SIIRRETTÄVÄN HENKILÖNOSTIMEN TURVALLISUUTEEN LIIT-\nDownload SIIRRETTÄVÄN HENKILÖNOSTIMEN TURVALLISUUTEEN LIIT-\nTampereen ammattikorkeakoulu, ylempi amk-tutkinto\nSIIRRETTÄVÄN HENKILÖNOSTIMEN TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄN AUTOMAATION VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTIOHJE\nDiplomi-insinööri Harri Joki\nInspecta Tarkastus Oy, ohjaajana toimialapäällikkö Markku\nDI Harri Joki\nInspecta Tarkastus Oy, Toimialapäällikkö, Insinööri Markku\nKehittämistehtävässä tarkasteltiin siirrettävien henkilönostimien turvallisuuteen liittyvän ohjelmoitavan automaation arviointia uuden konedirektiivin 2006/42/EY ja sitä vastaavan Valtioneuvoston koneasetuksen 400/2008 pohjalta. Työn kuluessa perehdyttiin\nsiirrettävän henkilönostimen laitestandardiin ja turva-automaation toteutusta koskeviin\nstandardeihin. Niissä esitetyt samankaltaiset vaatimukset ja mahdolliset erot huomioiden laadittiin tarkastusohje.\nTarkoituksena on, että tarkastusohjetta seuraamalla tulee standardien keskeiset vaatimukset huomioitua ja arviointityön laatu sekä tehokkuus paranevat. Pelkästään laaditun\nohjeen käyttö ei kuitenkaan voi taata täydellistä, kattavaa arviointia, vaan tarkastusinsinöörin kokemus ja ammattitaito ratkaisevat työn kokonaislaadun. Henkilönostimen automaation vaatimustenmukaisuuden arviointi on osa suurempaa, Inspecta Tarkastus\nOy:n suorittamaa, henkilönostimen tyyppitarkastusprosessia.\nhenkilönostin, turvallisuuteen liittyvät ohjausjärjestelmät,\nTAMK University of Applied Sciences, Master’s Degree\nMobile elevating work platforms. A plan for the functional\nsafety assessment of the safety-related programmable electronic control system.\nHarri Joki (MSc)\nCommissioning Company Inspecta Tarkastus Oy, Business Area Manager, Markku\nThe main goal was to develop guidelines and instructions for assessment of safety related systems of mobile elevating working platforms (MEWP). The first stage of this\nstudy was to read up on regulations of The New Machine Directive 2006/42/EC and directions of associate standards. The next stage was to notice similarities and divergences\nof the directions and to formulate a guideline for assessment work. The goal is to ensure\nat essential requirements will be noticed by following this instructions. That guideline\nalone will not ensure a comprehensive assessment. The quality of the assessment work\ndepends still from the skills and experience of the inspection engineer. The assessment\nof safety related systems of mobile elevating working platforms is a part from a larger\ntask of inspection carried out by Notified Body, Inspecta Tarkastus Oy.\nsafety assessment, safety related, work platforms\nKiitos Inspecta Tarkastus Oy:lle ja esimiehelleni Markku Virtaselle, jotka mahdollistivat tämän opinnäytetyön toteuttamisen.\nKiitän Lehtori Harri Jokea opinnäytetyön ohjaamisesta ja arvokkaista kommenteista.\nLyhenteiden ja merkkien selitykset...................................................................................7\n1.1. Yleistä ...............................................................................................................8\n1.2. Inspecta Tarkastus Oy .......................................................................................9\n1.3. Työn tavoitteet ................................................................................................10\nKonedirektiivin ja lainsäädännön asettamat vaatimukset .......................................12\n2.1. Uusittu konedirektiivi 2006/42/EY ja Koneasetus 400/2008 .........................13\n2.2. Käyttöasetus 403/2008 ....................................................................................14\n2.3. Elektronisia ja ohjelmoitavia turvalaitteita sisältävän henkilönostimen EYtyyppitarkastus ........................................................................................................14\n3.1. Standardisointi ................................................................................................18\n3.2. SFS-EN 1200-1 ja 2 ........................................................................................19\n3.3. SFS-EN 280 A2 ..............................................................................................19\n3.4. SFS-EN 60204 ................................................................................................22\n3.5. SFS-EN 954-1 .................................................................................................22\n3.6. SFS-EN 13849 ................................................................................................26\n3.7. SFS-EN 62061 ................................................................................................29\n3.8. SFS-IEC EN 61508 .........................................................................................31\nStandardien soveltaminen .......................................................................................34\n4.1. Tyyppitarkastusprosessi ..................................................................................34\n4.2. Automaation arviointiprosessi ........................................................................36\n4.4. Ohjelmisto .......................................................................................................42\n4.5. Turvaväylät .....................................................................................................43\n4.6. Integraatio .......................................................................................................44\n4.7. Kelpuutus ........................................................................................................44\nOhjeet, tutkimukset, julkaisut .................................................................................45\nTulokset, automaation arviointiohje........................................................................46\n6.1. Alustan siirron estäminen, kun työtaso ei ole kuljetusasennossa....................51\n6.2. Alustan kallistuman ilmaisu............................................................................51\n6.3. Työtason liikealueen rajoittaminen .................................................................52\n6.4. Työtason liikealueen rajoittaminen, rajoitettu käyttöasento ...........................52\n6.5. Nostotukien liikkeiden esto.............................................................................54\n6.6. Siirtonopeuden rajoitus ...................................................................................55\n6.7. Kuorman mittausjärjestelmä ...........................................................................55\n6.8. Aseman valvonta.............................................................................................56\n6.9. Momentin mittausjärjestelmä..........................................................................57\nMaston lukitus kuljetusasentoon .............................................................58\nLoukkuun jäämisen estäminen................................................................58\nKetjujen ja hihnojen valvonta .................................................................59\nKöysien höltymisen valvonta..................................................................60\nKetjujen höltymisen valvonta .................................................................60\nHammastankojen nopeuden valvonta .....................................................61\nTyötason kallistuman rajoitus .................................................................62\nSuojuksien lukitukset ..............................................................................62\nTulosten tarkastelu ja arviointi................................................................................65\nLYHENTEIDEN JA MERKKIEN SELITYKSET\nElectromagnetic compatibility. Sähkömagneettinen yhteensopivuus\nHazard and Operability Study. Poikkeamatarkastelu.\nSähköinen/elektroninen/ohjelmoitava elektroninen järjestelmä (SFS-IEC 61508-4).\nTurvallisuuden eheyden taso (yksi neljästä mahdollisesta).\nTurvallisuuden eheyden tasolla 4 on korkein turvallisuuden\neheys ja TET 1:llä matalin (SFS-IEC 61508-1).\nVika- ja vaikutusanalyysi.\nStandardin EN 280 A2 mukaisesti siirrettävä henkilönostin on kone, jonka tarkoituksena\non nostaa henkilöt työkohteeseen työtasolta tehtävää työtä varten. Työtasolle ja sieltä\npois päästään yhdessä määritellyssä työtason asennossa. Kone koostuu vähintään työtasosta hallintalaitteineen, nostorakenteesta ja alustasta. /6/ Kuvassa 1 on esitetty periaateratkaisut muutamista tyypillisistä siirrettävistä henkilönostimista.\nInspecta Tarkastus Oy suorittaa ilmoitettuna laitoksena (Notified Body) siirrettävien\nhenkilönostimien tyyppitarkastuksia, joista putoamisvaara on yli 3 metriä. Tyyppitarkastus perustuu konedirektiiviin ja sitä vastaavaan Suomen lainsäädäntöön. Koneasetuksessa säädetään koneiden suunnitteluun ja rakentamiseen liittyvistä olennaisista terveys- ja turvallisuusvaatimuksista sekä niiden vaatimuksenmukaisuuden osoittamisesta,\nmarkkinoille saattamisesta ja käyttöön otosta. /20/ Tyyppitarkastuksessa verrataan tarkastettavaa henkilönostinta standardiin SFS-EN 280 A2. Se asettaa automaatiotekniikalla toteutettaville turvalaitteille vaatimuksia, jotka puolestaan ovat saavutettavissa muita\nsoveltuvia standardeja noudattamalla.\nOpinnäytetyössä tarkastellaan siirrettävien henkilönostimen turvallisuuteen liittyvien sähköisten, elektronisten ja ohjelmoitavien elektronisten järjestelmien (S/E/OE) vaatimustenmukaisuuden arviointia ja kehitetään arvioinnin ohjeistusta tyyppitarkastusta varten.\nKuva 1. Tyypillisiä henkilönostintoteutuksia.\nAiemmin henkilönostimien sähköiset turvallisuuteen liittyvät toiminnot oli toteutettu\nperinteisillä sähkömekaanisilla kojeilla kuten releillä ja rajakytkimillä. Tällaisen teknii-\nkan vikaantumismuodot ovat hyvin tunnettuja, joten laitteiden luotettavuus on hyvin\nennustettavissa. Automaatiotekniikan kehityksen myötä ovat monimutkaiset, ohjelmoitavat elektroniset järjestelmät tulleet myös henkilöturvallisuuteen liittyvien järjestelmien\nosiksi. Niiden vikaantumistapoja ei tunneta hyvin, eikä siten toiminnan luotettavuutta\npystytä ennustamaan, kuten on laita käytettäessä sähkömekaanisia komponentteja. Ohjelmoitavien turvallisuuteen liittyvien järjestelmien suunnittelua on ohjeistettu eri standardeilla, jotka painottavat systemaattisten toimintatapojen merkitystä suunnittelussa ja\ntestauksesta. Inspecta Tarkastus Oy arvioi ulkopuolisena, riippumattomana laitoksena\nmm. standardien noudattamista henkilönostintoteutuksissa tyyppitarkastusten yhteydessä. Turva-automaation vaatimustenmukaisuuden arviointiin tarvitaan ohjeistus, jotta\ntyyppitarkastuksessa voidaan varmistua turva-automaation toteutuksen asianmukaisuudesta.\nTehtävä rajataan koskemaan ainoastaan ohjelmoitavia elektronisia (OE) turvaautomaatiojärjestelmiä. Tarkastelun ulkopuolelle jätettiin perinteiset reletekniikalla toteutetut ratkaisut sekä hydrauliset, pneumaattiset ja mekaaniset järjestelmät.\nInspecta Oy on Pohjoismaiden johtava asiantuntija laadussa ja luotettavuudessa. Inspecta tarkastaa, testaa, neuvoo, sertifioi ja kouluttaa yli 1200 osaajan voimin Skandinaviassa ja Baltian maissa.\nInspecta Oy:n tytäryhtiö Inspecta Tarkastus Oy tarkastaa painelaitteita, nostureita ja\nnostolaitteita, hissejä ja nosto-ovia, sammutuslaitteistoja, paloilmaisulaitteistoja, sähkölaitteistoja sekä mittauslaitteistoja. Inspecta Tarkastus Oy tekee määräaikaistarkastuksia\nhyväksyttynä laitoksena ja tyyppihyväksyntöjä ilmoitettuna laitoksena (Notified Body).\nIlmoitetut laitokset tekevät direktiivien mukaisia tuotteiden vaatimustenmukaisuuden\narviointeja ja menetelmien pätevöintejä. Ilmoitetut laitokset toimivat ETA-alueella ja\nniiden hyväksymisestä vastaavat kansalliset ministeriöt. Euroopan komissio ylläpitää\nNANDO -rekisteriä kaikista ilmoitetuista laitoksista. Inspecta Tarkastus Oy:n tunnusnumero on 0424.\nOpinnäytetyön tavoitteena on tehdä arviointiohje, jota noudattamalla voidaan mahdollisimman luotettavasti tarkistaa siirrettävän henkilönostimen ohjelmoitavan elektronisen\nturva-automaation vaatimustenmukaisuus. Turvalaitteiden vaatimukset on määritelty\nyksityiskohtaisesti siirrettäviä henkilönostimia koskevassa standardissa SFS-EN 280\nTurvalaitteiden vaatimustenmukaisuus voidaan osoittaa neljän erilaisen ohjausjärjestelmien toteutusta käsittelevän standardin perusteella:\nSFS-EN ISO 13849\nSFS-EN IEC 61508\nautomaatioratkaisun monimutkaisuuden vuoksi arvioinnissa voidaan joutua soveltamaan\nedellä mainituista standardeista useaakin samaan kohteeseen. Lisäksi arvioinnissa tulee\nhuomioida koneiden sähkölaitteita ja sähkömagneettista yhteensopivuutta (EMC) koskevat standardit.\nJokaiselle standardissa EN 280 A2 luetellulle turvalaitteelle määritellään sovellettavan turva-automaatiostandardin mukaiset tarkastettavat kohdat.\nTarkastelun kohteena ovat ohjelmoitavat elektroniset järjestelmät. Muita tekniikoita ei tarkastella.\nTarkastelu kohdistuu standardeihin EN 954-1, EN 13849, EN 62061 ja EN\nPerehdytään edellä lueteltujen standardien arviointityölle asettamiin vaatimuksiin ja ohjeisiin.\nTyön tuloksena on arviointiohje, jota seuraamalla pyritään varmistamaan, että\nkeskeiset asiat tulee huomioitua turva-automaation vaatimustenmukaisuutta arvioitaessa. Taulukkomuotoista arviointiohjetta voidaan käyttää liitteenä arviointiraportissa, joka luovutetaan henkilönostinkokonaisuuden tyyppihyväksyntäprosessista vastaavalle Inspecta Tarkastus Oy:n insinöörille ja tilaajalle. Raportti on\nvapaamuotoinen tarkastusseloste, johon on kirjattu vähintään arvioinnin kohde,\nlaajuus, perusteet ja johtopäätökset.\n2. Konedirektiivin ja lainsäädännön asettamat vaatimukset\nEuroopan unionin ja komission julkaisuissa on direktiivin määrittely mutta ehkä selkeimmin se on kirjoitettu Wikipediassa: Direktiivi on Euroopan unionin jäsenvaltioille\ntarkoitettu lainsäädäntöohje. Se ei suoraan muuta jäsenvaltion lainsäädäntöä, vaan antaa\nkansalliselle lainsäätäjälle (Suomessa eduskunnalle) toimintaohjeita. Lainsäätäjän velvollisuus on toteuttaa direktiivin sisältö maansa lainsäädännössä, mutta kussakin jäsenvaltiossa voidaan valita toteuttamisen muoto ja keinot. Jos valtion lainsäädäntö ennestään täyttää direktiivin vaatimukset, mitään lainsäädäntötoimia ei tarvita. /22/\nKonedirektiivi on yksi EU:n tuotteita koskevista direktiiveistä, jotka tähtäävät tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ja kaupan esteiden poistamiseen yhdenmukaistamalla jäsenmaiden tuotevaatimukset. Tuotedirektiivin vaatimukset kohdistuvat tuotteiden valmistajiin. Kun kone, esimerkiksi siirrettävä henkilönostin, täyttää kaikki sitä koskevat\ndirektiivit, sitä voidaan vapaasti markkinoida EU:n alueella ilman maakohtaista erillishyväksyntää.\nSiirrettävää henkilönostinta voivat koskea useat eri direktiivit kuten kone-, pienjänniteja EMC-direktiivi. Laitteeseen kiinnitetty CE-merkki ja siihen liittyvä vaatimustenmukaisuusvakuutus ovat osoituksena, että valmistaja takaa koneen täyttävän kaikki sitä\nkoskevat direktiivit. Tyyppitarkastetussa laiteessa on CE-merkin yhteydessä ilmoitetun\nlaitoksen numerotunnus (esimerkiksi Inspecta Tarkastuksen tunnus on 0424).\nKonedirektiivi määrittelee kolme hyväksymismenettelyä, joista valmistaja voi valita.\nUseimmat valmistajat ovat valinneet kohdan 2 mukaisen menettelytavan.\n1. Jos nostin kokonaisuudessaan valmistetaan harmonisoidun standardin EN 280\nA2 mukaisesti ja nostimen vaaroja pienennetään noudattamalla täysin EN 280\nA2:n vaatimuksia, valmistaja voi saattaa koneen EU:n markkinoille itsenäisesti\nilman tarkastuslaitoksen mukana olemista.\n2. Tarkastuslaitos suorittaa nostimelle tyyppitarkastuksen ja antaa tästä EU:n tyyppitarkastustodistuksen.\n3. Valmistaja käyttää täydellistä laadunvarmistusmenettelyä. Tarkastuslaitos sertifioi laatujärjestelmän ja valvoo sitä määräajoin tehtävillä auditoinneilla.\nUusittu konedirektiivi 2006/42/EY ja Koneasetus 400/2008\nKonedirektiivi uusittiin vuonna 2006 ja Suomessa se on saatettu voimaan valtioneuvoston asetuksella koneiden turvallisuudesta (400/2008), ns. koneasetuksella. Tämä uusi\nkoneasetus astui voimaan 29.12.2009 ja kumosi samalla aiemman konepäätöksen\nKoska tehtävänä on turvallisuuteen liittyvän ohjausjärjestelmän toteutuksen arviointiohje, on siinä huomioitava koneasetuksen 400/2008 liitteessä 1 olevat ohjausjärjestelmän\nsuunnittelua koskevat vaatimukset. Mainitussa liitteessä on myös muita tärkeitä, koneen\nsuunnittelua koskevia määräyksiä (esimerkiksi ohjauslaitteet, käynnistys ja hätäpysäytys), jotka jo huomioidaan Inspecta Tarkastuksen työohjeessa. Automaation arvioinnin\nyhteydessä niitä ei tarkastella. Seuraavassa on koneasetuksesta lainaus, joka on huomioitu arviointiohjetta laadittaessa. /20/\nOhjausjärjestelmät on suunniteltava ja rakennettava sellaisiksi, että ne estävät vaaratilanteiden syntymisen. Ennen kaikkea ne on suunniteltava ja rakennettava sellaisiksi, että\nne kestävät tarkoitetut käyttörasitukset ja ulkoiset vaikutukset\nohjausjärjestelmän laitteisto- tai ohjelmistovika ei aiheuta vaaratilanteita\nvirheet ohjausjärjestelmän logiikassa eivät aiheuta vaaratilanteita\nkohtuudella ennakoitavissa oleva inhimillinen erehdys käytön aikana ei aiheuta\nKone ei saa käynnistyä odottamattomasti.\nKoneen ominaisarvot eivät saa muuttua hallitsemattomasti, jos tällainen muutos\nsaattaa aiheuttaa vaaratilanteita.\nKoneen pysähtymistä ei saa estää, jos pysäytyskäsky on jo annettu.\nMikään koneen liikkuva osa tai koneen kiinni pitämä kappale ei saa pudota tai\nMinkään liikkuvan osan automaattinen tai käsikäyttöinen pysäyttäminen ei saa\nTurvalaitteiden on pysyttävä täysin toimintakykyisinä tai annettava pysäytyskäsky.\nTurvallisuuteen liittyviä ohjausjärjestelmän osia on käytettävä yhtenäisellä tavalla koneiden tai osittain valmiiden koneiden muodostamaan koko kokoonpanoon.\nKäyttöasetuksen soveltamisala määräytyy työturvallisuuslain (738/2002) mukaan. Käyttöasetusta sovelletaan vain työturvallisuuslain soveltamisalalla kaikkiin työvälineisiin.\nKäyttöasetusta ei siten suoraan sovelleta tyyppitarkastukseen, mutta se on luonnollisesti\nhuomioitava työskenneltäessä tarkastettavan koneen kanssa ja tehtäessä tarkastukseen ja\narviointiin kuuluvia testejä. Työturvallisuus pitää aina varmistaa. Erityisesti laitteen vikatilakäyttäytymistä testattaessa on varauduttava koneen odottamattomiin liikkeisiin.\nElektronisia ja ohjelmoitavia turvalaitteita sisältävän henkilönostimen EY- tyyppitarkastus\nKun käytetään perinteisiä releitä, johdotusta ja pakkotoimisia rajakytkimiä nostimen\nturvatoimintojen suorittamiseen, tunnetaan seuraavat asiat, jotka lisäksi voidaan määritellä ilman epävarmuustekijöitä.\nTiedetään kaikki komponenttien ja järjestelmän vikaantumistavat.\nVikatestaus voidaan suorittaa 100-prosettisen kattavasti ja kyetään määrittämään\nvaadittu luotettavuus ja vikakäyttäytyminen.\nTurvatoiminnon todentaminen voidaan helposti suorittaa valmistuspaikalla nostimen tyyppitarkastuksen yhteydessä.\nKun käytetään elektronisia ohjelmoitavia järjestelmiä nostimen turvatoimintojen suorittamiseen, on huomioitava seuraavat tosiasiat:\nJärjestelmän kaikkia vikaantumistapoja ja käyttäytymistä ei voida määrittää tarkasti.\nErityisesti ohjelmiston virheettömäksi todistaminen on mahdotonta.\nJärjestelmän luotettavuus ja sen todentaminen perustuu pitkälti järjestelmän\nsuunnittelussa, laadunhallinnassa ja testauksessa käytettyihin menetelmiin.\nJos standardien EN 61508, EN 62061, EN 13849 tai EN 954-1 menetelmiä sovelletaan oikein, voidaan olettaa, että järjestelmällä on riittävä luotettavuus ja oikea\nPienjännite- ja EMC-direktiivien vaatimusten on myös täytyttävä.\nTyösuojeluhallinnon julkaisussa 91, Käyttöasetuksen soveltamissuosituksia, määritellään käyttöasetuksen suhde standardeihin seuraavasti: Konedirektiivin (konepäätöksen)\nvaatimusten noudattamisen helpottamiseksi on laadittu ns. yhdenmukaistettuja eli harmonisoituja standardeja koneen suunnittelijoiden käyttöön. Jos kone suunnitellaan ja\nrakennetaan kaikilta osin yhdenmukaistettujen standardien mukaisesti, katsotaan, että\nkone täyttää konedirektiivin ja säädösten vaatimukset. /18/ On huomattava, että standardien noudattaminen ei kuitenkaan ole pakollista. On kuitenkin pystyttävä osoittamaan,\nettä tehty ratkaisu täyttää direktiivin vaatimukset.\nKoneita koskevat standardit ryhmitellään kolmitasoisesti. Ylinnä ovat kaikkia koneita\nkoskevat yleiset A-tyypin standardit. Seuraavana ovat B-tyypin standardit, jotka koskevat tiettyä ominaisuutta, esimerkiksi melua. C-tyypin standardit puolestaan koskevat\ntiettyä konetta tai koneryhmää. Siirrettäviä henkilönostimia varten on laadittu C-tyypin\nstandardi SFS-EN 280 A2, jota tarkasti noudattamalla laitteen vaatimustenmukaisuus\nKuvassa 2 on selvennetty siirrettävien henkilönostimien automaation arviointia ohjaavia\nkeskeisiä direktiivejä ja standardeja sekä niiden keskinäisiä suhteita. Ylimpinä, määräävinä asiakirjoina ovat direktiivit ja niitä vastaavat kansalliset lait. Standardit ohjaavat\ntäyttämään lain vaatimukset. Ohjeet tulevat yksityiskohtaisimmiksi, kun siirrytään Atyypin standardeista kohti C-tyyppiä.\nSFS-EN ISO 12100\nSFS-EN ISO 13849-1 ja 2\nKoneturvallisuus. Turvallisuuteen liittyvi-\nen S/E/OE ohjausjärjestelmien toiminnal-\nsuuteen liittyvät ohjausjärjestel-\nKoneturvallisuus. Koneiden sähkölaitteistot\nTurvallisuuteen liittyvien S/E/OE ohja-\nTurvallisuuteen liittyvät ohjausjär-\nusjärjestelmien toiminnallinen turvalli-\njestelmät. Kumottu. Sovellettavissa\nSFS-EN 280 A2\nKuva 2. Siirrettävien henkilönostimien ohjausjärjestelmien arviointia ohjaavat direktiivit ja standardit.\nStandardisointi on yhteisten toimintatapojen laatimista, ja se on luotu helpottamaan viranomaisten, elinkeinoelämän ja kuluttajien elämää. Standardisointi perustuu pitkälti eri\nosapuolten vapaaehtoistyöhön, jota kansalliset ja kansainväliset standardisointijärjestöt\nohjaavat. Standardisointityöryhmiin kuuluu valmistajien, käyttäjien, viranomaisten ja\nmuiden vaikuttajatahojen edustajia. Standardi on siten näiden eri osapuolten näkemysten konsensus. Seuraavassa on lueteltu eri standardisointijärjestöjä.\nISO (International Organization of Standardization) on laaja-alaisin standardisointijärjestö, joka laatii ISO-standardit. ISOssa Suomea edustaa SFS.\nCEN (European Committee for Standardization) on eurooppalainen standardisointijärjestö, joka laatii EN-standardit. CENissä Suomea edustaa SFS.\nIEC (Kansainvälinen Sähköteknillinen Komissio) on maailmanlaajuinen standardisointiorganisaatio, johon kuuluvat kaikki kansalliset sähköteknilliset komiteat (IEC:n Kansalliset komiteat). IEC:n tavoite on edistää kansainvälistä yhteistoimintaa kaikissa sähkö- ja elektroniikka-alueiden standardointia koskevissa\nkysymyksissä. IEC:ssä Suomea edustaa SESKO.\nCENELEC (Comité Européen de Normalisation Electrotechnique) on eurooppalainen sähköalan standardisointijärjestö, joka laatii EN-standardit sähköalalle.\nSuomi on yksi jäsenistä. Järjestö toimii Euroopan komission ja EFTAn CENELECille antamin valtuutuksin. CENELECissä Suomea edustaa SESKO.\nISO ja CEN sekä vastaavasti IEC ja CENELEC ovat sopineet laajasta yhteistyöstä, jolla pyritään vähentämään päällekkäistyötä standardien laadinnassa.\nSFS (Suomen Standardisoimisliitto) on standardisoinnin keskusjärjestö maassamme. Se laatii oman alansa SFS-standardit ja vahvistaa yleiseurooppalaiset\nSESKO on maamme sähkö- ja elektroniikka-alan kansallinen standardisoimisjärjestö, joka laatii ja vahvistaa oman alansa SFS-standardit.\nMetSta on Suomen metalliteollisuuden standardisoimisjärjestö, joka myös merkittävästi vaikuttaa koneturvallisuutta koskeviin automaatiostandardeihin.\nSuomen Standardisoimisliiton mukaan EN-standardi on useimmiten (EN 6xxxx) pelkkä\nvoimaansaattamisilmoitus, jolla on saatettu eurooppalaiseksi standardiksi vastaavannumeroinen IEC-standardi. Merkintä xxxx kuvaa IEC-standardin numerotunnusta. SFSstandardista ei aina ole olemassa kansallista painettua julkaisua, vaan EN-standardi on\nsaatettu kansallisen standardin asemaan ilmoittamalla siitä SFS-tiedotuksessa ja lisäämällä se standardiluetteloon tunnuksella SFS-EN 6xxxx. /23/ ja /24/. Yksinkertaisuuden\nvuoksi tässä opinnäytetyössä standardeista käytetään pääosin vain EN-tunnusta.\nSFS-EN 1200-1 ja 2\nSFS-EN 1200-1 ja 2 standardin nimi on Koneturvallisuus. Perusteet ja yleiset suunnitteluperiaatteet. Tämän A-tyypin standardin EN 12100 ensisijaisena tarkoituksena on esittää suunnittelijoille yleiset puitteet sekä ohjeet, jotta nämä voivat valmistaa koneita, jotka ovat turvallisia niiden tarkoitetussa käytössä. /14/ Standardissa viitataan sähköisten\nohjausjärjestelmien osalta standardeihin EN 62061, EN 61508 ja EN 13849-1. Siirrettäviä henkilönostimia käsittelevässä standardissa EN 280 A2 on huomioitu tämän koneturvallisuusstandardin vaatimukset. EN 12100-2:n kohdassa 5 käsitellään teknisiä suojaustoimenpiteitä, jotka saattavat vaikuttaa turva-automaation vaatimustenmukaisuuden\narviointiin erikoistapauksia ratkottaessa. Muutoin nämä standardisarja ei anna automaation arviointia koskevia ohjeita.\nSFS-EN 280 A2 standardin nimi on Siirrettävät henkilönostimet. Tämä C-tyypin standardin tarkoituksena on määritellä turvallisuusohjeet henkilöiden ja omaisuuden suojaamiseksi siirrettävien henkilönostimien käyttöön liittyviltä onnettomuusriskeiltä.\nStandardi antaa yksityiskohtaiset suunnitteluohjeet mekaniikalle sekä sähkö- ja turvalaitteille./17/ Siinä on myös viittauksia moniin muihin suunnittelussa ja toteutuksessa\nhuomioon otettaviin standardeihin.\nStandardin muutoksessa EN 280 A2 turvalaitteiden luokat on esitetty jo kumotun, mutta\nyhä 31.12.2011 saakka sovellettavissa olevan standardin EN 954-1 mukaan. Henki-\nlönostinstandardia ollaan uusimassa ja siitä on Teknillinen Komitea CEN/TC 98 julkaissut työversion prEN 280:2009. Siinä toimintojen vaatimukset on esitetty EN\n13849:n mukaisina suoritustasoina. Tässä opinnäytetyössä on oletettu, että valitut suoritustasot julkaistaan sellaisenaan tulevassa henkilönostinstandardissa.\nToimintojen luokittelu tai suoritustasojen asettaminen tarkoittaa, että standardin tekijä\non jo tehnyt riskianalyysin kyseisen laitteen toiminnoille ja päätynyt tiettyyn tarvittavaan riskin vähennyksen tasoon. Tämä helpottaa merkittävästi turva-automaation suunnittelutyötä. Vaikka standardin laatijat ovatkin tehneet vaara- ja riskianalyysin, voidaan\nolettaa, että koneasetus silti edellyttää vaarojen arviointia. Nostimessa voi olla joitain\nuusia toimintoja, ominaisuuksia tai lisälaitteita, joita ei EN 280 A2:n laatijoilla ole ollut\ntiedossa. Niiden vaikutukset tulee analysoida ja tarvittaessa huomioida turvaautomaation toteutuksessa.\nKuvassa 3 on esitelty eräitä tyypillisiä antureiden sijoituskohteita siirrettävässä henkilönostimessa. Useimmat niistä ovat rajakytkimiä mutta esimerkiksi kuorman tai asennon mittauksessa saatetaan käyttää erityyppisiä antureita.\nKuva 3. Siirrettävän henkilönostimen automaatiojärjestelmän eräitä antureita.\nSFS-EN 60204 standardin nimi on Koneturvallisuus. Koneiden sähkölaitteistot. EN\n60204-1 on yhdenmukaistettu standardi ja kattaa EU:n konedirektiivien 2006/42/EC\nolennaiset vaatimukset. Standardissa on lueteltu velvoittavat viittaukset julkaisuihin,\nautomaatiostandardit IEC 62061, ISO 13849-1:2006 ja ISO 13849-2:2003. /9/\nInspecta Tarkastus Oy:n työohjeessa on huomioitu EN 60204 vaatimukset. /2/ Seuraavaan koosteeseen on poimittu standardin EN 60204 kohdat, jotka tulee myös käsitellä\nohjelmoitavan turva-automaation vaatimustenmukaisuutta arvioitaessa. /9/\nKohta 6.4. Suojaus käyttämällä PELV-jännitettä.\nKohta 7.24. Ohjauspiirit, ylivirtasuojaus.\nKohta 7.9. Suojaus ukkos- tai kytkentäjännitteiltä.\nKohta 8. Potentiaalin tasaus. Herkkiin sähkölaitteistoihin kohdistuvien sähköisten häiriöiden seuraukset, jotka vaikuttavat koneen toimintaan.\nKohta 9. Ohjauspiirit, käynnistys, pysäytys, hätäpysäytys, langaton ohjaus.\nKohta 9.4. Ohjaustoiminnot vikatapauksissa.\nKohta 10. Käyttäjän rajapinta.\nKohta 11. Ohjauslaitteisto: sijoitus, asennus ja kotelointi.\nKohta 12. Johtimet ja kaapelit.\nKohta 13. Johdotustavat.\nKohta 17. Dokumentaatio.\nKohta 18. Todentaminen.\nSFS-EN 954-1 standardin nimi on Koneturvallisuus. Turvallisuuteen liittyvät ohjausjärjestelmien osat. EN 954-1 on vuodelta 1996 ja sen voimassaoloaika on päättynyt, mutta\nEuroopan komissio julkaisi viime hetkillä 29.12.2009 eli uuden konedirektiivin ensimmäisenä soveltamispäivänä EU:n virallisessa lehdessä standardin siirtymiskauden pituuden. EN 954-1 pysyy kumottuna, mutta siirtymiskauden aikana standardia soveltamalla voi edelleen saada vaatimustenmukaisuusolettaman 31.12.2011 saakka. Tämä\nkahden vuoden siirtymiskausi antaa lisäaikaa siirtyä standardin uuteen versioon EN ISO\n13849-1. Metalliteollisuuden Standardisointiyhdistys ry (MetSta) on julkaissut taulukossa 1 esitetyn, Matti Sundqvistin laatiman, standardien EN 954-1 ja ISO 13849-1 vertailun. Siinä todetaan, että standardi EN 954-1 ei käsittele lainkaan ohjelmoitavaa automaatiotekniikkaa eikä ohjelmistoja, eikä siten sovellu niiden suunnitteluun. /25/\nStandardin keskeinen ajatus on turvallisuuteen liittyvien ohjausjärjestelmien luokittelu.\nSiinä otetaan huomioon ohjausjärjestelmän vikakestoisuus ja käyttäytyminen vikatilanteessa. Vikakäyttäytymiseen vaikutetaan osien rakenteellisella järjestelyllä, vian paljastamisella ja osien luotettavuudella. Luokittelun avulla voidaan määritellä eri tekniikoilla\ntoteutettujen turvatoimien luotettavuus.\nKuvassa 4 on esitetty suunnittelun iteratiivinen prosessi. Se on standardin EN 954-1 kuvan 1 pohjalta muokattu sopivaksi kuvaamaan siirrettävän henkilönostimen turvaautomaation suunnittelua.\nTurvalaitteiden kelpuutukseen eli testien, analyysien ja tarkastusten suorittamiseen on\nannettu standardia EN 954-1 koskevia ohjeita standardissa EN 13849-2. Turvaautomaation toteuttajan tulisi noudattaa määriteltyjä kelpuutusmenetelmiä ja esittää niistä pöytäkirjat ja muut todisteet arvioijalle.\nYhteenvetona voidaan todeta, että EN 954-1:tä ei enää tulisi käyttää suunnittelussa, jos\nturvatoiminnot on tehty ohjelmoitavalla tekniikalla. Tässä standardissa on ohjelmoitava\ntekniikka huomioitu niin suppeasti, että se väistämättä johtaa soveltamaan myös EN\n61508:n vaatimuksia. Tällöin olisi parempi soveltaa heti alusta alkaen joko EN 13849-1\n- tai EN 62061 -standardeja. Ohjelmoitavassa tekniikassa EN 954-1:tä voidaan soveltaa\nlähinnä ohjelmoitavilla turvareleillä toteutettuun automaatioon, sillä niiden ohjelmointi\non lähinnä parametrointia.\nStandardi EN 954-1 ei anna ohjeita turva-automaation vaatimustenmukaisuuden arviointiin. Siihen on sovellettava EN 61508-1:n kohdassa 8 esitettyä toiminnallisen turvallisuuden arviointimenetelmää.\nTaulukko 1. Standardien EN 954-1 ja ISO 13849-1 vertailu. /25/\nValitaan nostimessa tarvittavan sähköisen turvatoiminnon luokka 1, 2 tai 3\nstandardin EN 280 A2 mukaan.\nMääritellään turvatoimintojen ominaisuudet (ks. EN 954-1 kohta 5).\nKäytetään standardissa luetteloituja tyypillisiä turvatoimintoja (ks. EN 954-1\ntaulukko1). Siinä viitataan yksityiskohtiin, jotka on esitetty taulukon viitestandardeissa.\nToteutetaan turvatoiminnot (ks. EN 954-1 kohta 4.2). Suunnittelijan on ilmoitettava\nsuunnittelun vertailukohtana käytettävä luokka\ntäsmälliset kohdat, jossa turvallisuuteen osa alkaa ja loppuu\nsuunnittelun loogiset perusteet, joiden avulla valittu luokka saavutetaan.\nkomponenttien järjestely vikojen välttämiseksi, sietämiseksi tai havaitsemiseksi.\nValitaan luokat, jotka ovat vähintään standardin EN 280 A2 mukaisia.\nTodennetaan suunnittelun jo-\nmän osat (ks. EN 954-1 kohdat\nkaisessa vaiheessa, että vaati-\n4 ja 6).\nToiminnot ja luokat on kelpuutettu\nhyväksytysti? (ks. EN 954-1 kohta 8 ja\nOnko henkilönostimen sähköiset turvalaitteet suunniteltu ja kelpuutettu?\nTäydellisen dokumenttitiedoston kokoaminen kaikista vaiheista\n(ks. EN 13849-2 taulukko 2)\nKuva 4. Suunnittelun iteratiivinen prosessi EN 954-1:n mukaan sovellettuna.\nSFS-EN 13849 standardin nimi on Koneturvallisuus. Turvallisuuteen liittyvät ohjausjärjestelmän osat. Se on kaksiosainen. Osassa EN 13849-1 esitetään turvallisuusvaatimukset ja opastusta ohjausjärjestelmän suunnittelun ja integroinnin periaatteista, tähän kuuluu myös hyvin rajoitetusti ohjelmistokehitys, lähinnä rajoitetun käskykannan sovellusohjelmointi tikapuukaavioilla, toimilohkokaavioilla tai vastaavilla menetelmillä. Standardi koskee koneiden turvallisuuteen liittyviä ohjausjärjestelmän osia riippumatta käytetystä teknologiasta tai energiasta (sähköinen, hydraulinen, pneumaattinen, mekaaninen). EN 13849-1 määrittään erityisvaatimukset koneiden turvallisuuteen liittyville osille, joissa käytetään ohjelmoitavia elektronisia järjestelmiä. /7/\nStandardi määrittää ohjausjärjestelmän osille ominaisuudet, joihin kuuluu turvatoiminnon\nautomaatiojärjestelmän kyky suorittaa turvatoiminto ennakoitavissa olevissa olosuhteissa. Standardi määrittelee viisi suoritustasoa (a - e). Tasolla a on suurin ja tasolla b pienin\ntodennäköisyys sille, että turvajärjestelmään tullut vika estää turvatoiminnon suorittamisen. Siirrettävissä henkilönostimissa suoritustasovaatimus on turvatoiminnon mukaan\njoko b, c tai d. Taulukossa 2 on esitetty suoritustasojen vikaantumisen todennäköisyys\ntuntia kohden ja vastaavuus standardeissa EN 62061 ja EN 61508 käytettyihin turvallisuuden eheystasoihin (TET). /7/ Vastaavuuksien määrittely helpottaa standardin soveltamista, sillä ohjausjärjestelmä voidaan jakaa osiin ja käsitellä kutakin osaa eri standardilla. Esimerkiksi ohjelmoitavaan logiikkaosaan voidaan soveltaa EN 62061 standardia\nja käyttää EN 13849-1:tä antureita ja ohjauslaitteita koskevissa osioissa.\nVaarallisten vikojen todennäköisyyttä vähentävät luonnollisesti luotettavat komponentit,\njoiden vikataajuus on pieni. Merkittävä vaikutus on myös nykyaikaisten laitteiden itsediagnostiikalla. Jos laitteet testaavat omat toimintonsa kattavasti ja vian ilmetessä suorittavat aina vaaditun turvatoiminnon, niin silloin on saavutettavissa korkea suoritustaso.\nTätä parantava seikka on myös yhteisvikaantumisen todennäköisyyden pienentäminen.\nYhteisvikaantumisella tarkoitetaan vikoja, jotka johtuvat samasta syystä, mutta eivät ole\ntoisiensa seurauksia. Yhteisvikaantuminen voi johtua suunnittelun inhimillisestä virheestä, ympäristöolosuhteista, yhteisistä kaapelointireiteistä tai muusta vastaavasta\nsyystä. Standardi antaa ohjeita yhteisvikaantumisen pienentämiseen, systemaattisen vikojen välttämiseen, diagnostiikan kattavuuden arviointiin ja komponenttien luotettavuu-\nden määrittämiseen. Standardin mukainen suunnittelu tulisi edetä kuvan 5 mukaisena,\nTaulukko 2. Suoritustasot (PL) ja vastaava eheystaso. Harmaalla korostettua aluetta sovelletaan henkilönostimiin. /7/\nvaarallisen vian to-\n1,14 – 11,4\n11,4 – 38,1\n38,1 - 114\n> 10-5…< 10-4\n> 3 x 10-6…< 10-5\n> 10 …< 3 x 10\n> 10-7…< 10-6\n114 - 1412\n> 10-8…< 10-7\n1142 - 11416\nStandardi EN 13849-1 soveltuu parhaiten turvakäyttöön sertifioiduista komponenteista\nkoottujen ohjausjärjestelmien toteuttamiseen, joiden ohjelmointi tehdään tikapuukaavioilla, toimilohkoilla tai muulla rajoitetun käskykannan kielellä. Vapaasti ohjelmoitavien\nohjausjärjestelmien suunnitteluun se ei sovellu.\nTurvalaitteiden kelpuuttamiseen eli testien, analyysien ja tarkastusten suorittamiseen on\nannettu standardia EN 13849-1 koskevia ohjeita standardissa EN 13849-2. Turvaautomaation toteuttajan tulisi noudattaa näitä määriteltyjä kelpuutusmenetelmiä ja esittää niistä suunnitelmat, mittauspöytäkirjat ja muut todisteet arvioijalle.\nStandardi EN 13849-1 ei anna ohjeita turva-automaation vaatimustenmukaisuuden arviointiin. Siihen on sovellettava EN 61508-1:n kohdassa 8 esitettyjä toiminnallisen turvallisuuden arviointimenetelmää.\nValitaan nostimessa tarvittavan sähköisen turvatoiminnon suoritustaso (b, c tai\nd) standardin prEN 280 mukaan.\nSuunnitellaan turvatoiminto teknisesti:\nTunnistetaan turvallisuuteen liittyvät osat, jotka toteuttavat turvatoiminnon\n(ks. EN 13849-1 kohta 4.4).\nArvioidaan suoritustaso, PL, (ks. EN 13849-1 kohta 4.5) ottaen huomioon:\nluokka (ks. EN 13849-1 kohta 6)\nvaarallinen keskimääräinen vikaantumisaika MTTFd (ks. EN 138491 liitteet C ja D)\ndiagnostiikan kattavuus, DC (ks. EN 13849-1 liite E)\nyhteisvikaantuminen, CCF (ks. EN 13849-1 liite F)\nmahdolliset edellä mainittujen turvallisuuteen liittyvien osien ohjelmistot (ks. EN 13849-1 kohta 4.6 ja liite J).\nOnko suoritustasovaatimus toteutunut?\n(ks. EN 13849-1 kohta 4.7)\nKelpuutus. Testataan, täyttyvätkö\nkaikki vaatimukset? (ks. EN 13849-1\nKuva 5. Suunnittelun iteratiivinen prosessi EN 13849-1:n mukaan sovellettuna.\nSFS-EN 62061 standardin nimi on Koneturvallisuus. Turvallisuuteen liittyvien sähköisten, elektronisten ja ohjelmoitavien elektronisten ohjausjärjestelmien toiminnallinen\nturvallisuus. SFS-EN 62061 on IEC 61508-standardin sovellus koneiden ohjausjärjestelmiin. Se antaa ohjeita turvatoimintojen määrittelyyn. Määrittely edellyttää kaksiosaista turvatoimintojen erittelyä: toiminnalliset vaatimukset ja turvallisuuden eheystason\nEN 62061:ssa on toiminnalliset vaatimukset eritelty seuraavasti:\nkoneen olosuhteet (esimerkiksi toimintatapa), jossa turvallisuuteen liittyvän ohjaustoiminnon on oltava aktivoituna tai pois toiminnasta\nniiden toimintojen ensisijaisuus, joka voivat olla samanaikaisesti aktiivisena ja\njotka voivat johtaa ristiriitaiseen toimintatilaan\njokaisen turvallisuuteen liittyvän ohjaustoiminnon toimintojen taajuus\nvaadittava vasteaika jokaiselle turvallisuuteen liittyvälle ohjaustoiminnolle\nturvallisuuteen liittyvän ohjaustoiminnon ja muiden koneen toimintojen väliset\nvaadittavat vasteajat (esimerkiksi tuloihin ja lähtöihin liittyvät laitteet)\njokaisen turvallisuuteen liittyvän ohjaustoiminnon kuvaus\nkuvaus vikaan reagoivista toiminnoista ja kaikki niiden rajoitukset, esimerkiksi\nuudelleen käynnistys tai koneen jatkuva toiminta niissä tapauksissa, joissa alkuperäinen reagointi vikaan on koneen pysäyttäminen\nkuvaus käyttöympäristöstä (esimerkiksi lämpötila, kosteus, pöly, kemikaalit,\nmekaaninen tärinä ja iskut)\ntestaukset ja kaikki niihin liittyvät laitteet (esimerkiksi testauslaitteet ja niiden\ntoimintajaksojen taajuus, käyttöjakso ja käyttöluokka sähkömekaanisille laitteille, joita on tarkoitus käyttää turvallisuuteen liittyvissä ohjaustoiminnoissa.\nStandardeissa EN 62061 ja EN 61508 toiminnan luotettavuutta kuvataan turvallisuuden\neheystasolla. Se on todennäköisyys sille, että turvallisuuteen liittyvä järjestelmä suorittaa tyydyttävästi vaaditut turvatoiminnot kaikissa annetuissa olosuhteissa ja annettuna\naikana. Mitä korkeampi turvallisuuden eheyden taso, sitä pienempi on todennäköisyys,\nettä järjestelmät epäonnistuvat turvatoimintojen toteuttamisessa. Turvallisuuden eheys-\ntasoja on kolme TET 1, TET2 ja TET3. Eheystaso kuvaa vaarallisen vikaantumisen todennäköisyyttä tunnissa. Henkilönostimen turvalaitteille on EN 280 A2:ssa asetettu taulukossa 2 esitettyjä eheystasojen 1 ja 2 mukaisia vaatimuksia.\nValitaan nostimessa tarvittavan sähköisen turvatoiminnon standardin prEN\n280 suoritustasoa vastaava TET.\nSuunnitellaan turvatoiminnon toimilohko, rakenne ja turvallisuusvaatimukset\nsekä kohdennetaan alajärjestelmille (ks. EN 62061 kohta 6.6.2).\nTodennetaan vaatimusten täyttyminen.\nValitaan laitteet (ks. EN 62061 kohta 6.7.3).\nSuunnitellaan ja kehitetään alajärjestelmät (ks. EN 62061 kohta 6.7.4).\nSuunnitellaan diagnostiikkatoiminnot (ks. EN 62061 kohta 6.8).\nMääritellään suunnitellun rakenteen saavuttama TET (ks. EN 62061 kohta\nSuunnitellaan toteutus (ks. EN 62061 kohta 6.9).\nDokumentoidaan ohjausjärjestelmän rakenne (ks. EN 62061 kohta 6.6.2.1.5).\nOnko henkilönostimen sähköiset turva-\nlaitteet suunniteltu ja kelpuutettu?\nKuva 6. Suunnittelun iteratiivinen prosessi EN 62061:n mukaan sovellettuna.\nStandardin mukainen suunnittelu tulisi edetä kuvan 6 mukaisena iteratiivisena prosessina. Standardi EN 62061 ei anna ohjeita turva-automaation vaatimustenmukaisuuden arviointiin. Siihen on sovellettava EN 61508-1:n kohdassa 8 esitettyjä toiminnallisen turvallisuuden arviointimenetelmää.\nSFS-IEC EN 61508\nSFS-IEC EN 61508 standardin nimi on Sähköisten/Elektronisten/Ohjelmoitavien Elektronisten (S/E/OE) turvallisuuteen liittyvien järjestelmien toiminnallinen turvallisuus. Se\nkoostuu seitsemästä osasta:\nOsa 1. Yleiset vaatimukset.\nOsa 2. Vaatimukset sähköisille/elektronisille/ohjelmoitaville elektronisille turvallisuuteen liittyville järjestelmille.\nOsa 3. Ohjelmiston vaatimukset.\nOsa 4. Määritelmät ja lyhenteet.\nOsa 5. Esimerkkejä menetelmistä turvallisuuden eheyden tasojen määrittelemiseksi.\nOsa 6. Sovellutusohjeet osille EN 61508-2 ja EN 61508-3.\nOsa 7. Tekniikoiden ja toimenpiteiden yleiskatsaus.\nStandardisarjalle IEC 61508 on annettu IEC:n turvallisuuden perusstandardin asema.\nSitä voidaan käyttää joko itsenäisenä standardina tai pohjana sovellutusstandardille. Sitä\non hyödynnetty muun muassa laadittaessa standardeja EN 62061 ja EN 13849. Standardi mahdollistaa S/E/OE -järjestelmien kehittämisen, jos sovellussektorin kansainvälisiä\nstandardeja ei ole /12/. Standardia EN 61508 ei ole harmonisoitu, vaikka sitä käytetään\nedellä mainittuna normatiivisena viitteenä yhdenmukaistetuissa standardeissa.\nStandardi perustuu toiminnallisen turvallisuuden lähestymistapaan ja elinkaariajatteluun. Toiminnallinen turvallisuus tarkoittaa laitteen tai järjestelmän kykyä toimia oikein, kun sen tuloviesteihin vaikutetaan. Toiminnalliseen turvallisuuteen vaikuttaa sekä\nitse järjestelmä, että sen käyttöympäristö. Elinkaariajattelussa huomioidaan järjestelmän\nkaikki vaiheet: määrittely, suunnittelu, toteutus, asennus, ylläpito ja käytöstä poistaminen, jotta toiminnallinen turvallisuus säilyisi vaatimusten mukaisena.\nEN 61508 ei sovellu hyvin koneautomaation toteutukseen. Se on tarkoitettu laitevalmistajille monimutkaisten elektronisten ohjausjärjestelmien suunnitteluun. Esimerkkeinä\nvoidaan mainita turvakäyttöön sertifioitavat logiikkayksiköt, älykkäät anturit ja niiden\nohjelmistot. Lisäksi EN 61508:aa käytetään tarvittaessa muiden standardien soveltamisen apuna esimerkiksi ohjelmiston kehittämisessä. Koska tätä standardia ei suoraan käytetä henkilönostimien turvalaitteiden suunnitteluun, ei EN 61508:lle tässä opinnäytetyössä katsottu tarpeelliseksi laatia suunnittelun iteratiivista prosessikuvausta. Tarvittaessa voidaan suunnitteluun soveltaa kuvan 6 mukaista toimintatapaa.\nStandardin EN 61508:n yksi keskeisistä määrittelyistä on turvallisuuden eheystaso. Se\non todennäköisyys sille, että turvallisuuteen liittyvä järjestelmä suorittaa tyydyttävästi\nvaaditut turvatoiminnot kaikissa annetuissa olosuhteissa ja annettuna aikana. Mitä korkeampi turvallisuuden eheyden taso sitä pienempi todennäköisyys, että järjestelmät epäonnistuvat turvatoimintojen toteuttamisessa. Turvallisuuden eheyden taso (TET, engl.\nSIL) 4 on korkein ja taso 1 matalin. Kone-automaatiossa käytetään tasoja 1-3, sillä taso\n4 on katastrofiluokan onnettomuuksien estämiseen asetettu taso. Koneen vika ei voi aiheuttaa niin laajaa onnettomuutta. Henkilönostimen turva-automaatiolle on EN 280\nA2:ssä asetettu eheystasojen 1 ja 2 mukaisia vaatimuksia.\nStandardi EN 61508-1 antaa ohjeet toiminnallisen turvallisuuden arviointiin kohdassa 8.\nSiinä on arvioinnin tavoitteeksi määritelty ottaa selko ja päätyä arvioon S/E/OE turvallisuuteen liittyvien järjestelmien saavuttamasta toiminnallisesta turvallisuudesta. /12/\nOpinnäytetyönä laadittu arviointiohje perustuu tämän standardin vaatimuksiin.\nStandardista EN 61508-1 on poimittu seuraavat keskeiset vaatimukset arvioinnin suorittamiselle:\nArvioija on nimitettävä suorittamaan arviointia.\nArvioijan on oltava riippumaton.\nArvioijan on päästävä kaikkien asiaan kuuluvien henkilöiden puheille ja käsiksi\nkaikkeen informaatioon ja välineistöön.\nToiminnallisen turvallisuuden arviointiin on ryhdyttävä ennen kuin määritellyt\nvaarat ovat käsillä.\nArviointi on kohdistuttava kaikkiin elinkaaren vaiheisiin.\nOn arvioitava elinkaaren vaiheessa suoritettuja toimia ja saatuja lähtötietoja.\nOn arvioitava missä laajuudessa sovellettavan standardin tavoitteet ja vaatimukset on täytetty.\nOn arvioitava edellisen elinkaaren vaiheen arvioinnin jälkeen tehty työ ja seuraavien vaiheiden suunnitelmat.\nOn tutkittava edellisen vaiheen arviointien suositukset ja missä laajuudessa muutoksia on tehty.\nArvioinnin toimien tulee olla johdonmukaisia ja suunniteltuja.\nArvioinnin päättyessä on annettava suositukset hyväksymisestä, varauksellisesta\nhyväksymisestä tai hylkäämisestä.\n4. Standardien soveltaminen\nSiirrettävän henkilönostimen turvallisuuteen liittyvän ohjausjärjestelmän suunnitteluprosessi on esitetty kuvassa 7. Yksityiskohtaiset ohjeet ovat Inspecta Tarkastus Oy:n\nsisäisessä työohjeessa QMW150.8. /2/\nTyyppitarkastusprosessi käynnistyy laitteen valmistajan hakemuksesta, jossa hakija\nmyös vakuuttaa, ettei hae tarkastusta toiselta ilmoitetulta laitokselta. Tällä lainsäätäjä on\nhalunnut varmistaa, ettei valmistaja yritä ”kokeilemalla” saada hyväksyntää laitteelleen.\nToisessa vaiheessa tutkitaan, että saatu aineisto on riittävä ja kattava. Kolmannessa osiossa perehdytään aineistoon ja tehdään tarvittavat tarkistuslaskelmat ja vertailut sovellettaviin standardeihin. Neljännessä vaiheessa todetaan ohjelmoitavan automaation käyttö turvatoiminnoissa ja tarve käynnistää automaation arviointiprosessi. Jos turvatoiminnot on toteutettu muulla kuin ohjelmoitavalla elektroniikalla, voidaan jatkaa suoraan viidenteen kohtaan.\nViidennessä kohdassa tutkitaan tarkastettava nostin ja tehdään tarvittavat kokeet. Automaation arviointiprosessista tulee olla suoritettuna ainakin määrittely- ja suunnitteluvaiheiden osuudet taulukkojen 3 ja 4 mukaisesti. Asennus-, kelpuutus- ja ylläpitovaiheen\narvioinnit voidaan suorittaa nostimen tarkastuksen yhteydessä.\nLopuksi laaditaan tarkastusseloste, jonka yhtenä osana on lausunto turva-automaation\nvaatimustenmukaisuudesta. Tarkastusselosteen perusteella tyyppitarkastuksesta vastaava henkilö viime kädessä päättää henkilönostimen tyyppitarkastuksen hyväksymisestä\n1. Tarkastushakemus saapuu laitteen valmistajalta.\n2. Tarkastushakemuksen tutkiminen\n3. Rakennetiedostosta tutkitaan:\npiirustukset, laskelmat ja todistukset tai selvitykset\nsähkötekniset piirustukset, kaaviot ja komponenttiluettelot sekä turvallisuuteen liittyvän ohjausjärjestelmän luokkien tutkiminen\nhydrauli- ja paineilmajärjestelmän piirustukset, kaaviot ja komponenttiluettelot\nselvitys sarjavalmisteisen koneen laadunvalvonnasta, mahdollisesta laatu-\njärjestelmästä ja tuotannon ja laadunvalvonnan organisaatiosta.\n4. Onko turva-automaation to-\n7. Automaation arvi-\nteutuksessa elektronisia tai oh-\n5. Tyyppitarkastukseen kuuluvat toimet:\nosallistujien ja tarkastusympäristön turvallisuuden varmistaminen\ntarvittavat esivalmistelut tarkastuspaikalla\nlaitteen kilpien ja merkintöjen tarkastus\nlaitteen toiminnallisten osien ja päämittojen tarkastus\nlaitteen kantavan rakenteen tarkastus\nsähkö- ja ohjausjärjestelmän tarkastus\nhydrauli- ja/tai paineilmajärjestelmän tarkastus\ntyötasojen, kulkuteiden, turvavälien tarkastus\nturvalaitteiden toimintakokeet sekä laitteen koekäyttö- ja kuormitus\n6. Laaditaan tarkastusseloste ja annetaan tyyppihyväksyntätodistuksen, jos nostin\nKuva 7. Tyyppitarkastettavan nostimen tarkastusprosessi\nLaaditun arviointiohjeen mukainen, henkilönostimen sähköisten turvajärjestelmien\nsuunnittelu ja kelpuutusprosessi on esitetty kuvassa 8. Prosessi alkaa tarkasteltavaksi\nvalitusta, kyseisessä henkilönostimessa käytetystä turvatoiminnosta.\nSeuraavassa vaiheessa 2 valitaan sovellettava standardi. Valinnan on jo aiemmin tehnyt\nturvatoiminnon automaatiototeutuksen suunnittelija mutta toisinaan apuna joudutaan\nkäyttämään useaa standardia.\nKolmannessa vaiheessa perehdytään tehtyihin suunnitelmiin, toteutukseen, testaukseen\nja dokumentointiin yhdessä suunnittelijan kanssa. Havainnoidaan ja rajataan tarkasteltavan, yksittäisen turvatoiminnon toteutus kokonaisuuden joukosta.\nMeneillään olevan arviointivaiheen (määrittely, suunnittelu, asennus tai ylläpito) mukaisesti tutkitaan asianomaiset kohteet. Turvatoimintokohtaisesti laadittuja tarkastuslistoja\nkäytetään systemaattisena menetelmänä ja arviointisuunnitelmana.\nVaiheessa 5 ratkaistaan täyttyykö vaatimukset tehtyjen selvitysten perusteella vai tarvitaanko muutoksia suunnitelmiin. Seuraavassa osassa tarkistetaan myös testaamalla toiminnot ja ratkaistaan onko toiminto hyväksyttävä vai vaatiiko se korjausta.\nViimeisessä kaavion ehdossa tutkitaan, onko kaikki turvatoiminnot arvioitu. Jos kaikki\non tutkittu, päätetään arviointi kirjalliseen raporttiin (tarkastusselosteeseen) tyyppihyväksynnästä vastaavalle tarkastajalle.\n1. Valitaan tarkasteltavan standardin EN 280 A2 mukainen, nostimessa tarvittava sähköinen turvatoiminto.\n2. Turvatoiminnolle on valittu sovellettavan standardin mukaan:\nEN 280A1:n mukainen luokka (EN 954-1; B, 1, 2 tai 3) tai\nprEN 280:n määrittämä suoritustaso (EN 13849-1; b, c tai d) tai\nvastaava turvallisuuden eheystaso (EN 62061; SIL 1 tai 2).\n3. Perehdytään turvatoiminnon suunnitteluun, toteutukseen, testaukseen ja\ndokumentointiin. Tunnistetaan turvallisuuteen liittyvät osat, jotka toteuttavat\nturvatoiminnot (tulot, logiikka, lähdöt tai tehonohjauselimet, liitäntävälineet\n4. Arvioidaan täyttääkö suunniteltu turvatoiminto asetetun luokka-, suoritustaso- tai eheystasovaatimuksen.\nArvioinnissa on huomioitava muun muassa seuraavat asiat:\nturvatoiminnon käyttäytyminen vikatilanteessa\nasetetut vaatimukset täyttyvät?\n6. Kelpuutus. Testataan, täyttyvätkö\n7. Onko henkilönostimen sähköiset\narvioitu ja kelpuutettu?\n8. Tyyppihyväksynnän tarkastusprosessi\nKuva 8. Automaation arviointiprosessi\nHenkilönostinstandardissa EN 280 A2 on määritellyille turvatoiminnoille asetettu EN\n954-1 mukaiset luokat B, 1, 2 tai 3. Vastaavia luokkia käytetään turvatoiminnon perusrakenteena sovellettaessa standardia EN 13849-1. Eheystasojen määrittelyyn perustuvat\nstandardit EN 62061 ja EN 61508 ohjaavat käyttämään luokan 3 toiminnoissa eheystasoa TET 2 ja alemmissa luokissa eheystasoa TET 1. Luokassa B on matalin vaatimustaso ja toteuttamiseen voidaan katsoa riittävän asianmukaisen, hyvän suunnittelu- ja asennustyön sekä laadukkaiden komponenttien käytön. Luokassa 1 käytetään niin sanottuja\nhyvin koeteltuja komponentteja ja hyvin koeteltuja turvallisuusperiaatteita. Hyvin koeteltu komponentti on esimerkiksi pakkotoiminen rajakytkin, jossa mekaaninen voima\npakottaa kosketinkärjet auki, vaikka niissä olisi tapahtunut kiinnihitsautumista. Monimutkaista ohjelmoitavaa elektroniikkaa ei voida pitää hyvin koeteltuna tekniikkana.\nHyvin koeteltu turvallisuusperiaate on esimerkiksi koneen energiansyötön (sähkön tai\nmuun vastaavan) katkaisu, kun turvatoimintoa tarvitaan. Luokissa B ja 1 ei vaadita itsediagnostiikkaa, joka paljastaisi turvatoiminnon vikaantumisen. Nämä luokat ovat yksikanavaisia. Käytännössä luokan B ja 1 ratkaisuja ei toteuteta, kun käytetään nykyaikaisia ohjelmoitavia logiikkoja. Jos logiikkayksikkö on tyyppihyväksytty turvakäyttöön,\nniin sen luokka on korkeampi kuin 1, esimerkiksi 4. Ilman riittävää vikadiagnostiikkaa\noleva logiikka ei täytä vaatimuksia eikä voi saada tyyppihyväksyntää. Vastaavasti diagnostiikan lisääminen nostaa toteutuksen vähintään luokan 2 mukaiseksi.\nLuokan 2 ja TET 1 turvatoiminnoissa edellä mainittuja hyvin koeteltuja turvallisuusperiaatteita pitää myös noudattaa. Tässä luokassa turvatoiminto toteutetaan yksikanavaisena eli tuloissa, lähdöissä tai logiikkaosassa ei ole rinnakkaisia, redundanttisija yksiköitä.\nMerkittävin ero B ja 1 luokkiin on toteutukseen sisältyvä itsediagnostiikka. Se tarkistaa\nohjausjärjestelmän koneen käynnistyksen yhteydessä ja aina ennen vaaraa aiheuttavan\ntoiminnan alkamista. Nykyaikaisissa järjestelmissä tarkistustoiminta toimii niin usein,\nettä sitä voidaan pitää jatkuvana. Paljastunut vikaa tulee johtaa siirtymiseen turvalliseen\ntilaan kuten liikkeen pysäyttämiseen tai käynnistymisen estämiseen. Lisäksi havaittu\nvika ilmaistaan käyttäjälle esimerkiksi merkkivalolla tai äänimerkillä. Jos se ei ole mahdollista, on järjestelmän varoitettava vaarasta. Kuvassa 9 on EN 13849-1:ssä esitetyn\nmukainen periaatekaavio luokan 2 toteutuksesta. /5, 7/ Arvioitavan kohteen turvatoiminnon toteutus on hyvä yksinkertaistaa kuvan mukaiseksi periaatekaavioksi. Sen perusteella on helpompi arvioida toiminnon vaatimustenmukaisuutta.\nKatkoviivat esittävät kohtuudella mahdollista vikojen paljastamista.\ntuloyksikkö (esim. anturi)\nlähtöyksikkö (esim. pääkontaktori)\ntestauslaitteiston lähdöt (vikatiedot)\nKuva 9. Luokan 2 ja TET 1 mukainen rakenne\nLuokassa 3 edellytetään aiemmin esitettyjen hyvien turvallisuusperiaatteiden noudattamista. Lisäksi asetetaan vaatimus, että yksittäinen vika missä tahansa ohjausjärjestelmän\nosassa ei johda turvatoiminnon menettämiseen. Lisäksi yksittäinen vika tulisi paljastua\nkäyttäjälle, jos se vain on kohtuudella mahdollista. Tässä luokassa hyväksytään mahdollisuus, että paljastumattomien vikojen kerääntyminen voi johtaa turvatoiminnon menettämiseen. Se ei silti ole luonnollisesti suotavaa. Kuvassa 10 on EN 13849-1:ssä esitetyn\nmukainen periaatekaavio luokan 3 toteutuksesta. /5, 7/\nKoska yksittäinen vika ei saa aiheuttaa turvatoiminnon menettämistä, johtaa se käytännössä kuvan 10 mukaiseen rinnakkaiseen rakenteeseen, jossa on riittävä itsediagnostiikka. Logiikkayksiköt valvovat toisiaan ja tulojen kuntoa sekä takaisinkytkentäpiirin avulla tulojen ja lähtöjen tilaa. Vian ilmetessä suoritetaan turvatoiminto, esimerkiksi katkais-\ntaan lähtöyksikön avulla sähköenergian syöttö koneelta ja sovelluskohtaisin menetelmin\n(esimerkiksi merkkivalolla) informoidaan käyttäjää havaitusta viasta. Redundanttisuus\n(kahdentaminen) varmistaa, että vaikka toinen lähtöyksikkö olisi toimintakyvytön, niin\nrinnakkainen ohjaus vielä kykenee pysäyttämään koneen.\nStandardit EN 13849-1, EN 62061 ja EN 61508 antavat mahdollisuuden toteuttaa ilman\nredundanssia edellä mainitun 3-luokan vaatimustason. Se edellyttää itsediagnostiikalta\nkäytännössä sataprosenttista vikojen paljastumista ja myös vahvoja menetelmiä suunnittelun ja toteutuksen laadunhallinnassa.\nLuokan 3 ja TET 2 toiminnan luotettavuutta voidaan parantaa merkittävästi lisäämällä\nkanavien erilaisuutta eli diversiteettiä. Erilaistaminen vähentää merkittävästi yhteisvikaantumisen mahdollisuutta. Yhteisvikaantuminen tarkoittaa samasta syystä eri yksiköihin aiheutunutta vikaa. Syynä voi olla ohjelmavirhe logiikoissa, määrittelyvika\nsuunnittelussa tai esimerkiksi ympäristön lämpötila. Kuvan 10 toiminnossa voitaisiin\nkäyttää asentomittausta tulona I1 ja rajakytkintä tulossa I2. Vastaavasti O1 voisi ohjata\nhydrauliventtiilin kiinni ja O2 hydraulipumpun seis. Tämä muutokset aiheuttaisivat\nmyös logiikan ohjelmistoon erilaisuutta. Kokonaisuutena turvatoiminnon luotettavuus\nKuva 10. Luokan 3 ja TET 2 mukainen rakenne /5, 7/\nUseilta laitetoimittajilta on saatavissa valmiiksi johonkin turvallisuusluokkaan tai eheystasoon tyyppihyväksyttyjä eli sertifioituja laitteita ja logiikkoja. Usein sertifikaatin on\nmyöntänyt ulkomainen tarkastuslaitos kuten esimerkiksi TUV Saksasta. Sertifioitujen\ntuotteiden käyttö on suositeltavaa, sillä se yksinkertaistaa ja nopeuttaa henkilönostimen\ntyyppihyväksyntäprosessia. Nostinvalmistajan kannattaisi tarkkaan harkita oman tai ti-\nlaustyönä tehtävän ohjausjärjestelmän käytön järkevyyttä. Uuden laitteen vaatimustenmukaisuuden osoittaminen on työlästä, hidasta ja kallista. Elektroniikan lisäksi myös\nohjelmisto pitää pystyä osoittamaan vaatimusten mukaiseksi.\nTurva-automaation ohjelmiston laadulla on oleellinen merkitys toiminnalliseen turvallisuuteen. Ohjelmistot eivät vikaannu kuten laitteet, sillä ne eivät vanhene sanan fysikaalisessa merkityksessä, eivätkä ne kulu tai väsy. Laitteistoon voi syntyä satunnainen vika\nkuten esimerkiksi elektroniikkakomponentin oikosulku. Ohjelmiston vika ei ole koskaan satunnainen, vaan sen virhetoiminnan syy on aina systemaattinen. Virhetoiminnan\nsyntymiseen tarvitaan aina laukaiseva tekijä eli heräte. Virhetoiminta näkyy ulospäin\ntoimintona, joka poikkeaa määritellystä tai käyttäjän odottamasta käyttäytymisestä. Ohjelmiston virheellinen toiminta ei välttämättä johda virhetoimintaan eikä sitä aina edes\nSystemaattiset viat ovat ihmisten tekemiä virheitä. Niitä ovat esimerkiksi määrittelyvaiheessa tehdyt virheet, järjestelmän suorituskyvyn yliarviointi, suunnittelu ja koodausvirheet. Standardi EN 61508-3 antaa menetelmä laadukkaan ohjelmiston tuottamiselle ja\nkeinot ohjelmiston laadun varmistamiseen.\nAutomaatiojärjestelmien ohjelmistokehitys -kirjassa on käsitelty virheiden lähteitä. Kuva 11 on kehitetty kirjassa esitetyn vastaavan kaavion pohjalta. Siinä esitetään eri virhemekanismit. Kuvassa esitetyn tapahtumaketjun ei tarvitse tapahtua välittömästi, vaan\njärjestelmä voi olla virheellisessä tilassa pitkäänkin ajan. Laukaisevana herätteenä voi\nolla väärä syöte tai väärä ajoitus. Heräte voi aiheutua esimerkiksi ihmisen tekemästä\nväärästä ohjauksesta, ympäristön vaikutuksesta, laitteen rikkoutumisesta tai ohjelmiston\nOhjelmiston vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sovelletaan standardissa EN 615081 kohdan 8 määrittelyjä. Lisäksi EN 61508-3:n taulukossa A.10 on lueteltu eri menetelmiä ja tekniikoita ohjelmiston toiminnallisen turvallisuuden arviointiin.\nKuva 11. Virhemekanismit\nTurvaväylät -kirjassa Matti Sundqvist määrittelee turvaväylän seuraavasti: ”Turvaväylällä tarkoitetaan joko kokonaan erillistä turvallisuuteen liittyvälle tiedonsiirrolle\ntarkoitettua väylää tai olemassa olevaa kenttäväylään tehtyä turvalaajennusta, johon\nvoidaan liittää turvalaitteita. Turvaväyläksi kutsutaan siis niitä kenttäväyliä, joihin on\nlisätty turvallisuusominaisuuksia estämään tietoliikenteen virheisiin liittyviä vaaroja”.\nKaupalliset turvaväylät perustuvat olemassa oleviin väyläratkaisuihin, joihin on lisätty\nsanomien eheyttä varmistavia diagnostiikkatoimintoja sekä suurimman sallitun siirtoviiveen valvonta. Diagnostiikan havaitsemasta viasta käynnistetään määritelty toiminta\nesimerkiksi koneen liikkeen pysäytys.\nVaatimustenmukaisuuden arvioinnissa tarkastetaan, että suunnittelija on huomioinut\nmäärittelyissä ja luotettavuuslaskelmissa väylän vaikutuksen turvatoimintojen suorituskykyyn sekä turvaväylä on toteutettu ja testattu suunnitelmallisesti.\nIntegraatiossa ohjelmisto, väylät, laitteisto ja käyttäjäliityntä yhdistetään toimivaksi kokonaisuudeksi. Tässä vaiheessa tarkistetaan laitteiden oikea toiminta, tehdään suunnitellut testit ja mittaukset. Laitevalmistaja määrittelee mittaukset ja tarkastukset, joita ovat\nesimerkiksi syöttöjännitteet ja -virrat, maadoitusvastukset, väylien signaalitasot ja virhelaskurien lukemat sekä itsediagnostiikan toiminta. Turvatoimintoja ei tässä vaiheessa\nvielä tarkisteta, vaan tarkoituksena on varmistaa laite- ja ohjelmistoalustojen oikea toiminta. Tarkastuksista ja testauksista tulee laatia suorittajien allekirjoittamat pöytäkirjat.\nJos turvallisuuteen liittyvässä järjestelmässä on toteutettu muita toimintoja, on kokonaisuutta käsiteltävä turvallisuuteen liittyvänä järjestelmänä.\nVaatimustenmukaisuuden arvioinnissa tarkastetaan, että suunnitellut ja määritellyt testit\non suoritettu ja niistä on laadittu asianmukaiset asiakirjat. Tarkistetaan myös turvallisuuteen liittyvän automaation riippumattomuus muista toiminnoista.\nKelpuutusvaiheessa tarkistetaan, että kokonaisuus vastaa kaikkia määrittelyvaiheessa\nturva-automaatiolle asetettuja vaatimuksia ja järjestelmä toimii moitteettomasti ja luotettavasti. Kelpuutuksessa on osoitettava, että kukin turvallisuuteen liittyvä osa vastaa\nsovellettavassa standardissa esitettyjä vaatimuksia. Laitevalmistajan pitää suunnitella\nkelpuutusprosessi, jossa kuvaillaan turvatoimintojen vaatimukset ja kelpuutuksessa käytettävät keinot ja menetelmät. Sen lisäksi, että tarkistetaan suunniteltujen turvatoimintojen oikea toiminta, kelpuutusprosessissa pyritään löytämään kaikki väärät ja puutteelliset toiminnot ja korjaamaan ne.\nVaatimustenmukaisuuden arvioinnissa kiinnitetään huomio kelpuutussuunnitelman\nnoudattamiseen ja dokumentointiin. Arvioinnissa on myös tarkastettava löydettyjen virheiden ja vikojen korjaus- ja uudelleenkelpuutusmenetelmät. Arvioijan tulisi olla mukana kelpuutusvaiheessa seuraamassa työskentelyä.\n5. Ohjeet, tutkimukset, julkaisut\nTurvallisuuteen liittyvät järjestelmät seuraavat yleistä tietotekniikan kehitystä pienellä\nviipeellä. Tämä jatkuva muutos vaatii arvioijalta aktiivista tekniikan seuraamista ja\nopiskelua. Seuraavassa luetelmassa on joitakin lähteitä ja julkaisuja, jotka standardien\nlisäksi voivat olla avuksi arviointityössä.\nKoneiden ohjausjärjestelmien turvallisuussuunnitteluun on kehitetty toimintamalli KOTOTU-hankkeessa (Koneiden ohjausjärjestelmien toiminnallinen turvallisuus). Siinä on perehdytty vaatimusmäärittelyyn, kehitetty turvallisuusprosessin toimintamalli ja tutkittu turvallisuussuunnittelun työkaluja. KOTOTUhankkeen tulokset on koottu VTT tiedotteeseen 2485. /3/\nTyösuojeluhallinnon julkaisu Käyttöasetuksen soveltamissuosituksia (Työsuojelujulkaisuja 91) tarkastelee työvälineiden (koneiden) turvallista käyttöä mutta\nsiinä selvennetään myös käyttö- ja koneasetuksen välistä suhdetta. /18/\nTapio Siirilän kirja Koneturvallisuus, EU:n direktiivien ja standardien soveltaminen käytännössä käsittelee muun muassa koneturvallisuuden periaatteita ja\nmääräyksiä sekä ohjausjärjestelmiä. Kirjan kappaleessa 25.6 on käsitelty siirrettävien henkilönostimien turvallisuusvaatimuksia ja erilaisia nostintyyppejä. /13/\nSuomen Automaatioseuran turvallisuusjaoston toiminta, teemapäivien luennot\nsekä internet-sivut antavat monipuolista tietoa turva-automaatioalalta. /26/\n6. Tulokset, automaation arviointiohje\nKuten edellä on jo todettu, standardin EN 280 A2 laatija on asettanut siirrettävän henkilönostimen turvalaitteiden luotettavuudelle ja käytettävyydelle vähimmäisvaatimukset.\nStandardissa EN 280 A2 vaatimukset on esitetty EN 954-1:n mukaisina luokkina ja uudistustyön alla olevassa versiossa prEN 280 käyttöön on otettu EN 13849-1:n mukaiset\nStandardin EN 13849-2 mukaan yksittäistä elektronista laitetta ei pidetä hyvin koeteltuna komponenttina, joten yksikanavaisella elektronisella laitteella ei voida toteuttaa standardin EN 13849-1 (tai EN 954-1) luokkaa 1. Näin ollen elektronisista laitteista kootut\nturvatoiminnot pitää toteuttaa vähintään luokan 2 mukaisesti eli vikadiagnostiikalla varustettuina. Edellä mainitusta syystä, ja koska tässä ohjeessa käsitellään vain elektronisten ja ohjelmoitavien turvalaitteiden arviointia, myös luokan 1 turvatoiminnot arvioidaan luokan 2 mukaisesti, joka vastaa eheystasoa TET 1.\nAutomaatiotekniikalla toteutetun turvalaitteen käyttötarve riippuu nostimen tyypistä,\nrakenteesta ja muista seikoista ja se tulee koneen valmistajan kanssa erikseen selvittää.\nTurvalaite on saatettu toteuttaa esimerkiksi mekaanisesti tai hydraulisesti, joita tekniikoita ei tässä ohjeessa ole käsitelty. Perinteisellä reletekniikalla toteutetut ratkaisut on\nmyös jätetty tarkastelun ulkopuolelle.\nSeuraavissa kappaleissa 6.1-6.20 perehdytään mitä turva-automaatiojärjestelmän arvioinnissa tulisi huomioida turvalaitekohtaisesti. Tarkastelujärjestys on standardeissa EN\n280 A2 ja prEN 280 esitetyn taulukon 4 mukainen ja turvatoiminnon määrittelyteksti on\nlainaus standardista EN 280 A2. Siinä on viitattu standardin EN 280 A2 kohtaan 5.11,\njossa puolestaan viitataan standardiin EN 954-1. Siinä annetaan esimerkin luokkien käytöstä yhdistämällä sähkötekniikkaa, hydrauliikkaa ja mekaniikkaa. Lisäksi määrätään,\nettä turvalaitteen ohittaminen saa olla mahdollista vain turvallisella tavalla, käyttäen\nerillistä laitetta, jonka luokka on sama tai parempi kuin turvalaitteen luokka.\nStandardin EN 61508-1 mukaisesti arviointi on kohdistuttava kaikkiin elinkaaren vaiheisiin. Näissä vaiheissa huomioitavat asiat on koottu vaihekohtaisesti taulukkoihin 3, 4,\n5 ja 6.\nTaulukoissa testauksella (verifiointi) tarkoitetaan toteutetun työn tuloksen vertaamista\nennalta asetettuihin määrittelyihin. Kelpuutuksella (validointi) puolestaan tarkoitetaan\ntoteutettujen turvatoimintojen vertailua standardissa EN 280 A2 asetettuihin vaatimuksiin.\nTaulukko 3. Määrittelyvaiheen arviointikohteet\nTurvatoiminto määritelty EN 280\nKäytön aiheuttaman rasituksen\nYmpäristön aiheuttaman rasituksen\nTärinät, kiihtyvyydet, mekaaniset\nLämpötila kylmä/kuuma, kosteus,\nEMC (EN 62061 Liite E), energian\nKomponenttien vaatimusten määrit- Valmistettu ao. standardin mukaitely\nsesti, mitta-alue ja -tarkkuus, asennettavuus, kaapelointi, kotelointi\nOhjelmistojen vaatimusten määrittely\nSertifioitu turvakäyttöön, ohjelmointikielet, työkaluohjelmat, työmenetelmät\nTiedonsiirtotekniikoiden vaatimusten määrittely\nItsediagnostiikan vaatimusten määrittely\nSystemaattisten virheiden välttämisen määrittely\nYhteismuotoisten vikojen välttämisen määrittely\nTestaustarpeiden määrittely laitteille\nTestaustarpeiden määrittely ohjelmille\nTestaustarpeiden määrittely itsediagnostiikalle\nHuolto- ja ylläpitotarpeiden määrittely\nHyvin koeteltuja turvallisuusperiaatteiden noudattaminen\nMuutosten hallinnan määrittely\nHyväksytty / hyväksytty varauksin / hylätty\nAsiakirjat (EN 62061 Kohta 9)\nAsiakirjat (EN 13849-2 Taulukko 2)\nDiagnostiikan kattavuus, seuraukset havaitusta viasta\nLaatujärjestelmä, menetelmät laitteisto ja ohjelmisto, testaukset\nKäyttöympäristön vaikutus, kahdennus, erilaistaminen (EN 62061\nEN 13849-2, Liite D taulukot D.2 ja\nTaulukko 4. Suunnittelu- ja toteutusvaiheen arviointikohteet\nSuunnittelu- ja toteutusvaiheen\nKomponentit on valittu määrittelyn\nOhjelmistot on valittu määrittelyn\nTiedonsiirtotekniikat on valittu määrittelyn mukaisesti.\nItsediagnostiikka on valittu määrittelyn mukaisesti.\nHuolto ja ylläpito on huomioitu määrittelyn mukaisesti.\nLaitevalmistajien ohjeet on huomioitu.\nToiminnallinen turvallisuus on tarkistettu laskelmilla.\nSuunnitelmat on tarkastettu analyysien avulla.\nSuunnitellut testaukset on tehty\nSuunnitellut on testaukset tehty\njärjestelmälle, väylälle, käyttäjäliitynnälle ja muille osille.\nLaskentatyökalut ja tulokset\nAsennus on suunniteltu.\nKelpuutus on suunniteltu.\nTekniset asiakirjat on laadittu.\nSuunnitelmat, EN 13849-2\nMäärittelyn mukaisesti, (historia,\npäivitykset, revisiointi, tekijät) EN\n13849-1 kohta 10 EN 62061 kohta\nOsat ja komponentit on suunniteltava, rakennettava, valittava, kokoonpantava ja yhdistettävä asiaankuuluvien standardien mukaisesti, että ne voivat kestää odotettavissa olevat vaikutukset. On käytetty hyvin koeteltujen komponentteja.\nSuunnitelmat, valmistajan asennusja käyttöohjeet, logiikan Safety Manual\nToiminto- ja kommunikointianalyysi,\nHAZOP, VVA, VPA\nPöytäkirjat, tekijät, aika, paikka,\nTaulukko 5. Asennus- ja kelpuutusvaiheen arviointikohteet\nAsennus ja kelpuutusvaiheen\nTurva-automaatio on asennettu\nTarkistettu, että ohjelmat ja parametrit eivät muutu sähkökatkossa.\nVertailu suunnitelmiin, mittauspöytäkirjat, väylien mittaukset, jännitetasojen tarkistukset, maadoitusmittaukset, EMC-vaatimukset\nToteutus on tarkastettu EN 60204\nErillinen ohje, Inspecta Tarkastus\nKelpuutus on tehty suunnitelman\nToimintakokeet ja testaustulokset\nTekniset asiakirjat ovat ajan tasalla. Asiakirjat on laadittu ja päivitetty\nSHN:n toiminnalliset kokeet\nTestaus tehdään tarkastajan ohjeiden mukaisesti ja laaditaan pöytäkirjat.\nHyväksytty / hyväksytty varauk- Arviointipäivä\nsin / hylätty\nTaulukko 6. Ylläpitovaiheen arviointikohteet.\nYlläpito ja muutosten hallinnan\nKäyttöohjeet on laadittu.\nYlläpito-ohjeet on laadittu.\nMuutosten hallinnan ohjeita on\nMuutoksen syy, vaikutusarvio, testaussuunnitelma, hyväksyntä, testauspöytäkirja\nOn suojauduttu ohjelmien ja paraSalasanat tai muut menettelyt\nTekniset asiakirjat ovat ajan tasalla. Asiakirjat on laadittu ja koottu suunnitelman mukaisesti.\nAlustan siirron estäminen, kun työtaso ei ole kuljetusasennossa\nEN 280 A2 kohta 5.3.1: Kävellen ohjattavat ja tyypin 1 mukaiset konekäyttöiset SHN:t\non varustettava EN 280 A2 kohdan 5.11 mukaisella automaattisesti toimivalla turvalaitteella, joka estää SHN:n siirron, kun työtaso ei ole kuljetusasennossa. Itsekulkevan\nSHN:n ajonopeuden rajoittimen on toimittava automaattisesti, kun työtaso ei ole kuljetusasennossa. Taulukon 7 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 7. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nKahdentamattoman järjestelmän turvallisen vikaantumisen osuus pitää olla yli 60 %:a\nkaikista vikaantumisista. Jos ohjelmointi tehdään rajoittamattoman käskykannan ohjelmointikielellä, on sovellettava standardin EN 61508-3 vaatimuksia.\nArviointisuunnitelmana käytetään taulukkoja 3, 4, 5 ja 6.\nAlustan kallistuman ilmaisu\nEN 280 A2 kohta 5.3.2: Kaikissa SHN:issä on oltava EN 280 A2 kohdan 5.11 mukainen\nturvalaite (esim. vesivaaka), joka ilmaisee onko alustan kallistuma valmistajan sallimissa rajoissa. Tämä laite on suojattava vahingoittumiselta ja vahingossa tapahtuvalta asetusarvon muutokselta. Konekäyttöisillä nostotuilla varustetussa SHN:ssä tämän laitteen\non oltava selvästi havaittavissa jokaisesta nostotukien ohjauspaikasta. Kun tyypin 3\n(siirtoa työtaso nostettuna ohjataan työtasolla olevalta ohjauspaikalta) mukainen SHN\nsaavuttaa suurimman sallitun alustan kallistumansa, se on ilmaistava työtasolle kuuluvalla äänimerkillä. Taulukon 8 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun\nkäyttäjän oikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 8. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nTyötason liikealueen rajoittaminen\nEN 280 A2 kohta 5.3.8.1: SHN:t on varustettava EN 280 A2 kohdan 5.11 mukaisella\nturvalaitteella, joka estää työtason käyttämisen sallittujen asentojen ulkopuolella, ellei\nnostotukia ole asetettu käyttöohjeiden mukaisesti. Taulukon 9 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 9. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nTyötason liikealueen rajoittaminen, rajoitettu käyttöasento\nEN 280 A2 kohta 5.3.8.2: SHN:t, jotka on suunniteltu käytettäväksi ilman nostotukia\ntietyissä rajoitetuissa käyttöasennoissa, on varustettava kohdan turvalaitteilla, jotka estävät käytön ilman nostotukia näiden rajoitettujen asentojen ulkopuolella. Taulukon 10\nmukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nKuvassa 12 on esimerkki edellä mainitusta toiminnasta. Siinä toisen puolen nosto- eli\nmaatuet on mahdollista vetää vain osittain ulos, jolloin puomin liikealue rajoittuu automaattisesti turvalliselle osuudelle. Tämä ominaisuus mahdollistaa esimerkiksi lähellä\nseinää työskentelyn. Toiminnon suorittamiseen saatetaan tarvita useita tulotietoja, kuten\nnostotukien levitysasento, tieto, että tukijalat on laskettu maahan, puomin ulottuma,\npuomin kääntö- ja nostokulma. Myös korikuorman mittaus saattaa olla liikealuetta rajoittavana tietona. Standardi edellyttää myös, ettei yksi vika turvatoiminnoissa saa johtaa vaaratilanteeseen. Tämä edellyttää toimintojen kahdentamista.\nKuva 12. Puomin liikeradan rajoitetun käyttöasennon periaate\nTaulukko 10. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nArvioinnissa huomioitava erityisesti, että luokan 3 ja TET 2 mukaiset ohjausjärjestelmät\non suunniteltava siten, ettei yksittäinen vika missä tahansa osassa ei johda turvatoimintojen menettämiseen. Jos kohtuudella on mahdollista, yksittäinen vika paljastuu. Kahdennetun järjestelmän turvallisen vikaantumisen osuus pitää olla yli 60 %:a kaikista vikaantumisista. Jos ohjelmointi tehdään rajoittamattoman käskykannan ohjelmointikielellä, on sovellettava standardin EN 61508-3 vaatimuksia.\nNostotukien liikkeiden esto\nEN 280 A2 kohta 5.3.10: SHN:t, joissa on konekäyttöiset nostotuet, on varustettava EN\n280 A2 kohdan 5.11 mukaisella turvalaitteella, joka estää nostotukien liikkeet, kun työtaso ei ole kuljetusasennossa tai EN 280 A2 kohdan 5.3.8 mukaisessa rajoitetussa käyttöasennossa. Kun työtaso on tällaisessa rajoitetussa asennossa, ei nostotukien käyttö saa\nvaarantaa vakavuutta. Taulukon 11 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 11. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nEN 280 A2 kohta 5.3.16: EN 280 A2 kohdan 5.11 mukaisia turvalaitteita käytettäessä\ntyyppien 2 ja 3 mukaisten SHN:ien siirtonopeudet eivät saa ylittää seuraavia arvoja, kun\ntyötasolla on henkilöitä ja työtaso ei ole kuljetusasennossa:\na) 1,5 m/s ajoneuvoalustaisille SHN:ille, kun siirron ohjauslaitteita käytetään ajoneuvon\nb) 3,0 m/s kiskoille asennetuille SHN:ille\nc) 0,7 m/s kaikille muille tyyppien 2 ja 3 mukaisille itsekulkeville SHN:ille.\nTaulukon 12 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea\nkäyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 12. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nEN 280 A2 kohta 5.4.1.2: Kuorman mittausjärjestelmä on turvalaite, jonka on toimittava seuraavasti:\na) Sen on estettävä kaikki työtason normaalit liikkeet paikaltaan työskentelyasennosta,\nkun nimelliskuorma on saavutettu ja ennen kuin 120 % nimelliskuormasta ylitetään.\nb) Kun normaalit liikkeet estetään kohdan a mukaisesti, pitää valitulla ohjauspaikalla\nvilkkua punainen merkkivalo, johon liittyy äänimerkki, joka on kuultavissa kaikilla ohjauspaikoilla. Merkkivalon on vilkuttava jatkuvasti ja varoitusäänimerkin on oltava\nkuultavissa vähintään 5 sekuntia minuutissa niin kauan, kun kohdassa a kuvattu tilanne\nc) Normaalit liikkeet voivat käynnistyä uudelleen vasta, kun ylikuorma on poistettu.\nRyhmän A tyypin 1 SHN:illä sallitaan, että kuorman mittauslaitteen on vaikutettava\nvain nostettaessa työtasoa kulkuasennosta. Tässä tapauksessa on EN 280 A2 kohdan\n6.1.4.3 mukaisessa kokeessa käytettävän koekuorman oltava 150 % nimelliskuormasta.\nTaulukon 13 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea\nTaulukko 13. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nArvioinnissa huomioitava erityisesti, että luokan 3 ja TET2 mukaiset ohjausjärjestelmät\nEN 280 A2 kohta 5.4.1.3.3: Jos käytetään ei-mekaanisia rajoitinlaitteita, on nostorakenteen sallittuja asentoja rajoitettava laitteella, joka mittaa nostorakenteen asemaa ja toimii\nohjausjärjestelmän kautta niin, että liikkeet pysyvät työskentelyalueen sisäpuolella. Tämä laite on varmistettava EN 280 A2 kohdan 5.11 mukaisella turvalaitteella. Taulukon\n14 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea käyttötapa,\nohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 14. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nEN 280 A2 kohta 5.4.1.4: Momentin mittausjärjestelmä on turvalaite, jonka on toimittava seuraavasti. Kun sallittu kaatava momentti (ks. EN 280 A2 kohta 5.2.4.4) saavutetaan, on annettava näkyvä varoitus ja estettävä muut paitsi kaatavaa momenttia pienentävät liikkeet. Momentin mittauslaitteen on täytettävä EN 280 A2 kohdan 5.11 vaatimukset. Taulukon 15 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän\noikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 15. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nMaston lukitus kuljetusasentoon\nEN 280 A2 kohta 5.4.3 (poistunut luonnoksesta prEN 280): SHN:t, jotka on varustettu\ntaittuvalla mastolla, on varustettava laitteella, joka varmistaa maston lukittumisen kuljetus- ja työskentelyasentoon. Työtason nostaminen työskentelyasentoonsa ei saa olla\nmahdollista ennen kuin masto on työskentelyasennossa. Taittuvilla mastoilla varustetut\nSHN:t on varustettava EN 280 A2 kohdan 5.11 mukaisella turvalaitteella, joka estää\nmaston taittumisen, kun työtaso ei ole kulkuasennossa. Taulukon 16 mukainen taso on\nsaavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä,\nkäyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 16. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nEN 280 A2 kohta 5.4.2: Mikäli nostorakennetta täytyy nostaa tai laskea tietyssä järjestyksessä ylikuormituksen tai kaatumisen välttämiseksi, on tämän tapahduttava automaattisesti. Tämän automaattisen toiminnon on oltava osa aseman valvontaa (ks. EN\n280 A2 kohta 5.4.1.3) tai momentin mittausjärjestelmää (ks. EN 280 A2 kohta 5.4.1.4).\nArviointi suoritetaan samalla, kun tarkastetaan edellä mainittujen toimintoja.\nLoukkuun jäämisen estäminen\nEN 280 A2 kohta 5.4.4 (pr280 5.4.3). SHN:ille, jotka on suunniteltu mahtumaan n. 1,2\nm leveistä ja n. 2 m korkeista kulkuaukoista, sallitaan jäykän tai joustavan suojuksen\nsijasta seuraava ratkaisu: Alaspäin suuntautuvan liikkeen on pysähdyttävä automaatti-\nsesti EN 280 A2 kohdan 5.11 mukaisen turvalaitteen avulla asentoon, jossa saksien ulkoreunojen välinen pystysuora etäisyys on vähintään 50 mm, jolloin sormet eivät voi\njoutua puristuksiin tai leikkautua. Liikkeen jatkuminen alaspäin saa olla mahdollista\nvain riittävän pitkän ajan kuluttua, jolloin käyttäjällä on tilaisuus havaita SHN:n vieressä olevien henkilöiden mahdollinen loukkaantumisvaara. Liike saa jatkua vain käyttäjän\ntoimesta. Taulukon 17 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän\nTaulukko 18. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nKetjujen ja hihnojen valvonta\nEN 280 A2 kohta 5.5.1.3: Käyttöjärjestelmissä saa käyttää voimansiirtoketjuja tai hihnoja vain sillä edellytyksellä, että työtason odottamattomat liikkeet on automaattisesti estetty ketjun tai hihnan vaurioituessa. Tämä voidaan saavuttaa itsepidättävällä vaihteella tai EN 280 A2 kohdan 5.11 mukaisella ketjuja/hihnoja valvovalla turvalaitteella.\nTaulukon 19 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea\nTaulukko 19. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nKöysien höltymisen valvonta\nEN 280 A2 kohta 5.5.2.7: SHN:t, joissa työtaso nousee ja laskee köysien avulla, on varustettava EN 280 A2 kohdan 5.11 mukaisella turvalaitteella, joka keskeyttää köysien\nhöltymisen aiheuttavat liikkeet. Vastakkaiseen suuntaan tapahtuvien liikkeiden on oltava mahdollisia. Tätä laitetta ei tarvita, jos köysien höltyminen ei ole mahdollista. Taulukon 20 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 20. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nKetjujen höltymisen valvonta\nEN 280 A2 kohta 5.5.3.7: SHN:t, joissa työtaso nousee ja laskee ketjujen avulla, on varustettava EN 280 A2 kohdan 5.11 mukaisella turvalaitteella, joka keskeyttää ketjujen\nhöltymisen aiheuttavat liikkeet. Vastakkaiseen suuntaan tapahtuvien liikkeiden on oltava mahdollisia. Tätä laitetta ei tarvita, jos ketjujen höltyminen ei ole mahdollista. Taulukon 21 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 21. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nHammastankojen nopeuden valvonta\nEN 280 A2 kohta 5.5.5.2: Hammastankokäytöissä on oltava nopeudenrajoittimella laukaistava turvalaite. Tämän turvalaitteen on hallitusti pysäytettävä ja pidettävä pysäytettynä nimelliskuormainen työtaso nostomekanismin pettäessä. Jos tämä turvalaite käynnistyy, on energiansyötön katkettava automaattisesti. Taulukon 22 mukainen taso on\nTaulukko 22. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nTyötason kallistuman rajoitus\nEN 280 A2 kohta 5.6.1: Työtason lattia saa kallistua enintään 5° vaakatasosta tai alustan\ntai pyörivän kääntölaitteen tasosta nostorakenteen liikkeiden aikana tai käytön aiheuttamien kuormien ja voimien vaikutuksesta. Työtason vaakasuorassa pitävään järjestelmään on sisällyttävä EN 280 A2 kohdan 5.11 mukainen turvalaite, joka järjestelmän\nvikaantuessa sallii työtason kallistua enintään 5° lisää. Taulukon 23 mukainen taso on\nTaulukko 23. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nEN 280 A2 kohta 5.6.3: Suojuksen osa, joka voidaan siirtää paikaltaan työtasolle tultaessa, ei saa taittua tai avautua ulospäin. Se on suunniteltava niin, että se joko sulkeutuu\nja lukittuu automaattisesti, tai että se on kytketty SHN:n toimintaan EN 280 A2 kohdan\n5.11 mukaisen turvalaitteen avulla siten, että SHN:n käyttö on estetty kunnes se on suljettu ja lukittu. Tahaton avaaminen ei saa olla mahdollista. Liukuvien tai pystysuoraan\nsaranoitujen välijohteiden, jotka palautuvat automaattisesti suoja-asentoonsa, ei tarvitse\nolla lukittuvia ja koneen toimintaan kytkettyjä. Taulukon 24 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun käyttäjän oikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 24. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nEN 280 A2 kohta 5.7.2: Tyyppien 2 ja 3 mukaisten SHN:ien siirron hallintalaitteet eivät\nsaa toimia samanaikaisesti muiden hallintalaitteiden kanssa. Tämä ei koske kiskoille\nasennettuja SHN:iä. Tämä on saatava aikaan EN 280 A2 kohdan 5.11 mukaisen turvalaitteen avulla. Taulukon 25 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä koulutetun\nTaulukko 25. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\nLuokan B vaatimukset täyttyvät käyttämällä hyväksi koettuja komponentteja ja menetelmiä. Jos toteutus tehdään ohjelmoitavalla tekniikalla, sovelletaan seuraavia TET 1:n\nmukaisia vaatimuksia. Kahdentamattoman järjestelmän turvallisen vikaantumisen osuus\npitää olla yli 60 %:a kaikista vikaantumisista. Jos ohjelmointi tehdään rajoittamattoman\nkäskykannan ohjelmointikielellä, on sovellettava standardin EN 61508-3 vaatimuksia.\nEN 280 kohta 5.7.4. Jos liikettä voidaan ohjata useilta ohjauspaikoilta, on hallintalaitteet\nkytkettävä muilta ohjauspaikoilta niin, että SHN:iä voidaan ohjata vain yhdeltä ennalta\nvalitulta ohjauspaikalta kerrallaan. Tämä on saatava aikaan EN 280 A2 kohdan 5.11\nmukaisen turvalaitteen avulla. Taulukon 26 mukainen taso on saavutettava yhdistämällä\nkoulutetun käyttäjän oikea käyttötapa, ohjausjärjestelmä, käyttöjärjestelmä ja turvajärjestelmä. /6/\nTaulukko 26. Vaatimustasot turvatoiminnon luotettavuudelle\n7. Tulosten tarkastelu ja arviointi\nKehittämistehtävän tuloksena luotiin ohjelmoitavan turva-automaation arviointityöhön\ntarkistuslistat, taulukot 3,4,5 ja 6. Tarkistuslistojen käyttö on useissa standardeissa ja\nlaatujärjestelmissä suositeltu menetelmä, jolla pyritään varmistamaan tarkastuksen riittävä kattavuus. Lisäksi laadittiin siirrettävän henkilönostimen turvalaitekohtainen arviointiohje. Alkuperäinen tavoite, että kaikille neljälle turva-automaatiota ohjaavalle standardeille laadittaisiin omat yksityiskohtaiset ohjeet ja tarkistuslistat, ei toteutunut. Tämä\njohtui siitä, että ainoastaan standardi EN 61508-1 antaa ohjeistusta vaatimustenmukaisuuden arviointiin. Toisaalta, pitkien standardikohtaisten listausten laatiminen arviointia\nvarten osoittautui työn edetessä hyödyttömäksi, sillä niistä alkoi muodostua kelpuutusta\nkäsitteleviä ohjeita. Kelpuutuksen suunnittelu ja suoritus ovat koneen valmistajan tehtäviä, ei arvioijan.\nSekä laaditut tarkistuslistat, että ohjeet antanevat hyvän, systemaattisen lähestymistavan\narviointitehtävään. Niissä on varmasti myös kehitettäviä osioita, jotka löytyvät ja tarkentuvat käytettäessä ohjeita arviointityössä. Tarkastuslistat soveltuvat myös muiden\nkoneiden turva-automaation arviointiin, sillä ne ovat yleiskäyttöisiä. Turvatoimintokohtaiset arviointiohjeet ovat laiteriippuvaisia ja ne pitää suunnitella vastaamaan tarkasteltavaa konetta, ellei sille ole C-tyypin standardia valmiina.\nAutomaation arvioinnin perimmäinen tarkoitus on aikaansaada turvallinen nostoväline\n1. Hannu Asmala, Kari Koskinen, Mika Koskela, Teemu Mätäsniemi, Antti Soini,\nMika Strömman, Teemu Tommila, Janne Valkonen. Automaatiosovellusten ohjelmistokehitys. Suunnittelu työtavat, välineet ja sovellusarkkitehtuuri. Suomen\nAutomaatioseura ry. Helsinki 2005.\n2. Inspecta. Työohje. Henkilönostimet. Tyyppitarkastus. QMW150.8. Inspecta\nTarkastus Oy. Espoo 2009. Julkaisematon lähde.\n3. Marita Hietikko, Timo Malm, Jarmo Alanen. Koneiden ohjausjärjestelmien toiminnallinen tuvallisuus. Ohjeita ja työkaluja standardien mukaisen turvallisuusprosessin luomiseen. VTT tiedotteita 2485. VTT. Helsinki 2009.\n4. Matti Sundqvist (toim.). Teollisuusautomaation tiedonsiirtoliikenne. Turvaväylät. Inspecta Koulutus Oy. Espoo 2008.\n5. Metalliteollisuuden Standardisoimiskeskus. Koneturvallisuus. Turvallisuuteen\nliittyvät ohjausjärjestelmien osat. Osa 1: Yleiset suunnitteluperiaatteet. Suomen\nstandardisoimisliitto SFS. SFS-EN 954-1. Helsinki 1997.\n6. Metalliteollisuuden Standardisoimisyhdistys ry. Siirrettävät henkilönostimet,\nsuunnittelulaskelmat, vakavuus, rakenne, turvallisuus, tarkastukset ja testit.\nStandardi SFS-EN 280 A2. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki 2009.\n7. Metalliteollisuuden Standardisoimisyhdistys ry. Koneturvallisuus. Turvallisuuteen liittyvät ohjausjärjestelmän osat. Osa 1: Yleiset suunnitteluperiaatteet. Standardi SFS-EN ISO 13849-1. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki 2007.\n8. SESKO ry. Koneturvallisuus. Turvallisuuteen liittyvien sähköisten, elektronisten\nja ohjelmoitavien elektronisten ohjausjärjestelmien toiminnallinen turvallisuus.\nStandardi SFS-EN 62061. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki 2005.\n9. SESKO ry. Koneturvallisuus. Koneiden sähkölaitteistot. Osa 1: Yleiset vaatimukset SFS-EN 60204-1. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki 2006.\n10. Suomen Sähköteknillinen Standardisoimisyhdistys SESKO. Functional safety of\nelectrical/electronic/programmable electronic safety-related systems. Part 2: Requirements for electrical/electronic/programmable safety-related systems. Standardi SFS-EN 61508-2. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki 2002.\n11. Suomen Sähköteknillinen Standardisoimisyhdistys SESKO. Functional safety of\nelectrical/electronic/programmable electronic safety-related systems. Part 3:\nSoftware requirements. Standardi SFS-EN 61508-3. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki 2002.\n12. Suomen Sähköteknillinen Standardisoimisyhdistys SESKO. Standardin täydennys SFS-IEC 61508-1. EN 61508-1. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki\n13. Tapio Siirilä. Koneturvallisuus. EU:n direktiivien ja standardien soveltaminen\nkäytännössä. 2. uudistettu painos. Inspecta Koulutus Oy. Keuruu 2008.\n14. Teknologiateollisuus ry. Standardisointi. Koneturvallisuus. Perusteet ja yleiset\nsuunnittelueriaateet. Osa 1: Peruskäsitteet ja menetelmät. Standardi SFS-EN ISO\n12100-1. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki 2003.\n15. Teknologiateollisuus ry. Standardisointi. Koneturvallisuus. Perusteet ja yleiset\nsuunnittelueriaateet. Osa 1: Tekniset periaatteet. Standardi SFS-EN ISO 121002. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki 2003\n16. Teknologiateollisuus ry. Standardisointi. Koneturvallisuus. Turvallisuuteen liittyvät ohjausjärjestelmän osat. Osa 1: Kelpuutus. Standardi SFS-EN ISO 138492. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki 2004.\n17. Teknologiateollisuus ry. Standardisointi. Siirrettävät henkilönostimet, suunnittelulaskelmat, vakavuus, rakenne, turvallisuus, tarkastukset ja testit. Standardi\nSFS-EN 280/A1. Suomen standardisoimisliitto SFS. Helsinki 2005\n18. Työsuojelujulkaisu 91. Käyttöasetuksen soveltamissuosituksia. Sosiaali- ja terveysministeriö. Työsuojeluosasto. Tampere 2009.\n19. Työsuojeluoppaita ja -ohjeita 31. Siirrettävät henkilönostimet. Turvallisen käytön ohjeet. Sosiaali- ja terveysministeriö. Työsuojeluosasto. Tampere 2009.\n20. Valtioneuvoston asetus koneiden turvallisuudesta 400/2008. Finlex. Helsinki\n21. Valtioneuvoston asetus työvälineiden turvallisesta käytöstä ja tarkastamisesta\n4003/2008. Finlex. Helsinki 2008.\n22. Wikipedia. Vapaa tietosanakirja. [www-sivu]. [viitattu 18.3.2010.] Saatavissa:\n23. Suomen Standardisoimisliitto SFS ry [www-sivu]. [viitattu 18.3.2010.] xxxxxx\n24. SESKO ry. Sähkötekninen standardointi. [www-sivu]. [viitattu 18.3.2010.] Saatavissa: http://www.sesko.fi/\n25. Metalliteollisuuden Standardisointiyhdistys ry. MetSta-tiedotus nro 12/2009\n[www-sivu]. [viitattu 18.3.2010.] Saatavissa: http://www.metsta.fi/\n26. Suomen Automaatioseura ry. Turvallisuujaosto. [www-sivu]. [viitattu 8.4.2010.]\nJoona Saarinen Ohjausjärjestelmien turvaratkaisut ja niiden vaatimusten täyttymisen osoittaminen\nKYMENLAAKSON AMMATTIKORKEAKOULU Kone- ja tuotantotekniikka / Automaatio Eetu Loikkanen\nCNC-OHJATTAVA RULLAMUOVAUSKONE Tomi Martikainen Opinnäytetyö\nPINTAMATERIAALIVAIHTOEHDOT MUUNNELTAVASSA VÄLISEINÄJÄRJESTELMÄSSÄ\nCE-MERKINTÄ TERÄSKOKOONPANOJEN ESIVALMISTUKSESSA Jussi Mäki-Saari


Erasmus+ -ohjelman hallinnointi | Erasmus+\nErasmus+ -ohjelman hallinnointi\nErasmus+ -ohjelmaa hallinnoivat Euroopan komissio (EU:n toimeenpaneva elin), koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto (EACEA), joukko kansallisia toimistoja ohjelmamaissa ja joukko kansallisia yhteyspisteitä eräissä kumppanimaissa.\nEuroopan komissio vastaa Erasmus+ -ohjelman yleisestä hallinnoinnista. Komissio\nasettaa tavoitteet ja kriteerit\nohjaa ja seuraa täytäntöönpanoa\nhuolehtii jatkotoimista ja ohjelman arvioinnista.\nEuroopan komission koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto (EACEA) vastaa Erasmus+ -ohjelman keskitettyjen toimien toteutuksesta. Sen tehtävänä on\ntehdä ohjelmaa ja toimia tunnetuksi\ntehdä sopimuksia hankkeista ja seurata niitä\nEACEA ja komissio tekevät myös selvityksiä ja tutkimuksia sekä hallinnoivat ja rahoittavat muita ohjelmasta tuettuja elimiä ja verkostoja.\nYksityiskohtaisia tietoja ohjelman hallinnoinnista on Euroopan komission julkaisemissa vuotuisissa toimintaohjelmissa.\nEU-maissa komissio on uskonut Erasmus+ -ohjelman hallinnoinnin pitkälti kansallisille toimistoille. EU:n ulkopuolella ja varsinkin korkeakoulutuksen alalla tätä tehtävää suorittavat kansalliset Erasmus+ -yhteyspisteet.\nKomissio rahoittaa kansallisia toimistoja, jotka käyttävät varat ohjelman hajautettujen toimien hallinnointiin. Näin toimistot voivat ottaa toimissa huomioon oman maansa koulutus- ja nuorisoalan järjestelmien erityispiirteet.\nKansallisten toimistojen tehtävänä on\nkäsitellä omassa maassaan jätetyt hankehakemukset\nseurata ja arvioida ohjelman toimeenpanoa omassa maassaan\ntarjota taustatukea ohjelmaan osallistuville yksityishenkilöille ja organisaatioille\ntehdä ohjelmaa ja sen toimia tunnetuksi paikallisella ja kansallisella tasolla.\nKansalliset toimistot tarjoavat taustatukea tuensaajille aina hakumenettelystä hankkeen päättymiseen asti. Lisäksi ne tukevat yhteistyössä tuensaajien ja muiden organisaatioiden kanssa EU:n toimien toteuttamista ohjelmasta tukea saavilla aloilla.\nKansalliset Erasmus+ -yhteyspisteet\nKansalliset Erasmus+ -yhteyspisteet panevat Erasmus+ -ohjelmaa täytäntöön korkeakoulutuksen alalla ohjelmaan osallistuvissa EU:n ulkopuolisissa kumppanimaissa. Ne toimivat yhteyspisteinä ohjelmaan osallistuville tahoille, ja niiden tehtävänä on\ntarjota tietoa ohjelmasta ja osallistumismahdollisuuksista\nneuvoa ja avustaa mahdollisia hakijoita\nseurata hankkeiden etenemistä\nedistää poliittista vuoropuhelua, tutkimusten tekoa ja tapahtumien järjestämistä\npitää yhteyttä asiantuntijoihin ja paikallisviranomaisiin\nseurata korkeakoulupolitiikan kehitystä.\nOhjelman toteuttamiseen osallistuu myös useita muita organisaatioita:\nEurydice-verkosto tuottaa tietoa kansallisista koulutuspolitiikoista ja -järjestelmistä.\neTwinning on verkossa oleva koulujen henkilöstön yhteistyöfoorumi, joka tarjoaa välineitä, tukea ja palveluja.\nEPALE on aikuiskoulutuksen verkkoyhteisö alan työntekijöille ja ammattilaisille.\nKorkeakoulu-uudistuksen asiantuntijaverkosto (HERE) tukee korkeakoulupolitiikan kehittämistä ja vuoropuhelua, levittää tietoa Erasmus+ -hankkeista ja tarjoaa koulutusta ja neuvontaa kumppanimaissa.\nEuroguidance-verkosto on koulutuksen ja työllisyyden alalla toimiville asiantuntijoille ja päättäjille tarkoitettu kansallisten resurssi- ja tietokeskusten eurooppalainen verkosto.\nTutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten verkosto NARIC tarjoaa tietoa tutkintotodistusten ja ulkomailla suoritettujen opiskelujaksojen tunnustamisesta ja neuvoo ulkomailla opiskelua koskevissa kysymyksissä.\nECVET-asiantuntijoiden kansallisten tiimien verkosto edistää ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) käyttöönottoa, soveltamista ja hyödyntämistä.\nNuorisoalan SALTO-resurssikeskukset tarjoavat nuorisotyöhön, koulutukseen ja verkostoitumisen liittyviä resursseja ja toimia, tukevat Erasmus+ -hankkeita ja ylläpitävät Erasmus+ -kumppaninhakuvälinettä verkossa.\nEurodesk-verkosto tarjoaa nuorille tietoa koulutus- ja nuorisoalalla avautuvista mahdollisuuksista.


Opiskelijan rahataloudesta – Blogi LUT:ssä opiskelusta ja yliopistoon hakemisesta\n25.2.2015 22.8.2016 3 minute readby LUT\nJuuso on jo kirjoittanut siitä, miten opintotuen saa riittämään. Mä kuitenkin ajattelin valottaa teille vähän sitä, mihin mun taloudessa rahat menevät, ja teen pieniä laskutoimituksia, miten solussa LOAS:lla asuvalla talousasiat hoituvat. Eli käytännössä katsotaan pystyykö ilman opiskelun ohella työskentelyä tulemaan toimeen ja riittävätkö rahat vain kaurapuuroon ja nuudeleihin.\nIdan kuukausi euroina\nopintotuki: n. 500 €\nruokakaupat: 128,40 €\nbussit: 7,00 €\nkouluruoka: 61,60 €\nnetti: 16,80 €\nsähkö: 35,00 €\neli menot olivat yhteensä 798,80 €.\nÄlkää kauhistuko vaikka teinkin tammikuussa tappiota melkein 300 €. Suuret menot johtuivat osaksi siitä, että joka toinen kuukausi postiluukusta tipahtava sähkölasku tuli juuri tammikuussa ja takaisin joululomalta tullessa jääkaappi ammotti tyhjyyttään, joten sitä oli täydennettävä. Yksityisellä vuokralla olemisen huono puoli on korkea vuokra ja se, että opintotuki menee kokonaan siihen.\nVaikka kouluruokaan näyttää menevän rahaa suuria summia, täytyy ottaa huomioon, että se on kuitenkin loppupeleissä halvempaa kuin esimerkiksi eineksien syöminen päivittäin. Ja huomattavasti terveellisempää.\nRuokakaupasta voi tietenkin selvitä halvemmalla ostamalla -30 % tuotteita, mutta minä en niitä suosi. Monella on sellainen harhaluulo, että hedelmät ovat älyttömän kalliita, mutta tänään kaupasta ostamani omenat, joita siis oli 750 g, maksoivat 1,30 €. Jokainen priorisoi, mistä kiristää vyötä, mutta minä en tee sitä ostamalla mahdollisimman halpaa ruokaa.\nLisäksi ruoka kannattaa tehdä alusta asti itse, sillä se on paljon halvempaa kuin eineksien ostaminen. Ruokakin maistuu paremmalta kun sen on itse tehnyt.\nOppimateriaaleihin rahaa ei mene paljoakaan, sillä suurin osa materiaaleista on verkossa. Kuitenkin välillä täytyy ostaa luentomonisteita, jotka maksavat n. 10 €/kpl. Kielten oppikirjat maksavat enemmän, mutta samoja kirjoja käytetään useammalla kurssilla.\nVaikka en säästäkään ruuasta, kiristän kyllä vyötäni muualta. Esimerkiksi en käytä liikuntaan rahaa, vaan hoidan sen käymällä lenkillä ja talvella hiihtoladuille pääsee aivan Skinnarilan sydämestä. Kuitenkin, jos salilla käynti kiinnostaa Syke Gym:lle kuukausittainen jäsenmaksu on n. 20 €. Lisäksi Salut:n liikuntapassi, jolla pääsee käyttämään koulun kunto- ja liikuntasaleja maksaa n. 30,00 € puolessa vuodessa ja, jos haluat osallistua ryhmäliikuntatunneille hintaa tulee n. 60,00 €. Liikkuminenkaan ei siis tule kovin kalliiksi täällä.\nEntä jos asuisin solussa LOAS:lla\nLOAS:lla kahden hengen solussa huoneen vuokra on keskimäärin 270 €. Tällöin opintotukea saa saman määrän eli n. 500 €. LOAS:n asunnoissa vuokraan kuuluu myös sähkö ja netti, joten niistä ei tule erikseen laskuja. Jos muut menoni olisivat olleet samat kuin edellä olisin jäänyt plussan puolelle 33,00 €. Tässä tapauksessa, jos haluaa laittaa rahaa talteen pahan päivän varalle, on se mahdollista.\nTäytyykö opiskelun ohella käydä töissä?\nVaikka minun taloudessani tulee miinusta joka kuukausi, en silti käy koulun ohella töissä. Olin viime kesänä viisi kuukautta kesätöissä ja nyt käytän tuolloin tienaamiani varoja. Ensi kesänä pyrin taas tienaamaan sen verran, että vuoden päästäkään opintojen ohella työskentely ei olisi ajankohtaista. Lisäksi läheiseni auttavat esimerkiksi matkakustannuksissa Lappeenrannasta kotiin ja takaisin päin.\nLisäksi olen pienestä pitäen laittanut esimerkiksi syntymäpäivälahjaksi saamani rahat säästöön, joten siitäkin on apua, jos olet alkanut säästää jo hyvissä ajoin. Ja ylioppilaslahjarahat kannattaa säästää syksyyn, niille tulee kyllä käyttöä. 😀\nLappeenrannassa aika harvat käyvät opintojen ohella töissä, ja suurin osa tienaa kesällä tulevaa talvea ajatellen.\nPienellä vaivannäöllä ja muutamilla laskutoimituksilla pysyy hyvin perillä omasta taloudesta. Tällöin tietää tarkalleen kuinka paljon rahaa menee ja tietää, pitääkö seuraavassa kuussa säästää jostakin. Tämä teksti oli aika samanlainen kuin Juuson aiemmin kirjoittama, mutta nyt saitte tietää, millainen tilanne on yksityisellä asumisessa.


Paluu hissin painikkeisiin | Köyttöliittymä\nPaluu hissin painikkeisiin\n12 toukokuun, 2007 / Matias Pietilä\nEilisessä kyläpaikassa huomion kiinnittivät hissin kutsupainikkeet. Toisessa lukee tänne ja toisessa alas. En äkkiseltään ymmärtänyt, kuinka minun oli määrä toimia.\nNyt kuvaa katsoessani ymmärsin, että siinä oli myös käyttöohjeet. Tänne-nappia tulee painaa, kun haluaa kutsua hissikorin luokseen. Alas-napilla kori komennetaan pohjakerrokseen seuraavaa käyttäjää odottamaan.\nGlöm ej att detta bör ske efter hvarje användning.\nHissiä tavataan käyttää esimerkkinä tuotteesta, jonka yhteydessä käyttöohjeet tuntuvat naurettavalta ajatukseltakin, mutta näemmä näin ei ole aina ollut.\n← Ei vain toimi\nKevyen liikenteen reittiopas →\n6 kommenttia artikkeliin ”Paluu hissin painikkeisiin”\n12 toukokuun, 2007 8:46 pm\nKovin kohtelias toiminto.\nMinusta kaikkien joutilaana olevien hissikorien pitäisi mennä itsekseen pohjakerrokseen odottamaan. Asun itse toisessa asuinkerroksessa ja pruukaan mennä portaita, mutta tilaan hissin aina ohimennessäni – ihan vaan muita varten.\n12 toukokuun, 2007 9:40 pm\nSiinä muuten hajoaa pää kun menee pikaiseen käymään toimistolla (ei tarvi kuin avata ovia ja hakea esim. unohtunut kännykkä) niin hissi siirtyy siinä välissä automaattisesti pohjakerrokseen odottamaan. Jursii joka kerta…\n12 toukokuun, 2007 9:44 pm\nKotitalossani on kaksi hissiä, joista toinen pyrkii sijaitsemaan pohjakerroksessa odottamassa. Toinen sijainnee noin rakennuksen puolivälissä, ja puoliväli sijaitsee jossain muualla kuin minun kerroksessani, sillä Antin mainitsema ilmiö on tuttu minullekin. Melkein teksi mieli jättää hissin ovi auki siksi aikaa, kun käy jotain unohtunutta hakemassa.\n12 toukokuun, 2007 9:56 pm\nJa sehän on tietysti aina mukavaa, että muuttotouhussa hissi ajelee itsekseen takaisin alakertaan kamojesi kanssa, kun unohdat teljetä oven auki tai sitten patenttisi pettää.\n13 toukokuun, 2007 9:19 am\nHissin jääminen siihen mihin sen viimeksi jättää on omalla kohdallani aika mukavaa. Hissi löytyy aamulla kerroksestani lehdenjakajan jäljiltä.\n24 toukokuun, 2007 2:14 am\n, ,,mutta näemmä näin ei ole aina ollut.\nEi, viime vuosituhannella.\nVarmaan viimeisiä antiikkisia, (hieno – kuvan perusteella).