Lausunto 26 GHz:n taajuusalueen huutokaupasta | Yrittajat.fi\n4.3.2020 | 21:01\nSuomen Yrittäjät kiittää liikenne- ja viestintäministeriötä mahdollisuudesta lausua näkemyksemme 26 GHz:n taajuusalueen huutokauppaa koskevista asetusesityksistä. Kyseinen taajuusalue on tarkoitus varata seuraavan sukupolven langattomien tietoverkkojen eli 5G-verkkojen rakentamiselle.\nKannatamme esitystä siitä, että 26 GHz:n taajuusalueesta yksi neljäsosa jätettäisiin taajuushuutokaupan ulkopuolelle ja varattaisiin paikalliseen 5G-käyttöön. Tämä mahdollistaisi uusien pienoperaattoreiden tulon markkinoille ja lisäisi näin paikallisiin erityistarpeisiin (esim. tuotantolaitos tai sairaala) vastaavien 5G-verkkojen tarjontaa. Kilpailun lisääntymisellä olisi oletettavasti myönteisiä vaikutuksia 5G:n käyttöönoton tahtiin ja investointien määrään sekä verkkototeutusten innovatiivisuuteen.\nJo vireillä oleva esitys sähköisen viestinnän palveluista annetun lain muuttamisesta mahdollistaisi edellä kuvatun vähäisen paikallisen verkkopalvelun tarjoamisen ilman valtioneuvoston verkkotoimilupaa. Tämä edelleen madaltaisi pienoperaattoreiden kynnystä tulla markkinoille. Siksi kannatamme kyseisen lakiesityksen edistämistä käsillä olevien asetusesitysten rinnalla.\nAsetusesityksen mukaan 26 GHz:n taajuusalueesta kolme neljäsosaa huutokaupattaisiin toimiluvanvaraiseen käyttöön. Koska 26 GHz:n taajuusalue kuitenkin mahdollistaa teknisesti vain pistemäisten eli varsin rajallisten verkkojen toteutuksen, tulee valtaosa toimiluvan kattamasta alueesta jäämään ilman 5G-verkkoja. Useissa Euroopan maissa on 5G-taajuuspäätöksissä otettu käyttöön taajuuksien yhteiskäyttömalleja. Suomessa vastaava kehitys ei ole edennyt vastaavalla tavalla, vaikka alan tutkimuksessa maamme on eturivin toimija. Ehdottammekin, että nyt huutokaupattavaksi ehdotetun taajuusalueen tehokas käyttö varmistetaan mahdollistamalla myös muille operaattoreille pääsy käyttämättömiin taajuusresursseihin niillä alueilla, joilla toimiluvan haltijat eivät itse rakenna verkkoja.\nMaailmanluokan digi-infra on perusedellytys yritysten ja julkisten organisaatioiden tuottavuuden kehitykselle ja kansalaisten perusoikeuksien toteutumiselle nyky-yhteiskunnassa. Siksi on tärkeätä myös taajuuspolitiikan keinoin varmistaa, että Suomen tietoliikenneverkot ovat nopeudeltaan, kattavuudeltaan ja toimintavarmuudeltaan maailman huippua.


Jotain vanhaa: elokuuta 2020\nMinulla meni jo mielenkiinto Norja-postauksiin, kun pääsin lomanjälkeisestä masiksesta yli ja sain taas normielämän syrjästä kiinni. Mutta kirjoitan niitä haikkailu- ja nähtävyyssuosituksia, kunhan taas saan inspiksen (eli mahdollisesti en koskaan).\nOlen yrittänyt nyt virittäytyä jälleen häätunnelmiin, kun kohtahan nekin taas ovat. Monennetko meidän häät nuo seuraavat jo ovat, en edes pysy enää laskuissa.\nAika rennosti olen ottanut kevään ja kesän häiden suhteen ja luullutkin asioiden olevan ihan hyvällä tolalla, onhan näitä juhlia suunniteltu jo vuosikausia. Tai siltä se ainakin on tuntunut... Yhtäkkiä kuitenkin havahduin siihen, että eihän meillä ole valokuvaajaa, pitopalvelua, eikä ammattilaisia suorittamaan minun restaurointiani. Että loppujen lopuksi tässä nyt kävi sitten niin, että kiire yllätti ja paniikissa selaan palveluntarjoajia, kun saan kaikilta pakkeja jo täysien kalenterien takia. Sitä aikaahan piti olla vaikka kuuuuinka paljon! Kaiken lisäksi olen pätevänä kyllä neuvonut muita, että haloo, kannattaa muistaa, että ensi vuonna tulee olemaan todella kiireinen hääkesä, kun siellä on kahden kesän parit järjestämässä bileitään. Tämä on oikein oppikirjaesimerkki siitä, miten olen kyllä hyvä neuvomaan muita, mutta omat asiat jäävät sitten hoitamatta.\nSiihen minun restaurointiini tuli tosiaan muutoksia samalla, kun häät siirtyivät Ouluun. Aiemmin oli tarkoitus, että yksi kaasoistani meikkaa minut, mutta nyt kun olemmekin kaapungissa, niin sama mennä ammattimeikkaajalle, jolloin kaasokin saa ihan rauhassa valmistautua aamulla. Kaasoni on todella osaava ja onkin meikannut minun pikkusilmäni useaan otteeseen, mutta kun ei ole ammattilaisarsenaalia litkuissa ja maaleissa, olisin ainakin minä itse stressannut pysyvyyden takia ja käsi ojossa pitänyt vieraita loitolla, etteivät vaan tule pyyhkimään meikkejäni kauluksiinsa. No, sain varattua haluamani meikkaajan. Hänellä oli jo sille aamua toinen meikkaus, mutta luojalle kiitos meidän aamuhäistä, sillä hän kerkeää tehdä minut ensin! Meikkaajani on supertaitava Katariina Ollonen, joka taitaakin olla aikamoisessa haipissa Oulussa täysistä varauskirjoistaan päätellen.\nKampaaja on tuottanut hieman enemmän päänvaivaa. Se vihkiminen tosiaan kun on joskus aamuyöllä, ei minulla millään olisi aikaa lähteä ympäri kaupunkia kampaamoihin nuohuamaan. Kotikäyntejä tekeviä kampaajia on vain yllättävän vähän! Yhden kotikampaajan kanssa olemme alustavasti sopineet minun kampaamisestani, mutta tämäkin varmistuu vasta keväällä, kun kampaaja saa lomat tietoonsa. Tämä hieman kuumottelee, mutta en ole vielä keksinyt parempaa ratkaisua. Jos tiedät oululaisia, kotikäyntejä tekeviä kampaajia, kerro jo, hyvänen aika!\nMinä kampaajalla hääaamuna. (Unsplash)\nValokuvaajan kanssa taidamme olla oikeasti jo pulassa. Kukaan ennakkosuosikkimme ei ole enää vapaana. Haluaisimme kuvaajan olevan Oulusta tai edes lähialueelta, mutta pitänee kohta laajentaa etsintää muihin kaupunkeihin. Meille erityisen tärkeitä ovat hyvät tilannekuvat juhlista sekä se, että kuvaaja saa minut näyttämään kuvissa hoikalta, kauniilta ja ruskettuneelta. Että eipä siihen hommaan ketä tahansa voi ottaa. Vinkkejä tähänkin?\nTässä Sulhis ottamassa minusta sadatta kuvaa, kun emme ole saaneet oikeaa kuvaajaa ja kaikissa aiemmissa näytän liikaa itseltäni. (Unsplash)\nEntä se videokuvaus... Nyt kun Sulhiksella eiku meillä on pitkä vuosi enemmän aikaa tehdä töitä ja säästää rahaa, alkaa se videokuvauskin houkuttaa. En vain tiedä, mitä teemme sellaisella viiden minuutin trailerilla, joita kuvaajat tuntuvat nykyisin tekevän. Siis onhan ne aivan ihania ja niitä on tosi kiva katsoa, mutta ennemmin haluaisimme taltioiduksi vihkimisen, esiintymiset sekä puheet. Ystävät ja sukulaiset, ei huolta, emme todellakaan pakota teitä katsomaan jotain 8 h koostetta meidän häistämme, mutta itse haluaisimme katsoa ainakin nuo osiot uudelleen jälkikäteen kotona ihan rauhassa. Ei niistä kuitenkaan yhdellä kuulemalla muista mitään. Ehkä voisimme vain pystyttää videokameran jalustalle kuvaamaan itsekseen ohjelmanumerot. Tai no, siinähän käy tietenkin niin, että kamera kuvaa seinää koko illan, eikä kukaan huomaa.\nEn tiedä, miksi vatuloimme pitopalvelunkin kanssa näin pitkään. Sehän on juhlien yksi tärkeimmistä asioista, joten miksi ihmeessä emme vain varanneet sitä heti, kun uusi päivä varmistui! Tai edes sitten, kun se oikeasti lopullinen päivä varmistui... No, näissäkin ennakkosuosikkimme olivat jo varatut, mutta nyt juuri odottelemme tarjouspyyntöä yhdestä tosi kivasta pitopalvelusta, jonka olimme ensin rajanneet pois, kun pelkäsimme, ettei se mahdu budjettiimme. Ei se varmaan vieläkään mahdu, mutta emmehän me nyt voi ilmankaan olla! Ruuan suhteen toiveena on runsas alkuruokapöytä, koska sehän se paras osuus koko ruokailusta on. Pääruoka on vain sitten se pakollinen paha, jolle ärsyttää jättää tilaa kaiken ihanan alkuruokapöytäsilpun keskellä. Miten muuten jälkiruoka? Onko se iänikuinen vadelmakiisseli ihan yhtä tyhjän kanssa, kun kakkukahvitkin ovat tulossa? Jos ei ole jälkiruokaa, kuinka pian kahvit voisi juoda? No, kerron pitopalvelusta ja menusta kyllä lisää, kunhan meillä on sellaiset. 😃\nEi siellä tältä näytä. Korkeintaan Mäkistä kerkeämme enää saada tarjoilut tällä vauhdilla. (Unsplash)\nNyt en jaksa enää kirjoittaa, moikka!\nVinkkaapa meille (oululaiset) suosikkisi meiltä puuttuvien palveluntarjoajien osalta! ❤\nTunnisteet: häiden siirtäminen, häät 2021, häät Oulussa, häätyyli, morsian, Oulu, pitopalvelu, Suunnittelua, valitusta, yleistä\nMitä pakata mukaan Norjaan, jos ei tiedä mitään retkeilystä, eikä karavaanielämästä (Norjan road trip, osa 2)\nLue ensin Norjan road trip, osa 1.\nTiivistelmä: Postauksen verran asiaa meidän pakkaamista räteistä ja pastoista......\nMinähän rakastan kaikenlaisia listauksia, joten tämä postaus on yhtä listaa listan perään. Suunnitellessani pakkaamistamme (noin 8 minuutin ajan) luin monet blogipostaukset pakkaamisesta Norjan reissulle, mutta ne olivat enemmän hc-retkeilijöiden tai hc-karavaanareiden listoja, joten sellaista tavallisten, semiaktiivisten, aloittelevien roadtrippailijoiden pakkauslistaa olisin itse kaivannut.\nOlimme reissussa reilun viikon. Halusimme yöpyä autossamme ja tehdä ruuat itse, mutta paskantaa kuitenkin vessoihin, joten olimme päättäneet jo etukäteen, että yövymme pitkälti leirintäalueiden mukavuuksien äärellä. Luonnollisesti leirintämaksut nostivat reissubudjettiamme (noin 25 - 35 e/yö), mutta emme (tai no minä lähinnä) ole vielä riittävän retkeilyhenkisiä kaivamaan koko lomaa jotain vessakuoppia metsään. Meillä oli mukana myös trangia, mutta emme loppujen lopuksi käyttäneet sitä kuin kahvinkeittoon, sillä leirintäalueiden keittiöt olivat niin vaivattomia ns. kokkailuihimme.\nMatkasimme tila-autollamme, joten tavaramäärää ei sinänsä tarvinnut kauheasti rajata, mutta huomasimme kyllä pari juttua, jotka teemme toisin seuraavalla kerralla. Ensinnäkin kannattaa pakata kaikki tavarat pinottaviin, läpinäkyviin laatikoihin, eikä pariin laatikkoon sekä 17 erilaiseen nyssykkään ja pussukkaan. Kyllähän me tuon periaatteessa jo tiesimme, mutta tuli jälleen kerran kiire lähtö ja silloin sitä sortuu aina heittelemään niitä nyssyköitä ihan päättömästi peräkonttiin.\nEnsi kerralla kuitenkin pakkaisin niin, että ottaisimme neljä isoa, kannellista muovilaatikkoa, jotka mahtuisivat yöksi etupenkeille kahteen pinoon. Yksi laatikko olisi kuivamuonalle ja ruuanlaittovehkeille, toinen laatikko molempien vaatteille, kolmas sekalaiselle roippeelle (laturit, jatkojohdot, kosmetiikka+pesuaineet, kosteuspyyhkeet, lääkehommelit yms.) ja neljäs laatikko esim. kengille. Tuli huomattua tällä reissulla, kuinka rasittavaa se on, kun molemmilla piti tietenkin olla useammat kengät mukana, ja sitten ne pyörivät joka paikassa edessä. Sulhiksen kengänkoko on kaiken lisäksi 45-46, että aika iso laatikko niille saakin olla.\nListaan tähän, mitä tälle reissulle pakkasimme ja oliko niissä mitään järkeä.\npikkuhousuja (ei oikeasti kovin pieniä)\nMelkein kaksinkertainen määrä päiviin verrattuna, koska jostain syystä kuvittelen aina, että matkalla meille tulee varmasti monen päivän mittainen räjähtävä ripuli. Jota ei ole koskaan vielä tullut, mutta ehkä ensi kerralla.\nJoka päivälle oma pari\nMinä otin kolme mustaa, ne riittivät juuri ja juuri. Käytän siis aina mustia t-paitoja. Lisäksi otin pari "parempaa" t-paitaa, mutta unikkopaidan pitäminen leirintäalueella, kun juon kertiskupista tonkkaviiniä, tuntui typerältä.\nSulhis otti viisi, riittivät kuulemma.\nMolemmilla oli kaksi, joten puhdasta paitaa ei joka risaukseen ollut, mutta what ever.\nMinä selvisin yksillä, Sulhis sporttaili ilman.\nMinulla oli yhdet urheiluun ja kolmet vetelehtimiseen, mutta siinä sitten kävi niin, että käytin lopulta kaksia shortseja urheillessa ja kolmansia kaiken muun ajan. Farkkushortsit jäivät koskemattomina laukun pohjalle molemmilla.\nSulhiksella oli yhdet urheiluun ja kahdet muuhun elämään.\nMinulla oli kahdet urheilutrikoot mukana. Toisia käytin, mutta en todellakaan urheiluun.\nKummallakin jäi käyttämättä kelien takia. Jos olisi ollut yhtään vilpoisampi, olisi varmasti ollut tarpeen.\nTurhuuksien turhuus. Kummallakaan käynyt mielessäkään vetää jotain farkkuja jalkaan kesälomalla, haloo.\nMinulla oli kaksi urheiluun ja yksi muuhun elämään. Kaikki ainakin kävivät päällä.\nSulhiksella yksi urheiluun, yhdellä retkellä taisi tarvita sitä.\nMeillä oli samanlaiset Peakin hupparit mukana (moderni pariskuntatuulipuku). Olivat päällä joka päivä.\nSaimme vanhemmiltani perintöpaidat, jotka päällä he itse ovat reissanneet Norjassa. Maalailin niistä romantisoituja mielikuvia, että ne vanhat paidat päällä me siellä fiilistellään (tai tullaan vuonolta näyttäen huonolta norjalaispaitoineen), mutta kelien takia saimme pukea ne päällemme vain kerran, ja silloinkin vähän pakottaen himpun verran liian lämpimänä iltana.\nKävimme oikein matkalla ostamassa Sulhiksellekin sadetakin. Jäivät käyttämättä. Olisi pitänyt uskoa, kun Sulhis näytteli minulle täyttä aurinkoa lupaavia sääennusteita...\nMinulla oli yhdet yleislenkkarit, Sulhiksella vapaa-aikaan ja urheiluun erikseen. Näille kaikille oli käyttöä lähes päivittäin\nMinulla oli, Sulhis kiipeili sileäpohjaisilla lenkkareillaan, koska ilmeisesti toivoi liukastuvansa kuolemaansa kavutessamme jyrkillä vuorenrinteillä.\nTarpeelliset leirintäalueiden suihkuun ja muutenkin käytimme omiamme joka päivä.\nMinulla oli perussläbärit, mutta Sulhishan oikein osti tätä reissua varten kauan haaveilemasna "crocsit" (halvimmat feikit, ei niitä, jotka maksavat jopa 8 euroa!!) ja käppäili niissä suurimman osan ajasta. Hän oli äärimmäisen iloinen ostoksestaan ja mainitsikin siitä lukemattomia kertoja reissun aikana.\nEi ihme, että tuli kiire lähtö, kun käytin kohtuuttoman paljon aikaa pakkailujeni kuvaamiseen.\nKaksi pakettia päivää kohti, yksi jäi syömäti.\nKnorrin pesto- ja formaggio -pastat ehdottomat lempparit!\nTuunasimme pasta-aterioita kikherneillä, herkkusienillä ja tonnikalalla, että olisivat hieman täyttävämpiä. Pääasiassa selvisimme kuitenkin hengissä vetämällä sipsejä, keksejä, olutta ja viiniä iltaisin.\nSeitsemän tölkkiä, yksi jäi, kun aloimme inhota niitä kuudennen tölkin jälkeen.\nViisi purkkia Suomesta, kolme lisää Norjasta.\nNeljä purkkia Suomesta, saman verran lisää Norjasta.\npestopurkki sekä habanero-kastike ruokien tuunaamiseen\nTulivat tarpeeseen. Sitä paitsi, mikä tahansa on hyvää peston kanssa.\nTarvitsimme vain puuroon.\nUnohdimme muuten kaikki mausteet kotiin, mutta kuten jo mainitsin, meillä oli sitä pestoa pelastamaan mikä tahansa köpöstys.\nYhteensä 12 annosta, mikä ei riittänyt alkuunkaan, koska saimme pian huomata, ettei Sulhis tule yhdestä pussista miksikään.\nOstimme vielä paketin irtopikahiutaleita Norjasta.\nKaksi pakettia, joita ei edes avattu.\nNeljä pötköä, kätevää pientä suolukkaa haikkausretkille.\nKuusi pientä rasiaa, kaikki män.\nNämäkin olivat käteviä päiväretkille, eiväthän kaikki ne äidit 90-luvulla voineet olla väärässä, kun pakkasivat näitä lapsilleen aina evääksi.\nVarmaan joku 500 g:n pussukka puuron päälle ja yleiseen naposteluun.\n10 kpl akuutteihin tilanteisiin, kun Sulhikselle tulee yhtäkkiä kamala raivonälkä. Tulivat tarpeeseen...\nOstimme lapsellisesti vain yhden pussin Suomesta, vaikka molemmat tiesimme, että se on minun lempiruokani. Pari pussia ostimme vielä Norjasta.\nMinä olen vuoden kestävän karkkilakkoni loppupuolella, mutta Sulhis osti itselleen kolme levyä mukaan ja vielä pari Norjasta. Kuulemma hyvää kiipeilyruokaa....\nIso säkki, koska minulla tosiaan on se karkkilakko, mutta Fasupalathan ovat keksejä!!\nKaksi purkkia kahvimaidoksi, menivät melkein kokonaan.\nilmankin olisi selvinnyt.\n5 l:n vesipönttö\n...jota raahasimme mukanamme avaamattomana koko reissun. Vettä sai leirintäalueilta ja sitä pystyi huoletta juomaan.\nSuomessa lähtiessä tehty kauppareissu oli noin satkun. Lisäksi kävimme Norjassa aika hövelisti kaupassa ostamassa kaikkea tarpeellista, lähinnä sipsejä ja olutta, mutta myös voita ja raejuustoa. Viinitonkan haimme menomatkalla Muoniosta ja viimeisenä iltana tiristelimme sen loppuun, että se oli oikeastaan parhaiten optimoitu ruokatarvike riittävyytensä kannalta. Ruokahuollon pystyisi myös säätämään aika budjettiystävälliseksi, mutta meille se kaikenmaailman mättäminen on yksi osa lomaa, joten emme halunneet niuhottaa sen suhteen. Yleensä käymme paljon ravintoloissa lomilla, joten siinä mielessä säästimme pitkän pennin puuro- ja pussipastadieetillämme. Kotimatkalla piti pysähtyä huoltoasemalle syömään perinteiset pølserit eli norjalaiset hot dogit, mutta sekin jotenkin jäi.\nPasta al Pomodora e Pesto\nLisäksi meillä oli mukana:\nNooh, ihan kätevä, mutta ilmankin olisimme selvinneet pienillä järkkäilyillä.\nTurhia, jos yöpyy leirintäalueilla juoksevan veden äärellä.\nKätevät, jos ei luota leirintäalueiden muiden asukkien tiskaustaitoihin. Mutta jos luottaa, service roomeissa oli yleensä ihan hyvä valikoima yhteiskäyttöön tarkoitettuja astioita.\nFairy + tiskisieni\nreppu + kangaskassi\nAsioita pitää kantaa lomallakin.\nSaimme tällä hyvin ladattua kaikki laitteemme kerralla, eikä tarvinnut rohmuta kaikkia pistorasioita meidän puhelimille, tabletille sekä powerbankeille.\nAika turhia, joka päivä pääsi suihkuun ja helposti käsienpesulle. No, ehkä Sulhis käytti näitä kerran haikkausreissulla putsatakseen sormensa suklaasta.\nNiitä nyt on turha listata, jokaisella on omat litkunsa ja linimenttinsä.\nlaastarit, särky- ja ripulilääkkeet, desinfiointiaine, käsidesi\nNoita samoja ripulilääkkeitä olen kantanut mukanani jo varmaan 10 vuotta, eikä niille koskaan ole tarvetta. Varmaan joku lapsuuden trauma tämä kohtuuton ripulin pelkoni.\nKylpypyyhkeet, käsipyyhkeet sekä astiapyyhe, kaikki olivat tarpeen.\nMeillä oli sen verran lerppana 120 cm patja, jonka sai kätsysti rullattua tarvittaessa vähän pienempään tilaan. Lisäksi tuplapeitto ja tyynyt. Sänky oli ihan täydellinen.\nNämä olivat äärimmäisen tärkeät, jos halusi olla yhtään uskottava leirintäalueilla valtavien asuntoautojen keskellä. Kovimmilla karavaanareilla oli omat pihakukatkin mukana...\nOtimme ihan varmuuden vuoksi, jos autossa nukkuminen olisikin hankalaa. Mutta ei se ollut, joten telttaa emme olisi tarvinneet.\nhyttysverkkoa ikkunoihin yöksi\nEmme nähneet yhtään hyttystä...\nLeatherman, puukko, ilmastointiteippiä, nippusiteitä, pyykkipoikia yms.\nÖööh, ihan turhia. Minulla unohtui jatkuvasti pakatessa, että emme ole menossa minnekään erämaan armoille, vaan leirintäalueille syömään sipsejä.\nNäillä romppeilla pärjäsimme paremmin kuin hyvin. Puuttuuko sinusta jotain oleellista tai oliko mukana jotain ihan turhaa? Kerropa parhaat pakkausvinkkisi.\nLopuksi vielä kuva vanhempieni suorittamasta testimakuusta. (Testihenkilöt olivat lyhyempiä, mutta leveämpiä, kuin minä ja Sulhis. Mittaustulos osoittautui kuitenkin luotettavaksi.)\nTunnisteet: loma, matkailu, matkustus, muu elämä, Norja, Road trip, yleistä\nTiivistelmä: Me kävimme Norjassa ja rakastimme joka hetkeä!\nSaimme Sulhiksen kanssa sellaisen uniikin idea lähteä tänä vuonna kesälomareissulle Pohjois-Norjaan. Sitten laitoimme hösseliksi ja kaksi päivää myöhemmin olimmekin jo tien päällä. Meistähän tuli taannoin autollisia eli oikeita aikuisia, joten MOTORHOME löytyi ihan omasta takaa.\nTämä oli virallisesti telttapaikka, joten pystytimme omamme hämäykseksi.\nTämä on kai jotakin menetetyn nuoruuden hamuilua, mutta innostuimme kamalasti sellaisesta road trip -tyyppisestä matkasta autossa nukkumisineen. Isäni kyllä ihmetteli, että miksemme vaan yöpyisi hotelleissa, kun katsoi toimintaani mittaillessani takakonttia lähes kaksimetristä Sulhista varten... Äitini muistutti, että kyllähän hekin iskän kanssa yöpyivät teltassa ensimmäisillä Norjan reissullaan. "Mutta mehän olimme silloin NUORIA....", isäni virkkoi ja loi minuun merkitsevän katseen. 😔\nMeillä on seitsemän hengen tila-auto, jonka takapenkit kääntyvät kätevästi kaikki samaan tasoon. Siihen heitimme vain patjan, tuplapeiton ja tyynyt ja meillä oli aivan ihana pesä. Oli aivan ihanaa iltaisin vetäytyä pesään (no enemmän luolaa se muistutti loman loppupuolella) katselemaan upeita maisemia. Tai ok, ne maisemathan oli nähty minuutissa, mutta sitten katsoimme tabletilla uutta lempisarjaamme, Le bureau'a, Areenasta.\nKirjoitan pakkailusta erikseen, mutta saimme auton pakattua kätevästi yhdellä reissulla vanhempieni luona. Sieltä löytyi about kaikki, mitä vain keksin tarvitsevamme. Sulhis sai ennakkoperintönä jopa isäni vanhan norjalaisneuleen. Harmitti sitten lopulta, kun matkamme aikana olikin niin lämmin, että vain yhtenä iltana saimme vetää päällemme ne samat neuleet, joita vanhempani ovat käyttäneet omilla Norjan reissuillaan.\nSääolosuhteet olivat kyllä uskomattomat. Olen aiemmin kertonut siitä äidiltäni verenperintönä saadusta huonosta tuurista säiden suhteen. Yleensä perheemme Norjan reissuilla onkin ollut 8 ℃ ja satanut räntää vaakatasossa, joten sellaiseen menoon olin varautunut tälläkin kertaa villapaitoineni. Sulhis yritti näytellä aurinkoisia sääennustuksia, mutta olin vain tietäväisenä että "Shhh child, this curse follows me everywhere". Mutta toisin kävi. Alan jo vähitellen uskomaan, että olen vapaa äitini synneistä ja minun kohdallani on mahdollista nauttia myös niistä aurinkoisista lomasäistä! Ensimmäisenä päivänä ajaessamme satoi vettä kuin Esterin peräloosterista, mutta muuten aurinko paistoi ja oli ihan kuumiakin päiviä. Ehkä osaksi upeiden kelien ansiosta, tämä tuntui parhaalta reissulta, jonka olemme koskaan Sulhiksen kanssa tehneet yhdessä.\nViimeisen yön näkymät sängystä käsin.\nTämä on nyt taas tällaista tajunnanvirtaa, mutta kirjoitan siitä pakkaamisesta (TÄRKEÄ!!!) sekä hyväksi koetuista kohteista reissullamme hieman tarkemmin seuraaviin postauksiin. Tiedän, etteivät random matkakertomukset voisi vähempää kiinnostaa, jos ei ole itse lähdössä juuri sinne, juuri sillä hetkellä, mutta minusta on aina ihanaa löytää blogikirjoituksia kohteesta, kun olen lähdössä reissuun ja googlettelen etukäteen kokemuksia.\nPalataan astioille jatko-osien tiimoilta!\nTunnisteet: loma, matkailu, matkustus, muu elämä, Norja, Road trip\nMitä pakata mukaan Norjaan, jos ei tiedä mitään re...


EKC – Sei Shin Ken Kai ry 誠心剣会\n27 EKC Makedonia – tulokset\n3 huhtikuun, 2016 Markus Ojala\nEM-kisat ovat nyt ohitse, viikonlopun mittaan nähtiin hienoja otteluja ja erityisesti saatiin ensimmäinen Seinäjoen kendoseura Sei Shin Ken Kain jäsenen debyytti kansainvälisissä arvokisoissa! Hyvää työtä Jemina, ensi vuonna sitten alkulohkoista eteenpäin!\nNaisten joukkue jäi alkulohkoon, miesten joukkue pääsi lohkosta eteenpäin mutta hävisi Tsekille. Yksilöpuolella naisista Merci Czimbalmos (HY) selvitti lohkonsa, miesten puolelta kaikki jatkoivat lohkoista. Puolivälieriin asti eteni Joonas Nissinen (KKTI). Vaikka tulosta ei tullut tänä vuonna, olivat ottelut tiukkoja, ganbatte ja ensi vuonna kirkastusta sijoituksiin!\nIto (Ranska) ja Bosak (Puola)\nEspanja ja Ruotsi\nVan der Woude (Hollanti)\nMichaud (Ranska) ja Meinberg (Saksa)\nItalia ja Puola\nGuadarama (Ranska) ja Luckacs (Unkari)\nRanska ja Tsekki\nOnnittelut myös naapureille rapakon länsipuolelle, ihan komeasti taisteltu joukkuepronssille. Youtubesta löytynee matsit eriteltynä jossain vaiheessa, mutta knatsii ottaa 27 EKC Macedonia hakusanat kovaan käyttöön, niin pääsee fiilistelemään.\nEKC, shiai, tulokset


Ankka JCI European Academyssa - Aurajoen Nuorkauppakamari\nby tiedotus@aurajokijc.fi · 13.9.2017\nJCI European Academy on kansainvälinen Nuorkauppakamarien valmistautuville puheenjohtajille tarkoitettu nelipäiväinen akatemia, joka järjestetään vuosittain Ruotsissa Göteborgin liepeillä. Vaikka tänä vuonna koulutus järjestettiin jo 21. kerran, on Ankkoja osallistunut koulutukseen aiemmin vain kerran. European Academyyn on nimittäin kansallisorganisaatioilla vain rajallinen määrä paikkoja, ja kiintiöpaikoista on aktiivisissa jäsenmaissa kova kilpailu. Akatemiaan haetaan hakemuksella SNKK:n kautta, ja valinnat koulutukseen lähetettävistä varapuheenjohtajista tekee koulutusjohtajan kokoama valintatiimi. Lisätietoja hakuprosessista ja valintakriteereistä voit lukea täältä.\nVuonna 2017 European Academyyn osallistui ennätykselliset 93 osallistujaa, 24 maasta ympäri Eurooppaa. Myös Suomen delegaatio oli tänä vuonna poikkeuksellisen suuri – Suomesta koulutukseen hyväksyttiin 9 osallistujaa:\nMari Männistö, Aurajoen Nuorkauppakamari\nSanna Raikaa, Espoon Nuorkauppakamari\nKaisa Marin, Kajaanin Nuorkauppakamari\nRaita Virranniemi, Kuusamon Nuorkauppakamari\nSusanna Issakainen, Metropolin Nuorkauppakamari\nHanna Kallio-Kokko, Pirkanmaan Nuorkauppakamari\nSaila Järvinen-Junttila, Porin Nuorkauppakamari\nHeidi Similä, Vaasan Nuorkauppakamari\nMukana kouluttautumassa oli myös Pirita Huotari, jolla on kaksoisjäsenyys Jyväskylässä sekä Darmstadtissa. Näiden suomalaisosallistujien lisäksi myös järjestelytiimissä oli suomalaisvahvistuksia – Niina Härkönen ja Jenni Ahlstedt varmistivat, että myös COCssa (eli Conference Organizing Committeessa) liehui Suomen lippu korkealla. Suomen delegaation lisäksi vain Belgialla ja Turkilla oli melkein yhtä monta osallistujaa.\nNelipäiväinen akatemia sisälsi luentoja, workshopeja, ryhmätöitä, uusia haasteita, elämyksiä, paljon naurua ja hieman kyyneleitäkin. Koulutus oli täynnä ohjelmaa ja yllätyksiä, konseptia voisi kuvailla jopa nerokkaasti rakennetuksi. Näin jälkeenpäin ajateltuna on ihmeellistä, kuinka jokainen pienikin yksityiskohta akatemiassa oli rakennettu edistämään osallistujien itsetutkiskelua ja henkistä kasvua. Akatemiaviikonlopun jälkeen en ole ainostaan parempi johtaja, olen myös parempi ihminen. Toki tie on vasta alussa, mutta European Academystä sain korvaamattomat eväät tulevalle matkalle, sekä ainutlaatuisen verkoston tulevaisuuden johtajia ympäri Euroopan. Nämä ihmiset ovat arvokkaita kontakteja tulevaisuudessa, sillä he tulevat toimimaan johtotehtävissä niin Nuorkauppakamarissa kuin yrityselämässäkin.\nAkatemia oli rankka rutistus, mutta voin täydestä sydämestäni suositella koulutusta kaikille JC-toiminnasta motivoituneille tuleville puheenjohtajille. Tähän koulutukseen kannattaa hakea!\nJCI Executive Vice President Jonathan J. Borg innosti kamarilaisia muistamaan saamansa opit ja jatkamaan aktiivista kehittymistä koulutuksen jälkeen:\n” The JCI European Academy is a leadership academy which trains the leaders of tomorrow with the practical skills which are needed to lead a team and be pioneers in creating positive change within their community. In my 18 years of leadership experience I have never seen anything quite like it.”\nEli – lähde mukaan ANKKojen DP-kisaan ja sitä kautta European Academyyn! It’s definitely worth it!\nANKK DP 2017\n18:00 Joulujuhlat @ Tårget\nJoulujuhlat @ Tårget


Tietosuojaseloste | Minä Olen -messut\nMinä Olen Keskus Oy tallentaa ja käsittelee henkilötietoja EU:n uuden tietosuoja-asetuksen (GDPR, voimassa 25.5.2018 lähtien; aiemmin Suomen henkilötietolaki 523/1999)) mukaisesti. Tietosuojaselosteemme ja sivuston käyttöehdot ovat aina julkaistuna ja päivitettynä verkkosivuillamme.\nasiakas- ja markkinointirekisteri (katso alla)\n1) Rekisterin nimi ja rekisterin pitäjä\nAsiakas- ja markkinointirekisteri (jäljempänä ”rekisteri”)\nMinä Olen Keskus Oy (jäljempänä ”Minä Olen Keskus”)\nMekaanikonkatu 19 A, 2. krs\n2) Rekisteriasioista vastaavan yhteystiedot\nMekaanikonkatu 19 A, 2.krs.\n3) Rekisterin käyttötarkoitus\nHenkilötietoja ja tietokantaa käytetään Henkilötietolain (523/99) sallimissa rajoissa ja rekisteröidyn suostumuksella seuraaviin tarkoituksiin:\n· palvelun toteuttaminen\n· asiakaspalvelun ja palveluntarjoajan toiminnan kehittäminen\n· palveluiden ja tuotteiden markkinointi\n4) Rekisterin tietosisältö ja säännönmukaiset tietolähteet\nRekisterin henkilöt koostuvat mm. Minä olen Keskuksen toteuttamien tai järjestämien tapahtumien osallistuneista henkilöistä, ja verkkopalveluiden kautta tehdyistä yhteydenotto-, tilaus-, ja ilmoittautumistiedoista. Keräämme ainoastaan sellaisia henkilötietoja, jotka ovat tarpeellisia kunkin tarjoamamme palvelun kannalta. Voimme kerätä sinulta esimerkiksi seuraavia tietoja:\n· Yhteystiedot kuten etunimi, sukunimi, sähköpostiosoite, puhelinnumero\n· Asiakassuhteeseen liittyvät tiedot, kuten yhteydenotot, tapaamiset jne.\nOsallistumis- ja käyttäjätiedot Minä Olen Keskuksen järjestämiin tapahtumiin, tuotteisiin ja palveluihin liittyen, kuten:\n· osallistujien nimi- ja osoitetiedot\n· osallistujien puhelinnumerot ja sähköpostiosoitteet\n· osallistujien sukupuoli- ja syntymäaika\n· osallistujien laskutustiedot (tällöin rekisterissä saattaa olla yritystietojen lisäksi myös henkilöiden osoitetietoja, mikäli henkilö on itse sen laskutusosoitteekseen halunnut)\n· osallistujien erityistoiveet ja -huomiot\n· osallistujien tilaamat palvelut (mm. kuten majoitus ja ruokailu)\nRekisterin tiedot saadaan asiakassuhteen kautta, Minä Olen Keskuksen verkkosivuilta (lomakkeet ja ilmoittautuminen), asiakkaan tekemällä ilmoituksella (suullinen, kirjallinen sähköinen) tai muun Minä Olen Keskuksen käyttämän järjestelmän avulla. Näiden tietojen keräys tapahtuu käytössämme olevilla verkkoteknologioilla, kävijöiden oman toiminnan seurauksena ja kolmannen osapuolen palveluilla / tietolähteistä. Käyttäjää koskevat tiedot saadaan säännönmukaisesti, käyttäjältä itseltään tai muulta edustajalta. Toisen henkilön puolesta tietoja voi ilmoittaa vain hänen suostumuksellaan.\n5) Säännönmukaiset tietojen luovutukset ja tietojen siirto EU:n tai Euroopan talousalueen ulkopuolelle\nRekisteriä säilytetään aina luottamuksellisesti, eikä henkilötietoja luovuteta ulkopuolisille. Luottamuksellisuus tarkoittaa, että henkilötiedot ovat vain niiden henkilöiden saatavilla, jotka ovat näiden tietojen käyttöön oikeutettuja. Mikäli palvelujen toimittaminen edellyttää tietojen luovutusta muille osapuolille, tietoja luovutetaan vain henkilörekisterilain sallimissa rajoissa. Rikosepäilytapauksissa tietoja voidaan kuitenkin luovuttaa poliisille ja vahinkotapauksissa vakuutusyhtiölle. Henkilötietoja ei koskaan myydä kolmansille osapuolille. Yhteistyökumppaneitamme, jotka käsittelevät henkilötietoja ja/tai joilla on palveluntuottajana tekninen pääsy käyttämiimme järjestelmiin ovat mm. Wix.com, Pro Health Oy, DEVS Channel ja Seclan.\n6) Tietojen säilytysaika\nSäilytämme henkilötietoja yleisellä tasolla niin kauan kuin se on tuotteidemme ja/tai palvelumme toimittamisen kannalta oikeutettua/perusteltua ja/tai kulloinkin voimassaolevan lainsäädännön (Suomi, EU) mukaista.\n7) Muut sovellukset tai sivustot\nPalvelut saattavat sisältää linkkejä muihin sovelluksiin ja/tai sivustoihin, joita Minä Olen Keskus ei ylläpidä. Tämä tietosuojaseloste soveltuu ainoastaan Minä Olen Keskus palveluiden käyttöön. Minä Olen Keskus ei vastaa linkitettyjen sovellusten/sivustojen sisällöstä tai näiden sivustojen omistajien tai ylläpitäjien mahdollisesti suorittamasta henkilötietojen käsittelystä.\nRekisterin henkilötiedot säilytetään luottamuksellisina ja rekisterin pääsevillä henkilöillä on vaitiolovelvollisuus liittyen kaikkiin asiakastietoihin.\nSähköinen aineisto: Henkilötiedot kerätään tietokantoihin, jotka ovat suojattu palomuurilla, salasanalla tai muilla teknisillä ja/tai fyysisillä keinoilla. Näihin tietokantoihin on pääsy vain Minä Olen Keskus henkilökuntaan kuuluvilla henkilöillä, joille on annettu henkilökohtaiset käyttöoikeudet. Henkilötietokantojen teknisen toteuttamisen johdosta, tiedot voivat sijaita myös ulkopuolisten kumppaneiden palvelimilla tai laitteistoilla, joihin otetaan yhteys teknisen käyttöyhteyden avulla. Tietokannat ja niiden varmuuskopiot sijaitsevat käyttämiemme palveluntuottajien tiloissa ja tietoihin pääsevät käsiksi siihen oikeutetut ja vaitioloon sitoutuneet henkilöt.\nManuaalinen aineisto: tulostetaan vain tarvittaessa ja säilytetään edellä mainitun säilytysajan lukituissa huoneissa ja lukituissa kaapeissa, joihin vain asiaa hoitavilla henkilöillä on pääsy. Paperitulosteet tuhotaan käytön jälkeen.\nAsiakkaalla on oikeus tarkastaa rekistereissämme olevat itseään tai huolettavana olevaansa koskevat henkilötiedot. Asiakkaalla on oikeus vaatia häntä koskevan virheellisen tiedon oikaisua, poistamista ja täydentämistä, ellei lainsäädäntö sitä rajoita. Rekisteröidyn oikeuksien käyttämistä koskeva pyyntö tulee lähettää kirjallisesti (allekirjoitettuna) rekisterin pitäjälle (kohta 2.).\n10) Tietosuojaselosteen muuttaminen\nYksityisyytesi on meille tärkeää. Tässä on kuvattuna, millaisia tietoja keräämme sinusta vieraillessasi sivustollamme, jotta voimme kehittää ja kohdentaa palveluitamme.\nKäytämme minaolenmessut.fi sivustollamme evästeitä (cookies). Käyttämällä ja selaamalla minaolenmessut.fi-sivustoa suostut siihen, että sivusto käyttää evästeitä. Mikäli et hyväksy evästeiden käyttöä tässä osiossa kuvaamallamme tavalla, voit joko määritellä selaimesi asetukset estämään evästeet tai olla käyttämättä minaolenmessut.fi -sivustoa.\nEväste on pieni tekstitiedosto, jonka selain tallentaa käyttäjän tietokoneelle. Eväste mahdollistaa Internet-palveluiden käyttämisen ja evästeiden avulla keräämme tietoja verkkopalveluiden käytöstä, liikenteestä ja tapahtumista. Hyödynnämme tietoja esimerkiksi verkkosivuston kehittämisessä sekä kävijän kiinnostusten kohteiden perusteella kohdennetun, tuotteisiimme ja palveluihimme liittyvän mainonnan tuottamiseen omilla verkkosivuillamme.\nEvästeiden avulla kerättyjä henkilötietojasi ei tallenneta. Evästeiden avulla sivustolla esitettävän mainonnan kohdentamisessa kävijää ei yksilöidä eikä sivustolla esitettävän mainonnan kohdentamisessa käytettäviä tietoja yhdistetä kävijältä mahdollisesti muussa yhteydessä saatuihin henkilötietoihin. Selaimesi asetukset voivat estää evästeiden käytön tai selain voi ilmoittaa, että verkkosivu sisältää evästeitä. Muuttamalla selaimesi asetuksia saat evästeet käyttöösi tai pois käytöstä.\nKäytämme myös Google Analyticsin ja Facebookin analytiikkapalveluja. Näiden avulla keräämme sinulta esimerkiksi IP-osoitteesi sekä sivustoilla liikkumiseesi liittyvää käyttödataa. Voit halutessasi estää seurannan asettamalla opt out -evästeen. Lisätietoa Google Analytics -ohjelmasta.\nMinä Olen Keskus käyttää evästeitä tämän sivuston liikenteen analysointiin.


Osaamisen tunnistamista etätyönä? - Paikko\nSuomalaisessa yhteiskunnassa eletään harvinaislaatuisissa poikkeusolosuhteissa. Yhteiskunnan sulkeutuminen, liikkumisrajoitukset ja niihin liittyvä epävarmuus saavat meidät kokemaan itsemme uhatuiksi. Kestääkö yhteiskuntamme rakenne poikkeuksellisen tilanteen? Millainen on tilanne, kun uhka on ohi ja palaamme ”normaaliin” järjestykseen. Mitkä asiat jäävät elämään ja mikä muuttuu? PAIKKOtiiminä pyrimme siihen, että osaamisen tunnistamiselle olisi tämän pakollisen tauon jälkeen entistäkin paremmat edellytykset.\nValmennus lähipalveluna tauolle\nValmennuspalvelujen, kuten muidenkin henkilökohtaisten palvelujen, järjestäminen on jäänyt tauolle ja tapahtuu ”etänä”. Puhelimet, tietokoneet ja muut välineet on viritetty aivan uusille teholuvuille kontaktoinnin mahdollistamiseksi. Nyt tulevat koekäyttöön kaikki nekin sosiaalisen kanssakäynnin sovellutukset, joita aiemmin on pidetty hankalina, hitaina tai epävarmoina.\nTilanne ja palvelujen muuttunut toteutus vaikuttaa siihen, mikä kaikki on mahdollista. Osaamisen tunnistamisen osalta havainnot jokapäiväisestä työskentelystä jäävät tekemättä ja toimitaan kuvien ja viestien varassa. Havainnot suodattuvat – ja sitä kautta niiden luotettavuuden arviointi hankaloituu. Se ei kuitenkaan tarkoita, etteikö niiden tekeminen ole mahdollista.\nToisaalta jokapäiväisten ”tulipalojen” sammuttaminen ja keskeytykset muussa työskentelyssä vähenevät ja suunnitelmalliselle työskentelylle on yllättäen enemmän aikaa. Kontaktit on ajoitettava – eivätkä ne ole jatkuvia, jolloin toiminnan luonne muuttuu.\nAika arvioida omaa toimintaa\nSuunnitelmallisuus ja jatkuvan kontaktoinnin väheneminen antaa lisää aikaa arvioida ja kehittää omaa toimintaa. PAIKKO-toiminnan suhteen tämä on poikinut useita yhteydenottoja omien oppimisympäristöraporttien päivittämistarpeista. Nyt on hyvä aika ottaa esille raportit ja työversiot ja täyttää niitä valmiiksi tulevaisuuden tarpeita ajatellen.\nMyös PAIKKOtoiminnassa matkustamisen äkillinen väheneminen on vaikuttanut siihen, että oman toiminnan arvioinnille on nyt aikaa. Olemme aloittaneet PAIKKOkäsikirjan päivitystyön, joka normaalitoiminnan aikana tahtoi jäädä koulutusten ja oppimisympäristöjen tunnistamisten jalkoihin. Nyt on aikaa koota PAIKKOjärjestelmän perusasiat taas yksiin kansiin – edellisestä versiosta on aikaa kuutisen vuotta!\nKirjan kirjoittamisen ohella meidän tiimimme paneutuu oppimisympäristöraporttien tekemiseen, verkkokoulutusten tuottamiseen sekä syksyn toiminnan suunnittelemiseen. Tämän kevään lähitapaamiset on siirretty koronan jälkeiseen aikaan, mutta verkossa tuotamme koulutuksia edelleen. Olemme myös (aluksi vähän vitsinä, jälkeenpäin aivan vakavissaankin) miettineet sitä, voisiko oppimisymäristön tunnistamistyötä tehdä videovälitteisesti etänä?\nTuotamme myös toivomuksesta osaamistodistuskoulutusta verkossa, koulutamme asiantuntijoita sekä osallistumme erilaisiin etäkokouksiin osaamisen tunnistamisen tiimoilta. Aika ei käy pitkäksi…. tänään aamulla viimeksi mietin sitä, pitäisikö kokeilla PAIKKOinfon tuottamista verkkoon?\nKirjaan kokemuksia PAIKKOtoiminnasta\nKeräämme uuttaa kirjaamme varten kokemuksia ja tarinoita PAIKKOtoiminnasta. Jos sinulla on hyvä asiakastarina, omakohtainen kokemus työkalujen käyttöön liittyen, kritiikkiä, parannusehdotuksia, positiivista palautetta tai omanlainen soveltamistapa osaamistodistukselle, pistä viestiä. Jos tarinoita tulee tähän tarkoitukseen liikaa, tehdään niitä varten vaikka oma julkaisu!\nRohkeita kokeiluja …


Autohuolto Oulu, Liminka | Reilusti palveleva huoltokorjaamo\nNopea kumppanisi autohuollossa\n– me pidämme autosi kunnossa\nTäyden palvelun autohuolto Oulussa & Limingassa\nOlemme reilu, ripeä ja asiakaslähtöinen huoltokorjaamo\nOulun Autotyö Oy on hyvän palvelun huoltokorjaamo, jossa auto kuin auto huolletaan kerralla kuntoon. Auton huolto– ja korjaustyöt sekä takuukorjaukset hoituvat meillä joustavasti ja nopeasti. Olemme paikallinen korjaamo ja autohuolto – Oulun ja Limingan toimipisteemme palvelevat kaikkia autoilijoita menopelin merkistä ja mallista riippumatta. Tarjoamme asiakkaillemme helppoa ja turvallista autoilua huolehtimalla autoilijan puolesta auton kunnosta ja hyvinvoinnista. Meidät tunnetaan paitsi luotettavasta työstä, myös mukavasta ja ystävällisestä asiakaspalvelusta. Tervetuloa!\nOulun Autotyö Oy:stä öljynvaihto aikaa varaamatta!\nÖljynvaihto on yksi tavallisimpia auton huoltotöitä. Teemme Mobil Express -öljynvaihdot nopeasti kaikkiin autoihin. Öljynvaihtoon et tarvitse ajanvarausta. Tervetuloa!\nNopeat huollot & korjaukset yritysasiakkaille\nYritysasiakkaille työauton nopea huolto tai korjaus on tärkeää. Kun auto tarvitsee saada äkkiä kuntoon, aja meille. Olemme erikoistuneet ripeään yritysasiakkaiden palveluun.\nKaikki auton huolto- ja korjauspalvelut yhdestä paikasta\nMeiltä saat kattavat henkilö-, paketti- ja matkailuautojen huolto- ja korjaustyöt kaikkiin merkkeihin ja malleihin. Olipa kyseessä sitten polttimen vaihto, auton sähkötyöt tai vaikkapa jarruremontti, kokenut huoltohenkilökuntamme korjaa autosi.\nmääräaikaishuolto ja vuosihuolto\nMobil Express -öljynvaihto\nauton ilmastointihuolto ja -korjaus\nHuoltokorjaamostamme löydät myös tavallisimmat oheistuotteet, kuten öljyt ja lasinpesunesteet. Suosittelemme juuri sinun autollesi sopivat tuotteet.\nTuo autosi osaaviin käsiin! Huollamme kaiken merkkiset ja malliset autot.\nMeillä autosi korjataan kerralla kuntoon. Tutustu autokorjaamon palveluihin!\nOulun Autotyö Oy palvelee asiakkaitaan kolmen huoltokorjaamon voimin.\nHurauta huoltoon - kolme korjaamoa palvelevat\nAvasimme ensimmäisen huoltokorjaamon Ouluun jo vuonna 2008. Halusimme palvella asiakkaita laajemmallakin alueella, joten vuonna 2011 perustimme toimipisteen myös Liminkaan. Ja kun laadukas autohuolto Oulussa näytti olevan kysyttyä, avasimme vuonna 2019 vielä toisenkin toimipisteen. Kolme huoltokorjaamoa tuovat joustavuutta tekemiseemme, ja pystymme palvelemaan asiakkaitamme entistäkin paremmin.\nSoita meille tai hurauta autosi suoraan huoltoon – työn vastaanotto on pääsääntöisesti klo 7.45-16.45.\nOulun Autotyö Oy / Kynsilehto\nOsoite:Sienikuja 7, 90650 OULU\nPuhelin:08 530 7999\nOulun Autotyö Oy / Liminka\nOsoite:Pölykuja 12, 91900 LIMINKA\nPuhelin:044 559 9327\nOulun Autotyö Oy / Alppila\nOsoite:Kaarnatie 25, 90530 OULU\nPuhelin:08 340 996\nCopyright Oulun Autohuolto Oy 2019


Lake@sea: Vene-Båt 2016, vol 2, huippuhetki\nLähettänyt Myy klo 21.33\nyhden tähden tähden 25. helmikuuta 2016 klo 13.52\nTuolla merikortilla mekin kuljimme lasten kanssa ja katseltiin paikkoja joissa ollaan vierailtu. Ja etsittiin oma kotisatamakin sieltä. Lotto voitto olisi kyllä ollut taas paikallaan kun kävi tuolla ihastelemassa veneitä ja tarvikkeita.\nMyy 26. helmikuuta 2016 klo 10.07\nMerikortti on kyllä nerokas keksintö =)\nMietin tässä eräs päivä, että jos rahaa olisi niin, että lampaat söisi tai ne lottomiljoonat osuisi kohdalle, niin kuinka vaikea olisi valita se The vene... Tykkään elämää nähneestä Apollostamme ja joten täysin uuden karhea ei iske ihan täysiä (syynä voi olla todellisuus, ettei sellaiseen ole varaa..) eli ostaisiko täysin uuden vai iäkkään tehopakkauksen,joka olisi kuitenkin meille uusi?\nHauska pallotella ajatuksilla =) En ole kauhean optimistinen, että lottopotti tai äkkivaurastuminen osuisi kohdalle. Onneksi haaveet ovat ilmaisia ;)\nKatinka 25. helmikuuta 2016 klo 18.51\nOli todella upeaa tavata messuilla, ihan huippua. Mikä olikaan se neulejuttu jota suosittelit sen fleece tilalle? Jäi ihan vaivaamaan =D, pakko selvittää =D.\nMyy 26. helmikuuta 2016 klo 10.11\nTein kysymyksesi pohjalta ihan oman postauksen asiasta. Voi olla, että tuote on tuttu, koska taisin sekoilla nimen ja hankintapaikan kanssa, mutta tuossa postauksessa asiat ovat nyt oikein =)\nMerenneito 25. helmikuuta 2016 klo 19.10\nKiva kun pistit lauantaina hösseliksi ja ehdit mukaan tapaamiseen! Ensi vuonna sitten uudestaan :)\nHauskaa miten erilaisia juttuja bloggaajat ovat messuilta löytäneet. Aina niistä jää jotain virikkeitä itsellekin.\nMyy 26. helmikuuta 2016 klo 10.22\nOli mahtavaa, että pistin hösseliksi =) Tosin ilman meiliäsi en olisi edes osannut ajatella, että ehdin mukaan. Mukavasti hoidettu koko tapaaminen, kiitos kertaalleen ja ensi vuonna uudestaan. Ensi vuoden päivätkin on jo näemmä julkaistu: 10. - 19.2.2017 *kaivaa kalenteria esille*\nMessupostaukset on kyllä hauskoja ja kiehtovia, kun niistä löytää ihan uusia kulmia, vaikka on kuvitellut että kaikki tuli nähdyksi. Postaukset rikastuttavat kummasti omaa messukokemusta =)


Forssan seudun 4 kunnan kuntaliitosselvitys ICT selvitys - PDF\nForssan seudun 4 kunnan kuntaliitosselvitys ICT selvitys\nDownload "Forssan seudun 4 kunnan kuntaliitosselvitys ICT selvitys"\n1 1 Loppuraportti Forssan seudun 4 kunnan kuntaliitosselvitys ICT selvitys\n2 2 Sisällysluettelo JOHDANTO... 3 TIETOHALLINNON NYKYTILA... 4 Kuntien ICT henkilöstö ja kustannukset... 4 Tietohallinnon järjestämismallit... 5 Käynnissä ja suunnitteilla olevat kehittämisprojektit... 5 Järjestelmä ja toimittajakenttä... 6 Nykyisiä ICT yhteistyömalleja... 7 Haasteet ja kehittämistarpeet... 8 TIETOHALLINNON TAVOITETILA... 9 Tunnistetut arvioitavat etenemisvaihtoehdot nykytilanteesta Selvityksessä tarkastellut tavoitetilavaihtoehdot Vaihtoehtojen arviointi osa alueittain Kustannusvaikutukset Toiminnalliset hyödyt Muutosaikataulut Riskit Hallintamallit Hankinnat YHTEENVETO... 24\n3 3 JOHDANTO Tämä ICT selvitys on laadittu osana Forssan seudun kuntaliitosselvitystä. Selvityksen projektiryhmän jäseninä ovat toimineet kuntien tietohallinnosta vastaavat henkilöt (Eija Haonperä, Forssa; Lea Jaakkola, Humppila; Päivi Korkalainen, Jokioinen; Jouni Karhe, Tammela), Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymästä (FSHKY) Leena Huotilainen ja Kirsti Ruohonen, Loimijoen Kuntapalvelut Oy:stä (Loiku) Soile Haavisto, ja Forssan Ammatti instituutista (FAI) Juha Helin. Ryhmän puheenjohtajana on toiminut Jarmo Määttä. Selvitys laadittiin elo syyskuussa Elokuun alussa kuntatoimijoiden edustajat koostivat omien kuntiensa nykytilan kuvaukset. Elokuun lopulla nykytilakuvauksia yhtenäistettiin ja tarkistettiin sekä laadittiin lähestymistapa, jolla eri tavoitetilavaihtoehtoja voitiin tunnistaa. Syyskuussa arvioitiin tunnistettuja vaihtoehtoja sekä koostettiin selvityksen yhteenveto tähän raporttiin sekä sen liitteenä toimivaan erilliseen esitykseen.\n4 4 TIETOHALLINNON NYKYTILA Kuntatoimijoiden tietohallintotoimintojen nykytilaa kartoitettiin lähettämällä kysely kuhunkin selvitysalueen kuntatoimijaan. Tässä yhteenvedossa olevat tiedot perustuvat annettuihin vastauksiin ja erikseen pyydettyihin täydennyksiin. Kyselyssä pyydettiin kunnan tietoja ja näkemyksiä seuraaviin kysymyksiin: ICT henkilöstön määrä ICT kustannukset (käyttömenot sekä investoinnit, vuoden 2014 budjetin mukaisesti) ICT:n/tietohallinnon organisointi ja/tai sijainti kuntatoimijan organisaatiossa ICT:n hallinnointimalli Keskeisimmät käytössä olevat sovellukset sekä päätelaitemäärät Tärkeimmät meneillään olevat ICT kehitysprojektit Tärkeimmät käynnistymässä tai suunnitteilla olevat ICT kehitysprojektit Keskeiset ICT toimittajat (vuonna 2013) sekä käytetyt euromäärät Yhteistyö muiden julkishallinnon toimijoiden kanssa Annettujen vastausten osalta on syytä huomioida, että ne eivät ole joka kuntatoimijan osalta täydellisiä, eivätkä vastaukset myöskään ole kaikilta osin vertailukelpoisia tai yhteismitallisia kuntien ja toimijoiden välillä. Ne antavat kuitenkin hyvän yleiskuvan tilanteesta ja kokoluokista. Kuntien ICT henkilöstö ja kustannukset Selvitysalueella olevan kuntatoimijoiden henkilöstön määrä on yhteensä noin 2900 työntekijää, joista ICThenkilöstöä on 11,5 henkilöä. Koko alueen ICT budjettien yhteenlaskettu määrä on noin 3,6 M. FSHKY ja Forssan kaupunki kattavat kokonaisbudjetista kumpikin n. kolmasosan. Loppuosa jakautuu varsin tasaisesti muiden toimijoiden kesken. ICT henkilöstö jakautuu hieman tasaisemmin, Forssan kaupungin ja FSHKY:n kattaessa noin puolet koko seudun ICT henkilöstöstä. Ainoastaan Loikulla ei ole yhtään nimettyä ICT henkilöä. Vertailtaessa eri kuntien ICT käyttömenojen ja investointien suhteellista osuutta havaittiin, että kunnat käyttävät kohtuullisen pienen osuuden toimintamenoistaan ICT:hen, vaihdellen 0,5 prosentin ja vajaan yhden prosentin välillä. Vertailuna voi käyttää valtakunnallista keskiarvoa, joka on noin 2,5 %. Osittain tätä selittää FSHKY:n laaja toimenkuva, joka vähentää kuntien oman tietohallinnollisen ja teknisen tekemisen määrää. FSHKY:n suhteelliset ICT käyttömenot ovat linjassa kuntien osuuksien kanssa, ollen jonkin verran alle yhden prosentin.\n5 5 Tietohallinnon järjestämismallit Tietohallinto on pääsääntöisesti sijoitettu organisaatioissa yleishallinnon tai taloushallinnon alaisuuteen. Ainoastaan FSHKY:ssä on oma tietohallinnon ohjausryhmä, kun taas Loikussa ei varsinaista IT hallintoa ole lainkaan. ICT toimintamalliltaan kuntaorganisaatiot ovat varsin samankaltaisia toisiinsa nähden. Kuntatoimijoille muodostuneessa toimintamallissa hyödynnetään niin omia kuin ulkoistettuja palveluita, joita pyritään johtamaan keskitetyn tietohallintofunktion kautta. Loiku muodostaa tästä kaavasta poikkeuksen ollen ainoa kuntatoimija, jolla ei ole omaa tietohallintofunktiota ja joka on ulkoistanut käytännössä koko tarvitsemansa ICT palvelutuotannon. Kuva 1 osoittaa selvitysalueen kuntatoimijoiden suuntaa antavan sijoittumisen tietohallinnon johtamisen ja ICT toimintamalli kartalle. Toimintakarttaa ja selvityksessä käytettyä viitekehystä selitetään tarkemmin myöhemmin tavoitetilaa koskevissa osioissa. Kuva 1: Selvitysalueen kuntien suuntaa antava sijoittuminen tietohallinnon johtamisen ja ICTtoimintamalli kartalle. Käynnissä ja suunnitteilla olevat kehittämisprojektit Kuvassa 2 on kuntatoimijoiden ICT kyselyssä nimeämät tärkeimmät käynnissä ja suunnitteilla olevat kehitysprojektit jaoteltu kohdealueen mukaan. Vastausten mukaan kuntatoimijoiden tärkeimpien käynnissä olevien ICT kehittämisprojektien määrä on yhteensä noin 14 kpl, joista puolet kohdistuu toimialakohtaisiin\n6 6 ratkaisuihin. Esimerkkeinä näistä ovat rakennusvalvontaan, kansalliseen potilastietoarkistoon, oppilashallintoon ja kirjastotoimeen liittyvät kehittämisprojektit. Kuntatoimijoiden suunnitteilla olevista noin viidestätoista kehittämishankkeesta suurin osa kohdistuu palvelu ja asiointialustojen kehittämiseen, joista esimerkkinä ovat mm. rakennusvalvonnan sähköisen asioinnin ja Intranetin kehittäminen. Kuva 2: Käynnissä ja suunnitteilla olevat ICT kehitysprojektit kohdealueittain. Järjestelmä ja toimittajakenttä Sosiaali ja terveystoimessa on alueella harmonisoitu tietojärjestelmiä FSHKY:n kautta, mistä johtuen sotetoimialalla ei ole käytössä kuin yksi järjestelmä kuhunkin tarpeeseen. Opetustoimessa kaikissa kunnissa on samoin käytössä samat Primus tuoteperheen sovellukset, joskin sote toimialasta poiketen kullakin kunnalla on omat versiot ja ympäristöt järjestelmistä. Sen sijaan teknisessä toimessa ja yleishallinnossa käytössä olevien tietojärjestelmien ja ICT toimittajien kirjo on hyvin laaja. Esimerkiksi kiinteistön valvonnassa on käytössä viisi eri järjestelmää. Loiku on yhdistänyt talous ja henkilöstöhallinnon järjestelmiä FSHKY:n ja Forssan kaupungin osalta, mutta siitä huolimatta hallinnon järjestelmien kirjo on edelleen laaja. Järjestelmien välinen integraatio ja tietojen (tietovirtojen)\n7 7 yhdistely on vähäistä. Tässä mielessä ICT ei pysty sujuvasti tukemaan toiminta ja palveluprosesseja varsinkaan toimialarajat ylittäviltä osin. Selvitysalueen kuntatoimijoilla on yhteensä käytössään päätelaitteita seuraavasti: Työasemia: 1974 kpl Kannettavia: 501 kpl Tabletteja: 232 kpl Älypuhelimia: 137 kpl Kuntatoimijat nimesivät yhteensä n. 70 eri ICT toimittajaa. Kymmenelle merkittävimmälle ICT toimittajalle vuonna 2013 maksetut kokonaiskustannukset olivat n. 3,15 miljoonaa euroa, mikä on lähes 90 % koko alueen vuosittaisista ICT menoista/budjetista. CGI yksinään muodostaa yli kolmasosan kaikista ICTkustannuksista, ja se on toimittajana kaikille selvitykseen osallistuneille kuntatoimijoille. Nykyisiä ICT yhteistyömalleja Forssan alueen seudullinen ICT yhteistyö on viety selvästi pidemmälle kuin monilla muilla alueilla. FSHKY:n kautta koko sote toimialan tietohallinto on keskitetty yhden toimijan vastuulle. Pienemmillä kunnilla (ml. Ypäjä) on hankinta ja tietohallintoyhteistyötä, jonka myötä niille on muodostunut yhteisiä teknisiä ratkaisuja, kuten henkilöstö ja taloushallinnon järjestelmien ylläpito samassa palvelin ja tietokantaympäristössä. Vastaavasti Forssan kaupungin, FSHKY:n ja Loikun henkilöstö ja taloushallinnon järjestelmien ylläpito on samassa palvelin ja tietokantaympäristössä. Forssan kaupungilla ja muilla kunnilla on yhteisiä teknisen toimen ratkaisuja. Kunnilla on myös yhteinen kirjastojärjestelmä käytössään. Kaikilla kunnilla ja FSHKY:llä on yhteistyötä valtionhallinnon suuntaan. Kaikki kunnat sekä FSHKY ovat myös Kuntien Tiera Oy:n omistajia, ja voivat olla myös sitä kautta mukana valtakunnallisessa yhteistyössä (taulukko 1).\n8 8 Tiera KuntaPro Valtionhallinto Kanta- Hämeen KS Selvitysalueen Ulkopuoliset kunnat (Somero, Ypäjä) Forssa X X X Humppila X X X Ypäjä Yhteistyöalue Perustietotekniikka Ydintoiminnan sovellukset Hallinto/tukitoiminnon sovellukset Tietohallinto Jokioinen X X X Tammela X X X X Ypäjä Ypäjä FAI Fshky X X X X Ypäjä Loiku X X Taulukko 1: Kuntien nimeämät yhteistyöjärjestelyt julkishallinnon toimijoiden kanssa. Haasteet ja kehittämistarpeet Taloudellisten ja henkilöresurssien vähyys on yleisesti ottaen kunnissa merkittävä haaste. Henkilöresurssien vähyyden lisäksi myös osaamisessa todettiin puutteita. Esimerkkeinä tästä mainittiin kokonaisarkkitehtuuri, tietoturva ja tuki toiminnan prosessien kehittämiseen. Henkilöresurssien vähyyden vuoksi voimavarat eivät riitä oman osaamisen ylläpitämiseen. Tämä pätee niin ICT henkilöstöön kuin koko kunnan henkilöstöön. Resurssivajetta pahentaa entisestään se, että perustietotekniikan järjestäminen ja tuki vie suuren osan käytettävissä olevista resursseista. Toimialojen palvelutuotannon kehittämiseen ja sitä kautta saavutettaviin merkittäviin tuottavuushyötyihin ei kyetä panostamaan riittävästi. Tietohallinnon organisoinnissa ei ole juurikaan kiinnitetty huomiota substanssijohdon ja tietohallinnon väliseen yhteistyöhön, jolloin tietohallinnon näkökulmat eivät ole osa kunnan yleistä johtamistoimintaa. Kokonaisuutena järjestelmäkenttä on alueella hyvin hajanainen ja erityisesti erilaisia hallinnon sovelluksia on suuri määrä. Järjestelmäkentän lisäksi myös toimittajakenttä on hajanainen, nimettyjä tärkeimpiä ICTtoimittajia oli noin 70. Kun kokonaisarkkitehtuuriosaamista puuttuu, järjestelmähankinnat ovat tyypillisesti pistemäisiä. Tämä lisää riskiä toimittajariippuvuudesta.\n9 9 Seudun kuntatoimijoilla on suhteellisen paljon yhteistyötä, joka konkretisoituu erityisesti yhteisten ylikunnallisten organisaatioiden roolissa (esim. FSHKY, FAI, Loiku, KuntaPro, Tiera). Näiden hyödyntäminen on kuitenkin vielä kohtuullisen vähäistä lukuun ottamatta FSHKY:tä ja FAI:ta, joissa kaikki seudun kunnat ovat tiiviisti mukana. TIETOHALLINNON TAVOITETILA Alueella tähän asti tehty ICT yhteistyö on painottunut perustietotekniikan järjestelyihin, ja niissä erityisesti keskeisten järjestelmä ja palvelinympäristöiden yhteiseen järjestämiseen. Yhteistyössä onkin saavutettu hyviä tuloksia mm. kustannustehokkuuden ja kriittisten järjestelmien ICT varautumisen sekä järjestelyihin liittyvien haavoittuvuuksien näkökulmista. Panostamalla jatkossa mm. yhteisiin työasema, päätelaite ja tietoliikennejärjestelyihin perustietotekniikan järjestelyissä on edelleen löydettävissä huomattavia yhteisten järjestelyiden synergiaetuja. Sen sijaan tietotekniikan hyödyntämisen suunnitelmallinen kehittäminen kuntien sisäisessä toiminnassa ja palvelutoiminnassa ja sitä tukevien tietohallinnon palveluiden kehittäminen on jäänyt vähemmälle. Tämä näkyy mm. päällekkäisinä kehittämishankkeina ja niiden pistemäisyytenä. Jatkossa painopiste tulisikin siirtää substanssien (johdon) ja tietohallinnon yhteistyön tiivistämiseen sekä tietohallinnon suunnittelutoimintojen ja menetelmien kehittämiseen (kuva 3). Tällä mahdollistetaan tietotekniikan vaikuttavuuden nosto alueella. Tietohallinnon ja substanssin kytkeytyminen kansallisiin verkostoihin mahdollistaa tehokkaamman kansallisten tuotosten hyödyntämisen ja siten vaikuttavampien tietohallinnollisten kehittämishankkeiden käynnistämisen alueella. Alueellinen yhteistyö mahdollistaa myös tietohallintoon liittyvän erikoisosaamisen kehittämisen. Kuva 3: Kehittämisen painopisteen muutos perustietotekniikasta tietohallinnon suunnittelutoimintoihin.\n10 10 Tunnistetut arvioitavat etenemisvaihtoehdot nykytilanteesta Yleisellä tasolla kuntien ICT toiminnot voidaan jakaa kahteen osakokonaisuuteen: IT palvelutuotantoon, joka kattaa kaiken ICT:n hyödyntämiseen tarvittavan tekniikan konesaleista, tukipalveluista ja työasemista aina tietojärjestelmiin saakka. Johtamiseen ja tietohallinnon järjestämiseen, joka kuvaa ICT:n hyödyntämistä ohjaavaa päätöksentekoa ja johtamista. Kyse ei ole pelkästään kuntien tietohallintoyksiköiden tai tietohallintotoimintojen johtamisesta, sillä ICT:n tehokas hyödyntäminen edellyttää aktiivista roolia myös kuntien ylimmiltä päätöksenteko ja johtotasoilta. Kummassakin osakokonaisuudessa on mahdollista tehdä eri syvyistä ja laajuista kuntien välistä yhteistyötä. Tätä visualisoidaan kuvan 4 vaihtoehtoisten tavoitetilojen tunnistamisen apuna käytettävässä viitekehyksessä siten, että mitä ylemmäksi pystyakselilla tai mitä oikeammalle vaaka akselilla liikutaan, sitä syvemmäksi kuntien yhteistyö muuttuu. IT palvelutuotannon osalta tämä tarkoittaa siirtymistä täysin erillisistä ratkaisuista yksittäisten pistemäisten yhteisten ratkaisuiden kautta aina täysin yhtenäiseen ITpalvelutuotantoon. On syytä huomioida, että äärioikeallakaan ei kuitenkaan ole kyse siitä, että kaikki ITpalvelutuotanto toteutettaisiin yhden toimijan toimesta, vaan siinä on mahdollista hyödyntää niin monia toimittajia kuin on tarpeen. IT palvelutuotanto on kuitenkin organisoitu siten, että yksittäinen kunta ei pysty tekemään itsenäisiä päätöksiä siitä, mitä toimittajaa tai millaisia teknisiä ratkaisuja se hyödyntää. Johtamisen ja tietohallinnon järjestämisen osalta viitekehyksessä siirrytään täysin erillisistä ja itsenäisistä yksiköistä ensin koordinoidumpaan yhteistyöhön, jossa kunnat sitoutuvat hallinnointimalleilla yhteiseen kehittämiseen ja johtamiseen, ja siirrytään sitten kokonaan yhteiseen strategiseen johtamiseen, jossa ICT valjastetaan yhteisten strategisten tavoitteiden saavuttamiseen. Vaikka viitekehyksellä ei muuten oteta suoraan kantaa kuntaliitosten tarpeellisuuteen, on selvityksessä määritelty, että tätä yhteistä strategisen johtamisen yhteistyön tasoa on vaikea saavuttaa ilman kuntaliitoksia. Tämän perusteluna on se, että itsenäisten ja autonomisten kuntien strategista johtamista ei ole mahdollista koordinoida niin tiiviisti kuin tässä tarkoitetaan, vaan yhteiseen strategiseen johtamiseen tarvitaan yhteinen strateginen päätöksentekotaso. Suomen kuntakentässä tämä tarkoittaa yhtä kunnanvaltuustoa ja kunnanhallitusta.\n11 11 Kuva 4. Vaihtoehtoisten tavoitetilojen tunnistamisen viitekehys. Selvityksessä tarkastellut tavoitetilavaihtoehdot Seudullisena tietohallinnon tavoitetilana arvioitiin kahta vaihtoehtoa, jotka on myös sijoitettu yo. viitekehykseen kuvassa 5: Vaihtoehto A (tiiviimpi yhteistyö): Koordinoitua IT palvelutuotantoa, organisoitua yhteistä johtamista ja tietohallinnon järjestämistä. Yhteistä IT palvelutuotantoa kehitetään yhteisen tiekartan avulla, jolla pyritään saavuttamaan merkittäviä tuottavuushyötyjä kuntien perustoiminnoissa. Vaihtoehto B (kuntaliitos): Yhteinen IT palvelutuotanto, yhteinen strateginen johtaminen. ITpalvelutoimintaa johdetaan keskitetysti ja tuottavuushyötyjä haetaan toimialarajoista tai vanhoista kuntarakenteista riippumatta.\n12 12 Kuva 5. Tarkasteltavien vaihtoehtojen sijainti viitekehyksessä. Vaihtoehtojen arviointi osa alueittain Selvitystyössä määriteltiin joukko osa alueita, joiden pohjalta vaihtoehtoisia tavoitetiloja voidaan luonnehtia paremmin. Osa alueiden avulla saadaan eroja tavoitetilojen välille. Valittuja vaihtoehtoisia tavoitetiloja arvioitiin seuraavien osa alueiden näkökulmasta 1. Kustannusvaikutukset 2. Toiminnalliset hyödyt 3. Muutosaikataulut 4. Riskit 5. Hallintamallit 6. Hankinnat Seuraavassa on tarkempi kuvaus eri osa alueilta löydetyistä eroavaisuuksista.\n13 13 Kustannusvaikutukset Vaihtoehdot eroavat toisistaan sen perusteella, millaisia kustannuksia niistä syntyy. Kustannukset poikkeavat toisistaan muutoksen aikana, palveluiden vakiinnuttamisvaiheessa ja jatkuvan toiminnan aikana. Muutoskustannukset syntyvät projekteissa, joiden avulla muutos toteutetaan. Osa projekteista on luonteeltaan teknisiä (esimerkiksi konesalien tai järjestelmien yhdistäminen), mutta ne voivat olla myös laajempia muutosprojekteja (uusien toimintatapojen koulutus ja käyttöönotto). Uudet yhdistetyt tai yhteistyössä tuotetut palvelut (esimerkiksi uudet järjestelmät) eivät välttämättä toimi optimaalisella tavalla heti alussa, vaan niiden normalisoituminen vaatii aikaa ja toimenpiteitä, jotka aiheuttavat väliaikaisia kustannuksia. Toiminnan aikaiset kustannukset edustavat jatkuvia tietotekniikasta syntyviä kustannuksia, joiden voidaan arvioida muuttuvan erilailla riippuen siitä, miten tietohallinto organisoidaan. Vertailupohja: nykytilan jatkaminen Kustannusten analysoimiseksi on syytä arvioida eräänlaisena nollatasona miten kustannukset tulevat todennäköisesti käyttäytymään keskipitkällä (5 10 vuotta) tähtäimellä, jos mitään muutoksia ei tehdä, vaan kunnat jatkavat erillään ja ne tuottavat ICT palvelunsa nykyisillä malleillaan. ICT infrastruktuuriin (verkot, palvelimet, työasemat, sähköposti jne.) liittyvät kustannukset voivat laskea loivasti ajan kuluessa johtuen mm. infrapalveluiden tarjonnan kilpailusta ja toiminnan yleisestä tehostumisesta sekä kustannustehokkaiden ratkaisujen käyttöönoton myötä. Liiketoimintasovelluksiin liittyvät kustannukset todennäköisesti nousevat ajan kuluessa. Järjestelmät vaativat päivityksiä ja uusien toimintojen automatisoimiseksi rakennettavat järjestelmät voivat lisätä teknisen arkkitehtuurin monimutkaisuutta, mikä yleensä kasvattaa kustannuksia. ICT asiantuntijoiden ja ulkopuolisten asiantuntijoiden työkustannukset nousevat maltillisesti pitkällä juoksulla. On kuitenkin syytä huomioida, että tulevat kuntaliitokset ajoittuvat todennäköisesti hyvin samoihin aikoihin, jolloin lukuisia muutosprojekteja on käynnissä tai käynnistymässä samaan aikaan. Tämä tarkoittaa, että ICT asiantuntijoista sekä omista että ulkoisista asiantuntijoista voi tulla pulaa. Tämä vääjäämättä aiheuttaa ainakin hetkittäistä työkustannusten nousua. Vaihtoehto A: tiivistyvä yhteistyö Vaihtoehdossa A kuntien välistä yhteistyötä ICT palveluiden kehittämiseksi ja tuottamiseksi tiivistetään sellaisella tavalla, että yhteistyössä voi olla mukana suurempi joukko kuntia kuin selvitysalueen kunnat. Leimallista yhteistyölle on se, että sitä voidaan tehdä eri osapuolille luonnollisella aikataululla.\n14 14 Kustannusten voidaan olettaa alenevan tuntuvasti niiltä osin (ja sillä aikataululla), kun päästään käyttämään yhteisiä palveluita. Yhteisen infrastruktuurin ja yhteisten sovellusten käyttäminen voi laskea tiettyjen palveluiden kustannuksia kymmenillä prosenteilla. Eri palveluita yhdistetään kehitysprojekteissa, joista syntyy ylimääräisiä kertaluontoisia kustannuksia. Hyvässä tilanteessa projekteissa on mukana suuri määrä kuntia, jolloin yksittäisen kunnan osuus kustannuksista on pienempi kuin jos kunta olisi ryhtynyt kehittämishankkeeseen yksin. Vaihtoehto B. Kuntaliitos Vaihtoehdossa B kunnat ovat yhdistyneet ja ICT:hen liittyvät päätökset ja ICT palveluiden tuotanto tehdään yhtenäisellä tavalla. Mikäli kuntaliitos toteutuu, tulee yhdistymisen tapahtua määräajassa, mikä asettaa palveluiden yhdistämiselle aikataulun, joka todennäköisesti on suhteellisen kireä. Tällainen ajallisesti tiivis projekti edellyttää paljon ulkopuolista apua, mikä nostaa projektivaiheen kustannuksia tuntuvasti verrattuna vaihtoehtoon A. Tilannetta saattaa pahentaa se, että samaan aikaan voi olla käynnissä useita muitakin kuntien yhdistämisiin liittyviä hankkeita, mikä johtaa resurssipulaan. Vaihtoehto B voi olla vaihtoehtoa A edullisempi, koska kuntien vapaaehtoinen IT yhteistyö on tyypillisesti ollut varsin hidasta ja kuntaliitos pakottaa yhdistämään kaikki ICT palvelut lyhyellä aikavälillä. Näin ollen B vaihtoehdossa tehostamistoimia päästään toteuttamaan nopeasti ja yhteisen käytön aikana saatavat säästöt voivat teoriassa alkaa suhteellisen nopeastikin. Tämä edellyttää, että vaihtoehto B toteutetaan onnistuneesti. On kuitenkin olemassa myös riski, että kiireessä tehdään vääriä tai hätiköityjä valintoja tai kompromisseja, jotka vaativat myöhemmin uusia ratkaisuja ja valintoja, jotka puolestaan nostavat kokonaiskustannuksia. Eri vaihtoehtojen kustannustason havainnointi Selvityksessä pyrittiin konkretisoimaan kustannuksia seuraavasti. Selvitykseen osallistuneiden kuntatoimijoiden ICT toimintamenot vuonna 2014 ovat yhteensä 3,05 M. Tästä Forssan kaupungin, FSHKY:n, FAI:n ja Loikun osuus oli 84 %. Olettaen, jos palvelujen vakiinnuttua (muutaman vuoden kuluessa) voitaisiin kaikkien neljän kunnan ICT palvelut toteuttaa näiden toimijoiden tämän hetkisten kustannusten kokonaistasolla, voitaisiin vaihtoehdossa B saavuttaa ICT kustannuksissa parhaimmillaan 16 prosentin säästö, eli n. 0,5 miljoonaa euroa. Vaihtoehto A:ssa on mahdollista saada jopa tätä suurempia säästöjä, kun kaikkien kuntatoimijoiden toimintaa voitaisiin tehostaa laajemmalla valtakunnallisella yhteistyöllä. Samaan aikaan on kuitenkin todennäköistä, että vaihtoehto A:ssa ei seudun sisällä saada kaikkia hyötyjä realisoitua yhtä täysmittaisesti kuin vaihtoehto B:ssä. Projektiryhmä ei ole lähtenyt ajan puutteen johdosta tarkemmin arvioimaan sitä, miten jatkuvat kustannukset vaihtoehto A:ssa voisivat poiketa vaihtoehto B:stä. Suuntaa antavasti voidaan arvioida, että ne olisivat suunnilleen samantasoiset, jolloin vuosittaisia säästöjä nykytilanteeseen verrattuna voisi muodostua parhaimmillaan 0,5 miljoonaa euroa.\n15 15 ICT palveluiden yhdistäminen edellyttää aina projekteja, joista syntyy investointien kaltaisia projektikustannuksia. Vuonna 2014 selvitykseen osallistuneiden kuntatoimijoiden yhteenlasketut ICTkehityskustannukset (investoinnit) ovat 0,54 miljoonaa euroa. Vaihtoehdon A toteuttaminen vaatisi karkeasti arvioiden noin 50 % korkeampia kehityskustannuksia muutosvaiheen aikana, olettaen että yhteisiä hankkeita tunnistettaisiin kohtuullisesti ja huomioiden, että vuoden 2014 investoinneissa on jo merkittävästi FSHKY perustamiseen liittyviä muutoskustannuksia. Tämä tarkoittaisi ICT investointeina n. 0,8 miljoonaa euroa, eli n. 0,3 miljoonaa euroa nykytasoa enemmän. Vaihtoehdossa B yhdistämiskustannusten voidaan arvioida olevan jopa 100 % normaalitahtia korkeammat (n. 1,1 miljoonaa euroa), johtuen mm. kuntaliitoksen vaatiman aikataulun aiheuttamista lisäkustannuksista. Yhteenveto eri vaihtoehtojen kustannusten suhteista on esitetty kuvassa 6. Kuva 6. Vaihtoehtojen kustannusten suhteellinen vertailu.\n16 16 Toiminnalliset hyödyt ICT selvitystyön keskeisimpiä tavoitteita on kuntaliitoksessa syntyvien potentiaalisten synergiaetujen löytäminen. Synergiavaikutukset on johdettu selvityksessä mukana olevien kuntien nykytilakuvauksista sekä kuntien tunnistamista keskeisistä haasteista ja kehittämiskohteista. Lähtökohta synergioiden tunnistamiselle on yhteinen tietohallinto ja organisointi. Mahdollisiin kuntakokoonpanoihin tai organisoitumismalleihin ei oteta kantaa. Tunnistetut synergiaedut ovat sovellettavissa näistä riippumatta, mutta niiden merkittävyys vaihtelee sen mukaan, miten suurista kokonaisuuksista on kyse. Kuten edellisestä luvusta käy ilmi, kuntien ICT haasteet liittyvät hyvin keskeisesti osaamiseen, sen varmistamiseen ja oikeanlaiseen kohdentamiseen. Tästä johtuen synergiavaikutusten tunnistamiseksi on sovellettu keskeisten ICT osaamisten viitekehystä (kuva 7). Viitekehys jaottelee ICT toiminnassa tarvittavan osaamiseen neljään osa alueeseen, joissa tunnistettuja synergiavaikutuksia on tunnistettu alla. Kuva 7. Keskeisten ICT osaamisten viitekehys. ICT strategia Koko aluetta palveleva yhteinen tietohallintostrategia, budjetti ja hallinto tukee alueen ICTpalvelujen kehittämistä kokonaisuutena osaoptimoinnin sijaan. Keskitetty johtaminen vauhdittaa päätöksentekoa sekä yhteisten toimintatapojen ja periaatteiden juurruttamista käytännön toimintaan.\n17 17 Toimintakulttuurin ja tapojen yhtenäistäminen vaatii kuitenkin aikaa ja pitkäjänteistä johtamista. Kokonaisarkkitehtuuri Kokonaisarkkitehtuuria koskeva päätöksenteko on suoraviivaisempaa. Järjestelmäkartan yksinkertaistaminen vähentää päällekkäisiä ratkaisuja ja pienentää kokonaiskustannuksia. Ylläpito ja jatkokehittäminen tehostuvat kehitetään kerran, hyödynnetään koko alueella. Osaamisen keskittämisen kautta kyky tukea toiminnan kehittämistä paranee. Valtakunnallisen yhteistyön kautta suunniteltuja ratkaisuja saadaan hyödynnettyä nopeammin ja laajemmin. ICT toimittajahallinta ja hankinnat Kokonaisjohtaminen parantaa toimittajahallinnan edellytyksiä ja mahdollistaa toimittajariskin pienentämisen. Laajempi hankintaosaaminen pienentää hankintoihin liittyviä riskejä erityisesti monimutkaisissa tietojärjestelmähankinnoissa. Volyymietuja pystytään hyödyntämään täysimittaisesti hankinnoissa. Suurempien volyymien kautta vaikutusmahdollisuudet toimittajien suuntaan kasvavat myös yleisemmin. ICT palvelutuotanto Resursseja ja osaamista yhdistämällä palvelutuotannon kapasiteetti ja palvelukyky kasvavat (tiimit, sijaisjärjestelyt). Osaamisen jatkuvuuteen ja resurssien riittävyyteen liittyvät riskit ovat kokonaisuutena paremmin hallittavissa (tiimit, sijaisjärjestelyt). Päällekkäisyyksien poistuminen vapauttaa resursseja toiminnan kehittämiseen. Olemassa olevia yhteistyöalustoja (esim. Tiera, Taitoa, KuntaPro, Loiku) saadaan laajemmin ja kustannustehokkaammin hyödynnettyä palvelutuotannossa. Muutosaikataulut Tietohallinnon erilaiset organisointivaihtoehdot vaativat erilaisia toimenpiteitä, jotka puolestaan vaativat toisistaan poikkeavan määrän aikaa. Aikataulujen kohdalla kannattaa täsmentää, mitä erilaisia muutostoimenpiteitä eri vaihtoehdot edellyttävät, mitkä ovat näiden toimenpiteiden mahdolliset riippuvuudet, niiden väliset prioriteetit ja niiden vaatimat ajat. Selvityksessä ei otettu kantaa eri vaihtoehtojen aikatauluun tarkasti. Aikatauluja luonnehdittiin kuitenkin yleisellä tasolla. Jotta vaihtoehdossa A saataisiin nopeasti hyötyjä, tulee siinä edetä palveluiden yhdistämisessä mahdollisimman nopeasti. Etuna on se, että yhdistämisprojekteilla ei ole tiukkaa takarajaa, joten aikataulupaineista johtuva lisäresurssien tarve jää pois ja silti voidaan huolehtia ratkaisuiden\n18 18 laadukkuudesta. Hyötyjen saavuttaminen vaatii kuitenkin, että yhteisiin ratkaisuihin sitoudutaan ja päätöksenteko niiden osalta on nopeaa. Vaihtoehdossa B edellytettäisiin kaikkien ICT palveluiden yhdistämistä selvitysalueen kuntien välillä tietyssä aikaikkunassa. Projektiryhmä arvioi, että yhdistymisen tulisi tapahtua n kuukauden kuluessa kuntaliitospäätöksestä. Jo olemassa olevat yhteistyömallit, erityisesti FSHKY, helpottavat suuresti tällaisen yhdistämisprojektin läpivientiä, mutta kunnilla on silti edelleen suuri määrä erillisiä järjestelmiä ja toimintoja, joita pitäisi suhteellisen lyhyessä ajassa saattaa yhteen. Suurin riski on se, että kaikkia palveluita ei kyetä yhdistämään laadukkaasti määräaikaan mennessä, mikä saattaa aiheuttaa häiriöitä ja katkoksia uuden kaupungin palvelujen toimivuudessa. Riskit Selvitystyössä tehdyn riskiarvioinnin lähtökohtana on, voiko vaihtoehdon toteuttamisessa tapahtua jotain odottamatonta, jolla todennäköisesti on epämiellyttävät seuraukset. Voiko vaihtoehdossa tavoiteltaviin tai tavoittelemisen arvoisiin asioihin liittyä myös mahdollisuus negatiivisesta lopputuloksesta. Kuntien välisen yhteistyön ja yhdistymisen osalta on tunnistettu seuraavanlaisia riskejä/riskiryhmiä: talouteen liittyvät riskit toiminnan jatkuvuuteen liittyvät riskit päätöksentekoon liittyvät riskit yhtenäisten ratkaisujen saavuttamiseen (harmonisointiin) liittyvät riskit rahoituksen saatavuus muutosprojektin aikataulu nykytilasta siirtymisen muutoskustannukset tekniikkaan/teknologiaan liittyvät riskit (esim. teknologioiden yhteensopivuus) kokonaisarkkitehtuuriin liittyvät riskit Jokaisella riskillä on kaksi keskeistä ominaisuutta: riskin todennäköisyys sekä sen vaikuttavuus toteutuessaan. Yllä mainitut riskit ilmenevät molemmissa vaihtoehdoissa, mutta erilaisin painotuksin. Riskejä on arvioitu vaihtoehdoittain alla olevan kuvan 8 (riskikartan) mukaisesti. X akseli kuvaa riskin toteutumisen todennäköisyyttä ja Y akseli riskin vaikuttavuutta toteutuessaan.\n19 19 Kuva 8. Vaihtoehtojen riskien sijoittuminen riskikartalle. Mitä lähemmäksi riskikartan oikeaa yläkulmaa ja punaista aluetta riski sijoittuu, sen vakavammasta riskistä on kyse. Vaihtoehtojen osalta voidaan todeta seuraavia keskeisiä havaintoja. Vaihtoehto A Vaihtoehdossa tavoitellaan tiiviimpää kuntien yhteistyötä ja kansallisten ratkaisuiden parempaa hyödyntämistä. Kuntakohtainen päätöksenteko mukaan lähtemisestä korostuu. Hyötyjen saavuttaminen edellyttää kuntakohtaisten prosessisen harmonisointia, kansallisten yhtenäisten ratkaisujen tavoittelua ja hyväksyntää sekä kompromisseja. Kokonaisarkkitehtuuriajattelu korostuu tässä yhteydessä. Edellä mainittuihin liittyvät suurimmat riskit, joiden realisoituessa myös taloudellinen riski kasvaa. Vaihtoehto B Yhdistymisvaihtoehtoon liittyy monia operatiivisia riskejä. Yhdistäminen tarkoittaa todennäköisesti pakkoa ja kiirettä, jolloin yhdistämistä helpottavat tai vaikeuttavat tekijät korostuvat. Yhdistymisen läpiviennin muutosprojekti on aikataulultaan todennäköisesti lyhyt ja kireä. Tällöin yhdistettävien ITympäristöjen samanlaisuus/erilaisuus ja teknologiset tekijät (eroavaisuudet/yhteneväisyydet) korostuvat ja vaikuttavat osaltaan muutosprojektin aikatauluun ja kustannuksiin.\n20 20 Hallintamallit Eri vaihtoehdot edellyttävät erilaista hallintomallia. Hallintamalli onkin keskeinen asia, josta tulee päättää, kun otetaan kantaa yhteistyön syvyyteen. Hallintamallia voidaan ajatella jatkumona, jonka toisessa päässä on täysin erilliset kuntakohtaiset päätöksentekoelimet ja tavat sekä toisessa päässä yksi täysin yhteinen päätöksentekotapa. Erityisesti tiiviimmän seudullisen yhteistyön (vaihtoehto A) toteutumisen kannalta on oleellista, että kuntien yhteistyö on organisoitu järjestelmällisesti. Vaihtoehto A:ssa toimitaan projekti tai palvelukohtaisesti jokaisesta tapauksesta erikseen sopien, kun taas vaihtoehto B:ssä hallintamalli tulee (mahdollisesti) annettuna kuntaliitoksen myötä. Kuvassa 9 on esimerkki siitä, miten vaihtoehdossa A tietohallintoon liittyvä yhteistyö, organisointi ja päätöksenteko voidaan järjestää siten, että mahdollistetaan toiminnan tarpeista lähtevä suunnitelmallinen ICT kehittäminen ja sitä kautta tietotekniikan vaikuttavuuden nosto. Kuva 9. Esimerkki yhteistyön järjestämiseksi ja päätöksentekomalliksi alueellisessa yhteistyössä.\nForssan seudun 4 kunnan kuntaliitosselvitys ICT-selvitys\n1 Loppuraportti 22.9.2014 Forssan seudun 4 kunnan kuntaliitosselvitys ICT-selvitys 2 Sisällysluettelo JOHDANTO... 3 TIETOHALLINNON NYKYTILA... 4 Kuntien ICT-henkilöstö ja kustannukset... 4 Tietohallinnon\nVaasan seudun kuntarakennelain mukainen selvitys ICT-selvitys\n1 Loppuraportti 5.12.2014 Vaasan seudun kuntarakennelain mukainen selvitys ICT-selvitys 2 Sisällysluettelo YHTEENVETO... 3 JOHDANTO... 4 TIETOHALLINNON NYKYTILA... 5 Kuntien ICT-henkilöstö ja kustannukset...\nViitasaaren seudun kuntien kuntaliitosselvitys ICT-selvitys\n1 Loppuraportti 10.6.2015 Viitasaaren seudun kuntien kuntaliitosselvitys ICT-selvitys 2 Sisällysluettelo JOHDANTO... 3 TIETOHALLINNON NYKYTILA... 4 Kuntien ICT-henkilöstö ja kustannukset... 4 Tietohallinnon\nForssan-seudun kunta- ja palvelurakennemuutosten selvitys\nForssan-seudun kunta- ja palvelurakennemuutosten selvitys ICT-selvitys Forssa, Humppila, Jokioinen, Tammela, Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä (Fshky), Forssan Ammatti-instituutti (FAI), Loimijoen\nEspoon, Kauniaisten, Kirkkonummen ja Vihdin kuntaliitosselvitys\nLoppuraportti 26.2.2014 Espoon, Kauniaisten, Kirkkonummen ja Vihdin kuntaliitosselvitys Tietohallinto ESPOON KAUPUNKI 02070 ESPOON KAUPUNKI WWW.ESPOO.FI ESBO STAD 02070 ESBO STAD WWW.ESBO.FI 2 Sisällysluettelo\nICT-selvitys. Turun seudun 17 kunnan erityinen kuntajakoselvitys\nTurun seudun 17 kunnan erityinen kuntajakoselvitys ICT-selvitys Auran, Kustavin, Liedon, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Paimion, Pöytyän, Ruskon, Sauvon, Taivassalon, Tarvasjoen ja Vehmaan kunnat sekä\nTurun seudun 17 kunnan erityinen kuntajakoselvitys. ICT-selvitys\nYhdentymisprosessin hyödyt Kymenlaakson ja Mikkelin ammattikorkeakouluille. Heikki Saastamoinen\nYhdentymisprosessin hyödyt Kymenlaakson ja Mikkelin ammattikorkeakouluille Heikki Saastamoinen Yhtenäistymiskehityksen hyödyt Jo realisoituneet hyödyt Ministeriön suora rahallinen tuki Vertailujoukkoa\nKESKI-SUOMEN KUNTIEN DIGITAALISET PALVELUT Palveluiden tarjonnan ja käytön edistäminen kunnissa\n1 KESKI-SUOMEN KUNTIEN DIGITAALISET PALVELUT Palveluiden tarjonnan ja käytön edistäminen kunnissa ICT-strategian Digitaalinen Keski-Suomi -teeman osaselvitys Tenho Jokelainen, Kuntien Tiera Oy 25.02.2015