävin yksittäinen uudistus. Asunto-osakeyhtiölain mukaan asuntoosakeyhtiön on aina laadittava toimintakertomus, vaikka yhtiö olisi kirjanpitolain mukaisena ns. pienenä kirjanpitovelvollisena vapautettu kirjanpitolain mukaisen toimintakertomuksen laatimisesta. Yleisohjeen liitteenä on mallirakenne asuntoosakeyhtiön toimintakertomukseksi. Yleisohjeen mukaan toimintakertomuksessa annetaan selvitys yhtiövastikkeen käytöstä edelleen vastikerahoituslaskelmalla (=jälkilaskelma). Laskelman malli on yleisohjeen liitteenä. Taloyhtiön teettämistä rakentamis-, uudistus- ja kunnossapitohankkeista tulee antaa erillinen selvitys omalla laskelmallaan (=hankerahoituslaskelma). Muita olennaisimpia muutoksia ovat oman pääoman rakenteen muuttuminen sekä omien osakkeiden hankkimiseen ja lunastamiseen liittyvät muutokset. Uuden asunto-osakeyhtiölain mukainen oman pääoman rakenne vastaa pitkälti osakeyhtiölain mukaista oman pääoman rakennetta. Ohjeen liitteenä olevat malliraportit on päivitetty tarvittavilta osin. Uusi yleisohje on päivitetty vastaamaan mm. uuden asunto-osakeyhtiölain tuomia muutoksia. Aiempi yleisohje oli annettu vuoden 2005 keväällä. Kirjanpitolautakunnan sivuilta pääset lukemaan ja tulostamaan uuden yleisohjeen sekä liitteet: Yleisohje asunto-osakeyhtiöiden ja muiden keskinäisten kiinteistöyhtiöiden kirjanpidosta, tilinpäätöksestä ja toimintakertomuksesta ( ) Rakennusalan käännetty verovelvollisuus Rakennusteollisuus RT on yhteistyössä Verohallinnon kanssa tehnyt luettelon, jossa on lueteltu yleisimmät rakennusalan käännetyn verovelvollisuuden piiriin kuuluvat rakentamispalvelut. Luettelo ( ) ei ole kattava. Luettelo on julkaistu internetissä osoitteessa: www. rakennusteollisuus.fi Laki rakentamispalvelujen käännetystä arvolisäverosta tulee voimaan Mikäli laki soveltuu rakennuspalvelun ostamiseen arvonlisäveron maksaa myyjän sijasta ostaja. Rakentamisessa aliurakoitsija veloittaa rakentamispalvelujen myynnin ilman arvonlisäveroa ja pääurakoitsija suorittaa arvonlisäveron koko rakennustyön arvosta. Käännetty arvonlisäverovelvollisuus tulee sovellettavaksi, jos kaksi perusehtoa täyttyy: 1. Palvelu on rakentamispalvelua tai työvoiman vuokrausta rakentamispalvelua varten. 2. Ostaja on elinkeinonharjoittaja, joka muutoin kuin satunnaisesti myy rakentamispalvelua tai vuokraa työvoimaa rakentamispalvelua varten. Rakentamispalveluja eivät listan mukaan ole mm. seuraavat: - tuotantotoiminnassa käytettävien koneiden ja laitteiden asentaminen ja pystyttäminen - viheralueiden istutus ja hoito - arkkitehtipalvelut, rakennus- ja rakennesuunnittelu sekä muut insinööripalvelut ja tekninen suunnittelu - rakennuskoneiden vuokraus ilman kuljettajia tai koneenkäyttäjiä - ulkotilojen (tiet, lentokentät, torit, puistot yms.) puhtaanapito - kuljetuspalvelut - kiven, soran ja hiekan rouhinta ja murskaus - maisema-arkkitehti- ja insinööripalvelut ja niihin liittyvä tekninen konsultointi - teiden hoito, kuten auraus, hiekoitus, suolaus, lanaus, pensaiden raivaus ja liikennemerkkien vaihto - maisema-arkkitehtuuri ja rakennustekniset suunnittelupalvelut - tuotantolaitoksiin kuuluvien koneiden ja laitteiden asennus - rakennusjätteen poiskuljetus - tuotantotoiminnan koneistojen asentamiseen liittyvät sähköasennustyöt tuotantolaitoksessa - teollisuuden ilmastointi- ja jäähdytyslaitteistojen sekä paineilmalaitteistojen asentaminen ja korjaus - rakennusten sisustussuunnittelu - rakennustelineiden vuokraus, pystytys ja purku 16\n17 JULKAISUT JA TAPAHTUMAT Jätelaitosyhdistys laati suosituksen jätetermeistä Jätelaitosyhdistys JLY on laatinut valtakunnallisen suosituksen jätehuollon perustermeistä. Suositus sisältää tavanomaisimmat erikseen kerättävät jätelajit sekä keräyspaikat. Jätehuollon termit ovat olleet hyvin hajanaisia ja hämmennystä aiheuttavia. Perustermien tarkoitus on yhtenäistää sanastoa valtakunnallisesti. Alueellisesti erilaisia termejä on silti jatkossakin esimerkiksi erilaisesta käsittelystä johtuen. Termit kuvaavat pääosin itse jätettä tai sen ominaisuuksia Kun asiakas tulee jäteastiarivistölle, hänelle riittää pelkkä materiaalia kuvaava termi, kuten paperi, kartonki, metalli. Tarvittaessa tarroituksessa voidaan käyttää yksityiskohtaisempia ilmaisuja lajittelun helpottamiseksi. Kun kierrätykseen kerättävät jätteet on lajiteltu, jää jäljelle sekalaista ainesta, joita ovat energiajäte ja sekajäte. Jätelakiuudistuksen myötä ongelmajäte-termi muuttuu. Jatkossa haitallisesta jätteestä käytetään nimitystä vaarallinen jäte, mikä kuvaa asiaa paremmin. Termit löytyvät JLY:n verkkosivuilta osoitteesta Korjauskortti neuvoo vanhan talon märkätilaremonteissa Museoviraston korjauskortiston uusin kortti päivittää tiedot märkätilan rakenteista ja materiaaleista tälle vuosituhannelle. Märkätila vanhaan taloon -kortti neuvoo märkätilojen sijoittajaa ja uusijaa niin kerros- kuin pientalossakin. Märkätilat - kylpyhuone, pesuhuone ja sauna - vaativat huoltoa ja täydellistä uusimista useammin kuin talon muut osat. Kaikissa vanhoissa taloissa ei alun perin edes ole ollut kylpyhuonetta. Jos sellainen halutaan, se kannattaa sijoittaa rakennukseen taiten. Viime vuosikymmenten aikana vedeneristykseen on kehitetty monenlaisia vaihtelevasti onnistuneita rakenteellisia ratkaisuja. Niille on ollut yhteistä rakennuksen käyttöön verrattuna lyhyt kesto. Vielä 1980-luvulla saatettiin pesutilan seinä tehdä kokonaan ilman vedeneristystä. Vasta viime aikoina rakennettuihin asuntoihin on toteutettu vedeneristetty märkätila, jossa on sallittua roiskia vettä lattialle ja seinille. Nykyisin käytössä olevat määräykset vedeneristyksistä tulivat voimaan vuonna Vanhempiin rakennuksiin on usein jälkikäteen toteutettu märkätila. Sen toimivuuden tarkkailu ja hoito ovat tärkeitä vahinkojen ehkäisemiseksi. Korjaaminen tai uusiminen vaatii asiantuntemusta ja erityistä ammattiosaamista. Museoviraston korjauskortti on tarkoitettu myös rakennuksen tai huoneiston omistajalle tai haltijalle avuksi, kun ratkaisuja on aika pohtia. Koko rakennuksen turvallisuuden ja kestävyyden kannalta on tärkeää, että märkätila on toteutettu huolellisesti. Märkätilan korjauskortti opastaa sekä märkätilan uusimiseen entisellä paikalla että sen rakentamiseen uuteen paikkaan. Ratkaisuista kerrotaan myös piirroksin ja valokuvin. Toteutusohjeissa tähdennetään tapoja, joita noudattamalla vanha rakennus säilyy parhaiten. Tärkeää on myös ymmärtää tilojen soveliaat käyttötavat ja oikea hoito. Tietoa Museoviraston korjauskortistosta on osoitteessa Kiinteistöalan suurtapahtuma Helsingissä lokakuussa Merkitse kalenteriin Kiinteistömessut lokakuuta Helsingin Messukeskuksessa. Samanaikaisesti järjestetään kahdeksan itsenäistä tapahtumaa: Kiinteistö, Julkisivu, FinnSec, Väri ja Pinta, Puhtauspalvelu, ViherTek sekä Sähkö ja AudioVisual -tapahtumat. Kolmipäiväinen, kahden vuoden välein järjestettävä kiinteistöalan katselmus keräsi edellisellä kerralla syksyllä 2009 noin kävijää. Yhteisesiintyminen koettiin viimekertaisten kävijä- ja näytteilleasettajatutkimusten mukaan hyödylliseksi paitsi uusien tuotteiden ja palveluiden katselmuksena, myös monipuolisena mahdollisuutena verkostoitumiseen ja kontaktien solmimiseen. Kiinteistömessujen toimeksiantajia ovat Suomen Kiinteistöliitto ja Isännöintiliitto. Tapahtumakokonaisuudessa järjestetään useita seminaareja, tietoiskuja ja paneelikeskusteluja ajankohtaisista asioista ja ilmiöistä 17\n18 Yhtiöjärjestysmallit -opas ilmestynyt Yhtiöjärjestysmallit -opas käy läpi taloyhtiön yhtiöjärjestyksen sisällön. Oppaassa esitellään sekä asunto-osakeyhtiölain mukainen pakollinen sisältö sekä yhtiöjärjestykseen otettavat vapaaehtoiset määräykset. Oppaassa kerrotaan myös, missä tapauksissa yhtiöjärjestys täytyy päivittää uuden asunto-osakeyhtiölain mukaiseksi. Opas sisältää malliyhtiöjärjestykset erikokoisiin taloyhtiöihin. Sopii avuksi sekä vanhan yhtiöjärjestyksen päivittämiseen että uuden yhtiöjärjestyksen tekemiseen. Oppaan laajuus on 84 sivua ja sen kirjoittajat Marina Furuhjelm, Annika Kemppinen ja Mia Pujals ovat kiinteistöalalla toimivia ja asiantuntevia lakimiehiä. Kiinteistöalan Kustannus Oy:n julkaiseman oppaan hinta on 20 euroa. Kiinteistöliiton jäsenet saavat kustannusyhtiön verkkokaupasta 10 % jäsenalennuksen ostaessaan Kiinteistöalan Kustannus Oy:n kirjoja ja lomakkeita. Klikkaa itsesi Kiinteistöalan Kustannus Oy:n verkkokaupan sivuille ja tilaa opas taloyhtiösi käyttöön! Taloyhtiö tapahtuma 3.5. Helsingissä Seitsemännen kerran järjestettävä Taloyhtiötapahtuma on taloyhtiöiden hallituksille ja isännöitsijöille tarkoitettu seminaari-, neuvonta- ja näyttelytapahtuma. Taloyhtiö 2011 on osallistujille maksuton ja kaikille avoin tapahtuma Helsingissä. Uusi paikka on Finlandia-talo, joka tarjoaa hienot puitteet kevään suurtapahtumalle. Katso videokutsu Kiinteistöliiton videokanavalta: 2/Z4kfGGxUwvE Tapahtuman sivuilla lisätietoa ja ilmoittautumiset: Kiinteistölehden uutiset suoraan sähköpostiin Suomen Kiinteistölehti on aloittanut sähköisen uutiskirjeen jakelun. Aluksi kahden viikon välein ilmestyvä uutiskirje kertoo kiinteistö- ja rakennusalan ja asumisen tärkeät uutiset ja tapahtumat. Sähköpostitse lähetettävä uutiskirje on tarkoitettu kaikille aihepiiristä kiinnostuneille. Maksuttoman uutiskirjeen voi tilata rekisteröitymällä Taloyhtio.netin käyttäjäksi ja rastittamalla rekisteröitymissivun Minulle voi lähettää -kohdasta Kiinteistölehden uutiskirjeitä -vaihtoehdon: / Taloyhtio.netin käyttäjiksi jo aiemmin rekisteröityneet voivat tilata uutiskirjeen vuodenvaihteen jälkeen muuttamalla omia tilaustietojaan Omat tiedot -sivulla: Taloyhtio.net on Suomen Kiinteistöliiton julkaisema taloyhtiöiden oma tietoportaali. Rekisteröityminen Taloyhtio.netin käyttäjäksi on maksutonta. Löydät Kiinteistölehden myös Facebookista ja Twitteristä. Kiinteistölehdellä on nyt myös Facebook-sivu, jossa muun muassa jaetaan linkkejä alan tärkeisiin ja kiinnostaviin uutisiin ja puheenaiheisiin. Tervetuloa mukaan keskustelemaan osoitteeseen i Kiinteistölehden omia ja muita alan tärkeitä uutisia voi seurata myös Twitterissä. Siellä löydät lehden osoitteesta https://twitter.com/#!/kiinteistolehti 18


Mistä nyt tuulee, Vasemmistoliitto? - Suomen Uutiset\nVasemmistoliiton äänenkannattaja Kansan Uutiset julkaisi 20.5. Ari Ojapellon blogin koskien maahanmuuttajien kotouttamisen haasteista. Blogissaan Maahanmuuttajien kotouttaminen ei ole ongelmatonta Ojapelto on kerännyt melkoisen määrän graafisia esityksiä ja hän on paneutunut aiheeseensa toden teolla. Vasemmistoliitto on puolestaan esittänyt hyvin niukalti kritiikkiä maahanmuuttoa kohtaan.\nOjapelto toteaa, että vielä kahdenkymmenen Suomessa asutun vuoden jälkeen maahanmuuttajan tulot jäävät 60 prosenttia kantasuomalaisen tuloista. Syitä tähän on monia. Ojapelto kirjoittaa, että suomen kieltä taitamaton joutuu ensi töikseen jonottamaan kielikurssia vuoden tai kaksi. Vasta tämän jälkeen hänen ammatillista osaamistaan aletaan kartoittaa.\nTyöllistyminen takkuaa usein siihen, että maahanmuuttajalla on heikompi koulutustaso verrattuna suomalaisnuoreen. Se ei lupaa parasta mahdollista työllistymisennustetta.\nOn erilaisia maahanmuuttajia\nMaahanmuuttajia on monenlaisia. Tietoliikennetekniikan huippuinsinöörit luovivat nopeammin kohti työtä. Peruskoulun jälkeen ilman jatkokoulutuspaikkaa tai työpaikkaa olevista nuorista joka neljäs on ulkomailta. Määrä on korkea, koska maahanmuuttajien edustus koko väestöstä on tätä pienempi.\nPeruskoulun keskeyttäneiden maahanmuuttajien lukumäärää ei tiedetä. Työministeriössä puhutaankin vain arvauksista. Peruskoulun keskeyttäneitä voi olla kahdesta kymmeneen tuhanteen.\nMuualta kuin lähialueilta tai OECD-maista alle puolet 23-vuotiaista on saanut peruskoulun jälkeen edes keskiasteen opinnot täyteen.\nPääkaupunkiseudulla paljon vieraskielisiä\nMaahanmuuttajat kärsivät työttömyydestä pääkaupunkiseudulla. Toisaalta Helsingin seudulla vieraskielisiä asuu noin 11,5 prosenttia. Koko Suomen vieraskielisten osuus väestöstä on hieman alle neljä prosenttia. Pakkaantuminen pääkaupunkiseudulle luo paitsi kilpailua työpaikoista myös asunnoista on pulaa.\nAsuminen luo sellaisia piilokustannuksia, joita ei voida tarkastaa suoraan maahanmuuttoon tarkoitetuista budjettivaroista. Pääkaupunkiseudulla asunnot ovat muuta Suomea kalliimpia, joten vieraskielisten asumistuet nousevat merkittäväksi kuluksi. Maahanmuutto saattaa maksaa suomalaisille jopa miljardi euroa vuodessa.\nMaahanmuuttajat putoavat työmarkkinoilta usein kielitaitovaatimusten vuoksi. Koulutustasokin on keskimäärin suomalaisia heikompaa. Korkeakoulututkinto on 16 prosentilla tulijoista. Yli puolet ovat vailla keskiasteen koulutusta.\nNo ehkä joku älykäs toimittaja on ujuttanut itsensä KU:n toimitukseen 🙂\nKun paska lentää tuulettimeen niin sellainen ihminen(vaikka jopa vasuri)aktivoituu yleensä tekemään korjausliikkeitä(ei koske vihreitä ja demareita)Luultavasti muutama vasuri on käynyt ostosmatkalla Ruotsissa ja nähneet koko alastoman totuuden ja tulleet kylmä hiki otsalla takaisin ja alkaneet miettiä että ehkä se oma persekkään ei ole turvassa islamisaation kourissa.\nJokainenhan meistä tietää että joskus sitä kirjoittaa väsyneenä ja viinapäissään huonoa tekstiä. Näin toimii normaali ihminen.\nVasemmistossa vaikuttaa kuitenkin eräs ilmiö nimeltään viinainspiraatio (sama ilmiö saadaan aikaan huumeilla) Normaalitilassahan vasemmistolaisen sielunelämä on puhki kuluneen jargonin toistelua (sekä ääneen että mielessään,usein jopa unissaan) ja alkukantaisten viettiensä välitöntä tyydyttämistä ,tästä yhdistelmästä ei synny mitään uutta tai taiteellista tähän maailmaan,mutta kun he ottava viinaa (tai huumeita) tapahtuu erikoinen ilmiö. Heidän aivoissaan jokin menee tilapaisesti oikeille rattailleen ja he alkavat tuottaa kelvollista,jopa hyvää tekstiä.\nTämä on selitys sille miksi maailman taiteilijoista valtaosa on sekä vasemmistolaisia ja elämäntapa juoppoja (tai narkkareita)\nTämä lienee siis selitys KU;n kirjoitukselle.Viinapäissä on tullut vahingossa kirjoitettua asiaa.\nNäyttää noita viisaita vasemmostoliittolaisia olevan edes joitakin, jotka tajuavat tämän suuren matuvaaran suomalaisille? Tuossa linkissä AY-pomo ja rakennusliiton varapuheenjohtaja Kyösti Suokas kritisoi kovin sanoin vasemmistoliiton poliittista eliittiä halpatyömarkkinoiden ajamisesta Suomeen matujen avulla.\nVasemistoliitto haluaa ettei palkkoja poljeta. Persut haluavat palkkojen polkemista, kunhan ei tule ulkomaalaisia maahan.\nHyvä ehdotus Rinteeltä, tulevalta pääministeriltä. Tämä riittää tekemään siitä persujen mielestä huonon. Rinteellä on kaikki edellytykset pitää lupauksensa.\nmutta ei rahaa …\nVammaisten opaskoirien kouluttamiseen kerätään varoja kansalaiskeräyksellä. Lastensairaalan harjakaiset olisivat ilman keräystä jääneet näkemättä.\nVoisihan näitäkin kuluja tietysti verorahoista kuitata, mutta ainahan on jotain tähdellisempää maksettavaa.\nvasemmisto kaikkein suurin mamuttaja oppositiossa!! hallitus mamutuksessa tietysti aivan megaluokkaa!!\nVasemmistoliitto kun ei kykene ymmärtämään syy-seuraus-suhteita. Kaikille kaikkea, kyllä Nalle maksaa, on vasemmiston ydinajattelua. Ja vielä vähän enemmän muille kuin vhm:lle.\nKaverin poika on hyvä ja katsoo eilisen A-studion. Jos on jo katsonut niin se osoittaa vain sen että kaverin poika ei ymmärrä kuulemaansa kun puhujana on perussuomalaisten puheenjohtaja. Että mistäs nyt tuulee Kaverin poika?\nHöpöhöpö – Anderssonihan halusi luopua tarveharkinnasta ja täten haluaa polkea pienipalkkaisten duunareiden palkkoja!\nVasemmistoliittolaisuus on typeryyden multihuipentuma, jossa katastrofaalisesti epäonnistuneen marxilaisuuden perään hourailu yhdistyy yhtä katastrofaaliseen monikulttuurisuushourailuun, jonka suurimpia kärsijöitä ovat työläiset ja kaikista pienituloisimmat suomalaiset.\nVasemmistoliitolla on uusvasemmistolainen missio länsimaisten yhteiskuntien muuttamisesta monikulttuurisiksi. Tämän edistäminen humanitaarisen maahanmuuton ja halpatyövoiman avulla tarkoittaa työvoiman ylitarjontaa ja palkkojen polkemista työtehtävissä, jotka eivät vaadi pitkää koulutusta.\nLisäksi humanitaarisen maahanmuuton lieveilmiöt, kuten koulujen oppimisympäristön heikentyminen, länsimaisten tyttöjen huorittelu ja järjestäytynyt rikollisuus, koskettavat pitkälti pieni- ja keskituloisten asuinalueita, joihin tulijat verorahoilla asutetaan.\nTästä syystä yhä useampi työläinen länsimaissa äänestää kansallismielisiä puolueita ja ehdokkaita.\nSuomessa useampi äänestää vasemmistoliittoa kuin persuja.\nMilloin viimeeksi on käynyt näin?\nVasemmmisto ja Kok-kepu haluaa palkkojen polkemista, siksi he ottavat kokoajan lisää mamuja että palkat romahtaa kuten Ruotsissa on jo tehty. SAK on mukana tässä kansan vaihdossa, että saadaan orjaluokka duunareista.\nHyvä PS! Hyvä Jussi, Laura, Leena ja Riikat ja Matti ja Sami ja Villet ja kaikki muut – suurkiitokset teille kaikille, että olette jaksaneet ja jaksatte pitää asiallista keskustelua yllä ja tuotte esille maahanmuuttoon liittyvät ongelmakohdat ja ette vain hymistele massapolitiikan mukana! Muutostuulten havinaa jo ilmastossa Suomessakin.\nHalla-aho oli muuten taas loistava Brysselin koneessa aamulla!!\nJos Ari on vasemmistoliiton jäsen, hänet pitää erottaafasidtisena myyränä ja panna boikottiin ammatissaan. Lii Anderssonin, Merja Kyllösen, Veronica Honkasalon pitää irtisanoutua tuollaisesta persupropagsndasta. Herrasta potää trhdä kantelu tasa- arvovaltuutetulle ja ilmoitus poliisin vihapuheryhmään. Saateri sentään, etteihän ukkoole saarislaisia kommunisteja. Tuota se tekee, kun mvlehti,urkki.net,oikeamedia ym kiihottaneet viranomaisten edtämättä. Toimia valemediaa vastaan tehostettava. Vähintään trotskilainen petturi.\nArska on ollut useamman vuoden eläkkeellä.\nJoo, eikös tunnu vähän että Arskakin on lukenut MV-lehtee?\nPalkkojen on oltava tasa-arvoisia ja positiivista syrjimistä suositellaan?\nSuomen Uutisissa on liian vähän talousartikkeleita. MITÄ JOS PYYTÄISITTE OJAPELLOLTA ARTIKKELIA?\nOjapelto on populisti, elitismiä vastaan, valtamediatoimittajia vastaan. Eliitti pilkkaa hänen juttujaan eikä yleensä viittaa niihin\nTuntuuko tutulta PS?\nTietenkin, kaikkea ei voi vaatia, Ojapelto ei pysty esittämään ratkaisuja eikä hänellä ollenkaan poliittista muskelia, JOTA PS YRITTÄÄ NYT SAADA\nMielenkiintoista on seurata, kestääkö Kansanuutiset blogisti Ojapeltoa\nTuomioja kestää, hiukan https://tuomioja.org/kirjavinkit/2016/10/ari-ojapelto-kasvun-loppu-ilman-ostovoimaa-ei-ole-kasvua-vs-kustannus-521-s-porvoo-2016/\nTurussa Varissuo on juuri muuttumassa mamu-enemmistöiseksi. Kantaväestön pako alueella kiihtyy jatkuvasti. Töitä tekevien osuus alueen väestöstä laskee, mutta vastaavasti rikoksia tehdään enemmän ja enemmän.\nVasemmistoliittokin voi onnitella itseään ghettojen luomisesta. Siellä ei montaa haittamaahanmuuton vastustajaa ole ollut.\nVarissuo eli mogadishusuo alkaa lla asuinkelvoton.\nItävallan WIENISSÄ kouluväkivalta noussut 1200%:ia v.2014-17.\n312 pahoinpitelyä ja puukotusta vuodessa.\nJaa-a, mistähän mahtaa näin raju nousu johtuvan?\nKrone.at: ”312 Körperverletzungen…..”\nTÄSSÄ HAASTETTA KIKE ELOMAALLE, joka haluaa koulukiusaamisen kuriin, mutta kiusaaminen onkin muuttumassa hengenvaarallisesti väkivallaksi.\nEHDOTUS: tässä vaiheessa jo olisi koulujen ulko-ovet varustettava metallinpaljastamin niinkuin lentokentillä ja palkattava Securitas kollaamaan oppilaiden reput ja taskut.\nTÄTÄHÄN SUOMEEN HALUTAAN, JOTEN ÄLKÄÄ NURISKO TURVALLISUUSKUSTANNUKSISTA, JOTKA ON BUDJETOITAVA VALTION VUOSIBUDJETTIIN MONIKULTTUURISTAMISEN MUKANAAN TUOMANA ”LISÄ RIKKAUTENA”.\nMistä tuulee? No vaalit lähestyvät. Isommalla lipolla kalastetaan sinne asti.\nTuli vilkaistua Trumpin nostamien Amerikan palkkojen yhteydessä, että mitä ne alimmat palkat siellä sitten ovatkaan? Ja, vaikka ne eivät siis ole ennen Trumpia 40 vuoteen nousseet, niin ne ovat silti noin $10 tunnissa, eli samaa luokkaa Suomen kanssa.\nMeillehän on tiedostava marxilaiseliittimme vuosikymmeniä hokenut, kuinka amerikkalaisilla köyhillä on kamala tilanne ja joutuvat useampaa työtä tekemään elääkseen. Oikeasti siellä ovat alimmat palkat olleet koko ajan samalla tai jopa korkeammalla tasolla kuin Suomessa.\nTaas yksi vasemmistovale puhkaistu. Taitavat valehdella ihan kaikesta?\nMistän nuo kaivaa nuo maahanmuuton kustannukset? Mä en ainakaan usko yhtään pätkää noin pieniä lukemia. Mikäli Tanskan ja Norjan mediaa on uskominen, näissä molemmissa oli kustannukset noin 5 mrd euroa 2016. Siis Suomi olisi onnistunut 5-6 kertaa pienemmillä kustannuksilla… Uskoo ken tahtoo.\n2015 ennen mamuvyöryä uutisoitiin siitä, kuinka maahanmuuttajat eivät integroidu ja työllistyminenkin on hyvin heikkoa.\nNyt on sitten monta vuotta tutkittu asiaa ja päädytty johtopäätökseen, että otetaan lisää väkeä ja jatketaan samaan malliin.\nSillä erotuksella, että enää siitä ei puhuta.\nMykkänen taisi vihjata masterplaninsa olevan, että kun otetaan riittävästi mamuja, niin Suomi muuttuu upean avoimeksi yhteiskunnaksi, jollaisessa ei siis tietenkään ole integroitumisongelmia tai muutakaan kitkaa maahanmuutosta.\nTarvittava mamumäärä vaan olisi kiva tietää? Että kuinka monta prosenttia maan väestöstä on oltava mamuja ennen kuin unelma herää henkiin? Ja onko olemassa pienintäkään riskiä, ettei herää sittenkään ja mitä sitten tehdään?\nKun suomalaiset ovat vähemmistö. Silloin ei ole sopeutumisongelmia. Maahanmuuttajilla.\nÄlähän sano, E-Afrikassa valkoinen vähemmistö on edelleen syypää mustien köyhyyteen, USA:ssa valkoiset jäävät vähemmistöön lähivuosina, mutta oletan heidän silti pysyvän syyllisinä mamujen ja etnojen ongelmiin vielä vuosisatojen ajan.\nEhdotan ’Oma Koti Kullan Kallis’ -ohjelmaa, jota kantasuomalaiset kohdistaisivat kampanjoin ja mainoksin erikoisturisteille ja omalle kansalleen.\n’Heiii, se on OKKK (palata kotiin)’ – näin Nicke Lignell voisi lauleskella ja tanssahdella kyseisessä pullantuoksuisessa pitkä/usein -soittomainoksessa.\nLuultavasti vasurit ajattelevat, että mamujen alikoulutus ja työttömyys on lopulta kuitenkin jotenkin meidän suomalaisten syytä. Kait vasurien logiikka menee tässä niin, että pitäisi päästää nopeasti kouluista läpi hyvin arvosanoin että olisivat ”samalla viivalla” työmarkkinoilla… riippumatta millaiset kyvyt ja taidot oikeasti heillä on.\nJani Toivolan (vihr.) avustaja on sitä mieltä, että oikeusministeri Häkkänen on rasisti, koska vastustaa sharialakia.\nKun se sharialaki ei kuulemma yhtään sorra ketään, vaan on päinvastoin paljon suvaitsevaisempi, kuin suomalainen demokratia.\nMiksi h.elvetissä ne sitten hakevat täältä turvapaikkaa, kun siellä kotomaassa on kerta niin paljon ihanampaa?\nheh…. älykkyys ja viisaus eivät asu vihreissä päissä ….\nAvustaja Nitin Sood ei itse edes ole musulmaani käsittääkseni, että käsittämätön puolestaloukkaantuminen… muta puolestaloukkaantuminenhan on muotia, etenkin intiaanien puolesta… jostain asusteista…\nLucky Luke pitänee kieltää, koska on täynnä stereotypioita… Tintti myös…\nKyllä se ISLAM on suvakeille paratiisi, koska siellä kaikki edellä mainittu toki on kiellettyä, jos koraania oikeasti noudatetaan.\nVasemmistolaisten mielestä, vaikka monelta pakolaiselta puuttuukin jopa peruskoulutason todistus, on heillä monella kuitenkin niin vankka työkokemus, että kun vain lakataan rasisteeraamasta, niin kyllä he työllistyy.\nVasemmisto sentään jo tunnustaa sen tosiasian, että niin harva tulija olikin sitten se lapsinero, joka alaikäisyydestään huolimatta on suorittanut korkeakoulututkinnon. Hah.\nYoutube: Suomen hallituksen SSS-kriisikokous\nTämä Suomen Uutisten kommenttiosio alkaa olla valtakunnan parhaita keskustelualustoja. Alkaa muuten tuntua siltä, että PS nousee, niin kova on hinku valtapuolueilla ja valtamedialla demonisoida puoluetta.


Valtionomistajuus - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nValtion tulot osakemyynneistä romahtavat\nJulkaistu: 12.5.2008 6:29\nOsakemarkkinoiden alakulo painaa valtion osakemyyntitulot alle tavoitteen. Osinkotulot pysyvät ennätystasolla.\nOsakemarkkinoiden harmaus hidastaa merkittävästi valtion budjetoimia osakemyyntejä.\n– Markkinatilanne rauhoittaa tietysti myyntejä ja synnyttää malttia monella tavalla, luonnehtii valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri Jyri Häkämies (kok).\nOstajatkaan eivät koputtele valtio-omistajan ovia entiseen tahtiin hyötyäkseen alhaisemmista hinnoista.\nTänä vuonna valtio on saanut osakemyyntituloja vasta noin 60 miljoonaa euroa Elisan ja OMX:n osakkeiden myynnistä.\nValtion osakemyyntitulot tulevatkin suurella todennäköisyydellä jäämään reippaasti budjetoidusta 400 miljoonasta eurosta. Vielä enemmän ne jäävät viime vuoden 863 miljoonasta.\nHäkämiehen mukaan valtiontalouden tarpeet eivät kuitenkaan ohjaa osakemyyntejä.\n– Emme me ala myydä osakkeita loppuvuonna siksi, että budjettiin on pantu jokin luku. Toisaalta markkinatilanne ei myöskään sulje pois myyntejä, jos tulee järkevä ehdotus, muistuttaa Häkämies.\nJulkisessa keskustelussa liitetään toisinaan esimerkiksi tiehankkeita osakemyynteihin. Valtio ei kuitenkaan toteuta tai jätä toteuttamatta hankkeita sen mukaan, onnistuvatko osakemyynnit vai eivät.\nValtio ei osta\nHäkämies ei innostu myöskään ajatuksesta, että valtio hyödyntäisi alhaisia pörssikursseja ja ostaisi lisää osakkeita.\n– Sellaista mandaattia meillä ei ole. Finnairin antiin osallistuimme kantaaksemme osuutemme, mutta muuten meillä ei ole ostamistehtävää.\nHäkämies suhtautuu epäillen myös ajatukseen, että valtio hajauttaisi omistuksiaan työeläkeyhtiöiden malliin niin, että omistuksia olisi nykyistä useammassa yhtiössä mutta pienemmillä osuuksilla.\nTämän suuntaisen ajatuksen esitti hiljattain muun muassa työeläkeyhtiö Varman toimitusjohtaja Matti Vuoria, jonka mielestä valtion kannattaisi etsiä uusia keinoja suomalaisen omistuksen vahvistamiseksi pörssiyhtiöissä.\n– En usko, että olisi saatavissa aikaan tuollaista nopeaa muutosta. Omistuksemme painottuu tiettyihin yhtiöihin, joista meillä ei ole mahdollisuutta luopua, sanoo Häkämies.\nValtion osakemyyntitulot ovat pudonneet jo kolmena vuotena peräkkäin. Vuonna 2004 tuloja tuli noin 2,2 miljardia euroa.\nViime vuonna valtio sai suurimmat myyntitulot Kemirasta, joka toi noin 655 miljoonaa euroa. Tuolloin monet pitivät myyntihintaa liian pienenä. Tänä päivänä potista saisi kuitenkin noin 300 miljoonaa vähemmän.\nMyytävää valtiolla riittäisi edelleen, sillä valtion osakesalkun arvo oli 8. toukokuuta noin 26,1 miljardia euroa. Lähes puolet tuosta jättisalkusta on tosin Fortumin osakkeita, joita valtiolla on 12,8 miljardilla eurolla. Kaikkiaan valtiolla on omistuksia 11 pörssiyhtiössä.\nVaikka valtion myyntitulot pienenevät tänä vuonna, tulee valtionomistuksista yhteiseen kassaan mukavasti rahaa. Valtio saa nimittäin osinkotuloja 1,6 miljardia euroa, mikä on lähes 900 miljoonaa enemmän kuin kolme vuotta sitten. Viime vuonna osinkotuloja tuli 45 miljoonaa euroa enemmän.\nHyvät osinkotulot antavat tukea niille, joiden mielestä valtiolla ei ole syytä osakkeiden myyntivimmaan.\n– Ei meillä ole myyntivimmaa eikä mitään myyntilistojakaan. Tämä hallitus on myynyt vähemmän kuin edeltäjänsä, joka myi osakkeita neljässä vuodessa viidellä miljardilla eli yli miljardilla vuodessa, sanoo Häkämies.


Musta Syyskuu : Kolumnistit - Sivu 4 | Pokeritieto\nolawitu » 3.9.2010 13:20:02 Tumppi kirjoitti:Interpol kirjoitti:JR kirjoitti:Mythkiller kirjoitti:Oletko koskaan nähnyt laihan ihmisen juovan light-colaa?Jahah oon ilmeisesti läskimpi kuin arvasinkaan.+1???Mun about kaikki normaalipainoiset kaverit juo light-colaa. En usko että eri colavaihtoehdoista on vedettävissä johtopäätöksiä ihmisen painoon, ja jos on niin eiköhän ne oo sokerillista juovat jotka on leveämpiä.Semi offtopiciks menny taas.Lisää OT:Light-colat maistuu ihan virtsalle!Coca-Cola lightissa maistuu makeutusaine, en tykkää. Sen sijaan zero-cokis, fanta ja sprite toimii. Pepsi max toimii erityisen hyvin.Ps. Olen normaalipainoinen ja juon ainoastaan sokerittomia/light limppareita.\nJD » 3.9.2010 13:42:18 Välittömästi toi kolesteroliväittely jonnekin muualle tästä loistavan blogin kommentointiketjusta. Kun se juupajaapailu alkaa, sille ei loppua tule. Modet, riprap touhuun.\nhauturi » 3.9.2010 13:53:26 TestCall kirjoitti:hauturi kirjoitti:Tipattomuus on asennekysymys.näin sanoo mies joka ei taatusti tiedä dokamisesta yhtään mitään tai siis lähinnä alkoholismista.terv. 15 vuotta alkoholistina,nyt 3 vuotta juomatta ja vieläkin halutta lähteä juomaan..Voisin kyllä väittää että tiedän dokaamisesta yhtä sun toista. Alkoholismista en tunnusta omaavani omakohtaista kokemusta, vaikka aika moni voisi kyllä luokitella minut sellaiseksikin. Kommenttini lähtökohta oli kylläkin, että Akikaan ei ole alkoholisti (muistaakseni ei ainakaan omasta mielestään ole, niin kuin en minäkään); jos on niin sitten tuo ei välttämättä päde. Suvussa on kyllä ollut alkoholistikin, joskin olin hyvin nuori siinä vaiheessa kun ko. henkilö lopetti juomisen kokonaan, joten sen suhteen en osaa kommentoida kuin kuulopuheiden perusteella. Uskon kyllä, että alkoholistilla tilanne voi olla juuri kuvaamasi. Kuitenkin: millä olet ollut kolme vuotta juomatta, jos et asenteella - oletko saanyt lääkehoitoa tms.?\nZöz » 3.9.2010 15:47:34 hauturi kirjoitti:TestCall kirjoitti:hauturi kirjoitti:Tipattomuus on asennekysymys.näin sanoo mies joka ei taatusti tiedä dokamisesta yhtään mitään tai siis lähinnä alkoholismista.terv. 15 vuotta alkoholistina,nyt 3 vuotta juomatta ja vieläkin halutta lähteä juomaan..Kuitenkin: millä olet ollut kolme vuotta juomatta, jos et asenteella - oletko saanyt lääkehoitoa tms.? Hyvä, napakka kysymys.---Hauska kolumni Akilta, kovinta kamaa vähään aikaan.\nPötkö » 3.9.2010 16:03:29 Takuu varmaa kamaa jälleen! Ei vaan pety millään!Elävää kirjoitusta livepeleistä on harvoin liikaa. Thumps up!Jatkakaa ravintokeskusteluanne olkaa hyvät...\nMutor » 3.9.2010 16:08:41 JR kirjoitti:julaak kirjoitti:No mielestäni sikäli voi, että ihminen on nisäkäs ja sekaravinnon syöjä. Aina ollut jollakin tavalla maidon kanssa tekemisissä. Miksi maito olisi eri asemassa kuin liha tässä suhteessa, vaikka toki maidon koostumus vaihtelee riippuen nisäkkäästä, niin tosin lihankin.Ärsyttää toistella samaa asiaa, mutta ei ole ollut. Aikuiset nisäkkäät eivät ole juoneet maitoa ikinä. Aikuiset ihmiset eivät ole juoneet maitoa evoluutiollisesti merkittävää aikaa. Jos maito olisi ollut aikuisten ihmisten ravintona tarpeeksi pitkään, että se olisi jotenkin merkittävästi ohjannut evoluutiota, ei esimerkiksi laktoosi-intoleranssia käytännössä esiintyisi.Laktoosi-intoleranssi ei estä käsittelämättömän maidon juomista (maidon joka tulee suoraan siitä tissistä). Laktoosi-intolaranssi on ihmisen "normaali" status, sen puuttuminen se oikea geenimuutos, joten tosta ei nyt voi vetää mitään johtopäätöstä maidonjuomisen evolotiiviseen merkitykseen/merkityksettömyyteen.\nSpoonyli » 3.9.2010 16:58:49 Offtopikkia pukkaa Mutor kirjoitti:Laktoosi-intoleranssi ei estä käsittelämättömän maidon juomista (maidon joka tulee suoraan siitä tissistä).Tää on ilmeisesti jotain vanhaa kansanperinnettä niinku toi kolesteroliväittelykin.Ei se laktoosi-intoleranssi estä sen juomista, mutta samalla lailla siitä tulee ilmavaivoja ym oireita ku homogenoidusta ja pastöroidusta maidostakin. Edellämainituilla menetelmillä kun ei tietääkseni oo mitn vaikutusta laktoosiin.Terv. Laktoosi-intolerantikko.Aiheesta julkaistu myös mm. väitöskirja: https://oa.doria.fi/handle/10024/2341\nMutor » 3.9.2010 17:28:09 Spoonyli kirjoitti:Offtopikkia pukkaa Mutor kirjoitti:Laktoosi-intoleranssi ei estä käsittelämättömän maidon juomista (maidon joka tulee suoraan siitä tissistä).Tää on ilmeisesti jotain vanhaa kansanperinnettä niinku toi kolesteroliväittelykin.Ei se laktoosi-intoleranssi estä sen juomista, mutta samalla lailla siitä tulee ilmavaivoja ym oireita ku homogenoidusta ja pastöroidusta maidostakin. Edellämainituilla menetelmillä kun ei tietääkseni oo mitn vaikutusta laktoosiin.Terv. Laktoosi-intolerantikko.Aiheesta julkaistu myös mm. väitöskirja: https://oa.doria.fi/handle/10024/2341Asia selvä. Mietinkin äsken lenkillä mistä helvetistä tuo väittämäni voi johtua, lähteeni on ollut vain niin luotettava, etten ole nähnyt tarpeen kyseenalaistaa sitä. Ilmeisesti homogenoitu maito voi aiheuttaa myös vatsanoireita jolleikin, ja tämä sitteen tulkitaan laktoosi-intoleranssina ja tästä vedetään vääriä johtopäätöksiä tms pseudotieteellistä.\nMikael Boldt » 4.9.2010 9:33:26 Aki kirjoitti: "Om jag vinner, ska jag vinna tre tusen. Om jag förlorar, ska jag förlora tusen fem hundra. Faktiskt är det 4500 i potten."Kanssakirjoittajalleni oppitunti kerrankin maksutta: Om jag vinner, får jag tretusen och om jag förlorar, betalar jag tusenfemhundra. Potten är alltså fyratusenfemhundra totalt.Eli tretusen, ei tre tusen ja kun aloitit kirjaimin, et voi jatkaa numeroin.Miksi muuten kirjoitit ruotsiksi?\nLaty » 4.9.2010 9:59:42 Scribbler, jolle vastaus oli, on ruotsinkielinen. Är det ju inte bra att öva sin svenska utan att vara rädd för fel ?\ntestaamassa » 4.9.2010 10:12:38 Ihmettelinkin jo että millon tulee joku toinen suomalainen viisasteleen ensimmäisen suomalaisen muotovirheistä vieraassa kielessä. Yllättävän kauanhan siinä kesti.\nMikael Boldt » 4.9.2010 10:14:34 Rakas Laty, jonka nettipersoonasta pidän erinomaisen paljon:Det är mycket bra, mutta pitääkö opettajien olla hiljaa, kun oppilas tekee virheitä. Eiköhän ole niin, että vittuilematta annettu oikaisu parantaa oikaissun ilmaisukykyä. Vai olenko ymmärtänyt oppimisprosessia väärin?Minunkin puujalkasuomea saa korjata mielin määrin.(Tuo scribbler-yhteys meni minulta ohi, mutta miten se liittyy asiaan?)\nSamh » 4.9.2010 10:41:50 Zaysus kirjoitti:En osaa sanoa särkylääkkeiden terveydellisistä haitoistaSuuri osa särkylääkkeistä syövyttää mahan limakalvoja ja aiheuttaa pitkäaikaisesti käytettynä vakavia mahaongelmia. Itsellä oli kylkiluut murtuneet ja piti silti päästä juoksukisoihin. Kaksi kuussatasta buranaa mahaan (urheilujuomaa ja aamupala alla) -> mahakatarri. Pari kuukauden veren paskomisen ja helvetin huonon olon jälkeen lopetin särkylääkkeiden käytön. Eräs Tampereella toimiva lääkärituttu sanoi, että Buranaa ja muita vastaavia, ei-mahaystävällisiä särkylääkkeitä kannattaa antaa vain vihamiehilleen. Panadol ja muutamat muut kuitenkin ovat vatsaystävällisempiä, mutta kaipa nekin jotain vähemmän mukavaa aiheuttaa.Jottei olisi täysin off-topic, Akilta tosi mukava kolumni taas kerran. :peukku:OT jatkuu: Luulisin että sulla on jo taipumus johonkin vaivoihin jos 2kpl 600mg buranaa aiheutti katarrin. Itse olen joutunut useamman kerran leikkauksen jälkeen vetämään ibuprofeenia ja parasetamolia+kodeiiniä viikkokausia ja ainakin toistaiseksi vielä hengissä ollaan eikä vatsakaan aivan paskana ole. Totta kuitenkin on se että parasetamoli on vatsaystävällisempi.\nslatki » 4.9.2010 11:13:16 Jos nyt tälle tielle lähtee, niin ei joku kahvikaan ole mitään vatsalle parasta. Chili ja muut tuliset mausteet samoiten. Entä sitten vaikka viski?Aika vaikeeksi menee, jos rupeaa miettimään aina, mikä nyt on järkevintä..\nlinpo » 4.9.2010 11:28:25 Hienosti on kyllä sivuraiteille lähtenyt ketju, joten antaa mennä. Särkylääkkeistä senverran, että tiedän yhden henkilön joko puoli vuotta Voltaren särkylääkettä söi kipuun ja vietiin lanssilla tayksiin. Mahahaava. Parasetamoli (panacod jne.) taas taitaa käydä maksan päälle suurina annoksina, eli mieluummin krapulaan buranaa heittää (tai jos ei maksaongelmia ole niin vielä mieluummin desin kossua hyvään makeaan mehuun sekoitettuna huikalla). Och samma på svenska (meniköhän toikaan oikein).


Tulli takavarikoi amfetamiinia Pohjois-Suomessa - Rikos - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 04.02.2011 12:44\nPohjois-Suomen tulli takavarikoi amfetamiinia, joka olisi riittänyt 5000-7000 käyttöannokseen.\nTulli paljasti viikko sitten huumausaineen salakuljetuksen Pohjoisen tullipiirin alueella. Huumelöytö havaittiin tullivalvonnan yhteydessä.\nUlkomaalaiseen rekkaan tehdyssä tullitarkastuksessa löytyi ajoneuvoon kätkettynä noin 700 grammaa amfetamiinia. Takavarikoitu määrä vastaa 5 000-7 000 käyttöannosta. Huumausaineen takavarikon lisäksi yksi ulkomaalainen mieshenkilö on vangittuna epäiltynä törkeästä huumausainerikoksesta. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nEsitutkinnan perusteella huumausaine-erä oli todennäköisesti tarkoitettu salakuljetettavaksi Norjaan. Tulli tutkii salakuljetusta törkeänä huumausainerikoksena. Esitutkinta valmistuu lähiaikoina ja siirtyy sen jälkeen syyteharkintaan. Tulli tutkii huumausainerikoksia Pohjois-Suomessa noin 50 kertaa vuodessa, joista muutamassa tapauksessa on ollut kyse suuresta huumemäärästä. (MTV3)\nPirtukuskit vihdoin käräjille Tampereella Uusimmat uutisvideot


Etera ajankohtaista - Viimeisimmät uutiset\nTunniste / ajankohtaista\nTurun Kuninkaanlaakson senioriasumisen kokonaisuus laajenee\nLehdistötiedotteet • Joulu 15, 2017 15:00 EET\nEtera ja Priima-Yhtiöt toteuttavat Turun Asentajankadulle kaksi kerrostaloa.\nLehdistötiedotteet • Marras 27, 2017 16:07 EET\nIlmarinen käynnistää yhteistoimintaneuvottelut, jonka taustalla on työeläkeyhtiö Eteran sulautuminen Ilmariseen 1.1.2018 alkaen. Neuvottelut koskevat koko yhdistyvän yhtiön henkilöstöä ja niissä käsitellään päällekkäisten toimintojen karsimista ja toimintojen uudelleen organisoimista.\nEteran suhdanneindeksi: Vahvaa kasvua kaikilla alueilla\nLehdistötiedotteet • Marras 20, 2017 11:00 EET\nEteran julkaisema suhdanneindeksi jatkoi vahvana. Seurantaryhmän työntekijämäärät kasvoivat syyskuussa 6,1 prosenttia edellisvuodesta. Eniten kasvua nähtiin Pohjois-Suomessa.\nUutiset • Marras 14, 2017 15:00 EET\nArvaisitko, että bussikyyti sukkatehtaalle saa kymmenvuotiaat pojat koulupäivän jälkeen rauhoittumaan ja kysymään lisää sukanteosta? Näin kävi eräänä päivänä Tampereella. Etera tukee valtakunnallista, lasten ja nuorten syrjäytymistä ehkäisevää Icehearts-toimintaa ja vie tänä syksynä Tampereen kummijoukkueidensa lapsia kurkistamaan työelämään.\nEtera myi Tilkan sairaalan kiinteistön eQ Hoivakiinteistöille\nLehdistötiedotteet • Marras 13, 2017 09:00 EET\nEläkevakuutusyhtiö Etera on myynyt kulttuurihistoriallisesti merkittävän Tilkan sairaalan kiinteistön eQ Hoivakiinteistöille.\nUutiset • Syys 21, 2017 10:00 EEST\nIlmarinen on tiedottanut, että Ilmarisen hallitus on käynnistänyt uuden toimitusjohtajan haun. Ilmarisen toimitusjohtaja Timo Ritakallio siirtyy OP Ryhmän pääjohtajaksi maaliskuussa 2018. Ritakallio jatkaa siihen asti Ilmarisen toimitusjohtajana.\nEteran suhdanneindeksi: Kasvua erityisesti suuremmissa yrityksissä\nLehdistötiedotteet • Syys 20, 2017 10:00 EEST\nEteran julkaisema suhdanneindeksi jatkoi positiivisena heinäkuussa. Työntekijämäärät kasvoivat 4,4 prosenttia edellisvuoden heinäkuuhun verrattuna. Kasvua nähtiin erityisesti keskisuurissa ja sitä suuremmissa yrityksissä.\nKiinteistöjen virtuaalisen voimalaitoksen rakentaminen käynnistyy kauppakeskus Sellosta\nUutiset • Syys 12, 2017 11:00 EEST\nKauppakeskus Sello ja Siemens ovat allekirjoittaneet sopimuksen kauppakeskuksen älykkään energiajärjestelmän rakentamisesta. Ratkaisu on konkreettinen askel kohti kiinteistöjen liittymistä tulevaisuuden virtuaalivoimalaitoksiin, jossa kiinteistöstä tulee varavoimalaitokseen verrattava toimija. Projekti valmistuu syksyllä 2018. Sellon omistavat Etera, Keva ja Elo.


1h, tupak, kph/s, varasto, autokatospaikka, Jyrätie 3B, Taipale, Riihimäki - Kiinteistömaailma\nRT 1222482 Riihimäki 104500 Riihimäki\n1222482 1h, tupak, kph/s, varasto, autokatospaikka, 35,5 m², Taipale, Riihimäki https://www.kiinteistomaailma.fi/file/property/1222482/96y8a6tv4k9qre3j85676j8xj.jpg 104 500,00 EUR InStock /Riihimäki /Riihimäki/Riihimäki /Riihimäki/Riihimäki/Taipale Kiinteistömaailma | Asuntopalvelu Sainio Oy, 045 216 4472 Normaalikohde Rivitalo Myytävä 1h 2018-03-28\nJyrätie 3B, Taipale, Riihimäki\n35,5 m² RT, 1h, tupak, kph/s, varasto, autokatospaikka\nAvarapohjainen ja tilava koti odottaa uusia asukkaita. Huoneistossa on isot ikkunat joista tulvii valoa. Makuualkovi on tilava, joka on melkein kuin yksi huone. Huoneisto on uutta vastaavassa kunnossa, muuttamaan pääset pölyt pyyhkimällä. Tässä kodissa asut edullisesti. Taloyhtiössä on maalämpö. Lisäksi käytössäsi on tilava 5 m²:n lämmin varasto ja autokatospaikka.\nJyrätie 3B, 11130 Riihimäki\n1h, tupak, kph/s, varasto, autokatospaikka\noma mittari, kylmävesi 4,85 €/m3, lämminvesi 7,60 €/m3\nMaalämpö, vesikeskuslämmitys. Ilmanvaihtotapa: LTO\nOsakkaat, lumen auraus ja pihan hiekoitus on huoltoyhtiön hoidossa.\nTekninen tila, yhteisantenni\nEi tarvetta huomattaville korjaus- tai kunnossapitotöille.\nKorjaustarveselvitys seuraavalle 5 vuodelle: aitojen korjausmaalaus, pihan hiekoitus ja tasoitus kuoppien osalta. Asunnoista on laadittu 17.8.2017 päivätty virhe- ja puutelista rakentajalle. Osa virheistä korjataan isännöitsijan ilmoituksen mukaan v. 2017 loppuun mennessä. Lista välittäjällä.\nEi mainintaa 27.11.2017 päivätyssä is.todistuksessa.\nTaloyhtiö omistaa puolet tontista Asunto Oy Riihimäen Jyrätie 3:n kanssa. Hallinnanjakosopimus 24.01.2014.\nEsittely: Maanantai 22.10 klo 17:15


my typo_: October 2008\nGraffitit on hyvä juttu\nGraffitikeskustelu velloi kiivaasti jo 80-luvun puolivälissä kun olin kuvataideintoinen teini ja niitä suunnittelin lukemattomia (paperille lähinnä ;). Minulle graffitit ovat tärkeä osa kaupunkikulttuuria. Pardon my French mutta vituttaa kaiken maailman nollatoleranssin ajajat tällaisessa asiassa. Niille on turha argumentoidakaan mitään. En kyllä muutenkaan jaksaisi enää yli 20 vuoden jälkeen, joten jaan vain muistikuvan.\nSilloin 80-luvulla oli Töölössä, Topeliuksenkadulla betoninen muurinpalanen johon joku oli kirjoittanut sparymaalilla AUTOT HAISEE. Siinä ruuhkaisella kadunpätkällä jossa liikenne aina jumitti, tuo töhrö/tuhru/graffiti oli niin täydellinen niin hyvin, että ilman sitä koko maisema on lohduttoman vajaa.\nPosted by Leena at 10:06 pm 4 comments:\nmy typo_: koristeellinen kuin mikä ***\nPitäisikö juhlia? Ei vaan tarttis varmaan blokata sillä my typo_ täyttää tänään viisi vuotta!\nVäki on vähentynyt kolmesta kahteen ja tahti harventunut, mutta itselläni ei ole vielä lopettaminen käynyt mielessä. Tahti varmaan vaihtelee jatkossakin sen mukaan paljonko on mielessä (uutta) sanottavaa. Olen huomannut, että silloin kun olen kiireisin niin blokattavaakin keksii enemmän. Silloin kun olisi aikaa blokata niin ei ole kauheasti mitään sanottavaakaan.\nMukavaahan tämä on ollut, hauskaa ja antoisaa. Harmin hetki ainoa on ollut kun alkupään runsaat ja rehevät kommentit katosivat ulkoisen kommenttipalvelun mentyä alta pois. Niitä kaipaan edelleen.\nEräs suola vuosien varella on ollut henkeäsalpaavat yläpalkkikuvat. Tein pienen koosteen omista suosikeistani. Nerokas banneritaiteilija jota fanitan suuresti saa itse ilmoittautua kommenteissa jos haluaa :)\nPosted by Leena at 7:10 pm 2 comments:


Uuden omistajan etsiminen yritykselle kannattaa aloittaa ajoissa, sillä vaihdoksen voi tehdä myös pitkässäkin yhteistyössä. Kuvituskuva. Kuva: Leo Gammals\nYritysten omistajanvaihdoksia tuetaan uudella hankkeella Keski-Pohjanmaalla.\nKoko maassa yrittäjistä iso osa lähestyy eläkeikää. Sama trendi on myös alueellisesti.\nKeski-Pohjanmaan Yrittäjien jäsenyrittäjistä yli 55-vuotiaita on alueella eniten Pietarsaaressa ja Pedersöressä: 58 prosenttia. Myös Halsualla, Ullavassa ja Lestijärvellä heitä on yrittäjistä vähintään puolet.\nKeski-Pohjanmaan yrittäjien hanke koostuu kahdesta osasta. Toinen tavoite on rakentaa alueen 43 yritysasiamiehelle yhteistyöalusta, jotta nämä voisivat sparrata toisiaan ja jakaa erityisosaamistaan.\nToinen tavoite on levittää tietoa, sillä valmiin yrityksen ostaminen on monelle outo asia, eikä tieto myytävistä yrityksistäkään aina löydy helposti.\n– Starttiraha on monelle tuttu asia, mutta toimivan yrityksen myyminen tai ostaminen ei niinkään. Toivon, että kymmenen vuoden päästä ostamisesta puhuttaisiin yhtä luonnollisesti kuin starttirahasta, sanoo projektipäällikkö Matti Koivisto.\nTiedon puutetta ja vääriä kuvitelmia\nSyitä siihen, ettei yritykselle tahdo löytyä jatkajaa, on monia. Osa ajattelee, että yritys pitäisi aina synnyttää omasta liikeideasta, alusta alkaen eikä ajatus ostamisesta tule edes mieleen.\nHinnoittelu on sekin taitolaji: väärin hinnoiteltu yritys ei ole houkutteleva.\n– Ei ole ehkä ajateltu kliinisesti, mikä on se myytävä toiminto ja rahanarvoiset asiat. Voi olla, että prosessit ja asiakasrekisteri ovat jääneet kirjaamatta ja ovat vain pään sisällä. Sellaista tietoa on vaikea myydä, sanoo projektipäällikkö Matti Koivisto.\nToisaalta tietoa osto- tai myyntihaluista liikkuu vielä liian vähän. Sitä on pyritty lisäämään esimerkiksi yrityspörssin avulla.\nSilti monet tuntuvat vierastavan ajatusta siitä, että levittäisi tietoa myyntihaluista. Osa pelkää asiakkaiden, alihankkijoiden tai kollegoiden reagoivan.\n– Ei kannattaisi, koska monesti voi olla, että yrityksen myyntikuntoon laitto takaa sen hyvinvoinnin, sanoo Koivisto.\nHänen mukaansa liikkeellä kannattaa olla ajoissa, sillä ostaja saattaa haluta tehdä aluksi yhteistyötä yrittäjän kanssa pidempäänkin. Myyjä voi mentoroida, opettaa alan knopit ja auttaa firman jatkoa.\n– Monesti yritys lähtee uuden omistajan voimin uudella vaiheella lentoon, tulee uusia innovaatioita ja kovasti kasvua.\nYrityksillä arvoa myös koko alueelle\nKoiviston mukaan yritysten säilyminen on tärkeää myös kunnille ja alueille. Pahimmillaan yrittäjien tuottamat palvelut voivat harvinaistua tai hävitä, jos jatkajia ei löydy.\n– Koko yritysmäärä pienenee, ja se ei ole kunnan näkökulmasta hyvä asia. Totta kai kaikki menestyvät ja hyvämaineiset yritykset olisi järkevä pyrkiä kaikin keinoin pitämään toiminnassa, sanoo Matti Koivisto.\nHän muistuttaa, että kyse on usein myös yrittäjän palkkalistalla olevien tuloista ja elämästä. Yksinyrittäjä taas voi myös merkittävä toisenkin yrittäjän arvoketjussa.\nOmistajanvaihdosKokkolaKeski-PohjanmaaStarttirahaYrittäjyysFuusiot ja yrityskaupatOstoksetYrityksen perustaminenProjektipäällikötKaustisen seutukuntaYritysrahoitusUllavaHalsuaLestijärviKaupankäynti


Euroopan komissio kirittää työllistämistä vaalien alla - MTVuutiset.fi\nEuroopan komissio kirittää työllistämistä vaalien alla\nJulkaistu 03.06.2009 17:41 (Päivitetty 05.06.2009 16:17 )\nEuroopan komissio esitti tänään uusia toimenpiteitä työllisyyden edistämiseksi.\nKomission puheenjohtajaJose Manuel Barroso sanoi, että komissio on valmis tuomaan 19 miljardia euroa aiemmin korvamerkittyjä unionin varoja koulutukseen, työvoimatoimistojen tukemiseen ja muihin työllisyyttä tukeviin toimiin.\nLisäksi 100 miljoonaa euroa jaettaisiin pieninä lainoina työttömille omien yritysten perustamista varten. Euroopan unionin laajuisesti pyritään myös luomaan 5 miljoonaa oppisopimuspaikkaa nuorille työntekijöille.\nBarroson mukaan toimenpiteet esitellään kokouksessa kesäkuun 18.-19.päivä Brysselissä.\nEilen julkaistut tilastot kertoivat, että euroa käyttävissä EU-maissa työttömyys oli huhtikuussa korkeimmillaan kymmeneen vuoteen, 9,2 prosentissa. Työttömyyden aiheuttaman huolen on pelätty tukevan ääripuolueita tulevissa europarlamenttivaaleissa.