Hvitträsk | Vaimojen vaihtoa ja kummituksia - TÄMÄ MATKA\nHvitträsk on hieman sellainen paikka, että moni on siitä hämärästi kuullut, joku muistelee käyneensä joskus, mutta suurin osa miettii liittyykö paikka jotenkin Ainolaan ja missä oli, kun asiasta historiantunnilla puhuttiin.\nHvitträsk on arkkitehtien Herman Geselliuksen, Armas Lindgrenin ja Eliel Saarisen taidonnäyte. Arkkitehtuuri on tietenkin tärkeä asia, mutta luulisin, että koululaisten korvat olisivat pysyneet paremmin auki, jos heille olisi kerrottu mitä kaikkea muuta mielenkiintoista Hvitträskissä on tapahtunut. Hvitträskin historiasta löytyy nimittäin kaikenlaista mielenkiintoista, kuten vaimojen vaihtoa ja kummituksia.\nHuomaa oven heloitukset\nHvitträsk | Jugendia parhaimmillaan\nVaikka Hvitträsk mielletäänkin nykyisin kansallisromanttiseksi rakennukseksi, on se pikemminkin art nouveauta, jonka arkkitehti kolmikko on onnistuneesti yhdistänyt kansalliseksi tulkittavaan muotokieleen. Erityisesti toimiston Helsinkiin suunnittelemat asuinkerrostalot vakiinnuttivat Suomeen uuden modernin tyylin, josta käytetään nimitystä jugend-arkkitehtuuri.\nArt Nouveau ja jugend ovat siis eri nimityksiä samasta ja samaan aikaan vallinneesta tyylistä. Nimitykset vaihtelivat alueittain, mm. Ranskan vaikutusalueen tyylistä puhutaan art nouveauna ja Saksan sekä Pohjoismaiden tyylistä jugendina ja kansallisromantiikkana.\nHvitträsk, pohjoissiipi ennen vuoden 1922 tulipaloa\nSalaman sytyttämä tulipalo kesällä 1922 vaurioitti pahoin aikanaan Armas Lindgrenin asuttamaa pohjoissiipeä. Ateljee ja Saaristen puoli säästyi, sillä asukkaat hoksasivat peittää oviaukot ja ateljeen katon märillä patjoilla. Pohjoissiipeä ei enää rakennettu uudelleen, vaan Eero Saarinen sai isänsä Eliel Saarisen toimesta tehtäväkseen suunnitella pienemmän rakennussiiven, joka toteutettiin vuosina 1929-33.\nHvitträsk | Vaimojen vaihtoa\nArkkitehdit Herman Gesellius + hänen sisarensa Loja, Armas Lindgren + vaimo Irene ja Eliel Saarinen + vaimo Mathilda päättivät siis rakentaa paikan, jossa arkkitehtien oli tarkoitus perheineen asua ja työskennellä. Siis tavallaan taiteilijakommuunin.\nJos mietitään, että kuvioon kuuluu kolme nuorta miestä ja kolme nuorta naista, niin mikään ei ole yhtä varmaa kuin se, että jossakin vaiheessa ruoho alkaa näyttää vihreämmältä aidan, tai tässä tapauksessa seinän toisella puolella. Muuttaessaan Hvitträskiin Eliel oli esim. 31-vuotta ja Loja 25-vuotias.\nKun Hvitträsk oli ollut pystyssä vuoden Armas Lindgren myi osuutensa ja muutti Helsinkiin. Hänen tilalleen Hvitträskin päärakennukseen muutti Eliel Saarinen puolisonsa Mathildan kanssa.\nEliel Saarinen teki tiivistä yhteistyötä Herman Geselliuksen sisaren Lojan kanssa ja kappas kummaa – he rakastuivat. Veikkaan, että Lojan veli ja Saarisen puoliso Mathilda puivat asiaa yhdessä kerran jos toisenkin, ja niin vain onnellisesti tapahtui, että myös he rakastuivat.\nSe tiesivätkö kaikki tarkkaan missä mennään, näyttää epätodennäköiseltä, sillä niin verhotusti mm. Herman kirjoitti siskolleen Lojalle: ” … pyydän sinulta veljenäsi, ettet tee vielä mitään päätöstä, vaan odotat paluutani, että voimme yhdessä rauhallisesti pohtia asioita ja seikkoja ja päättää tulevaisuudestamme. Kyseessä on neljän ihmisen onni ja elämä.”\nNykyisessä yhteiskunnassa vaihtoehtona olisi voinut olla myös polyamoria, mutta siihen ei Hvitträskissä lähdetty. Samana päivänä kun Saariset erosivat, uudet parit astuivat avioon kaksoihäissä 6.3.1904.\nHvitträskin tupa vuoden 1916 jälkeen, jolloin siellä ollut Eliel Saarisen työpöytä siirrettiin alakerran ateljee-tilaan. Kuvassa työpöydän tilalla barokkityyliset tuolit ja lokerikko. Kuva www.europeana.eu\nHerman Gesellius kuoli vuonna 1916. Gesellius haudattiin Hvitträskiin ja leski Mathilda myi osuutensa Saarisille, muuttaen itse Ranskaan.\n1920-luvulla Saaristen taiteellinen ura nousi pystyyn. ”Toivoin, että jotain tästä kaikesta palaisi. Niin ei käynyt. Minun oli pakko kuvittaa viikkojulkaisuja vesivärimaalauksin hankkiakseni perheelleni leipää. Silloin lopulta uskoin, että minulle ei Suomessa ole työtä.” Saarinen on sanonut Anelma Vuorion muistelmien mukaan. Ajatelkaa – mies, joka oli suunnitellut Helsingin Rautatieaseman ja Kansallismuseon, oli käytännössä työtön!\nSaariset kituuttivat Hvitträskissä vuoteen 1923 saakka, jonka jälkeen he päättivät muuttaa Yhdysvaltoihin. Siellä heillä olikin edessä loistava tulevaisuus. Kesäisin Saariset kuitenkin vierailivat edelleen Hvitträskissä. Sen ylläpito oli kuitenkin kallista.\nEliel Saarinen ei halunnut talosta museota, vaan tarjosi sitä mm. presidentin virka-asunnoksi, Yhdysvaltain Suomen suurlähettilään residenssiksi ja tuberkuloosiparantolaksi. Lopulta Hvitträsk myytiin irtaimistoineen vuonna 1949 Rainer ja Anelma Vuoriolle. Vuorioiden konkurssin jälkeen Hvitträsk päätyi KOP:in haltuun, joka myi Hvitträskin irtaimiston huutokaupalla. Onneksi suurin osa tavaroista on nyt saatu palautettua. Nykyisin rakennuksen omistaa Suomen valtio ja sitä hoitaa Hvitträsk säätiö. Niin, ja talo on siis museo.\nRuokasalin Satu-penkkiryijy on ehkäpä yksi Whitträskin kuvatuimmista kohteista. Se on Eliel Saarisen suunnittelema vuonna 1914 ja kuvaa elämää Hvitträskissä. Kussakin suorakaiteen muotoisessa kentässä on aiheita elämästä Hvitträskissä, sekä siellä lapsille kerrotuista saduista. Koristeaiheena Saarisen torni-embleemi sekä vuosiluku 1914. Nykyinen ryijy on vuonna 1990 tehty kopio alkuperäisestä ryijystä.\nKuvassa näkyvän lasimaalauksen ”Kilpakosijat” on suunnittellut 1904-1905 Olga Gummerus-Ehrström. Kattomaalauksen on mahdollisesti tehnyt Väinö Blomstedt. Kuva www.europeana.eu\nWhitträsk | Myös naiset osallistuivat taiteen tekemiseen\nHvitträsk mielletään usein vain herrojen Herman Geselliuksen, Armas Lindgrenin ja Eliel Saarisen projektiksi. Kuitenkin etenkin Loja on jättänyt rakennukseen voimakkaan kädenjälkensä. Hänen suunnittelemiaan ovat mm. tuvan suuri pyöreä kynttiläkruunu, ”Neljä sulotarta”-veistos, sekä useat tekstiilit.\nLoja oli myös innokas puutarhuri, joka kasvatti kukkahuoneessaan siihen aikaan eksoottisia kukkia, kuten orkideoja ja kliivioita. Hänellä oli myös kasvimaa, jossa kasvoi ainakin porkkanaa, salaattia, tilliä ja persiljaa. Vielä siirryttyään Yhdysvaltoihin hän antoi ohjeita siitä, kuinka Hvitträskin puutarhaa tulisi hoitaa ja mitä sinne tulisi istuttaa.\nTiesitkö: Talon seinissä kulkivat palvelijoiden huoltoportaat, joita myöten he pääsivät tyhjentämään herrasväen yöastiat ja lisäämään puita kartanon lukuisiin uuneihin.\nWhitträsk | Kummitustarinat\nWhitträskiin liittyy kaksi kummitustarinaa. Toinen kertoo Sofia-nimisestä tummapukuisesta naisesta, joka työskenteli Saaristen perheen kodinhoitajana ja jolla oli salasuhde työnantajaansa Eliel Saariseen. Sofia kuoli epäselvissä olosuhteissa omaan yläkerran huoneeseensa ja vaeltelee yhä huvilassa.\nToinen kummitus on myös nainen, mahdollisesti Eliel Saarisen entinen vaimo Mathilda, joka kulkee lohduttomana lastenhuoneessa. Kummituksen käyttäytyminen liittynee Mathilda Saarisen kohtaloon. Mathilda sai 1901 keskenmenon ja oli sen jälkeen hyvin sairas. Hän ei koskaan onnistunut saamaan Eliel Saarisen kanssa lapsia.\nKun vierailin Whitträskin lastenhuoneessa minulle tuli todella vahva tunne, että poikani seisoisivat takanani. Ajattelin mainita heille jotain pinnasänkyjen matalista laidoista, mutta samalla ihmettelin, miten he olisivat palanneet takaisin, koska olin nähnyt teinien kulkevan jo alempiin kerroksiin? Kun käännyin, näin naisen poistuvan huoneesta. Hän saattoi toki olla kuka tahansa ryhmäläisistä, mutta toisaalta olin erityisesti odottanut, että kaikki poistuisivat ja pääsisin kuvaamaan huoneen rauhassa. Tiedä sitten, kuka nainen oli …\n”Yliluonnollisena pidetyt kokemukset eivät ole tänäkään päivänä kadonneet mihinkään, vaikka rationaalinen maailmankuva on ottanut vallan”,- sosiaalipsykologian tutkija Jeena Rancken\nHvitträsk | Käytännön tietoa\nVaikka Hvitträsk on sinällään lähellä Helsinkiä, on sinne päästäkseen ajettava Espoon ja Kirkkonummen rajalle asti, ja sen jälkeen kiemurreltava Luoman kylästä hiljalleen yhä huonokuntoisemmaksi menevää tietä mäen huipulle. Siellä, Vitträsk järven yläpuolella, mäntymetsän kätkemänä sijaitsee Hvitträsk.\nVuonna 2015 Museovirasto ja Senaatti-kiinteistöt suorittivat ”vahingossa” avohakkuita Hvitträskin museolle johtavaa tietä ympäröivässä vanhassa kuusimetsässä, joten kovin rehevä tuo mäntymetsä ei enää ole.\nMuseo on auki vain 3.5. – 30.9. ke-su 11 – 17. Huonot aukioloajat liittyvät Museoviraston säästöihin. Ongelmalliseksi tämän tekee se, että Hvitträsk vetää puoleensa kulttuurimatkailijoita ulkomailta, erityisesti Amerikasta, missä Eliel Saarisen poika Eero Saarinen on suuri nimi. Hänen tunnetuimpia töitään on TWA-lentoyhtiön terminaali John F. Kennedyn lentokentällä New Yorkissa. Hvitträsk veti vuonna 2016 noin 20 000 kävijää. Puolet heistä tuli ulkomailta.\nPääsymaksu 9€. Jotta vierailusta saisi jotain irti, suosittelen osallistumaan opastettuun kierrokseen tai ainakin seurailemaan sellaista. Auton saa parkkiin pienelle parkkipaikalle, jos hyvä tuuri käy. Hvitträsk on huono kohde liikuntarajoitteisille tai huono jalkaisille, sillä portaita on paljon.\nArmas LindgrenEliel SaarinenHerman GeselliusHvitträskHvitträsk ja KirkkonummiHvitträsk ja MuseovirastoHvitträsk ja SaarinenLoja SaarinenMathilda Saarinen\nArto 12 lokakuun, 2018 - 5:49 pm\nTuula / Tuula's life 20 syyskuun, 2017 - 7:37 pm\nOn tullut käydyksi upeassa Hvitträskissä joskus taannoin ja talon arkkitehdit tiedän. Mutta olipa kiva lukea mielenkiintoista lisätietoa Hvitträskistä ja sen menneisyydestä. Tuonne pitää vielä joskus mennä uudelleen. Kiitos innostavasta kirjoituksestasi. Ja hienoista kuvista.\nAnna | TÄMÄ MATKA 20 syyskuun, 2017 - 7:45 pm\nHvitträsk tuli vastaan kun olimme äitini ja poikien kanssa palaamasta Länsi-Suomesta. Pienen harkinnan jälkeen auton keula kääntyi kohti Hvitträstkiä ja en yhtään katunut, että menimme käymään. Pojat hieman turhanutuivat, mutta se nyt oli odotettavissa.\nKohde on sellainen, että siellä kyllä kannattaa vierailla verestämässä muistiaan aika ajoin. Itseälläni on hämärä mielikkuva, että olisin tuolla joskus aiemminkin vieraillut, mutta nyt onneksi oli aikaa tutustua paikkaan kunnolla.\nOle hyvä ja samoin : )


Lucky Block Viikon Suurin Nousija\nTeresa P Viimeksi päivitetty: 22.5.2022\nHajautettu lottoalusta, Lucky Block on jälleen saanut kryptosijoittajien pulssit kiihtymään! 17. toukokuuta 2022 tämän vuoden suosikkikrypton kurssissa alkoi näkyä nousun enteitä, ja kaksi päivää myöhemmin lähti käyntiin oikein kunnon kapuaminen kurssitaulukolla.\nLucky Block kurssi nousi 24 tunnin aikana 0,00128 dollarista 0,0028 dollariin, mikä markkina-arvossa mitattuna tarkoitti jopa 180 prosentin nousua. Hintapiikin aiheuttajana toimi projektin ilmoitus ensimmäisen alustalla järjestettävän kryptoloton päivämäärän julkaisemisesta.\nTämän hajautetun arvonta-alustan ensimmäistä lottoa on odotettu, kuin kuuta nousevaa. Ennen arvontojen aloittamista Lucky Blockin on kuitenkin pitänyt lanseerata mobiilisovelluksensa sekä iOS-, että Android-laitteille ja NFT-kokoelmansa, sekä kasvattaa yhteisöään.\nVaikka lottojen alkuperäisen aloituspäivän piti olla jo maaliskuussa, sekä sovelluksen lanseeraus, että Lucky Block NFT-kokoelma ovat saaneet aika ajoin LBLOCK kurssin nousuun. Tämä on kuitenkin tarkoittanut sitä, että krypton kurssi on tänä vuonna ollut tähän asti melko volatiili. Mutta mitä sen tulevaisuudelta voidaan odottaa?\nKäydään läpi, miten Lucky Block -projekti on tähän mennessä kehittynyt, jotta voimme sen jälkeen perehtyä siihen, miltä sen tulevaisuuden visiot näyttävät, ja voiko niiden varaan laskea.\nLucky Block pähkinänkuoressa\nBinance Smart Chainiin rakennettu Lucky Block on saanut aikaan suuria aaltoliikkeitä vuoden alusta lähtien. Tämä hajautettu arpajaisalusta tulee järjestämään aidosti satunnaisia ja korruptoimattomia lottoja ja arpajaisia verkossaan jopa päivittäin, minkä lisäksi alustalla voi tienata passiivista tuloa myös stakingin kautta.\nBrittiläisen Scott Ryderin kehittämä kryptolottoprojekti on tullut tosissaan haastamaan perinteiset verkkopelien tarjoajat läpinäkyvällä ja oikeudenmukaisella pelikokemuksella, joka tekee myös hyvää. Lucky Block lahjoittaa kaikista tuotoistaan osan hyväntekeväisyyteen, ja alustan käyttäjillä on oikeus osallistua päätöksentekoon siitä, mihin varoja lahjoitetaan.\nLucky Block järjesti LBLOCK tokeneiden ennakkomyynnin vuoden vaihteessa, ja kaikki ennakkomyyntiin varatut tokenit myytiin loppuun kaksi viikkoa ennen ennakkomyynnin päättymistä. Tämä oli hyvä ennuste projektin suosiosta myös jatkossa. Suosio kasvoi vuoden alussa tasaiseen tahtiin, kunnes Lucky Block ylitti markkina-arvoltaan miljardin dollarin rajapyykin. Tässä se onnistui nopeammin, kuin mikään muu kryptoprojekti ennen sitä.\nSiitä eteenpäin projekti on edennyt vakain askelin, ja kaikki suunnitellut virstanpylväät on saavutettu, jos ei aivan aikataulussa, niin erinomaisen vauhdikkaasti. Kunhan alustalla pian aloitetaan päivittäiset lottoarvonnat, sekä NFT-kokoelman oikeuttamien arpajaisten järjestäminen, perinteinen uhkapeliala voi alkaa tutista saappaissaan.\nMitä Lucky Blockilta voidaan odottaa tulevaisuudessa?\nLucky Block on edennyt kyptomarkkinoilla jättiaskelin, ja nyt kun sen lanseerauksen kolme ensimmäistä vaihetta on jo toteutettu, on aika keskittyä sen tunnettuuden ja medianäkyvyyden kasvattamiseen. Tähän projekti on panostanut alusta asti runsaasti, sillä onhan kyseessä yhteisövetoinen lottoalusta.\nSeuraavaksi projektin työlistalla on tietenkin aloittaa päivittäiset lotot sekä NFT-arvonnat, joihin pääsee osalliseksi ostamalla projektin NFT-kokoelmasta NFT:n tai kaksi. Jokainen NFT takaa elinikäisen osallistumisoikeuden kaikkiin alustan tuleviin arvontoihin.\nLucky Blockin neljäs kehitysvaihe sisältää seuraavanlaisia kehitysaskeleita: Lisää paukkuja markkinointiin, esimerkiksi maksettujen mainoskampanjoiden ja vaikuttajamarkkinoinnin kautta. Lisäksi projekti pyrkii jatkossa tuomaan yhteen metaversumin ja verkkopelaamisen, minkä jälkeen se saattaa haastaa myös nettikasinot hajautetulla, avoimemmalla ja demokraattisella vaihtoehdollaan.\nMarkkinointipuolella Lucky Block on jo hyvässä vauhdissa, sillä se on aloittanut yhteistyön suurten Brittiläisten mediayhtiöiden kanssa. Projektin kehittäjät tietävät, että kryptomarkkinoilla tunnettuuden kasvu yleensä heijastuu projektiin kasvuna sekä käyttäjien, sijoittajien, että rahallisen arvon saralla.\nMutta monia arveluttaa edelleen se, onko sääntelemättömästä Lucky Blockista oikeasti haastajaksi säännellylle uhkapelialalle. Jotkut kyseenalaistavat edelleen projektin laillisuuden ja uskottavuuden sillä perusteella, että siihen eivät perinteiset arvontalait päde. Mutta samalla ei voida kieltää, etteikö lohkoketjuteknologia olisi jo muillakin aloilla valloittamassa toimintatilaa kasvavissa määrin.\nSijoittajien kiinnostus kuitenkin pitää, ja kunhan lotot ja arvonnat saadaan alustalla kunnolla käyntiin, kryptoalan asiantuntijat näkevät sen tulevaisuuden valoisana. Sen hinnan uskotaan jatkavan hidasta, mutta tasaista kasvua seuraavien parin vuoden ajan, ja hinnan volatiilisuuden uskotaan tasaantuvat, kun projektin käyttäjämäärät lisääntyvät.\nJos kiinnostuksesi tätä projektia kohtaan heräsi, lue lisää, sekä Lucky Block osto-opas täältä.


https://www.bauhaus.fi/patterinsuojan-jalka-solo.html 46384 Patterinsuojan Lundbergs jalka Solo //media4.bauhaus.fi/media/catalog/product/cache/1/small_image/480x/f25ba12506416e2a0eb75b8a05c1f4ea/2/4/24050130.jpeg 29 EUR InStock /Rakentaminen ja Remontointi /Rakentaminen ja Remontointi/Ovet ja ikkunat /Rakentaminen ja Remontointi/Ovet ja ikkunat/Ikkunalaudat ja patterinsuojat Solo-tukijalka on asennnus vaihtoehto lämpöpatterin suojiin. Voidaan asentaan yhdessä Duo-jalkaparin kanssa. Katkaistaan sopivan pituiseksi. Kiinnitettän ikkunanlautaan ja seinään. Valmistetaan valkoiseksi maalatusta mdf-levystä. 29 simple add-to-cart special_price_type_bang:Ei //media2.bauhaus.fi/media/catalog/product/2/4/24050130.jpeg\nSolo-tukijalka on asennnus vaihtoehto lämpöpatterin suojiin. Voidaan asentaan yhdessä Duo-jalkaparin kanssa. Katkaistaan sopivan pituiseksi. Kiinnitettän ikkunanlautaan ja seinään. Valmistetaan valkoiseksi maalatusta mdf-levystä. Lue koko tuotekuvaus


Otteljaana - Milloin nimipäivä?\nKokeile nimikoneesta nimeen Otteljaana\nMuuna kuin ensimmäisenä etunimenä Otteljaana on 26 naisella. Kaikkiaan etunimi Otteljaana on 27 naisella.\nVoit ehdottaa nimelle Otteljaana epävirallista nimipäivää\nNimellä Otteljaana ei ole virallista eikä epävirallistakaan nimipäivää suomalaisissa nimipäiväkalentereissa.\nEhdotettu nimi: Otteljaana\nOtteljaana sopii seuraavaan viralliseen nimipäivään: *valitse


Joulumatka Tallinna 5 pv - PDF\n1 Joulumatka Tallinna 5 pv Centennial Hotel Tallinn **** Neljän tähden business-hotelli Tallinnan keskustan alueella, noin 10 minuutin kävelymatkan päässä vanhasta kaupungista. Hotellissa on 81 nykyaikaisin ratkaisuin ja kaikilla mukavuuksilla varustettua hotellihuonetta. Hotellissa on lisäksi avara vastaanottotila ja kahvila. Kodikas ravintola yhdistettynä lounge-alueeseen 100 vieraalle. Kolme konferenssi- sekä juhlavastaanottohuonetta hengelle. Centennial Hotel Tallinn moderni arkkitehtuuri, pohjoismainen raikas sisustus, nykyaikaiset teknologiset ratkaisut sekä design ovat hyviä esimerkkejä Viron kehityksessä kuluneen 25 vuoden ajalta. Hotellissa on 81 nykyaikaisin ratkaisuin ja kaikilla mukavuuksilla varustettua hotellihuonetta: 56 standarditason huonetta, 6 superior yksiötä, 8 superior kaksiota, 10 ZEN deluxe huonetta ja 1 ZEN sviitti. Kaikkien huoneiden varusteluun kuuluu TV ja puhelin, minibaari, tallelokero, ilmastointi, kolminkertaiset äänieristetyt ikkunat, kahvin ja veden keittämiseen tarvittavat välineet sekä kylpyhuone. Superior huoneet ovat tilavia 25-30m2 ja muiden varusteiden lisäksi niissä on espresso kone ja kylpytakit. Endla 15, 10122, Tallinna Hotel Euroopa **** Hotelli sijaitsee historiallisessa Rotermannin korttelissa, matkustajasataman, vanhan kaupungin ja keskustan lähellä. Hotellissa on kuusi kerrosta, 185 huonetta, joissa suihku/wc, ilmastointi, minibaari, puhelin ja internet-yhteys. Hotellissa on ravintola, aulabaari, 2 saunaa ja kauneuskeskus. Hotelli on kokonaan savuton. Aamusauna ja kuntosalin käyttö sisältyvät hintaan. Paadi 5, Tallinna\n25.12.2016 Tallinna 1 yö / Tallink Shuttle+Baltic Queen Esittely Tallinnan hotellimatka 1 yö, menomatka Tallink Shuttlella, paluu Baltic Queenilla. Valitse mieleisesi keskustahotelli ja vietä rentouttava


Ihmissuhteet ja tasa-arvo: Anu Silfverbergillä on asiaa - osa 1\nAnu luultavasti valehtelee, feministi kun on. Mutta oletan huvikseni, että ei.\nMiksi joku mies haluaisi anteeksipyynnön? Feministinen analyysi menee tietysti metsään, koska lähtökohdat ovat lähes aina todellisuudelle vieraita.\nEhkä asia selvenee rinnastamalla henkilöön, jota rasistit ovat solvanneet vuosikymmenet tekemällä yleistyksiä tyyliin: neekerit hakkaavat ja tappavat valkoisia läjäpäin (Anne Moilasta mukaillen).\nOn helppo kuvitella tällainen tummaihoinen henkilö vaatimassa anteeksipyyntöä rasistien tilaisuudessa tai soittamassa rasistille pitkiä puheluita vaatien selitystä öykkärimäiselle kielenkäytölle.\nAnu ja feministit eivät kuitenkaan ymmärrä tätä rinnastusta. He nimittäin samaistuvat ideologiaan, joka hyväksyy ja jopa kannustaa vihaan ja toiseuden rakentamiseen. Feminismi on ehkä ainoa hyväksytty ja hyvänä pidetty ideologia Nyky-Suomessa, jonka puitteissa vihapuhe muuttuu maailmanparannukseksi.\nFemut eivät voi käsittää, että joku vastustaisi heitä (hehän vaan tarkoittavat kaikkea hyvää kaikille!) ihan järkiperustein, siksi vastustajan demonisoiminen (tällä kertaa feministifetisistiksi) on heille ainoa tapa käsitellä asiaa.\nMiksi muuten pitäisi kutsua näitä Silfverbergejä, Moilasia ja muita, joille esim. markkina-arvoteoria aiheuttaa blogeissa huutopotkuraivareita?\nHuvittavaa miten tämänkin (keksityn?) tilaisuuden kuvailussa on vahva uhriutumisen maku läsnä. Vastenmielinen naisvihaaja ahdistelee feministiparkoja seksuaalisesti vihjailevasti, jotka joutuvat, ilmeisesti raiskauksen pelossa, alistumaan tuntikausiksi tämän saarnalle miesten ylivertaisuudesta.\nTäytyykin alkaa puhua feministeistä maskulistifetisteinä.\nSarjassamme uskoo ken tahtoo - ja kuulostaa muutenkin "tosi" hienoilta ja poikkeuksilta taidoilta:\nMuut nauroivat ympärillä\n"Hahmot ovat joskus tavallisia konttorityöntekijöitä, joilla on sivuharrastuksena naisvihan purkaminen foorumeille."\nNainen ei edelleenkään ole feministin synonyymi. Koitapa tajuta tämä, Anu.\n"Naiset vastailivat "haastattelun" kysymyksiin hämmentyneinä."\nOi miten hirveää. Miten uskallat, Anu, enää liikkua ulkona yksin? Tässä taas nähdään, miten femakkoa alkaa ahdistamaan, kun kaikki eivät ole hänen kanssaan kaikesta täsmälleen samaa mieltä.\n"Miksi muuten pitäisi kutsua näitä Silfverbergejä, Moilasia ja muita, joille esim. markkina-arvoteoria aiheuttaa blogeissa huutopotkuraivareita?"\nIL Torstai 25.8.2011 klo 10.03


Oppiaineiden tavoitteet ja sisällöt vuosiluokilla 7-9. Tampere, Ylöjärvi, Nokia, Pirkkala, Lempäälä, Kangasala, Vesilahti, Orivesi - PDF\nDownload "Oppiaineiden tavoitteet ja sisällöt vuosiluokilla 7-9. Tampere, Ylöjärvi, Nokia, Pirkkala, Lempäälä, Kangasala, Vesilahti, Orivesi"\n1 Oppiaineiden tavoitteet ja sisällöt vuosiluokilla 7-9 Tampere, Ylöjärvi, Nokia, Pirkkala, Lempäälä, Kangasala, Vesilahti, Orivesi\n2 Sisällys ÄIDINKIELI JA KIRJALLISUUS... 4 Tavoitteet... 4 Sisällöt... 7 Perusteiden sisällöt... 7 Seudulliset sisällöt... 9 SUOMI TOISENA KIELENÄ JA KIRJALLISUUS Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt RUOTSIN KIELI, B1-OPPIMÄÄRÄ Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt VIERAS KIELI ENGLANTI, A-OPPIMÄÄRÄ Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt MATEMATIIKKA Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt BIOLOGIA Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt MAANTIETO Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt FYSIIKKA Tavoitteet\n3 Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt KEMIA Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt TERVEYSTIETO Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt USKONTO Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt ELÄMÄNKATOSMUSTIETO Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt HISTORIA Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt YHTEISKUNTAOPPI Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt MUSIIKKI Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt\n4 KUVATAIDE Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt KÄSITYÖ Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt LIIKUNTA Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt KOTITALOUS Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt OPPILAANOHJAUS Tavoitteet Sisällöt Perusteiden sisällöt Seudulliset sisällöt\n5 ÄIDINKIELI JA KIRJALLISUUS Tavoitteet Äidinkieli: tavoitteet luokilla lk 8.lk 9.lk Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 Oppilas harjoittelee toimimaan aktiivisesti ja tavoitteellisesti erilaisissa viestintäympäristöissä ja -tilanteissa. Oppilas harjoittelee tarkkailemaan oman viestintänsä vaikutuksia muihin. Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T1 Oppilas oppii toimimaan aktiivisesti ja tavoitteellisesti erilaisissa viestintäympäristöissä ja - tilanteissa. Oppilas oppii tarkkailemaan oman viestintänsä vaikutuksia muihin. Vuorovaikutustilanteissa toimiminen T2 Oppilas harjoittelee ilmaisemaan mielipiteensä selkeästi. Oppilas kehittää perustelutaitojaan. Oppilas harjoittelee ottamaan toiset huomioon vuorovaikutustilanteissa. T2 Oppilas osaa ilmaista mielipiteensä selkeästi. Oppilas kehittää perustelutaitojaan. Oppilas harjoittelee ottamaan toiset huomioon vuorovaikutustilanteissa. T2 Oppilas osaa ilmaista mielipiteensä selkeästi. Oppilas osaa perustella mielipiteensä vakuuttavasti. Oppilas osaa ottaa toiset huomioon vuorovaikutustilanteissa. T3 Oppilas rohkenee ilmaista itseään erilaisissa viestintä- ja esitystilanteissa. Oppilas harjoittelee valmisteltujen puheenvuorojen pitämistä. T3 Oppilas rohkenee ilmaista itseään erilaisissa viestintä- ja esitystilanteissa. Oppilas harjoittelee valmisteltujen ja spontaanin puheenvuorojen pitämistä. T3 Oppilas rohkenee ilmaista itseään erilaisissa viestintä- ja esitystilanteissa. Oppilas osaa pitää sekä spontaanin että valmistellun puheenvuoron. T4 Oppilas osaa havainnoida omaa viestintäänsä sekä tunnistaa omia vahvuuksiaan ja kehittämisalueitaan erilaisissa viestintäympäristöissä. Tekstien tulkitseminen Tekstien tulkitseminen Tekstien tulkitseminen T5 Oppilas harjoittelee tekstien ymmärtämisessä, tulkinnassa T5 Oppilas osaa käyttää tekstien ymmärtämisessä, tulkinnassa ja 4\n6 ja analysoimisessa tarvittavia strategisia ja metakongnitiivisia taitoja. Oppilas harjaantuu arvioimaan lukemisensa kehittämistarpeita. T6 Oppilas harjoittelee valitsemaan, käyttämään, tulkitsemaan ja arvioimaan monimuotoisia kaunokirjallisia, asia- ja mediatekstejä. T7 Oppilas harjoittelee erittelevää ja kriittistä lukutaitoa. Oppilas tekee havaintoja teksteistä ja tulkitsee niitä sekä vakiinnuttaa ja laajentaa sanavarastoaan. analysoimisessa tarvittavia strategisia ja metakongnitiivisia taitoja. Oppilas osaa arvioida lukemisensa kehittämistarpeita. T6 Oppilas harjoittelee valitsemaan, käyttämään, tulkitsemaan ja arvioimaan monimuotoisia kaunokirjallisia, asia- ja mediatekstejä. T7 Oppilas harjoittelee erittelevää ja kriittistä lukutaitoa. Oppilas tekee havaintoja teksteistä ja tulkitsee niitä sekä vakiinnuttaa ja laajentaa sanavarastoaan. T8 Oppilas kehittää taitoaan arvioida erilaisista lähteistä hankkimaansa tietoa ja opettelee käyttämään sitä tarkoituksenmukaisesti. T9 Oppilas tutustuu uudenlaisiin fiktiivisiin tekstilajeihin. Oppilas monipuolistamaan luku-, kuuntelu- ja katselukokemuksiaan ja osaa jakaa lukukokemuksiaan. T6 Oppilas osaa valita, käyttää, tulkita ja arvioida monimuotoisia kaunokirjallisia, asia- ja mediatekstejä. T7 Oppilas harjoittelee erittelevää ja kriittistä lukutaitoa. Oppilas tekee havaintoja teksteistä ja tulkitsee niitä tarkoituksenmukaisia käsitteitä käyttäen sekä vakiinnuttaa ja laajentaa käsite- ja sanavarastoaan. T8 Oppilas osaa arvioida erilaisista lähteistä hankkimaansa tietoa ja käyttää sitä tarkoituksenmukaisesti. T9 Oppilas syventää ymmärrystään fiktion keinoista. Oppilas monipuolistaa luku-, kuuntelu- ja katselukokemuksiaan ja osaa jakaa lukukokemuksiaan. Tekstien tuottaminen Tekstien tuottaminen Tekstien tuottaminen T10 Oppilas rohkaistuu ilmaisemaan ajatuksiaan kirjoittamalla ja tuottamalla monimuotoisia tekstejä. Oppilas harjaantuu tunnistamaan vahvuuksiaan ja kehittämiskohteitaan tekstin tuottajana. T10 Oppilas rohkaistuu ilmaisemaan ajatuksiaan kirjoittamalla ja tuottamalla monimuotoisia tekstejä. Oppilas harjaantuu tunnistamaan vahvuuksiaan ja kehittämiskohteitaan tekstin tuottajana. T10 Oppilas ilmaisee ajatuksiaan kirjoittamalla ja tuottamalla monimuotoisia tekstejä. Oppilas tunnistaa vahvuuksiaan ja kehittämiskohteitaan tekstin tuottajana. 5\n7 T11 Oppilas harjoittelee tuottamaan kertovia, kuvaavia, ohjaavia ja pohtivia tekstejä, myös monimediaisissa ympäristöissä. Oppilas harjoittelee valitsemaan kuhunkin tekstilajiin ja tilanteeseen sopivia ilmaisutapoja. T12 Oppilas käyttää tekstin tuottamisen prosesseja ja tuottaa tekstiä myös yhdessä muiden kanssa. Oppilas harjaantuu antamaan ja ottamaan vastaan palautetta sekä arvioimaan itseään tekstin tuottajana. T13 Oppilas kirjoittaa sujuvasti käsin ja vahvistaa tieto- ja viestintäteknologian käyttötaitoaan tekstien tuottamisessa. Oppilas syventää ymmärrystään kirjoittamisesta viestintänä. Oppilas vahvistaa yleiskielen hallintaa. Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T15 Oppilas kehittää kielitietoi- T11 Oppilas tuottaa kertovia, kuvaavia, kantaa ottavia ja pohtivia tekstejä, myös monimediaisissa ympäristöissä. Oppilas harjoittelee valitsemaan kuhunkin tekstilajiin ja tilanteeseen sopivia ilmaisutapoja. T12 Oppilas käyttää tekstin tuottamisen prosesseja ja tuottaa tekstiä myös yhdessä muiden kanssa. Oppilas harjaantuu antamaan ja ottamaan vastaan palautetta sekä arvioimaan itseään tekstin tuottajana. T13 Oppilas kirjoittaa sujuvasti käsin ja vahvistaa tieto- ja viestintäteknologian käyttötaitoaan tekstien tuottamisessa. Oppilas syventää ymmärrystään kirjoittamisesta viestintänä. Oppilas vahvistaa yleiskielen hallintaa. T14 Oppilas vahvistaa tiedon hallinnan ja käyttämisen taitoja. Oppilas monipuolistaa lähteiden käyttöä ja harjoittelee viittaustapoja omassa tekstissä. Oppilas harjoittelee toimimaan eettisesti verkossa yksityisyyttä ja tekijänoikeuksia kunnioittaen. Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T15 Oppilas kehittää kielitietoisuut- T12 Oppilas käyttää tekstin tuottamisen prosesseja ja tuottaa tekstiä myös yhdessä muiden kanssa. Oppilas osaa antaa ja ottaa vastaan palautetta sekä arvioida itseään tekstin tuottajana. T13 Oppilas kirjoittaa sujuvasti käsin ja vahvistaa tieto- ja viestintäteknologian käyttötaitoaan tekstien tuottamisessa. Oppilas syventää ymmärrystään kirjoittamisesta viestintänä. Oppilas vahvistaa yleiskielen hallintaa tekstejä kirjoittaessaan ja muokatessaan. T14 Oppilas vahvistaa tiedon hallinnan ja käyttämisen taitoja. Oppilas noudattaa tekijänoikeuksia ja osaa merkitä lähteet. Oppilas toimii eettisesti verkossa yksityisyyttä ja tekijänoikeuksia kunnioittaen. Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T15 Oppilas kehittää kielitietoisuut- 6\n8 suuttaan ja tutustuu kielen ilmiöihin. Oppilas harjoittelee tunnistamaan kielen rakenteita, eri rekistereitä, tyylipiirteitä ja sävyjä. T16 Oppilas tutustuu kulttuurin eri muotoihin sekä pohtii kirjallisuuden ja kulttuurin merkitystä omassa elämässään. Oppilas tuntee kirjallisuuden päälajit ja on lukenut sovitut kirjat. taan ja tutustuu kielen ilmiöihin. Oppilas harjoittelee tunnistamaan kielen rakenteita, eri rekistereitä, tyylipiirteitä ja sävyjä. T16 Oppilas tutustuu kulttuurin eri muotoihin sekä pohtii kirjallisuuden ja kulttuurin merkitystä omassa elämässään. Oppilas tuntee kirjallisuuden päälajit ja joitakin alalajeja sekä on lukenut sovitut kirjat. taan ja tutustuu kielen ilmiöihin. Oppilas osaa kuvailla tekstien kielellisiä ja tekstuaalisia piirteitä, pohtia niiden merkityksiä ja kuvata eri rekisterien ja tyylien välisiä eroja. T16 Oppilas tutustuu kulttuurin eri muotoihin sekä pohtii kirjallisuuden ja kulttuurin merkitystä omassa elämässään. Oppilas tutustuu kirjallisuuden historiaan ja nykykirjallisuuteen sekä tuntee suomalaisen kulttuurin juuria. Oppilas on lukenut sovitut kirjat. T17 Oppilas osaa kuvailla Suomen kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta. Oppilas osaa kuvailla äidinkielten merkitystä ja suomen kielen piirteitä ja asemaa muiden kielten joukossa. Sisällöt Perusteiden sisällöt S1 Vuorovaikutustilanteissa toimiminen: Vahvistetaan taitoa toimia erilaisissa, myös koulun ulkopuolisissa, vuorovaikutustilanteissa ja havainnoidaan omasta ja muiden viestinnästä syntyviä vaikutelmia ja merkityksiä. Harjoitellaan kuuntelemisen ja puhumisen taitoja ideointi-, väittely-, neuvottelu- ja ongelmanratkaisutilanteissa. Tehdään havaintoja viestintätilanteille tyypillisistä kielen keinoista ja omaksutaan niitä osaksi omaa kielenkäyttöä. Tutustutaan teatteriin taidemuotona ja teatteri-ilmaisun keinoihin draaman toimintamuotojen avulla. Harjoitutetaan oppilaiden kykyä käyttää puheen ja kokonaisilmaisun keinoja itseilmaisussa. Harjoitellaan valmisteltujen puheesitysten pitämistä sekä havainnollistamista. Harjoitellaan arvioimaan omia vuorovaikutustaitoja ja viestintätapoja ja havaitsemaan niiden kehittämiskohteita. S2 Tekstien tulkitseminen: Tekstien tulkinnan taitoja syvennetään lukemalla ja tutkimalla fiktiivisiä, media- ja asiatekstejä eri muodoissaan: kaunokirjallisuutta, tietokirjallisuutta sekä erilaisia painetun, sähköisen ja audiovisuaalisen median tekstejä. Syvennetään tekstin ymmärtämisen strategioita ja seurataan lukutaidon kehittymistä. Tutustutaan erilaisiin pohtiviin ja kantaa ottaviin 7\n9 teksteihin sekä niiden vaikutuskeinoihin ja keskeisiin kielellisiin piirteisiin, kuten mielipiteen ja faktan erottamiseen, suostuttelun, varmuusasteiden, asenteiden ja affektiivisuuden ilmaisuun, henkilöön viittaamisen suoriin ja epäsuoriin keinoihin, referointiin, asioiden välisten suhteiden osoittamiseen perustelukeinoihin ja retorisiin keinoihin. Tutustutaan kuvaa, ääntä ja kirjoitusta yhdistäviin teksteihin ja niiden ilmaisutapoihin. Pohditaan tekstien tarkoitusperiä ja kohderyhmiä ja esitetään kriittisen lukijan kysymyksiä. Eläydytään luettuun, reflektoidaan omaa elämää luetun avulla ja jaetaan lukukokemuksia. Laajennetaan lukuharrastusta nuortenkirjallisuudesta yleiseen kauno- ja tietokirjallisuuteen. Harjoitellaan kirjallisuuden analyysi- ja tulkintataitoja ja lisätään käsitteiden käyttöä tekstien tarkastelussa ja vertailussa. Tunnistetaan ja tulkitaan kielen kuvallisuutta ja symboliikkaa ja syvennetään fiktion kielen ja kerronnan keinojen tuntemusta. Tutustutaan tiedonhaun vaiheisiin, erilaisiin tietolähteisiin ja arvioidaan niiden luotettavuutta. S3 Tekstien tuottaminen: Tuotetaan fiktiivisiä ja ei-fiktiivisiä tekstejä eri muodoissaan: kielellisinä, visuaalisina, audiovisuaalisina ja verkkoteksteinä. Harjoitellaan tekstien tuottamista vaiheittain. Annetaan ja vastaanotetaan palautetta tekstin tuottamisen eri vaiheissa. Perehdytään erityyppisten tekstien tavoitteisiin ja arviointikriteereihin. Opiskellaan kertoville, kuvaaville, ohjaaville ja erityisesti pohtiville ja kantaa ottaville teksteille tyypillisiä tekstuaalisia, visuaalisia ja kielellisiä piirteitä ja hyödynnetään tätä tietoa tuotettaessa omia tekstejä. Harjoitellaan tekstien kohdentamista ja kielen ja muiden ilmaisutapojen mukauttamista eri kohderyhmille ja eri tarkoituksiin sopiviksi. Tutkitaan kirjoitettujen tekstien elementtejä, sekä hyödynnetään tätä tietoa omissa teksteissä. Syvennetään ymmärrystä kirjoitetun yleiskielen piirteistä: hahmotetaan kappaleiden, virkkeiden ja lauseiden rakenteita (erilaiset kappalerakenteet, pää- ja sivulauseet, lauseenvastikkeet, lauseenjäsenet, lauseke) ja opitaan käyttämään asioiden välisten suhteiden ilmaisukeinoja sekä ilmaisemaan viittaussuhteita. Tarkastellaan erilaisia ajan ja suhtautumisen ilmaisutapoja, sekä harjoitellaan niiden käyttöä omissa teksteissä. Tutkitaan sanastoon liittyviä rekisteri- ja tyylipiirteitä ja opitaan valitsemaan kuhunkin tekstiin sopivat ilmaisutavat. Opitaan käyttämään kirjoitetun yleiskielen konventioita omien tekstien tuottamisessa ja muokkauksessa. Vahvistetaan opiskelussa tarvittavien tekstien tuottamisen taitoja, kuten referoimista, tiivistämistä, muistiinpanojen tekoa ja lähteiden käyttöä. Perehdytään tekijänoikeuksiin ja noudatetaan tekijänoikeuksia omia tekstejä tuotettaessa. S4 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen: Tutkitaan tekstejä ja niiden rakentamia merkityksiä ja käytetään käsitteitä, joiden avulla kieltä voidaan tarkastella. Tehdään tekstejä eritellen havaintoja kielen rakenteista, eri rekistereille ja tyyleille tyypillisistä piirteistä ja kielellisten valintojen vaikutuksesta tekstin tyyliin ja sävyyn. Tutustutaan Suomen kielitilanteeseen, kielten sukulaisuussuhteisiin, suomen sukukieliin ja suomen kielen vaihteluun ja vaiheisiin sekä kielen ohjailun periaatteisiin. Vertaillaan suomea oppilaille tuttuihin kieliin ja tutustutaan suomen kielelle tyypillisiin äänne-, muoto- ja lauserakenteen piirteisiin. Tutkitaan kielten vaikutusta toisiinsa sanaston ja nimistön tasolla. Tutustutaan kulttuurin käsitteeseen ja sen eri ilmenemismuotoihin, kuten kansanperinteeseen, elokuvaan, teatteriin, puhekulttuuriin ja mediakulttuurin eri muotoihin. Tarjotaan mahdollisuuksia tuottaa kulttuuria itse. Tutustutaan kirjallisuuden päälajeihin, joihinkin alalajeihin, keskeisiin tyylivirtauksiin ja sekä yleisen että suomalaisen kirjallisuuden vaiheisiin. Luetaan monipuolisesti nuortenkirjoja, klassikoita ja nykykirjallisuutta, myös tietokirjoja. Kannustetaan aktiiviseen ja monipuoliseen kirjaston tarjonnan hyödyntämiseen. 8\n10 Seudulliset sisällöt Äidinkieli ja kirjallisuus: sisällöt luokilla lk 8.lk 9.lk S1 Vuorovaikutustilanteissa toimiminen Vahvistetaan taitoja toimia erilaisissa, myös koulun ulkopuolisissa vuorovaikutustilanteissa. Havainnoidaan omasta ja muiden viestinnästä syntyviä vaikutelmia ja merkityksiä. Harjoitellaan kuuntelemisen ja puhumisen taitoja keskusteluissa sekä ideointi- ja ongelmanratkaisutilanteissa (esim. ryhmään tutustuminen draaman keinoin, puhuminen ja toisen kuunteleminen ryhmässä ja parityössä, palautteen antaminen ja vastaanottaminen). Tehdään havaintoja viestintätilanteille tyypillisistä kielen keinoista ja omaksutaan niitä osaksi omaa kielenkäyttöä. Harjoitellaan puheen ja kokonaisilmaisun keinoja käyttämistä itseilmaisussa. Harjoitellaan valmisteltuja puhe-esityksiä ja niiden havainnollistamista (esimerkiksi keskustelupuheenvuoron valmistaminen ja esittäminen, haastattelu, selostus ja esitelmä). Harjoitellaan arvioimaan omia vuorovaikutustaitoja ja viestintätapoja. Harjaannutaan arvioimaan myös omien vuorovaikutustaitojen kehittämiskohteita. Tarkastellaan ja tuotetaan erilaisia suullisia, kirjallisia ja digitaalisia tekstejä erilaisissa, motivoivissa viestintätilanteissa. S1 Vuorovaikutustilanteissa toimiminen Vahvistetaan taitoja toimia erilaisissa, myös koulun ulkopuolisissa vuorovaikutustilanteissa. Harjoitellaan kuuntelemisen, puhumisen ja vaikuttamisen taitoja ideointi-, väittely-, neuvottelu- ja ongelmanratkaisutilanteissa. Syvennetään taitoa havainnoida viestintätilanteille tyypillisiä kielen keinoja ja omaksutaan niitä osaksi omaa kielenkäyttöä (esim. mielipidekeskustelu, mielipiteen perusteleminen, vaikuttava puhe, verkkokeskusteluun osallistuminen). Tarkastellaan ja tuotetaan suullisia, kirjallisia ja digitaalisia tekstejä erilaisissa, motivoivissa ja myös eettistä pohdintaa herättävissä viestintätilanteissa. Harjoitellaan omien vuorovaikutustaitojen ja viestintätapojen arviointia pyrkimyksenään havaita niiden kehittämiskohteita. Tutustutaan mahdollisuuksien mukaan elokuvaan ja teatteriin taidemuotona ja teatteriilmaisun keinoihin draaman toimintamuotojen avulla. S1 Vuorovaikutustilanteissa toimiminen Syvennetään taitoja toimia erilaisissa vuorovaikutustilanteissa (esim. työhaastattelu, neuvottelu, tavoitteellinen ryhmäkeskustelu) ja havainnoidaan omasta ja muiden viestinnästä syntyviä vaikutelmia ja merkityksiä. Tehdään havaintoja viestintätilanteille tyypillisistä kielen keinoista ja omaksutaan niitä osaksi omaa kielenkäyttöä. Vahvistetaan kykyä käyttää puheen ja kokonaisilmaisun keinoja itseilmaisussa. Harjoitellaan valmisteltujen puhe-esitysten pitämistä sekä havainnoimista (esim. esiintymisvarmuuden vahvistaminen draaman keinoin, valmisteltu puheenvuoro, kokouspuheenvuoro, tilannepuhe, esitelmä). Harjoitellaan edelleen kuuntelemisen ja puhumisen taitoja ideointi- ja ongelmanratkaisutilanteissa. Vahvistetaan sähköisen median käyttöä osana omaa opiskelua. 9\n11 S2 Tekstien tulkitseminen S2 Tekstien tulkitseminen S2 Tekstien tulkitseminen Opitaan käyttämään ja tulkitsemaan erityyppisiä ja itsellekin uudenlaisia tekstejä. Syvennetään tekstien tulkinnan taitoja lukemalla ja tarkkailemalla fiktiivisiä, media- ja asiatekstejä eri muodoissaan: kaunokirjallisuutta, tietotekstejä sekä erilaisia painetun ja audiovisuaalisen median tekstejä. Seurataan lukutaidon kehittymistä ja syvennetään tekstin ymmärtämisen strategioita. Tutustutaan henkilöön viittaamisen suoriin ja epäsuoriin keinoihin. Harjoitellaan kirjallisuuden analyysi- ja tulkintataitoja itsenäisesti, parityönä ja ryhmässä tavoitteenaan lisätä käsitteiden käyttöä tekstien tarkastelussa ja vertailussa (esim. kaunokirjallisuuden päälajit, aihe, juoni, teema, henkilötyypit, kertojatyypit, ennakointi, aukkokohta, käännekohta, takauma). Tutustutaan monipuolisesti kuvaa, ääntä ja kirjoitusta yhdistäviin teksteihin ja niiden ilmaisutapoihin. Harjaannutaan esittämään kysymyksiä median sisällöistä ja esitystavasta ja etsimään niihin vastauksia. Pohditaan niin mediatekstien kuin muidenkin tekstien tarkoitusperiä ja kohderyhmiä ja opitaan esittämään kriittisen lukijan kysymyksiä. Harjaannutaan eläytymään luettuun ja reflektoimaan omaa elämään luetun avulla jakamalla lukukokemuksia (esim. tekstin Tutustutaan erilaisiin pohtiviin ja kantaa ottaviin teksteihin sekä niiden vaikutuskeinoihin ja keskeisiin kielellisiin piirteisiin, kuten mielipiteen ja faktan erottamiseen, suostuttelun, varmuusasteiden, asenteiden ja affektiivisuuden ilmaisuun, asioiden välisten suhteiden osoittamiseen, perustelukeinoihin sekä retorisiin keinoihin. Syvennetään taitoja tulkita fiktiivisiä tekstejä ja käytetään keskeisimpiä käsitteitä puhuttaessa tai kirjoitettaessa teksteistä. Tutustutaan erilaisiin kirjallisuuden genreihin (esim. rikoskirjallisuus, tieteiskirjallisuus, fantasiakirjallisuus, kauhukirjallisuus, rakkauskirjallisuus). Harjaannutaan pohtimaan tekstien tarkoitusperiä ja kohderyhmiä ja syvennetään taitoja esittää kriittisen lukijan kysymyksiä. Tutkitaan kielen kuvallisuutta ja symboliikkaa (esim. runojen, laululyriikan tai mainosten avulla). Harjoitellaan löytämään itselle sopivaa luettavaa, kuunneltavaa tai katseltavaa sekä harjaannutaan jakamaan luku- ja katselukokemuksia parityönä ja ryhmässä. Vahvistetaan taitoja eritellä omaa elämää luetun, kuullun tai katselukokemuksen avulla. Kehitytään erilaisten tiedonlähteiden käyttäjänä ja harjoitellaan arvioimaan lähteiden luotettavuutta. Syvennetään taitoja tulkita erilaisia tekstejä tarkastelemalla fiktiivisiä, media- ja asiatekstejä eri muodoissaan: kaunokirjallisuutta, tietotekstejä sekä erilaisia painetun, sähköisen ja audiovisuaalisen median tekstejä. Harjaannutaan pohtimaan tekstien tarkoitusperiä ja kohderyhmiä ja esittämään kriittisen lukijan kysymyksiä. Laajennetaan lukuharrastusta nuortenkirjallisuudesta yleiseen kaunokirjallisuuteen ja tietoteksteihin. Syvennetään fiktion kielen ja kerronnan keinojen tuntemusta ja tutkitaan syventäen kielen kuvallisuutta ja symboliikkaa. Syvennetään tiedonhaun taitoja. Harjoitellaan tiedonhaun keskeisiä vaiheita ja opitaan, mistä ja miten tietoa voi hakea. Harjaannutaan arvioimaan tietojen käytettävyyttä ja lähteiden luotettavuutta. 10\n12 tulkinta draaman keinoin, luova kirjoittaminen, lukupäiväkirja, lukupiirityöskentely, runojen lukeminen ja tulkitseminen). Tutustutaan tiedonhaun vaiheisiin sekä erilaisiin tietolähteisiin ja harjoittelee arvioimaan lähteiden luotettavuutta. S3 Tekstien tuottaminen S3 Tekstien tuottaminen S3 Tekstien tuottaminen Tuotetaan fiktiivisiä ja eifiktiivisiä tekstejä eri muodoissaan: esim. kertomus, kuvaus, runo, uutinen, selostus, määritelmä, tiivistelmä, koevastaus, sähköpostiviesti, wiki, blogi, verkkokeskustelu. Harjoitellaan tekstien tuottamista vaiheittain. Harjaannutaan antamaan ja vastaanottamaan palautetta tekstin tuottamisen eri vaiheissa. Perehdytään erityyppisten tekstien tavoitteisiin ja arviointikriteereihin. Opiskellaan kertoville ja kuvaaville teksteille tyypillisiä tekstuaalisia, visuaalisia ja kielellisiä piirteitä ja hyödynnetään tätä tietoa omia tekstejä tuotettaessa. Harjoitellaan tekstien kohdentamista ja kielen ja muiden ilmaisutapojen mukauttamista eri tarkoituksiin sopiviksi. Tutkitaan kirjoitettujen tekstien elementtejä, sekä hyödynnetään tätä tietoa omissa teksteissä. Syvennetään ymmärrystä kirjoitetun yleiskielen piirteistä: kappaleiden, virkkeiden ja lauseiden rakenteet (pää- ja sivulauseet), asioiden välisten suhteiden ilmaisukeinot sekä viittaussuhteiden ilmaiseminen. Syvennetään tietoja tekstien tuottamisen vaiheista ja harjoitellaan kirjoittamista itsenäisesti, parin ja ryhmän kanssa. Vahvistetaan kirjoitustaitoa tuottamalla erilaisia fiktiivisiä ja eifiktiivisiä tekstejä. Opiskellaan ohjaaville, pohtiville ja kantaa ottaville teksteille tyypillisiä piirteitä ja hyödynnetään tätä tietoa tuotettaessa omia tekstejä. Rohkaistaan oppilasta myös tuottamaan itselleen uudenlaisia tekstejä, kuten esim. arvostelu, vertaileva teksti, mainos, essee eli pohtiva teksti, verkkokommentti, yleisönosastokirjoitus tai vastine. Perehdytään erityyppisten tekstien tavoitteisiin ja arviointikriteereihin. Harjaannutaan tunnistamaan omia tyypillisiä piirteitään tekstien tuottajana. Syvennetään tietoja kirjoitetun yleiskielen piirteistä: kappaleiden, virkkeiden ja lauseiden rakenteet (erilaiset kappalerakenteet, lauseenjäsenet, lauseke). Tarkastellaan erilaisia suhtautumisen ilmaisutapoja sekä harjoitellaan niiden käyttöä teksteissä. Kerrataan keskeisiä kielenhuollon asioita (esim. virke ja välimerkit, lukusanojen kirjoittaminen). Tuotetaan fiktiivisiä ja eifiktiivisiä tekstejä eri muodoissaan: kielellisinä, visuaalisina, audiovisuaalisina ja verkkoteksteinä, itsenäisesti, parin ja ryhmän kanssa. Perehdytään erityyppisten tekstien tavoitteisiin ja arviointikriteereihin. Laajennetaan tietoja erilaisille teksteille tyypillisistä tekstuaalisista, visuaalisista ja kielellisistä piirteistä ja hyödynnetään tätä tietoa tuotettaessa omia tekstejä. Harjoitellaan kirjoittamista aineiston pohjalta (esim. artikkeli, essee, kuvaanalyysi, novellianalyysi, runoanalyysi tai tutkielma) sekä asioimiskirjoittamista (esim. ansioluettelo, raportti, työhakemus). Tarkastellaan kirjoitettujen tekstien piirteitä sekä hyödynnetään tätä tietoa teksteissä. Syvennetään ymmärrystä kirjoitetun yleiskielen piirteistä: hahmotetaan kappaleiden, virkkeiden ja lauseiden rakenteita sekä harjoitellaan niiden käyttöä omissa teksteissä. Opiskellaan ja kerrataan yleisiä kie- 11\n13 Tarkastellaan erilaisia ajan ilmaisutapoja sekä harjoitellaan niiden käyttöä omissa teksteissään. Tarkastellaan sanastoon liittyviä rekisteri- ja tyylipiirteitä, mikä auttaa valitsemaan kuhunkin tekstiin sopivia ilmaisutapoja. Harjoitellaan käyttämään kirjoitettua yleiskieltä omissa teksteissään. Vahvistetaan kirjoitustaitoa kertaamalla kielenhuollon keskeisiä asioita (esim. alkukirjain, yhdyssanat, vuoropuhelun välimerkit ja muut välimerkit). Harjoitellaan opiskelussa tarvittavien tekstien tuottamisen taitoja, kuten referoimista, tiivistämistä, muistiinpanojen tekoa ja lähteiden käyttöä. Harjoitellaan teknistä kirjoitustaitoa käsin ja tietotekniikkaa hyödyntäen. Tutustutaan tekijänoikeuksiin ja noudatetaan tekijänoikeuksia omia tekstejä tuotettaessa. S4 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen Kehitetään kielitietoisuutta tarkastelemalla tekstejä ja niiden rakentamia merkityksiä. Harjaannutaan käyttämään käsitteitä, joiden avulla kieltä voidaan tarkastella (esim. sanaluokat, sanojen taivutus). Tekstejä eritellen tehdään havaintoja kielen rakenteista, eri rekistereille ja tyyleille tyypillisistä piirteistä ja kielellisten valintojen vaikutuksesta tekstin tyyliin ja sävyyn. Havainnoidaan ja ymmärretään kulttuurin monimuotoisuutta ja osataan myös kuvata omia kult- Vahvistetaan opiskelussa tarvittavaa muistiinpanotekniikkaa sekä lähteiden käyttötaitoja. Vahvistetaan myös teknistä taitoa kirjoittaa käsin sekä tietotekniikkaa hyödyntäen. S4 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen Havainnoidaan tekstejä ja niiden rakentamia merkityksiä ja käytetään käsitteitä, joiden avulla kieltä voidaan tarkastella (esim. modukset, lauseenjäsenet). Tehdään tekstejä eritellen havaintoja kielen rakenteista, eri rekistereille ja tyyleille tyypillisistä piirteistä ja kielellisten valintojen vaikutuksesta tekstin tyyliin ja sävyyn. Luetaan monipuolisesti nuortenkirjoja, novelleja, runoja ja nykykirjallisuutta sekä tutustuu myös tietokirjallisuuteen. Harjoitellaan lenhuollon asioita (esim. lauseenvastikkeet, vierassanat, lyhenteet ja välimerkit). Syvennetään taitoa käyttää kirjoitetun yleiskielen käytänteitä tekstiensä tuottamisessa ja muokkaamisessa. Vahvistetaan opiskelussa tarvittavien tekstien tuottamisen taitoja sekä muistiinpanotekniikkaa ja lähteiden käyttötaitoja. Päivitetään tietoja tekijänoikeuksista ja noudattaa tekijänoikeuksia omissa teksteissään. S4 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen Tutustutaan Suomen kielitilanteeseen, kielten sukulaissuhteisiin, suomen sukukieliin ja suomen kielen vaihteluun ja vaiheisiin (murteet ja slangit) sekä kielenhuollon periaatteisiin. Verrataan suomea muihin kieliin ja tutustutaan suomen kielelle tyypillisiin äänne-, muoto- ja lauserakenteen piirteisiin. Tarkastellaan myös kielten vaikutusta toisiinsa sanaston ja nimistön tasolla. Harjaannutaan kuvailemaan 12\n14 tuurikokemuksiaan. Tutustutaan kulttuurin eri ilmenemismuotoihin, kuten kuvaan, elokuvaan ja mediakulttuurin eri muotoihin. Opitaan tuntemaan kirjallisuuden päälajit ja joitakin alalajeja. Luetaan monipuolisesti nuortenkirjoja sekä tutustuu myös tietoteksteihin. Harjoitellaan lukukokemusten jakamista ryhmässä, esim. kirjavinkkauksen tai draaman keinoin. Oppilasta kannustetaan aktiiviseen ja monipuoliseen kirjaston käyttöön. lukukokemusten jakamista vuorovaikutteisesti (esim. kirjavinkkaus, prosessidraaman menetelmät, lukupiirityöskentely, kirjablogit tai kirjatrailerit). Oppilasta kannustetaan aktiiviseen ja monipuoliseen kirjaston käyttöön. Syvennetään kokemuksia kulttuurin eri ilmenemismuodoista, kuten teatterista, puhekulttuurista, nuorisokulttuurin ja mediakulttuurin eri muodoista. Tarjotaan erilaisia mahdollisuuksia tuottaa kulttuuria itse. Mahdollisuuksien mukaan toteutetaan omia esityksiä tai muita projekteja yhteistyössä esimerkiksi muiden kulttuuriaineiden kanssa. tekstien kielellisiä piirteitä. Käytetään käsitteitä, joiden avulla kieltä voidaan tarkastella. Tehdään tekstejä eritellen havaintoja kielen rakenteista sekä eri rekistereille ja tyyleille tyypillisistä piirteistä. Eritellään kielellisten valintojen vaikutusta tekstin tyyliin ja sävyyn. Ymmärretään ja osataan kuvailla äidinkielten merkitystä ja suomen kielen piirteitä ja asemaa muiden kielten joukossa. Syvennetään kokemuksia kulttuurin eri ilmenemismuodoista, kuten kansanperinteestä, teatterista, elokuvasta, puhekulttuurista tai mediakulttuurin eri muodoista. Tutustutaan Kalevalaan. Opitaan tuntemaan kirjallisuuden keskeisiä tyylivirtauksia sekä yleisen ja suomalaisen kirjallisuuden vaiheita. Tutustutaan joihinkin kirjallisuuden klassikoihin ja luetaan monipuolisesti nykykirjallisuutta. Harjaannutaan käyttämään erilaisia tietotekstejä ja tietokirjoja tietotekstin lähteenä. Oppilasta kannustetaan aktiiviseen ja monipuoliseen kirjaston käyttöön. 13\n15 SUOMI TOISENA KIELENÄ JA KIRJALLISUUS Tavoitteet S2: tavoitteet luokilla 7-9 Vuorovaikutustilanteessa toimiminen Vuorovaikutustilanteessa toimiminen Vuorovaikutustilanteessa toimiminen 7.lk 8.lk 9.lk T1 Oppilas opettelee toimimaan aktiivisesti ja tavoitteellisesti erilaisissa viestintäympäristöissä ja -tilanteissa. Oppilas harjaantuu tarkkailemaan oman viestintänsä vaikutuksia muihin ja pyrkii rakentavaan vuorovaikutukseen. T2 Oppilas pystyy osallistumaan keskusteluun. Oppilas ymmärtää opetuspuhetta ja median puhuttuja tekstejä. Oppilas kehittää perustelutaitojaan. Oppilas oppii käyttämään sosiaalista mediaa turvallisesti ja eettisesti. T3 Oppilas uskaltaa ilmaista itseään erilaisissa viestintä- ja esitystilanteissa. Oppilas harjoittelee valmisteltujen puheenvuorojen pitämistä. T1 Oppilas opettelee toimimaan aktiivisesti ja tavoitteellisesti erilaisissa viestintäympäristöissä ja -tilanteissa. Oppilas harjaantuu tarkkailemaan oman viestintänsä vaikutuksia muihin ja pyrkii rakentavaan vuorovaikutukseen. T2 Oppilas osaa ilmaista mielipiteensä ja kehittää perustelutaitojaan. Oppilas tunnistaa viestintätilanteille tyypillisiä kielellisiä keinoja. T3 Oppilas uskaltaa ilmaista itseään erilaisissa viestintä- ja esitystilanteissa. Oppilas harjoittelee valmisteltujen puheenvuorojen pitämistä. T1 Oppilas osaa huomioida vastaanottajan viestinnässään ja kykenee rakentavaan vuorovaikutukseen erilaisissa viestintäympäristöissä ja -tilanteissa. T2 Oppilas syventää muodollisten puhetilanteiden, opetuspuheen ja median puhuttujen tekstien ymmärtämistaitojaan. Oppilas osaa pitää valmistellun puheenvuoron. T3 Oppilas osaa havainnoida omaa viestintäänsä sekä tunnistaa omia vahvuuksiaan ja kehittämisalueitaan erilaisissa viestintäympäristöissä. Tekstien tulkitseminen Tekstien tulkitseminen Tekstien tulkitseminen T4 Oppilas kehittää taitojaan ymmärtää, tulkita ja analysoida tekstejä sana- ja käsitevarantoaan laajentaen. T4 Oppilas kehittää taitojaan ymmärtää, tulkita ja analysoida tekstejä sana- ja käsitevarantoaan laajentaen. T4 Oppilas osaa tarkastella tekstejä kriittisesti ja tunnistaa tekstilajeja. Oppilas osaa kuvailla kertovan, 14\n16 Oppilas hioo lukutaitoaan ja oppii itselleen sopivia lukustrategioita. Oppilas oppii tunnistamaan eri tekstilajeja. T5 Oppilas harjoittelee erittelevää ja kriittistä lukutaitoa. Oppilas hioo lukutaitoaan ja oppii itselleen sopivia lukustrategioita. Oppilas tunnistaa eri tekstilajeja ja niille tyypillisiä ilmaisutapoja. T5 Oppilas harjoittelee erittelevää ja kriittistä lukutaitoa. kuvaavan, ohjaavan, kantaaottavan ja pohtivan tekstin tekstilajipiirteitä tarkoituksenmukaisia käsitteitä käyttäen. Oppilas ymmärtää, että teksteillä on erilaisia tavoitteita ja tarkoitusperiä. T5 Oppilas harjoittelee erittelevää ja kriittistä lukutaitoa. Oppilas tekee havaintoja teksteistä ja tulkitsee niitä tarkoituksenmukaisia käsitteitä käyttäen sekä vakiinnuttaa ja laajentaa käsite- ja sanavarastoaan. Tekstien tuottaminen Tekstien tuottaminen Tekstien tuottaminen T6 Oppilas harjoittelee omien tekstien suunnittelua ja muokkaamista sekä hyödyntää eri tekstilajien tekstejä omien tuotostensa malleina. Oppilas harjoittelee kertovien, kuvaavien, ohjaavien ja pohtivien tekstejä tuottamista itsenäisesti ja ryhmässä. T7 Oppilas kirjoittaa sujuvasti käsin ja vahvistaa tieto- ja viestintäteknologian käyttötaitoaan tekstien tuottamisessa. Oppilas vahvistaa kirjoitetun kielen normien hallintaa. Oppilas kehittyy suomen kielen rakenteiden hallinnassa. Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T8 Oppilas kehittää kielitietoisuuttaan ja tutustuu kielen ilmiöihin. Oppilas tunnistaa kielen raken- T6 Oppilas oppii omien tekstien suunnittelua ja muokkaamista sekä hyödyntää eri tekstilajien tekstejä omien tuotostensa malleina. Oppilas tuottaa kuvaavia, ohjaavia, pohtivia ja kantaaottavia tekstejä itsenäisesti ja ryhmässä. T7 Oppilas kirjoittaa sujuvasti käsin ja vahvistaa tieto- ja viestintäteknologian käyttötaitoaan tekstien tuottamisessa. Oppilas vahvistaa kirjoitetun kielen normien hallintaa. Oppilas kehittyy suomen kielen rakenteiden hallinnassa. Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T8 Oppilas kehittää kielitietoisuuttaan ja tutustuu kielen ilmiöihin. Oppilas tunnistaa kielen raken- T6 Oppilas hyödyntää tekstien kirjallisessa ja suullisessa tuottamisessa tietoa kertovan, kuvaavan, ohjaavan, kantaa ottavan ja pohtivan tekstin tekstilajipiirteistä. T7 Oppilas tuottaa ymmärrettäviä ja koherentteja tekstejä ja vahvistaa yleiskielen hallintaa tekstejä kirjoittaessaan ja muokatessaan. Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen T8 Oppilas kehittää kielitietoisuuttaan ja tutustuu kielen ilmiöihin. Oppilas osaa kuvailla tekstien 15\n17 teita, eri rekistereitä, tyylipiirteitä ja sävyjä. T9 Oppilas tuntee Suomessa luettavaa nuortenkirjallisuutta sekä elokuva-, teatteri- ja mediakulttuuria. Oppilas lukee sovitut tekstit. T10 Oppilas ymmärtää kulttuurien monimuotoisuutta ja erilaisten tekstien kulttuurisidonnaisuutta. Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T11 Oppilas tuntee erilaisia oppimistyylejä ja -tapoja. Oppilas harjaantuu arvioimaan itseään kielenoppijana ja asettamaan itselleen tavoitteita. T12 Oppilas havainnoi eri tiedonalojen kieltä ja laajentaa käsitevarantoaan. T13 Oppilas kehittää tiedonhankintataitojaan. teita, eri rekistereitä, tyylipiirteitä ja sävyjä. T9 Oppilas tuntee kirjallisuuden päälajit ja joitakin alalajeja sekä on lukenut sovitut kirjat. T10 Oppilas tutustuu kulttuurin eri muotoihin sekä pohtii kirjallisuuden ja kulttuurin merkitystä omassa elämässään. Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T11 Oppilas tuntee erilaisia oppimistyylejä ja -tapoja. Oppilas osaa nimetä kehittämistarpeitaan kielenoppijana ja asettaa itselleen tavoitteita. T12 Oppilas ymmärtää eri tiedonalojen tapoja käyttää kieltä ja laajentaa käsitevarantoaan. T13 Oppilas osaa suunnitella työskentelyään. kielellisiä ja tekstuaalisia piirteitä sekä pohtia niiden merkityksiä. Oppilas osaa käyttää erilaisia kielen rekistereitä tilanteen mukaan. T9 Oppilas tuntee suomalaista kirjallisuutta, osaa nimetä sen tärkeimpiä vaiheita ja sen yhteyksiä maailmankirjallisuuteen. Oppilas on lukenut sovitut kirjat. T10 Oppilas tutustuu kulttuurin eri muotoihin sekä pohtii kirjallisuuden ja kulttuurin merkitystä omassa elämässään. Oppilas osaa kuvailla kulttuurin monimuotoisuutta ja ymmärtää monikielisyyden merkityksen. Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena T11 Oppilas oppii ymmärtämään kielen merkityksen ajattelun, oppimisen ja itseilmaisun välineenä. Oppilas tunnistaa omat vahvuutensa ja kehittämiskohteensa kielenoppijana ja osaa asettaa itselleen oppimistavoitteita. T12 Oppilas tunnistaa eri tiedonalojen tapoja käyttää kieltä ja laajentaa käsitevarantoaan. Oppilas hyödyntää osaamiaan kieliä oppimisen tukena. T13 Oppilas pystyy suunnittelemaan, jäsentämään 16\n18 Oppilas kehittää itsenäisen työskentelyn taitojaan. Oppilas kehittää taitoaan arvioida erilaisista lähteistä hankkimaansa tietoa ja opettelee käyttämään sitä tarkoituksenmukaisesti. ja arvioimaan työskentelyään itsenäisesti ja ryhmän jäsenenä. Oppilas monipuolistaa lähteiden käyttöä ja harjoittelee viittaustapoja omassa tekstissä. Oppilas osaa toimia verkossa yksityisyyttä sekä tekijänoikeuksia kunnioittaen. Sisällöt Perusteiden sisällöt S1 Vuorovaikutustilanteissa toimiminen: Harjoitellaan muodollisempia vuorovaikutustilanteita, argumentointia, selostamista, referointia sekä puhe-esityksen pitämistä ja havainnollistamista. Vahvistetaan taitoja työskennellä keskustellen erilaisten aiheiden ja tekstien parissa. Tutkitaan ja käytetään kieltä osana toimintaa: kussakin toiminnassa tarvittavat kiteytyneet fraasit ja ilmaukset, tuttavallisuuden ja muodollisuuden ilmaiseminen, modaalisuus sekä vahvistaminen ja pehmentäminen mielipiteen ilmaisussa, tiivistämisen keinot ja toisen puheeseen viittaaminen. Harjoitellaan kriittistä suhtautumista kuultuun sekä kuullun käyttöä oman ilmaisun mallina. Harjoitutetaan oppilaiden kykyä käyttää puheen ja kokonaisilmaisun keinoja (kehon, äänen, tilan ja ajan keinoja) itseilmaisussa. Harjoitellaan valmisteltujen puhe-esitysten pitämistä. S2 Tekstien tulkitseminen: Syvennetään opiskelun, yhteiskunnan ja kulttuurin kannalta merkityksellisten tekstien monipuolista lukemista ja analysointia. Tekstejä tarkastellaan niissä esiintyvien arvojen, ideologioiden ja vaikuttamiskeinojen kannalta (näkökulman, lauseen rakenteen, henkilöiden ja asioiden nimeämisen, kielikuvien ja ironian vaikutus tekstin tulkintaan). Vakiinnutetaan lukustrategioiden joustavaa soveltamista ja laajennetaan sana- ja käsitevarantoa. Harjoitellaan erittelemään erityisesti pohtivien, kantaa ottavien ja ohjaavien tekstilajien kielellisiä piirteitä sekä tunnistamaan kirjallisuuden tyylivirtauksia teksteissä. Harjoitellaan omien ja muiden tekstien analysointia, palautteen antoa ja vastaanottamista. S3 Tekstien tuottaminen: Tuotetaan erityisesti pohtivia, kantaaottavia ja ohjaavia tekstejä tekstilajivalikoimaa laajentaen ja ohjataan käyttämään sanastoa, fraseologiaa ja kieliopillisia rakenteita monipuolisesti (mm. infiniittiset rakenteet tiiviin ilmaisun keinoina). Vakiinnutetaan kirjoittamisprosessin eri vaiheiden hallintaa sekä erilaisten tietolähteiden käyttöä. Harjoitellaan eri tyylilajeja ja rekistereitä sekä erilaisia tapoja ilmaista persoonaa ja aikaa johdonmukaisesti tekstissä. Opitaan valitsemaan tekstiin sopivat ilmaisutavat. S4 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen: Tutkitaan tekstejä ja tehdään päätelmiä kielen merkityksistä, rakenteista (lauseenjäsennys, modaalisuus, rektio) ja kielellisten valintojen vaikutuksesta tekstin sävyyn. Vertaillaan suomea oppilaille tuttuihin kieliin ja tutkitaan, miten kielet vaikuttavat toisiinsa. Tutustutaan Suomen kielitilanteeseen ja kielen kehityksen päävaiheisiin. Tutustutaan kirjallisuuteen, elokuvaan, teatteriin ja mediakulttuuriin. Vahvistetaan kulttuurisen 17\n19 monimuotoisuuden ymmärrystä vertailemalla kulttuurisia kokemuksia eri puolilta maailmaa ja eri aikoina. Tutkitaan kriittisesti median toimintatapoja omassa elämässä ja yhteiskunnassa. S5 Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena: Tuetaan eri tiedonalojen tekstien lukemisen, kirjoittamisen, kuuntelemisen ja puhumisen taitoja. Vertaillaan arkikieltä ja eri tiedonalojen tapoja käyttää kieltä. Vahvistetaan tieto- ja viestintäteknologian käyttötaitoja tiedonhankinnassa, oppimisessa ja oman oppimisen arvioinnissa. Syvennetään oppilaan taitoa käyttää omaa äidinkieltään ja muita osaamiaan kieliä kaiken oppimisen tukena. Seudulliset sisällöt S2: sisällöt luokilla lk 8.lk 9.lk S1 Vuorovaikutustilanteissa toimiminen Harjoitellaan perustelemista, selostamista, referointia sekä puhe-esityksen pitämistä myös muodollisissa tilanteissa. Vahvistetaan taitoja työskennellä keskustellen erilaisten aiheiden ja tekstien parissa. Opitaan havainnollistamista, perustelemista, tiivistämisen keinoja, toisen puheeseen viittaamista sekä sosiaalisessa mediassa toimimista omaa ja muiden yksityisyyttä kunnioittaen. Tutkitaan ja käytetään kieltä osana toimintaa sekä havainnoidaan viestinnästä syntyviä vaikutelmia. Opitaan tuttavallisuuden ja muodollisuuden ilmaisemista. Harjoitellaan kokonaisilmaisun keinoja. Kehitetään opetuspuheen ja median puhuttujen tekstien ymmärtämistaitoja. S1 Vuorovaikutustilanteissa toimiminen Vahvistetaan taitoa toimia erilaisissa, myös koulun ulkopuolisissa, vuorovaikutustilanteissa. Kerrataan nettietikettiä sekä turvallista toimimista sosiaalisessa mediassa. Harjoitellaan argumentointia, neuvottelua ja havainnollistamista. Vahvistetaan taitoja työskennellä keskustellen erilaisten aiheiden ja tekstien parissa. Tutkitaan ja käytetään kieltä osana toimintaa sekä havainnoidaan eri viestintätilanteille tyypillisiä kielellisiä keinoja. Harjoitellaan kokonaisilmaisua draaman keinoja käyttäen. Mietitään vuorovaikutuksen kehittämiskohteita. Opitaan tuttavallisuuden ja muodollisuuden ilmaisemista, modaalisuutta sekä vahvistamista ja pehmentämistä mielipiteen ilmaisussa, tiivistämisen keinoja ja toisen puheeseen viittaamista. Harjoitellaan kriittistä suhtautumista kuultuun sekä kuullun käyttöä oman ilmaisun mallina. S1 Vuorovaikutustilanteissa toimiminen Syvennetään taitoa toimia erilaisissa, myös koulun ulkopuolisissa, vuorovaikutustilanteissa. Tehdään haastatteluja ja valmisteltuja puheesityksiä. Kehitetään ideointi- ja ongelmanratkaisutaitoja. Havainnoidaan viestintätilanteiden kielellisiä keinoja ja arvioidaan omia vuorovaikutustaitoja. Vahvistetaan taitoja työskennellä keskustellen erilaisten aiheiden ja tekstien parissa. 18\n20 S2 Tekstien tulkitseminen S2 Tekstien tulkitseminen S2 Tekstien tulkitseminen Luetaan opiskelun, yhteiskunnan ja kulttuurin kannalta merkityksellisiä kaunokirjallisuuden, tietokirjallisuuden ja median tekstejä. Vakiinnutetaan toimivien lukustrategioiden käyttöä ja seurataan lukutaidon kehittymistä. Kiinnitetään huomiota tekstien sanavalintoihin, synonyymien käyttöön, sanojen merkitysvivahteisiin ja sanontoihin. Tarkastellaan lauserakenteita, avataan kielikuvia ja selitetään vaikeita sanoja sekä rikastutetaan käsitevarantoa. Tutustutaan tekstien moninaiseen maailmaan, opitaan tunnistamaan eri tekstilajeja ja ymmärtämään tekstien tilannesidonnaisuutta. Tutkitaan tekstejä lukijan kriittisten kysymysten avulla: Mistä teksti on peräisin? Kuka sen on tehnyt? Mistä tai kenen näkökulmasta asiaa käsitellään? Ketkä pääsevät tekstissä ääneen? Kehitetään kuvalukutaitoa esimerkiksi media-, mainos- ja taidekuvia tulkitsemalla. Pohditaan kuvien ja muiden tekstien käyttöä esimerkiksi sosiaalisessa mediassa ja mietitään, mitä seurauksia tekstintekijän kielellisillä tai visuaalisilla valinnoilla voi olla. Harjoitellaan omien ja muiden tekstien analysointia, palautteen antoa ja vastaanottamista. Syvennetään opiskelun, yhteiskunnan, kulttuurin ja oman elämän kannalta merkityksellisten tekstien tulkintataitoja. Käytetään esim. draamaa apuna oman tulkinnan esiin tuomisessa. Kehitetään edelleen lukustrategioiden käyttöä. Seurataan lukutaidon kehittymistä. Laajennetaan sana- ja käsitevarantoa. Vahvistetaan eri tekstilajien tunnistamisen ja tekstien kriittisen tulkinnan taitoja, esimerkiksi tekstin taustalla olevan arvomaailman tunnistamista. (Lukijan kriittiset kysymykset: Mitä näkökulmia tai ääniä tekstissä ei ole? Pyrkiikö tekijä vaikuttamaan johonkin asiaan tai joihinkin henkilöihin?) Kiinnitetään huomiota eri tekstilajeille tyypillisiin ilmaisutapoihin ja opitaan kuvailemaan kertovan, kuvailevan, ohjaavan, kantaa ottavan ja pohtivan tekstin tekstilajipiirteitä. Pohditaan kuvien ja muiden tekstien käyttöä. Vakiinnutetaan lukustrategioiden joustavaa soveltamista. Seurataan lukutaidon kehittymistä. Harjoitellaan kirjallisuuden tyylivirtausten tunnistamista. Tekstejä tarkastellaan niissä esiintyvien arvojen, ideologioiden ja vaikuttamiskeinojen, esimerkiksi ironian, kannalta. Keskitytään tekstin näkökulman tunnistamiseen. (Lukijan kriittiset kysymykset: Välittyykö tekstistä asenteita tai arvoja? Millä muulla tavalla asiaa olisi voinut käsitellä? Voiko tekijän kielellisillä tai visuaalisilla valinnoilla olla joitakin seurauksia?) Harjoitellaan realistisen palautteen antamista ja vastaanottamista. 19\n21 S3 Tekstien tuottaminen S3 Tekstien tuottaminen S3 Tekstien tuottaminen Tuotetaan suullisia ja kirjallisia tekstejä, joita oppilas omassa elämässään tarvitsee. Harjoitellaan ainakin koevastauksen, tiivistelmän, määritelmän ja kuvauksen tekoa. Pohditaan viestintätyylien tilannesidonnaisuutta ja tuotetaan eri konteksteihin liittyviä lyhyitä suullisia tai kirjallisia viestejä. Myös tarinan kertomista harjoitellaan ja kiinnitetään huomiota faktatekstien ja fiktiivisten tekstien eroihin. Perehdytään erityyppisten tekstien tavoitteisiin. Opetellaan kriittisyyttä tietolähteiden käytössä. Syvennytään kirjoittamisprosessin vaiheisiin ja pyritään monipuoliseen sanastoon omissa teksteissä. Harjoitellaan kappalejakoa ja otsikointia. Aktiivista sanavarastoa laajennetaan kuvailuharjoitusten avulla. Varmistetaan välimerkkien käytön perustiedot ja vahvistetaan yhdyssanojen hallintaa. Laajennetaan tietoutta kirjoitetun kielen konventiosta ja harjoitellaan persoonan ja ajan johdonmukaista ilmaisemista. Tuotetaan erityisesti pohtivia, kantaaottavia ja ohjaavia tekstejä. Laajennetaan tuotettavien tekstien valikoimaa esim. esseevastauksiin, lehtiteksteihin ja virallisiin viesteihin. Laaditaan tekstejä yhdessä muiden kanssa ja vakiinnutetaan kirjoittamisprosessin eri vaiheiden hallintaa sekä tietolähteiden harkittua käyttöä. Harjoitellaan eri tyylilajeja ja rekistereitä. Opitaan valitsemaan tekstiin sopivat ilmaisutavat. Vahvistetaan yleiskielen hallintaa ja kiinnitetään erityishuomiota tekstin selkeyteen, esimerkiksi viittaussuhteiden johdonmukaisuuteen. Kehitetään kirjoitusprosessin hallintaa ja opitaan muokkaamaan omaa tekstiä palautteen pohjalta. Vahvistetaan edelleen taitoa suunnitella, tuottaa ja muokata tekstejä itsenäisesti ja ryhmässä. Hyödynnetään eri tekstilajeja omien tekstien malleina ja lähteinä. Tuotetaan tekstejä näkökulmia vaihdellen. Harjoitellaan omien mielipiteiden ja arvojen vakuuttavaa ilmaisemista sekä vaikuttamiskeinojen käyttöä. Opitaan valitsemaan tekstiin sopivat ilmaisutavat. Laaditaan opiskelussa ja työelämässä tarvittavia asiatekstejä, esim. ansioluettelo ja työhakemus. Vahvistetaan yleiskielen hallintaa. Käytetään sanastoa, fraseologiaa ja kieliopillisia rakenteita monipuolisesti ottaen mahdollisuuksien mukaan käyttöön myös infiniittiset rakenteet tiiviin ilmaisun keinoina. S4 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen Tutkitaan tekstejä ja tehdään päätelmiä kielen merkityksistä, rakenteista (aika- ja sijamuotojen merkitykset ja käyttö) ja kielellisten valintojen vaikutuksesta tekstin sävyyn. Vertaillaan opiskeltuja suomen kielen rakenteita oppilaille tuttuihin kie- S4 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen Tutkitaan tekstejä ja tehdään päätelmiä kielen merkityksistä, rakenteista ja kielellisten valintojen vaikutuksesta tekstin sävyyn. Tarkastellaan esimerkiksi lauseenjäsennystä, lauseenvastikkeita, modaalisuutta ja rektioita. Vertaillaan opiskeltuja suomen kielen rakenteita oppilaille tuttu- S4 Kielen, kirjallisuuden ja kulttuurin ymmärtäminen Tutkitaan tekstejä ja tehdään päätelmiä kielen merkityksistä, suomen kielen ominaispiirteistä sekä kielellisten valintojen vaikutuksesta tekstin sävyyn. Kuvaillaan eri tekstien kielellisiä ja tekstuaalisia piirteitä sekä eri rekisterien ja tyylien väli- 20\n22 liin. Tutustutaan Suomessa luettavaan nuortenkirjallisuuteen, elokuvaan ja mediakulttuuriin. Vahvistetaan kulttuurisen monimuotoisuuden ymmärrystä vertailemalla kulttuurisia kokemuksia. Tarkastellaan tekstien, esim. kuvien, kulttuurisidonnaisuutta. jen kielien rakenteisiin. Tutustutaan eri kirjallisuuden lajeihin sekä maailmankirjallisuuteen. Tutustutaan teatteriin ja mediakulttuuriin. Vahvistetaan kulttuurisen monimuotoisuuden ymmärrystä vertailemalla kulttuurisia kokemuksia eri puolilta maailmaa ja eri aikoina. Tutkitaan kriittisesti mediatekstejä. siä eroja. Vertaillaan suomea oppilaille tuttuihin kieliin ja tutkitaan, miten kielet vaikuttavat toisiinsa. Tutustutaan Suomen kielitilanteeseen ja kielen kehityksen päävaiheisiin. Tutustutaan suomalaiseen kirjallisuuteen ja sen tärkeimpiin vaiheisiin. Liitetään suomalainen kirjallisuus maailmankirjallisuuden tyylisuuntiin. Vahvistetaan kulttuurisen monimuotoisuuden ymmärrystä. Tutkitaan kriittisesti omassa elämässä ja ympäröivässä yhteiskunnassa esiintyviä tekstejä. S5 Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena Tuetaan eri tiedonalojen tekstien lukemisen, kirjoittamisen, kuuntelemisen ja puhumisen taitoja. Vertaillaan arkikieltä ja eri tiedonalojen tapoja käyttää kieltä. Vahvistetaan tieto- ja viestintäteknologian käyttötaitoja tiedonhankinnassa, oppimisessa ja oman oppimisen arvioinnissa. Syvennetään oppilaan taitoa käyttää omaa äidinkieltään ja muita osaamiaan kieliä kaiken oppimisen tukena. Opitaan tunnistamaan omia vahvuuksia ja kehittämiskohteita kielen oppimisessa. S5 Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena Tuetaan eri tiedonalojen tekstien lukemisen, kirjoittamisen, kuuntelemisen ja puhumisen taitoja. Vertaillaan arkikieltä ja eri tiedonalojen tapoja käyttää kieltä. Vahvistetaan tieto- ja viestintäteknologian käyttötaitoja tiedonhankinnassa, oppimisessa ja oman oppimisen arvioinnissa. Syvennetään oppilaan taitoa käyttää omaa äidinkieltään ja muita osaamiaan kieliä kaiken oppimisen tukena. Opitaan asettamaan tavoitteita omalle suomen kielen oppimiselle. S5 Kielen käyttö kaiken oppimisen tukena Tuetaan eri tiedonalojen tekstien lukemisen, kirjoittamisen, kuuntelemisen ja puhumisen taitoja. Vertaillaan arkikieltä ja eri tiedonalojen tapoja käyttää kieltä. Vahvistetaan tieto- ja viestintäteknologian käyttötaitoja tiedonhankinnassa, oppimisessa ja oman oppimisen arvioinnissa. Syvennetään oppilaan taitoa käyttää omaa äidinkieltään ja muita osaamiaan kieliä kaiken oppimisen tukena. Opitaan arvioimaan omaa edistymistä suhteessa itselle asetettuihin tavoitteisiin. 21


Lindex - Missoni, läheltä piti... - Go 4 it vol. 2\n← New York shoppailua\nAjatuksen voima →\nLindex – Missoni, läheltä piti…\ntiistai 25. syyskuun 2012\nTerkkuja vaan Lindexin kassajonosta. Ajattelin, että voin tän hippasen pitkäksi venähtäneen kassajonossa seisomisen käyttää sitten vaikka bloggaamiseen.\nTällainen näky odotti, kun saavuin Lindexiin noin puoli tuntia ovien avaamisen jälkeen:\nEli paljon mitään muuta kuin jotain yksittäisiä huiveja, pipoja, pikkuisia clutcheja ja t-paitoja ei ollut jäljellä. Sovituskoppien ja kassan läheltä bongasin kuitenkin muutaman ihanan vetimen, jotka kiikutin soviteltavaksi. (Kokeneen kaaosshoppailijan vinkki: käy metsästämässä siellä, minne ihmiset hylkäävät ne vaatteet, joita eivät haluakaan ostaa!)\nTosi kaunis neulemekko, valitettavasti vain Aivan Totaalisen Liian Iso. Harmi. Ja tosiaan vain tuo yksi ainokainen kappale…\nSama kohtalo oli ihanaakin ihanammalla neuletakilla.\nKovasti yritin uskotella itselleni, että neule on vain muhkea ja siksi täydellinen lämmin syksyn pelastaja. Pyörin aikani pitkin putiikkia vakaana aikomuksena kotiuttaa se, mutta onneksi tulin järkiini ja tajusin, että liian iso on liian iso. Muhkea ja ihana on ihan eri asia.\nSuunnittelemani ostoslista oli aika pitkä. Missoni-shoppailujen piti olla ratkaisu koko syksyn työpukeutumisongelmiin, mutta ihan niin paljon shoppailuonnea ei nyt ollut matkassa.\nJotain sentään löytyi…\nPinkki-viininpunaiset perhoshousut – jee!!\nEikä kukaan toimistolla ollut edes vihainen, vaikka lounastunti venähti *hieman*.\nKuvittelin tosiaan, että pahin ryysis olisi keskustan myymälöissä. Toivorikkaana ajattelin, että työpaikan lähellä Sundbybergissä oleva Lindex olisi aika varma paikka shoppailua ajatellen. Mutta toisin siis kävi.\nFacebookista luin, että ainakin Hämeenlinnan Lindexissä olisi saanut shoppailla ihan ylhäisessä yksinäisyydessä. No, sinne nyt on liian pitkä matka, mutta mahtaiskohan sitä kannattaa piipahtaa jossain esikaupunkialueella… Nyt, kun on oikein päässyt hiplailemaan neuleita, hinku saada jotain omaan garderobiin senkuin kasvoi!\nKirjoittanut Minttu KLO 13:55 16 kommenttia\nTUNNISTEET: Lindex, Shoppailu\n16 Responses to “Lindex – Missoni, läheltä piti…”\nAivan mielettömän ihania juttuja, itse en tainnut ihan ehtiä kauppoihin ajoissa, pääsen vasta huomenna tarkastamaan loput mallistosta :D Joka tapauksessa onneksi olkoon uusista housista, aivan ihanan näköiset!\nHousut on kyllä ihan ihanat – ja olin ollutkin vähän printtihousuja vailla. Pikkuisen kyllä kismittää, että en kyennyt kotiuttamaan yhtään zik-zak-neuletta… :)\nItse olin vähän jälkeen ysin Jumbon Lindexillä ja aika rauhassa sai kamppeita katsella. Tuotteita oli paljon jäljellä, joskin ei välttämättä kaikkia kokoja,ja ihmisiä oli mun lisäks ehkä kymmenen.\nNo voi hitsi – täällä ei kyllä taida tuollaista tilannetta olla missään… Siis ainakaan täällä Tukholman alueella. Just täällä mietin, että olisinko niin nolo, että jättääisin jumpan väliin ja lähtisin tsekkailemaan, josko jostain vielä löytyisi noita neuleita. :)\nAjattelin vielä iltasella lähteä koittamaan onneani täällä Tampereen suunnalla. Verkkokalvoilla siintää sahalaitaa; varsinkin tuo ihana neulemekko olisi vielä jostain löydettävä! :D♥\nKaikkien neuleiden värit olivat mun mielestäni paljon kauniimmat luonnossa. Näin siis varmaan koko malliston ihmisten käsivarsilla kassajonossa – haha! Just nyt kyllä tekisi mieleni olla Tampereella. Sieltä kun niitä Marni-hommeleitakin löytyi viime vuonna vaikka miten hyvin. :)\nJuu, Tampereelta löytyi vielä iltakuuden jälkeen ihan kaikkea :) Olin aika ihmeissäni, kun päivällä töissä tsekkasin nettikaupan josta oli myyty lähes kaikki loppuun. Noh, tamperelaiset ei ehkä olekaan kaikkein trendikkäintä kansaa.. :D\nNo voi hitsien hitsi… Pitäsköhän mun laittaa taas vaihteeksi Tampereen kuriirini liikkeelle. Jos vaikka huomennakin olisi vielä jotain jäljellä. Kokeilitko jotain vaatteista päälle? Koot vaikuttivan olevan aikasmoisen reiluja mitoitukseltaan.. Mietin vaan, jos tosiaan ”tilaan” jotain Tampereelta, niin mikähän koko kannattais hankkia?\nToi neule on aivan ihana. Ite satuin saamaan Lahden Karisman L:stä viimoisen kappaleen kokoa S ja klo oli tuolloin 10.10. Liike aukesi klo 10. Eli porukkaa oli ja tuotteet suurin piirtein revittiin telineiltä. Sainpa vielä malliston mustat housutkin, joku oli ystävällisesti jättänyt ne juuri siihen pukukoppiin johon itse menin sovittelemaan, sattuivat vielä olemaan oikeaa kokoakin. Niin ja tarttui matkaan vielä huivikin ;)\nSait sitten ihan hyvän saaliin! Olisin itsekin ostanut myös nuo mustat housut – malli on mielestäni todella hyvä – mutta niitä(kään) ei täällä ollut tarjolla… :)\nEspoossakin oli hyvä meininki. Hyvä valikoiva eikä mikään ryysis. Nuo neuleet olivat tosi isoja. Ostin muutaman, mutta kävin jo palauttamassa. Pidin oikeastaan vain mekot. Lapsille tai oikeastaan tytöille oli kans tosi kivoja juttuja. Niitä tarttui muutama myös mukaan.\nTäytyy tehdä oma postaus niistä mitkä päätän pitää.\nMalliston lastenvaatteet on kyllä tosi suloisia! Taas vaihteeksi kävi mielessä, miten ihanaa olisi, jos voisi vielä pukea pikkutyttöjä. :)\nItseäni onni suosi Kouvolassa! Ihan rauhassa sain valita ja miettiä. Muita asiakkaita eivät missonit kiinnostaneet. Kotiutin tuon samaisen neuletakin, sateenvarjon ja huivin. Olin niin tyytyväinen ostoksiini\nVoi ymmärrän, että olet tyytyväinen! Tosiaan melkein ostin tuon ihanan neuletakin, vaikka se on selkeästi kaksi kokoa liian iso… :D\nSatuin olemaan työreissulla Joensuussa eilen, joten piipahdin sit siellä Lindexissä. Rauhallista oli, ja vielä illallakin paljon vaatteita jäljellä. Vaatteet eivät ihan kolahtaneet, mutta nappasin kauniin kaulakorun kokoelmiini :).\nNe kaulakorut olivatkin tosi hienoja! Täällä niitä ei nähnyt kuin kuvissa… :)