Analysis Studies. Reports 1/ PDF\nAnalysis Studies. Reports 1/2000\nDownload "Analysis Studies. Reports 1/2000"\n1 Analysis E v a l u a t i o n s Studies Reports Catalogues C I M O 1/2000 Kriisit pöydälle Ulkomaiset opiskelijat ja heitä kohtaavat kriisit Opas korkeakoulujen kansainvälisten asioiden henkilöstölle Katja Kiviharju\n2 Katja Kiviharju Kriisit pöydälle Ulkomaiset opiskelijat ja heitä kohtaavat kriisit Opas korkeakoulujen kansainvälisten asioiden henkilöstölle\n3 Kansainvälisen henkilövaihdon keskus CIMO CIMO Publications 1/2000 ISBN ISSN X Multiprint, Helsinki 5/2000, 700\n4 Sisältö Sisältö 1. Johdanto 2. Jos tapahtuu jotain hyvin järkyttävää (Salli Saari, YTHS) 2.1. Johdanto 2.2. Tyypillisiä traumaattisia tapahtumia tai tilanteita, joita opiskelijat opiskeluaikana saattavat kohdata 2.3. Traumaattisen kokemuksen käsittelyprosessi 2.4. Toimintaohjeet järkyttävän tapahtuman tai tilanteen sattuessa 2.5. Tietoa psykologisesta jälkipuinti-istunnosta (debriefing) 2.6. Erityishuomioita ulkomaalaisia koskettavista kriiseistä Kriisinhallintasuunnitelma 3.1. Ennakointi 3.2. Toiminta 3.3. Arviointi 4. Suomessa opiskelevien ulkomaalaisten lupakäytäntö ja sairausvakuutusturva (Laura Nyman, HY ja Tarja Raappana, H:gin kihlakunnan poliisilaitos) 4.1. Viisumit ja oleskeluluvat 4.2. Sairausvakuutusturva Kun tapahtuu joitakin esimerkkejä 5.1. Mielenterveydelliset ongelmat 5.2. Sairastapaukset 5.3. Onnettomuudet 5.4. Kuolemantapaukset 5.5. Opintojen eteneminen 5.6. Raskaus 5.7. Pahoinpitelyt 5.8. Huumerikokset 5.9. Raiskaus tai raiskauksen yritys Ryöstöt ja varkaudet Kirjallisuutta 7. Liitteet Liite 1: Yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen kv-yhdyshenkilöille lähetetty kysely Liite 2: YTHS:n mielenterveyspalvelun toimintaohjeet Liite 3: Vakaumuksen kunnioittaminen Liite 4: Yhteyshenkilörekisteri Liite 5: Henkilötietolaki Liite 6: Cornell University: Student in Distress\n6 1. Johdanto Oppilaitosten kansainvälistyminen ja sen myötä opiskelijaliikkuvuus on viime vuosina lisääntynyt nopealla vauhdilla. Opiskelijavaihto on myös mainittu yhtenä osana hallituksen kehittämissuunnitelmaa, jonka mukaan vaihdon kvantitatiivisena tavoitteena on yliopisto-opiskelijan ja ammattikorkeakouluopiskelijan liikkuvuus vuosittain vuoteen 2004 mennessä. Vuonna 1998 noin korkeakouluopiskelijaa lähti Suomesta ulkomaille vaihtoon. Tavoitteena on yhtäläisesti nostaa myös Suomeen saapuvien vaihto-opiskelijoiden määrää. Kansainvälisten asiain yksiköt ovatkin viime vuosien aikana järjestelmällisesti kehittäneet omaa toimintaansa, jotta ne pystyisivät kohtaamaan korkeakouluille asetetut tavoitteet opiskelijavaihdon lisäämiseksi. Korkeakouluissa, tai edes opiskelijapalveluissa, ei kuitenkaan välttämättä ole vielä osattu valmistautua sellaisiin toimenpiteisiin, joita tarvitaan kun ulkomainen opiskelija joutuu onnettomuuteen tai muihin yllättäviin tilanteisiin. Kriiseistä on selvitty tapauskohtaisesti, mutta tietoomme ei ole ainakaan toistaiseksi kantautunut, että millään suomalaisella korkeakoululla olisi varsinaista kriisinhallintasuunnitelmaa. Sana kriisi kuulostaa hyvin vakavalta; yleensä se on totuttu yhdistämään suuriin yhteiskunnan murroksiin, taloudellisiin tai ympäristöasioihin. Yksittäisen ihmisen kriisi voi kohdata äkillisesti tai siihen voi ajautua useiden tekijöiden summana. Uhrin kannalta kriisi merkitsee yleensä muutosta hänen elämässään ja tulevaisuudensuunnitelmissaan, muutosta, johon hän ei ole osannut ennalta varautua. Kriisinhallinnassa mukana olevan henkilön näkökulmasta kriisi puolestaan on tilanne, jonka takia jätetään kaikki muut työt sivuun ja keskitytään hoitamaan kyseistä tilannetta. Tältä pohjalta KANSAINVÄLISEN HENKILÖVAIHDON KESKUKSEN CIMOn ja korkeakoulujen yhteinen Opiskelijapalvelut-teemaryhmä (Opteam) saattoi alkuun projektin, jossa käydään läpi erilaisia opiskelijoiden kohtaamia kriisitilanteita sekä kartoitetaan, miten näiden tilanteiden varalle voisi valmistautua. Projekti käynnistettiin alkuvuodesta 1999, jolloin lähetettiin Cimeoni- ja Campo-sähköpostituslistojen kautta tämän käsikirjan liitteenä oleva kysely korkeakoulujen kv-henkilöstölle (liite 1). Kyselyn tarkoituksena oli kerätä aitoja tapauskuvauksia ulkomaisia opiskelijoita kohdanneista kriiseistä. Vastauksia saatiin yhteensä kahdeksasta korkeakoulusta, tapauskuvauksia oli 17 (sairaus, varastelu, lunttaus, onnettomuus, pahoinpitely, kuolema, raskaus, mielenterveysongelmat, parin päivän katoaminen, yllätysosanottajat kurssille). Tämä käsikirja koostuu kuudesta varsinaisesta osiosta, joissa pyritään hahmottamaan kriisinhallintaa eri näkökulmista. Luvuissa 2 4 keskitytään kriisien purkuun, kriisinhallintasuunnitelman tekoon, lupakäytäntöihin ja sairausvakuutusturvaan. Käsikirjan 2. luvun Jos tapahtuu jotain hyvin järkyttävää on kirjoittanut dosentti, psykologi Salli Saari (YTHS). Hän on myös kommentoinut käsikirjan esimerkkitapauksia. Luvun 4 aineisto on saatu kv-koordinaattori Laura Nymanilta (HY) ja sitä on kommentoinut Tarja Raappana Helsingin kihlakunnan poliisilaitokselta. Suunnittelija Esko Koponen CIMOsta on osallistunut oppaan laadintaan kommentoimalla koko raportin tekstiä. Saatujen tapauskuvausten perusteella on koottu tämän käsikirjan viides luku. Mukaan on otettu myös joitakin sellaisia mahdollisia kriisitilanteita, joista ei saatu kuvausta mutta jotka koettiin kuitenkin tärkeiksi. Esimerkkitapausten jälkeen on tapauksen analysointia ja toimintaohjeita. Kriisinhallintasuunnitelman teke- /5\n7 /6 minen, mahdollisten kriisitilanteiden kartoitus ja varautuminen pahimpaan auttavat, mutta täytyy kuitenkin muistaa, että jokainen kriisitilanne on yksilöllinen ja aina yhtä yllätyksellinen. Kriisit eivät noudata ennalta sovittua kaavaa, joten hyväkään valmistautuminen ei anna aihetta tuudittautua harhaluuloon kriisin täydellisestä hallinnasta. Käsikirjassa kuvatut tapaukset ovat sellaisia, joissa ulkomainen opiskelija on joutunut uhriksi. Vastaavasti tietysti ulkomainen opiskelija voi tehdä Suomessa rikoksen, jolloin asian hoito siirtyy poliisille. Näissäkin tapauksissa vastaanottava korkeakoulu saattaa joutua tekemisiin esimerkiksi rikoksentekijän omaisten tai kotiyliopiston kanssa. Käsikirjassa keskitytään ulkomaisia vaihto- ja tutkintoopiskelijoita mahdollisesti kohtaaviin ongelmiin eikä niinkään pyritä ottamaan kantaa yleisesti esimerkiksi pakolaisten tai paluumuuttajien henkisiin ongelmiin tai taustoihin. Väkivalta- ja huumerikoksissa toimintaohjeita saa paikallispoliisilta tai poliisin kotisivuilta osoitteessa Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön (YTHS) mielenterveyspalveluiden kotisivuilla puolestaan on toimintaohjeita järkyttävän tapahtuman tai tilanteen jälkeen, sellaisen kokeneille ja heidän läheisilleen sekä menehtyneen omaisille ja läheisille. Nämä ohjeet löytyvät myös tämän käsikirjan liitteenä (liite 2). Käsikirjan tapauskuvausten toimintaohjeissa on huomioitava, että mainitut yhteydenotot YTHS:öön eivät koske ammattikorkeakouluja, joissa on oma terveydenhoitojärjestelmä. Ammattikorkeakouluihin kuuluvilla oppilaitoksilla on oma terveydenhoitaja, jonka avulla kriisin selvittely kannattaa aloittaa. Kirkon sairaalasielunhoidon keskus on julkaissut vuonna 1996 vihkosen, johon on koottu tietoja eri uskonnollisiin ja etnisiin ryhmiin kuuluvien potilaiden hoitotoimenpiteistä, ruokailutottumuksista, sosiaalisista tavoista ym. Vihkosen lopussa on yleisiä neuvoja hoitohenkilökunnalle. Ne sopivat hyvin muillekin mietittäväksi ulkomaisen opiskelijan sairastuessa (liite 3). Tämä käsikirja on saanut alkunsa teemasta, josta on pitkään keskusteltu kansainvälisten asioiden henkilöstön piirissä. Aihe liittyy vahvasti myös henkilöstön jaksamiseen työssään sekä rajanvetoon sen suhteen, mitä kuuluu omaan työnkuvaan. Kaikkea ei jaksa eikä pidäkään pyrkiä hoitamaan itse. Käsikirjan aiheen käsittely jatkuu jossain muodossa myös tulevaisuudessa, sillä tarkoitus on järjestää aiheen tiimoilta oma koulutuspäivä.\n8 2. Jos tapahtuu jotain hyvin järkyttävää (Salli Saari, YTHS) 2.1. Johdanto Elämän olennainen osa on erilaiset yllättävät traumaattiset tapahtumat. Niille on tyypillistä ennakoimattomuus, minkä vuoksi niihin ei voi etukäteen valmistautua. Ne ovat usein luonteeltaan myös sellaisia, ettei niihin voi omalla käyttäytymisellään tai toiminnallaan vaikuttaa. Kuitenkin me yleensä tällaisen tilanteen jälkeen alamme käydä läpi edeltäviä tapahtumia ja etsiä tilanteita, joissa toimimalla toisin olisimme voineet estää tapahtuman. Tällainen jälkiviisaus tai jossittelu on ihmiselle tyypillistä. Siinä on kysymys pyrkimyksestä säilyttää hallinnan tunne itsellä, mutta seurauksena on samalla syyllisyydentunteita, joita melkein aina tällaisten tapahtumien jälkeen esiintyy. Tapahtumat ovat luonteeltaan myös sellaisia, että ne koettelevat keskeisiä elämänarvoja. Yhtäkkiä me tulemme tietoisiksi omasta haavoittuvuuden tunteestamme, joka äärimmilleen vietynä tarkoittaa, että minä hetkenä hyvänsä voi sattua mitä tahansa. Tällaisen tietoisuuden kanssa on mahdotonta elää, ja siksi me luonnostamme ryhdymme työstämään tätä tunnetta pois. Vähitellen muutaman kuukauden kuluessa terveet ihmiset saavuttavat jälleen haavoittumattomuuden harhan. Tilanne palaa melkein ennalleen. Tällaiset traumaattiset tapahtumat saattavat myös asettaa oman elämänkatsomuksen kyseenalaiseksi. Miksi -kysymykset pyörivät mielessä: Miksi näin piti tapahtua?, Miksi juuri minulle? Näiden kysymysten myötä joutuu käymään läpi uudestaan sen, mitä elämästä ja sitä säätelevistä tekijöistä ajattelee ja samalla joutuu kyseenalaistamaan aikaisemmat ajattelumallinsa. Myös elämänarvot muuttuvat järkyttävän kokemuksen seurauksena. Ura, raha, menestys ja työ menettävät merkitystään ja perheen ja ihmissuhteiden merkitys kasvaa. Nämä muutokset ovat yleensä pitkäkestoisia; painetta tilanteen työstämiseen entiselleen ei tavallisesti+ esiinny. Äkilliset traumaattiset tapahtumat merkitsevät suuria muutoksia. Elämää ei voi enää jatkaa samalla tavalla. Myös niiden mielelle asettama sopeutumisvaatimus on valtava. Tästä syystä tämä mielen sopeutumisprosessi on usein niin rajua, että se saa ihmiset kokemaan, etteivät he sitä kestä tai siitä selviä. Tästä syystä näissä tilanteissa tarvitaan paljon ulkoista tukea sekä ystävien, perheen ja sukulaisten taholta että alan asiantuntijoilta Tyypillisiä traumaattisia tapahtumia tai tilanteita, joita opiskelijat opiskeluaikana saattavat kohdata aviopuolison, ystävän, seurustelu- tai asuinkumppanin, opiskelutoverin tai oman perheenjäsenen itsemurha oma, ystävän, opiskelutoverin tai perheenjäsenen vakava onnettomuus aviopuolison, seurustelukumppanin, ystävän, opiskelutoverin tai opettajan äkillinen kuolema itseen, ystävään tai opiskelutoveriin kohdistunut väkivalta tai sen uhka oma syyllistyminen kuoleman tuottamukseen tai vakavaan onnettomuuteen, esim. liikenneonnettomuus oma tai läheisen ihmisen äkillinen vakava sairastuminen tulipalot (esim. koti tai asunto) /7\n9 Tällaisten tapahtumien uhreja ovat kaikki, joita se syvästi järkyttää. Uhreja ovat ne, jotka olivat tapahtumassa mukana (fyysisesti loukkaantuneet tai säikähdyksellä selvinneet) sekä läheisen ihmisen menettäneet. Joissakin tilanteissa pelkästään paikalla olo, tapahtuman näkeminen saattaa jo aiheuttaa voimakkaita reaktioita. Myös läheltä piti -tilanteet on otettava huomioon, koska yksi tärkeä psykologinen lainalaisuus on, että me emme reagoi pelkästään siihen, mitä todella tapahtui, vaan myös siihen, mitä olisi voinut tapahtua Traumaattisen kokemuksen käsittelyprosessi Välittömät reaktiot Katastrofin aikana ja välittömästi sen jälkeen voidaan katastrofin psykologisten uhrien reaktioita kuvata šokkireaktiolla. Sille on tyypillistä muuttunut tietoisuus. Tämä merkitsee, että uhrit vastaanottavat, työstävät ja tallentavat informaatiota normaalista poikkeavalla tavalla. Šokkireaktio on automaattinen sopeutumisreaktio, joka mahdollistaa psyykkisten resurssien mobilisoinnin ulkoisen uhan käsittelemiseksi. Tavoitteena tässä sopeutumisprosessissa on pyrkimys psyykkisen toimintakyvyn säilyttämiseen. Tämä tapahtuu sekä suojautumalla informaatiolta että informaation käsittelykyvyn huomattavalla lisääntymisellä. Šokkireaktiolle on tyypillistä muuttunut tietoisuus, jolle on ominaista epätodellisuuden tunne, unenomainen olotila, epäusko tapahtuneeseen, muuttunut ajantaju ja supermuisti. Tilanteen kokeminen epätodellisena, kyvyttömyys uskoa, että tapahtunut on totta, ja unenomainen olotila ovat psyyken suojautumiskeinoja sellaista tietoa vastaan, jota se ei pysty ottamaan vastaan ja jota se ei pysty kestämään. Tyypillistä tälle henkiselle etäisyyden otolle on myös tunteiden puuttuminen. Tämä on olennaista myös toimintakyvyn säilyttämiseksi katastrofitilanteessa. Tunteiden puuttumista ja toimintakyvyn säilymistä usein ihmetellään jälkikäteen ja siitä saatetaan jopa tuntea syyllisyyttä. Esimerkkejä siitä, miten aivojen kapasiteetista normaalia suurempi osa mobilisoidaan käyttöön katastrofitilanteessa, ovat ajantajun muuttuminen ja supermuisti. Monet liikenneonnettomuudessa mukana olleet ovat kertoneet, että he niiden muutaman sekunnin aikana sen oivaltamisesta, mitä tulee tapahtumaan, itse tapahtumaan, ovat käyneet läpi koko elämänsä keskeiset tapahtumat. Esimerkkejä supermuistista ovat kertomukset siitä, miten sekunnin murto-osassa mieleen palautuu aikaisemmat opetukset esimerkiksi ensiapukurssilta. Supermuistia kuvaa myös katastrofitilanteeseen liittyvien aistivaikutelmien voimakkuus ja yksityiskohtien rikkaus. Kaikki aistit ikään kuin avautuvat ympäröivään maailmaan niin, että vaikutelmat rekisteröidään ja tallennetaan vahvemmin kuin normaalisti. Tämä ilmiö tulee usein esiin traumojen hoidossa: mieleen palautuvat mielikuvat ovat äärimmäisen yksityiskohtaisia ja voimakkaita. Vaikka useimmat ihmiset toimivat katastrofitilanteessa hyvin tarkoituksenmukaisella tavalla, 10 25% ihmisistä käyttäytyy ylireagoiden eli paniikinomaisesti, hysteerisesti tai alireagoiden, lamaantuen ja apaattisesti. /8\n10 Jälkireaktiot Vaikka ihmiset toimivat tarkoituksenmukaisella tavalla katastrofin aikana ja välittömästi sen jälkeen, kärsivät monet jälkeenpäin voimakkaista fyysisistä ja psyykkisistä reaktioista. Yleisimpiä fyysisiä reaktioita ovat vapina, hikoilu, pahoinvointi, sydämentykytys ja väsymys. Yleisimpiä psyykkisiä reaktiota puolestaan ovat itkeminen ja itkuisuus, ahdistus, pelko, tilanteen uudelleen kokeminen ja päälle tunkevat muistot, helpotus siitä, että on elossa, muisti- ja keskittymisvaikeudet, unihäiriöt, syyllisyydentunnot ja itsesyytökset, suru, ärtyvyys, ilkeys yms. Myös aikaisemmat traumat aktivoituvat ja ihmissuhteet joutuvat koetukselle. Näitä oireita esiintyy 80 90%:lla katastrofin uhreista ja ne ilmenevät muutaman tunnin tai päivän kuluttua tapahtuneesta. Nämä reaktiot ovat seurausta siitä, että totuus alkaa vähitellen tunkeutua tietoisuuteen. Monet ihmiset pyrkivät suojautumaan näiltä reaktioilta ja muistoilta yrittämällä aktiivisesti sulkea ne pois mielestään. Toisaalta psyyke toimii näin myös automaattisesti. Tuskaisat, psyykelle kestämättömät kokemukset muuttuvat tiedostamattomiksi, koteloituvat ja vaikuttavat myöhemmin meidän kaikkiin ratkaisuihimme, käyttäytymiseemme ja toimintaamme. Tätä kehitystä pyritään katastrofi- ja kriisipsykologisella työllä ehkäisemään. Katastrofin psyykkiset ja somaattiset pitkäaikaisvaikutukset Monissa korkeatasoisissa pitkäaikaisissa seurantatutkimuksissa on todettu katastrofin uhrien oireiden ja vaivojen säilyvän vuosia eteenpäin. Esimerkiksi McFairlane totesi Australian vuoden -83 metsäpaloa koskeneessa tutkimuksessaan, että katastrofin uhreilla oli 50% muita enemmän kliinisesti merkittäviä oireita vielä vuosien kuluttua tulipalosta. Palossa kuoli 28 ihmistä ja satoja loukkaantui. Samanlaisen tuloksen sai Holen, joka seurasi norjalaisessa öljylauttaonnettomuudessa mukana olleiden terveydentilaa useamman vuoden ajan ja vertasi tuloksia sellaisten öljylauttatyöntekijöiden terveydentilaan, jotka eivät olleet kokeneet onnettomuutta. Tulosten mukaan onnettomuudessa mukana olleiden sairastavuus, joka ilmeni pitempinä sairaspoissaoloina, säilyi katastrofin uhreilla yli nelinkertaisena koko seuratun kahdeksan vuoden ajan. Vertailuryhmällä sairaspoissaoloaika vuodessa vaihteli muutamasta päivästä kahteen viikkoon, kun se onnettomuudessa mukana olleilla vaihteli kuudesta viikosta kahdeksaan viikkoon. Onnettomuuden kokeneilla oli myös kahdeksan kertaa enemmän psykiatrisia diagnooseja kuin vertailuryhmällä. Katastrofin pitkäaikaisia oireita on kuvattu postraumaattisella stressihäiriöllä (Post-Traumatic Stress Disorder, PTSD), jonka diagnosoinnin ehtoina on seuraavien oireiden esiintyminen vähintään kuukauden ajan: trauman uudelleen kokeminen, vähentynyt kiinnostus ja sitoutuneisuus ympäristöön sekä vähintään kaksi seuraavista oireista: jatkuva valppaudentunne tai varuillaanolon tunne, univaikeudet, muisti- ja keskittymisvaikeudet, traumaa muistuttavien tilanteiden välttäminen ja oireilun lisääntyminen traumaa muistuttavissa tilanteissa. PTSD /9\n11 voi esiintyä akuutissa muodossa, jolloin oireet tulevat esiin ensimmäisen kuukauden aikana tapahtuneesta, tai viivästyneessä muodossa, jolloin oireet tulevat esiin vasta kuuden kuukauden kuluttua traumasta. Näitä pitkäaikaisia postraumaattisia oireita ja häiriöitä, niihin liittyvää psyykkistä kärsimystä, somaattista sairastamista ja työkyvyn heikkenemistä pyritään ehkäisemään sillä, että katastrofin uhrit käsittelisivät traumaan liittyviä muistoja, ajatuksia ja tunteita mahdollisimman perusteellisesti ja syvästi heti tapahtuman jälkeen. Lähtökohtana tässä ehkäisevässä työssä on, että ihmisen mieli sulkeutuu kolmen vuorokauden sisällä trauman tapahtumahetkestä. Toisaalta šokkivaiheen aikana tällainen käsittely ei ole mahdollista. Siksi tämän työn tulee tapahtua tunnin sisällä tapahtumasta. Silloin se on tehokkainta ja tuloksellisinta Toimintaohjeet järkyttävän tapahtuman tai tilanteen sattuessa Tapahtumapaikalla tai välittömästi tapahtuman jälkeen Läheisillä ihmisillä on vastuu toiminnasta, ei niillä, jotka ovat uhreja eli joita tapahtuma on syvästi järkyttänyt. Älä jätä uhria yksin, huolehdi hänen perustarpeistaan. Anna uhrin puhu tapahtumasta, älä täytä tilannetta omalla puheellasi. Lohduttaminen on usein mahdotonta: usein ei ole olemassakaan lohduttavia sanoja. Kosketus on usein sanoja lohduttavampaa. Levollinen läsnäolo ja kuunteleminen riittävät. Traumaattisen kokemuksen jälkikäsittely Ilmoita tapahtuneesta välittömästi YTHS:n mielenterveyspalvelun ajanvaraukseen. Sitä kautta järjestyy mahdollisuus psykologiseen jälkipuinti-istuntoon ja muuhun tarvittavaan apuun. Tapahtuman tai tilanteen aiheuttaman jälkipuinti-istunnon tulee ajoittua kolmen ensimmäisen vuorokauden ajalle tapahtuman jälkeen. Tapahtuman psyykkiset jälkiseuraamukset tulisi käsitellä kaikissa niissä yhteisöissä, joita tapahtuma järkyttää. Kaikkien, joita tapahtuma koskettaa, tulisi osallistua jälkipuinti-istuntoihin Tietoa psykologisesta jälkipuinti-istunnosta (debriefing) Tavoitteena on traumaattisen kokemuksen käsittelyprosessin nopeuttaminen, tehostaminen ja siitä huolehtiminen, että se käynnistyy. Neljä kulmakiveä, joiden tulisi toteutua istunnossa ja joihin sen teho perustuu: psyykkisten reaktioiden (ajatukset, tunteet) työstäminen todellisuuden kohtaaminen reaktioiden normalisointi ja tuleviin reaktioihin valmentaminen sosiaalisen tuen tehostaminen. /10\n12 Istunnon vetäjinä toimivat erikoiskoulutetut asiantuntijat. Istunto etenee vaiheittain: aloitus faktavaihe ajatusvaihe tunnevaihe normalisointi- eli opetusvaihe lopetus. Istunnon osanottajia sitoo vaitiolovelvollisuus muiden osallistujien puheista ja reaktioista Erityishuomioita ulkomaalaisia koskettavista kriiseistä Traumaattisten kriisien käsittely ja uhrien tukitoiminta ovat jossain määrin kulttuurisidonnaisia asioita. Se miten ihminen reagoi traumaattiseen kokemukseen, on kuitenkin syvästi ihmiselle lajityypillinen ominaisuus. Siksi perusreaktiot ovat kaikille ihmisille yhteisiä. Sen sijaan kulttuurit, niille tyypilliset rituaalit ja traditiot vaikuttavat olennaisesti siihen, miten näitä reaktioita käsitellään. Tästä syystä on aina tarpeen perehtyä kulttuurin mukanaan tuomiin sidoksiin, jottei kriisissä olevalle ihmiselle tuoteta lisää ristiriitaa ja kärsimystä. Lähteet: Holen, A. (1990). A long-term outcome study of survivors from a disaster. University of Oslo. MacFairlane airlane (1990). An Australian disaster: The 1983 bushfires. International Journal of Mental Health, 19, /11\n13 3. Kriisinhallintasuunnitelma Kriisinhallintasuunnitelmia on pitkään tehty yritysmaailman puolella, mutta asian tärkeyteen aletaan vasta nyt herätä korkeakoulujen puolella. Julkishallinnossa kriisinhallintasuunnitelmat liittyvät yleensä terveydenhuoltoalaan; toimintasuunnitelmia oppilaan tai opettajan kuoleman varalta saattaa olla esimerkiksi terveydenhuolto-oppilaitoksissa. Helsingin kaupungin opetusvirasto on vuonna 1996 julkaissut ohjeiston Henkinen tuki koulun kriisitilanteissa, jonka perusteella koulut voivat tehdä omia kriisinhallintasuunnitelmiaan. Tämä kappale on kirjoitettu kirjallisuusluettelossa mainittujen lähteiden pohjalta. Kriisinhallintaa sanan varsinaisessa merkityksessä ei korkeakouluissa yksittäisten opiskelijoiden tasolla varmasti sen tarkemmin ole mietitty, koska tapausten määrä ei ole ollut suuri eikä asioita ole yleisesti millään foorumilla pohdittu. Tilanteet on hoidettu sen mukaan, miten on katsottu parhaaksi kussakin tapauksessa toimia. Tilanteesta selviytymistä kuitenkin helpottaisi se, että olisi jo aiemmin ennakoitu mahdollisia vaikeita tilanteita ja mietitty, miten niistä selvittäisiin. Kriisinhallintasuunnitelmaa voisikin kutsua suunnitteluksi pahimman varalle. Tällaisen suunnitelman ja toimintaohjeistuksen olemassaolo vahvistaa henkilöstön varmuutta hoitaa tilanne rauhallisesti. Suunnitelman teossa on otettava huomioon useita asioita, jotka saattavat vaikuttaa sen avulla ohjeistettavaan toimintaan. Näitä ovat esimerkiksi oman organisaation vastuu- ja valtuutuskysymykset, tietosuoja, mahdolliset yhteistyötahot sekä oppilaitoksen sisällä että ulkopuolella, tiedotus ja ennen kaikkea resurssikysymykset. Kriisinhallinnan voi jakaa kolmeen pääkohtaan: 1) ennakointi, 2) toiminta ja 3) arviointi. Seuraavassa on prosessoitu kriisinhallintaa näiden kolmen kohdan mukaisesti Ennakointi Kriisitilanteiden määrittely Ensimmäisenä tehtävänä on identifioida kaikki mahdolliset kriisitilanteet, joihin ulkomainen opiskelija omassa oppilaitoksessasi tai sen ulkopuolella saattaa joutua. Millainen tilanne koetaan oppilaitoksessasi kriisiksi, mitkä ovat tällaisen tilanteen tuntomerkit ja mitä toimenpiteitä se vaatii? Kriisitilanteiden määrittely on erityisen tärkeää siltä kannalta, että siten voidaan ennakoida myös kussakin tapauksessa tarvittavat toimenpiteet. Oppilaitoksen kannalta kriisitilanteiden nimeäminen on tarpeellista oppilaitoksen omien linjausten takia. Johdon päätäntävaltaan kuuluu, missä tilanteessa oppilaitos ottaa vastuun tilanteen asianmukaisesta hoitamisesta ja milloin konkreettiset toimenpiteet jätetään muiden tahojen, kuten viranomaisten ja lähetystöjen, vastuulle. Vastuu Jos oppilaitos päättää ottaa vastuun omalta osaltaan kriisitilanteiden hoitamisesta, täytyy seuraavaksi tehdä selväksi käytettävissä olevat ajalliset, taloudelliset ja henkilöresurssit. Mikäli oppilaitoksen organisaatio mahdollistaa useamman hen- /12\n14 kilön osallistumisen ns. kriisiryhmän toimintaan, se kannattaa käyttää hyödyksi. Vastuu tietyistä toimista on hyvä jakaa tietyille henkilöille. Nimetään ne henkilöt, jotka eri asioita hoitavat. Näin kriisitilanteen selvittäminen sujuu joustavammin, kun vastuukysymyksiä ei tarvitse ruveta enää keskellä kriisiä erikseen miettimään. Kriisitilanteiden hallinta saattaa joskus olla henkisesti niin rasittavaa, että vain yhdelle tukihenkilölle sälytetty vastuu kasvaa liian suureksi. Seuraavaksi voidaankin joutua etsimään auttajaa auttajalle. Yksi henkilö voi tosin olla koordinaatiovastuussa vaikkapa asioiden käytännön järjestelyistä, mutta hänellä olisi hyvä olla apureita näitä asioita selvittelemässä. Vastuun jakamisen myötä on hyvä ottaa huomioon myös kyseisten henkilöiden valtuuttaminen tekemään päätöksiä ja hoitamaan kiireelliset asiat parhaaksi katsomallaan tavalla. Kriisitilanteissa tarvittavaa nopeaa päätöksentekoa hidastaa ja vaikeuttaa usein sellainen hierarkia, jossa päätöksentekovalta on annettu vain tietyille tahoille. Oppilaitoksen vastuuta vielä mietittäessä täytyy tietysti ottaa huomioon myös oppilaitoksen tekemät sopimukset, joihin sisältyy opiskelijavaihtoa. Sopimusten velvoitteet sitovat oppilaitosta juridisesti ja edellyttävät tiettyä vastuunottoa. Lisäksi on huomioitava, että oppaissa ja esitteissä annetut tiedot ovat myös sitovia. CBIE (Canadian Bureau for International Education) on tutkinut oppilaitosten ja virkamiesten vastuukysymyksiä vaihto-ohjelmissa. Tutkimuksen kohteena ovat pääasiassa sellaiset vaihto-ohjelmat tai opintomatkat, jotka järjestetään ulkomailla oppilaitoksen toimesta. Kirjoittajat Lynne Hanson ja Wayne Myles toteavat, että vastuun määrittäminen voi olla hankalaa, sillä isoissa yliopistoissa vastuu kv-ohjelmien järjestämisestä saattaa olla jaettu yksittäisille tiedekunnille tai laitoksille, jolloin yliopistolla ei keskitetysti ole juurikaan mahdollisuuksia valvoa ohjelman toteuttamista. Erityistä huomiota kannattaa kiinnittää juuri ohjelman esitteissä ja markkinoinnissa annettuihin tietoihin sekä mahdollisimman tarkan ja tietopitoisen orientaation järjestämiseen. Kv-ohjelmien jatkuva arviointi ja osallistujien/järjestäjien kokemuksista oppiminen auttavat myös mahdollisten vaikeuksien ennakoinnissa. Äärimmäisenä keinona kirjoittajat mainitsevat opetuksen järjestäjän ja opiskelijan välisen kirjallisen sopimuksen, jossa opiskelija luopuu oikeudestaan haastaa oppilaitos oikeuteen, jos jotain yllättävää tapahtuu. Tällaisen lomakkeen käyttö on kuitenkin ongelmallista. Voidaanko esimerkiksi sellaisten opiskelijoiden osallistuminen ohjelmaan kieltää, jotka eivät halua allekirjoittaa sopimusta? Keihin kriisi vaikuttaa Kun potentiaaliset kriisitilanteet on saatu listattua, ennakoidaan niin pitkälle kuin mahdollista ne henkilöt, joita tilanne koskee. Tämän perusteella voidaan jo ennalta osittain päätellä, miten nämä henkilöt tilanteeseen reagoisivat ja kuinka heidät asian hoidossa otetaan huomioon. Kriisisuunnitelman tässä vaiheessa muodostuu luontevasti kuhunkin mahdolliseen kriisitilanteeseen liittyviä yhteyshenkilörekistereitä. Näihin rekistereihin voi sisällyttää sekä oppilaitoksen sisäisiä että ulkopuolisia yhteistyötahoja. Esimerkkejä yhteysrekisteristä on annettu tämän käsikirjan loppupuolella (liite 4). Kriisiryhmään voi hyvin kuulua myös oppilaitoksen ulkopuolisia henkilöitä, jos se katsotaan tarpeelliseksi. Esimerkiksi seurakunnan ja YTHS:n työntekijät ovat oman alansa asiantuntijoita, joiden apua kannattaa käyttää kriisitilanteen ratkaisemisessa. /13\n15 Tiedotus Kriisiin liittyviä henkilöitä listattaessa nousee esille myös informaation tarve. Miten ja mitä tilanteesta viestitään niille, joita asia koskee? Erilaisia kohderyhmiä on useita sekä oppilaitoksen sisällä että sen ulkopuolella. Viestinnän muoto riippuu kohderyhmästä, mutta sanoman sisällön pitäisi kuitenkin pysyä samana. Väärinkäsityksiä ja huhuja syntyy herkästi, joten niiden välttämiseksi viestinnän tulisi olla selkeää eikä tietoja saisi pantata turhan takia. Eri asia on, jos esimerkiksi poliisilta ei saa tietoa tapahtuneesta tutkinnallisten syiden takia. Silloin ei tietysti voi itsekään tiedottaa asiasta kovinkaan paljon kyselijöille. Oppilaitoksen yleistä linjausta kriisitilanteiden hoitoon mietittäessä voidaan ottaa kantaa myös siihen, käytetäänkö aktiivista vai passiivista tiedotusta. Kyselijöitä kuitenkin riittää jo ihmisen luontaisen uteliaisuuden tähden, joten tämäkin näkökulma on hyvä muistaa kriisinhallintasuunnitelmaa laadittaessa. Tiedotusvastuu kannattaa antaa yhdelle henkilölle. Muun muassa edellä mainittuja asioita on hyvä pohtia kriisinhallintasuunnitelmaa tehtäessä. Suunnitelma kirjoitetaan selkeästi ja ymmärrettävästi. Toisaalta se ei saa olla liian yksityiskohtainen ja pikkutarkka, jotta vastuussa oleville henkilöille jää liikkumavaraa kriisitilanteiden tapauskohtaiseen selvittämiseen. Hyväksyttäminen Suunnitelman hyväksyttäminen mahdollisimman korkealla tasolla auttaa myös korkeakoulun johtoa näkemään asian tärkeyden. Samalla saadaan puitua vastuukysymykset, joihin olennaisesti liittyy valtuuttaminen. Niille, joille jaetaan vastuuta kriisitilanteen selvittämiseksi, täytyy myös antaa tarvittavat valtuudet hoitaa asia kuntoon. Kriisitilanteessa tapahtumat voivat edetä niin nopeasti, että aina ei ehditä kysyä lupaa esimieheltä. Valmista suunnitelmaa ei kannata jättää kenenkään pöytälaatikkoon lojumaan vaan se on kirjallisessa muodossa saatettava kaikkien työntekijöiden tietoon. Suunnitelmasta ei ole kovinkaan paljon hyötyä, jos siitä ei juuri kukaan tiedä kriisin yllättäessä. Aiemmin mainitun kriisiryhmän kannattaa lisäksi kokoontua säännöllisesti ja harjoitella suunnitellun mukaisesti erilaisissa kriisitilanteissa toimimista. Kertauksen vuoksi vielä tärkeät kohdat suunnitelman laadinnassa: 1) kriisitilanteiden määrittely 2) vastuukysymysten selvittäminen 3) työnjako, vastuuttaminen ja valtuuttaminen 4) keitä kriisitilanne koskettaa ja miten he reagoivat 5) toimenpiteiden kartoitus 6) yhteysrekisterin laatiminen 7) sopiminen tiedottamisesta kriisitilanteessa 8) suunnitelman hyväksyttäminen ja tunnetuksi tekeminen 9) toimenpiteiden ja töiden priorisointi /14\n16 keitä kriisi koskettaa, reaktiot, kulttuurit ja taustat ajankäyttö, priorisointi kriisin määrittely ja merkitys ao. yhteisölle toimenpiteet KRIISINHALLINTASUUNNITELMA yhteistyötahot sitoutuminen/ sitouttaminen suunnitelman hyväksyttäminen työnjako, vastuut, valtuuttaminen tiedotus ORGANISAATIOKOHTAINEN SUUNNITELMA 3.2. Toiminta Valmiin kriisisuunnitelman perusteella on helpompi toimia kriisin sattuessa, vaikka tilanne ei aina etenisikään juuri ennakoidun mukaisesti. Omaa harkintaa saa ja pitää käyttää tilanteen ratkaisemisessa. Ensinnäkin harkitaan jos siihen edes on aikaa onko tapaus todellakin kriisitilanne ja vaaditaanko oppilaitoksen puolelta konkreettisia toimenpiteitä. Tapahtuneesta kerätään kaikki mahdollinen tieto, mitä on saatavilla. Otetaan yhteyttä niihin henkilöihin, joita kriisi on koskettanut. Näitä ovat esimerkiksi muut opiskelijat, opettajat, henkilökunta, tutorit, viranomaiset, kotikorkeakoulu ja omaiset. (Ensin on kuitenkin varmistettava ilmoittamiskäytäntö viranomaisten ja lähetystön kanssa). On päätettävä myös viestintäkäytännöstä näiden eri kohderyhmien suhteen. Tässä vaiheessa on suuresti apua laatimastanne yhteysrekisteristä. Oppilaitoksen rekistereissä on hyvä olla merkintä ulkomaisen opiskelijan uskonnosta, mahdollisista sairauksista tai allergioista, lähiomaisten yhteystiedot sekä tieto voimassa olevista vakuutuksista. Näiden tietojen voidaan katsoa olevan ns. arkaluontoisia asioita, joiden keräämiseen pyydetään asianosaiselta suostumus. Tämän voi tehdä esimerkiksi oppilaitoksen ilmoittautumislomakkeessa mainiten samalla, että tietoja käytetään hyväksi vain hätätapauksissa. Erilaisten rekisterien keruusta ja ylläpidosta kannattaa neuvotella oman oppilaitoksen rekisterivastaavan kanssa, sillä em. mainitut tiedot ovat luottamuksellisia eikä kaikkien opiskelijatietojärjestelmiä käyttävien ole niitä tarkoitus nähdä. /15\n17 Opiskelijan tietosuoja onkin pidettävä mielessä myös kriisitilanteisiin varaudettaessa. Henkilötietolain tarkoituksena on toteuttaa yksityiselämän suojaa ja muita yksityisyyden suojaa turvaavia perusoikeuksia henkilötietoja käsiteltäessä sekä edistää hyvän tietojenkäsittelytavan kehittämistä ja noudattamista. Tätä lakia sovelletaan henkilötietojen automaattiseen käsittelyyn. Myös muuhun henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan tätä lakia silloin, kun henkilötiedot muodostavat tai niiden on tarkoitus muodostaa henkilörekisteri tai sen osa. (Henkilötietolaki N:o 523/1999.) Käsikirjan liitteenä ovat henkilötietolain ne luvut, jotka liittyvät arkaluontoisten tietojen käsittelyyn ja rekisteröidyn oikeuksiin (liite 5). Tarkempaa tietoa henkilötietolaista saa www-palvelusta Henkilötietoja saa käsitellä ainoastaan: 1) rekisteröidyn yksiselitteisesti antamalla suostumuksella 2) rekisteröidyn toimeksiannosta tai sellaisen sopimuksen täytäntöön panemiseksi, jossa rekisteröity on osallisena, taikka sopimusta edeltävien toimenpiteiden toteuttamiseksi rekisteröidyn pyynnöstä 3) jos käsittely yksittäistapauksessa on tarpeen rekisteröidyn elintärkeän edun suojaamiseksi. Toimenpidepäätökset kriisitilanteessa on tehtävä asianmukaisella tasolla. Kriisiryhmän jäsenillä on oltava vastuun lisäksi myös valtuudet hoitaa tilanne kuntoon sekä suunnitelman että tarvittaessa oman harkintansa mukaan. Dokumentoi kriisitilannetta hoitaessasi kaikki, mitä sinulle on sanottu, kuka on sanonut ja milloin, mitä olet itse kertonut muille, mitä sinä tai muut olette tehneet ja päättäneet. Tämä ns. päiväkirja auttaa jälkeenpäin, kun tapahtumaa käydään läpi. Siitä on hyötyä myös asioiden kulun vahvistamisessa, jos esimerkiksi omaiset tai viranomainen kyselevät tapauksen hoitoon liittyvistä yksityiskohdista. Kun kohtaat järkyttyneen opiskelijan, hyvä keino tasaannuttaa tilanne on kuunnella häntä rauhallisesti. Usein jo tämä auttaa; opiskelija saa purettua mieltään ja pystyy vähän ajan kuluttua jo itsekin suhtautumaan tilanteeseen rauhallisemmin. Sinun ei kuitenkaan tarvitse olla enemmän kuin olet eli jos tuntuu siltä, että pelkkä kuuntelu ei riitä, ohjaa opiskelija ammattiauttajan puheille. Cornell Universityn vihkoseen on kirjattu ylös erinäisiä käyttäytymiseen, fyysiseen ja psyykkiseen olemukseen liittyviä seikkoja, joista voi päätellä opiskelijalla olevan ongelmia. Nämä tiedot ja ohjeita järkyttyneen opiskelijan auttamiseen ovat tämän käsikirjan liitteenä (liite 6). YTHS:n mielenterveyspalveluilla on omat ohjeensa järkyttävien tapahtumien ja tilanteiden varalle. Ne löytyvät tämän käsikirjan 2. kappaleesta sekä liiteosasta. /16\n18 3.3. Arviointi Tapahtumien dokumentointi on suositeltavaa juuri niistä oppimisen takia. Näin ennalta tehtyjä kriisinhallintasuunnitelmia voi tarvittaessa täydentää ja päivittää omien kokemusten pohjalta. Suunnitelman tarkistus tietyin väliajoin on tarpeellista jo yhteystietojenkin päivittämisen kannalta. Mahdollisen kriisiryhmän olisi syytä kokoontua säännöllisesti, käydä läpi suunnitelma ja tehdä siihen tarvittavat muutokset. Näin varmistetaan suunnitelman ja toimintaohjeiden ajantasaisuus sekä kokemuksista opitun välittäminen muille. Eräänä mahdollisuutena on tehdä yhteistyötä samalla alueella sijaitsevien muiden korkeakoulujen tai oppilaitosten kanssa. Tällöin ei tarvitse olla yksin ongelmia ratkomassa vaan muiden kokemus auttaa selviytymään kiperistäkin tilanteista. Kriisitilanteiden ennakointi on tarpeellista, mutta se ei välttämättä yksin riitä. Ehkäisevää toimintaa voi olla esimerkiksi ulkomaisille opiskelijoille hyväksymisvaiheessa, oppaissa ja orientaatioissa välitettävä tieto Suomen laista ja oppilaitoksen säännöistä, terveydenhoidosta, hätänumeroista, siitä miten toimitaan hätätilanteessa, vakuutuksista sekä suomalaisten arvoista, tavoista, mahdollisista kulttuurieroista, rasismista ja henkisestä syrjinnästä. The Council for International Educationin (UKCOSA) julkaisemassa materiaalissa ehdotetaan yhtenä mahdollisuutena riskien minimointia jo opiskelijoiden valintatilanteessa. Opiskelijavaihdossahan yleensä luotetaan lähettävän korkeakoulun valintaan ja otetaan vastaan heidän ehdottamansa henkilö. Usein lähettäväkään korkeakoulu ei välttämättä tiedä, että heidän opiskelijallaan on esimerkiksi psyykkisiä ongelmia. Toisaalta taas tällainen tieto voisi auttaa selvittämään kriisitilanteen nopeammin vastaanottavassa koulussa. On kuitenkin oltava realisti ja todettava, että ennakoinnilla ja ehkäisevällä toiminnalla ei kriisitilanteita voi estää syntymästä. Opiskelijat ovat aikuisia ihmisiä ja tekevät itseään koskevia päätöksiä itsenäisesti, joten heidän voisi olettaa toimivan itsensä parhaaksi. Voiko esimerkiksi vastaanottava tai lähettävä oppilaitos silloin pakottaa heidät ottamaan vakuutuksen tapaturmien ja kuolemantapauksen varalta? Amerikassa näin tehdään jo. /17\n19 4. Suomessa opiskelevien ulkomaalaisten lupakäytäntö ja sairausvakuutusturva (Laura Nyman, HY ja Tarja Raappana, Helsingin kihlakunnan poliisilaitos) 4.1. Viisumit ja oleskeluluvat Viisumi Viisumi on maahantulolupa, joka on tarkoitettu tilapäistä, korkeintaan kolme kuukautta kestävää oleskelua varten (opiskelijoista esim. pääsykokeisiin tai intensiivikursseille osallistujat). Viisumia eivät tarvitse: toisten Pohjoismaiden kansalaiset EU- ja ETA-maiden kansalaiset sellaisten maiden kansalaiset, joiden kanssa Suomella on viisumivapaussopimus (lista löytyy Ulkomaalaisviraston www-palvelusta). Viisumeja on erilaisia: pääsykokeisiin tulevalle opiskelijalle myönnetään yleensä kertaviisumi, joka voi olla voimassa enintään kolme kuukautta. Viisumi haetaan ennen maahan tuloa Suomen ulkomaanedustustosta. Viisumin myöntämistä koskevaan päätökseen ei ole valitusoikeutta; hylkäävää päätöstä ei myöskään tarvitse perustella. Oleskelulupa Oleskelulupa on tarkoitettu muuta maahantuloa kuin matkailua tai siihen verrattavaa lyhytaikaista oleskelua varten. Opiskelijalle myönnettävän oleskeluluvan edellytykset: Opiskelija on hyväksytty opiskelijaksi suomalaiseen yliopistoon tai korkeakouluun tai sellaiseen oppilaitokseen, joka valmistaa ammattiin tai tutkintoon. Opiskelun on oltava varsinaista tavoitteellista opiskelua, esimerkiksi kansanopisto ei käy. Opiskelupaikan lisäksi edellytyksenä on turvattu toimeentulo. Tämä on osoitettava: omalle nimelle suomalaiseen pankkiin tehdyllä talletuksella, joka on mk/vuosi (jos oppilaitos myöntää ruuan ja asunnon mk/vuosi) tai mk/kk, jos opiskeluaika on lyhyempi kuin vuosi. Summa on oltava kokonaisuudessaan tilillä ennen lukuvuoden alkua; esimerkiksi palkkatulo kerran kuukaudessa ei ole hyväksyttävä. päätöksellä vaihto-ohjelmaan kuuluvasta tai muuten myönnetystä stipendistä. Pohjoismaiden kansalaiset eivät tarvitse oleskelulupaa opiskelua varten eikä heidän tarvitse osoittaa toimeentuloaan turvatuksi. EU- ja ETA-maiden kansalaiset hakevat oleskeluluvan vasta Suomessa oleskelupaikkakunnan poliisilaitokselta. Turvattu toimeentulo on osoitettava itse valitulla tavalla (esim. vanhempien sitoumus, todistus stipendistä ym.). Muiden maiden kansalaiset: Ensimmäisen oleskeluluvan myöntää ulkomailla Suomen diplomaattinen edustusto paitsi, jos opiskelijalle on myönnetty viisumi Suomeen pääsy- /18\n20 kokeisiin osallistumista varten; tällöin oleskelulupa haetaan oleskelupaikkakunnan poliisilta. Oleskelulupa myönnetään opiskelijalle vuodeksi kerrallaan; pysyvää lupaa ei voi saada. Oleskeluluvan uusiminen: Oleskelupaikkakunnan poliisi myöntää ulkomaalaiselle opiskelijalle uuden määräaikaisen oleskeluluvan enintään vuodeksi kerrallaan. Opiskelija ei voi saada pysyvää oleskelulupaa. Hakemusta varten tarvitaan: korkeakoulun tai ammattiin valmistavan oppilaitoksen läsnäolotodistus selvitys opintomenestyksestä (ensimmäisenä vuonna suorituksia on oltava vähintään 15 ov ja seuraavina vuosina vähintään 20 ov) todistus turvatusta toimeentulosta. Opiskelijan oleskeluluvalla saa tehdä töitä lukukausien aikana 20 h viikossa ja loma-aikoina ( ja ) kokopäiväisesti. Työnteko ei kuitenkaan vapauta mk:n talletusvelvollisuudesta kokonaan. Yli 20 h viikossa työskentelevä henkilö tarvitsee erillisen työluvan. Tarkemmat määräykset ja ohjeet antaa sisäasiainministeriö ja edustustoille ulkoasiainministeriö. Lisätietoja: Ulkomaalaisviraston www-palvelusta (sis. ohjeet viisumija oleskelulupakäytännöstä) Ulkomaalaisviraston tiedote Opiskelijan oleskelulupa (verkossa Poliisin www-palvelu Helsingin kihlakunnan poliisilaitoksen ulkomaalaisyksikkö, puh Sairausvakuutusturva EU- ja ETA-maiden kansalaiset Jos yhdessä EU- tai ETA-maassa sairausvakuutettu henkilö oleskelee opiskelun takia toisessa EU- tai ETA-maassa, hän on oikeutettu samaan terveydenhoitoon kuin maan omat kansalaiset. Pohjoismaiden kansalaiset voivat Pohjoismaiden alueella todistaa tämän oikeuden passilla tai oman maansa sairausvakuutuskortilla. Muualla EU- ja ETA-alueella tarvitaan lomake E 128 tai pitempiaikaisen opiskelun (tutkinto-opiskelun) kyseessä ollessa lomake E 106. Näitä lomakkeita saa kotimaan sairausvakuutusviranomaisilta. Yleensä sairausvakuutus ei kata kuljetusta kotimaahan sairauden tai onnettomuuden takia; poikkeuksena ovat Pohjoismaiden kansalaiset Pohjoismaiden alueella. /19\nKriisien ennaltaehkäisy ja kohtaaminen. Raisa Asikainen ja Minna Kaartinen-Koutaniemi 21.5.2013 1\nKriisien ennaltaehkäisy ja kohtaaminen Raisa Asikainen ja Minna Kaartinen-Koutaniemi 21.5.2013 21.5.2013 1 Kriisien ennaltaehkäisy Arkipäivän hallinta, uudelleenrakentaminen uudessa kieli-, kulttuuri-\nHE 277/2006 vp. maahanpääsyn alueelleen tällaista tarkoitusta\nHE 277/2006 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi ulkomaalaislain 46 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan ulkomaalaislakia muutettavaksi. Ehdotetulla lailla pantaisiin


Juustoinen pastapaistos ja vanilja-appelsiini 26.2.2000 - Lifestyle - MTV.fi\nJuustoinen pastapaistos ja vanilja-appelsiini 26.2.2000\nLifestyle > Koti Julkaistu 04.06.2001 16:54\n150g vuohenmaito juustoa esim. Chavroux\n150-200g sinileima Emmental juustoa\n150-200g brie eli valkohome juustoa\n1prk tomaattimurskaa ( 400g)\nKeitä pasta melkein kypsäksi, noin 8 minuuttia. Pastan kiehuessa paloittele vuohenmaito- ja briejuusto. Raasta emmentaljuusto. Laita juustot kulhoon ja lisää sekaan tomaattimurska ja kerma. Mausta mustapippurilla. Kun pasta on kiehunut, valuta se lävikössä. Sekoita pastat ja juustotomaattiseos keskenään. Kaada seos suureen uunivuokaan ja anna kypsyä 200 C asteessa noin 30 - 40 minuuttia. Tarjoa pastan kanssa raikas vihersalaatti ja tuoretta täysjyväpatonkia.\nLeikkaa appelsiinien kuoret veitsellä pois. Viipaloi ne ohuiksi. Asettele lautaselle. Sirottele appelsiinien päälle rouhittua rosepippuria. Valuta siirappia siivujen päälle. Pistä jälkiruoka vetäytymään hetkeksi kylmään ennen tarjoamista.\nPunajuurisosekeitto ja pullataikina 3.4.2000 Maissikana, Lohkoperunat, Tomaattisalsa ja Maissi-avokadosalaatti 19.2.2000


Datsha.com - Kaupungit - Kainuu\nSuomussalmi sijaitsee Oulun läänissä 5-tien varrella Kainuussa ja rajoittuu Taivalkosken, Puolangan ja Hyrynsalmen kuntiin, Kuusamon, Pudasjärven ja Kuhmon kaupunkiin sekä idässä Venäjään. Lähimmälle lentokentälle Kajaaniin on matkaa 110 km ja läänin keskukseen Ouluun 200 km. Lähin matkustajia ottava rautatieasema on Kontiomäessä 85 km päässä.\nSuomussalmen kunta järjestää ja ylläpitää kaikkien oppivelvollisuusikäisten perusopetuksen ja kuusivuotiaiden esiopetuksen.\nKainuun ammattiopisto Suomussalmi\nKianta-Opisto on vapaan sivistystyön oppilaitos, joka tarjoaa monipuolista koulutusta yleissivistäviä ja ammattitaitoa kehittäviä kursseja sekä laadukkaita harrastusmahdollisuuksia kaiken ikäisille ihmisille. Toiminnan tavoitteena on edistää yksilön persoonallisuuden monipuolista kehittymistä ja aktiivista otetta elämään.\nKianta-Opiston toimisto sijaitsee Kunnantalossa\nKäyntiosoite: Kauppakatu 20, B-porras, 2. kerros\nPostiosoite: PL 40, 89601 Suomussalmi\nSähköpostiosoite: kianta-opisto suomussalmi.fi\nSivistysjohtaja, puh. (08) 6155 5700, 044-588 9330\nKoulutussuunnittelija, puh. (08) 6155 5760, 044-775 3148\nToimisto, puh. (08) 6155 5761, (08) 6155 5762\nFax (08) 6155 5531\nSuomussalmen kunnnan perhepalveluja tuottaa Suomussalmen kunta ja\nKainuun maakunta -kuntayhtymä.\nSuomussalmen kunnan tuottamat perhepalvelut:\nElinkeinotoimen tehtävänä on toteuttaa osaltaan Suomussalmen elinkeinoastrategiaa. Tehtävänä on vaikuttaa yritysten ja työpaikkojen syntymiseen sekä säilymiseen. Suomussalmi tarjoaa yritykselle menestystä tukevan toimintaympäristön tarjoamalla neuvontapalveluja, toimitilajärjestelyjä, aktivoimalla kehittämishankkeita, osallistumalla tiedotus-, koulutus-, verkosto- ja markkinointihankkeisiin.\nTavoite 1 -ohjelman mukaiset investointi- ja kehittämishankkeiden aktivointi ja valmistelu yritysten kanssa\nTietoa vapaista rakennuspaikoista löytyy osoitteesta: http://www.infokartta.fi/suomussalmi/\nTonttien vuokraus ja varaus: http://www.suomussalmenvuokratalot.fi/\nSuomussalmen majoituspalvelut ovat monipuoliset; tarjolla on majoitusta korkeatasoisesta kylpylähotellista vaatimattomiin autiotupiin. Majoituspalveluita on eniten Hossan alueella ja keskustan läheisyydessä, mutta majoitusta löytyy myös eri puolilta kuntaa. Majoitusvaraukset tulee tehdä suoraan yrityksiin.\nSuomussalmelta löytyy monenlaisia aktiviteettejä kaikkina vuodenaikoina. Kesäisiä harrastuksia ovat mm. patikointi, kalastus, melonta ja luontokuvaus suosittuine karhunkuvausretkineen. Syksyisin monet tulevat marjastamaan, sienestämään tai metsästämään kauniisiin ruskamaisemiimme. Talvisin matkailijoita kutsuvat pilkkiminen, moottorikelkkailu ja maastohiihto lukuisine hiihtotapahtumineen. Viihtyisä virkistyskylpylä Kiannon Kuohut houkuttaa ympäri vuoden kaikenikäisiä kävijöitä rentoutumaan allasosastolle, saunoihin ja fysikaaliselle hoito-osastolle. Rohkeimmat voivat pulahtaa Jalonuoman avantoon. -Lukuisat tapahtumat värittävät elämänmenoa eri vuodenaikoina.\nHossan retkeilyalueella on merkittyjä vaelluspolkuja noin 90 km, hoidettuja hiihtolatuja 60 km ja melontareittejä 100 km. Niiden varsilla on nuotiopaikkoja, laavuja ja autiotupia. Hyvin hoidettu retkeilyalue on turvallinen myös lapsiperheille. Osa kämpistä ja poluista soveltuu myös liikuntaesteisille.\nKalastus on suosittu harrastus ja siksi Suomussalmella on runsaasti pilkki-, uistelu-, perhokalastus- ja rantaongintapaikkoja. Pilkkiä ja onkia saa vapaasti, lukuun ottamatta koskia ja virkistyskalastusalueita. Myös viehe- ja verkkokalastus sekä seisovat pyydykset ovat luvanvaraisia.\nSuomussalmelta löytyy seuraavat virkistyskalastusalueet: Hossan Kalamiehen paratiisi, Yli-Vuokin virkistyskalastusalue ja Seitenahveninen.\nLuonnon katselu ja kuvaus on suosittu kesäinen aktiviteetti. Martinselkosen alueella voi kuvata ja katsella karhuja toukokuusta elokuun alkuun Martinselkosen Eräkeskuksen ja Arolan Maatila- ja Erälomien opastetuilla safareilla ja Raatteessa Raatteen Petobongauksessa.\n►Virkistyskylpylä Kiannon Kuohut\nKäyntikohteita ja museoita\nRaatteen Portissa sijaitsevassa talvisotanäyttelyssä voit perehtyä talvisodan Suomussalmen ja Raatteen tien taisteluihin 1939-1940. Raatteen tiellä näet ennallistettuja korsuja, taisteluhautoja ja -varustuksia sekä lukuisia muistomerkkejä. Uusin muistomerkeistä on Talvisodan monumentti, joka koostuu noin kolmen hehtaarin laajuisesta kivikentästä ja keskusmuisto-merkistä "Avara Syli", jossa on 105 vaskista tuulikelloa, yksi jokaista talvisodan päivää kohden.\nRaatteen museotien itäpäässä on Vartiomuseo, jossa voit tutustua rajan vartioinnin historiaan. Alvar Aallon muotoilema Liekki-monumentti Karhulanvaaralla on kunnianosoitus talvisodan taistelijoille.\nSuomussalmen Kotiseutumuseo sijaitsee Kirkkoniemessä, Suomussalmen kirkonkylässä. Tämä talotyyppinen museo kuvaa 1800-luvun loppupuolen suomussalmelaista pihapiiriä ja asumista. Museoalueella on 15 rakennusta, jotka on siirretty Kirkkoniemeen eri puolilta pitäjää, ja iso tervavene muistuttamassa yli sadan vuoden takaisesta tärkeästä elinkeinosta.\nSuomussalmen vahva käsityöperinne ottaa huomioon myös nykyajan vaatimukset. Oilolan käsityömyyntinäyttely ja Jalonniemi-talon Käsikkäin-myymälä esittelevät monipuolisia kädentaitoja. Tuotteet soveltuvat sekä matkamuistoiksi että käyttöesineiksi.\nLähes tuhatpäinen Hiljainen kansa ilmestyy ohikulkijalle kuin taikaiskusta. Aamuisin jurona ja hyökkäävänä, keskipäivällä reippaana ja sävykkäänä, ilta-auringon säteissä riemukkaan värikkäinä. Tuulen hulmuttaessa heinähiuksiaan ja vaatteiden liikehtiessä rytmikkäästi, hahmot ovat kuin eläviä.\nKesäisin niityllä toimii Niittykahvila, jossa mahdollisuus nauttia esim. lettukahvit.\nHiljainen Kansa siajitsee n. 30 km Viitostietä (vt5) pohjoiseen Suomussalmen keskustasta.\nPuhelin: int+358-8-615 555 45


Amnesty: Näin Kiina vainoaa uiguureja – verkkouutiset.fi\nMielenosoitus uiguurien puolesta ja Kiinaa vastaan Helsingin Asema-aukiolla 9. helmikuuta 2020. LEHTIKUVA/TEEMU SALONEN\nIlkka Ahtokivi | 21.02.2020 | 09:49\nAmnesty Internationalin tuoreen selvityksen mukaan Kiina käyttää lähetystöverkostoaan, mobiilisovelluksia ja uhkaavia puhelinsoittoja painostaakseen uiguuriyhteisöjä ympäri maailmaa.\nAmnesty on kerännyt tietoa noin 400 uiguurilta, kazakilta, uzbekilta ja muilta pääosin muslimitaustaisiin vähemmistöihin kuuluvilta henkilöiltä 22 maasta, viideltä eri mantereelta. Tiedot paljastavat näiden yhteisöjen päivittäin kokeman häirinnän ja pelonsekaisen ilmapiirin.\n– Ulkomailla asuvien uiguurien jakamat kokemukset ovat kylmäävää luettavaa. Ne osoittavat Kiinan muslimivähemmistöihin kohdistamien sortotoimien varjon ulottuvan pitkälle sen omien valtiorajojen ulkopuolelle, sanoo Amnesty Internationalin Kiina-tutkija Patrick Poon.\nHänen mukaansa vaikka he pääsisivät pakoon sortoa Xinjiangissa, he ovat silti kaikkea muuta kuin turvassa.\n– Kiinan hallituksella on keinot jäljittää, painostaa ja palauttaa näihin ryhmiin kuuluvat ihmiset takaisin Kiinaan – myös painostamalla vieraita hallituksia palautuksiin. Kiinassa heitä odottaa julma kohtalo, Poon sanoo.\nJatkuvaa painostusta ja pelkoa\nUseat ulkomailla asuvat haastateltavat kertovat Kiinan paikallisviranomaisten painostavan heidän Xinjiangiin jääneitä perheenjäseniään, jotta ulkomailla olevat uiguurit eivät uskaltaisi puhua tilanteesta.\nToiset kertoivat Kiinan viranomaisten jatkuvista, uhkaavista yhteydenotoista sosiaalisessa mediassa ja viestisovelluksissa, sekä suurlähetystöjen ja konsulaattien harjoittamasta laajamittaisesta urkinnasta.\nVuonna 2017 alkaneen operaation seurauksena Kiina on pyrkinyt sulkemaan uiguureja, kazakkeja ja muita muslimivähemmistöjä massiivisille vankileireille Xinjiangissa. Arvioiden mukaan yli miljoona ihmistä on joutunut niin kutsutuille uudelleenkoulutusleireille, joissa he ovat kärsineet lukuisista ihmisoikeusloukkauksista.\nAiemmin tällä viikolla julkisuuteen vuosi Kiinan hallituksen asiakirja, johon kerättyjen henkilökohtaisten tietojen perusteella on ollut tarkoitus arvioida, tulisiko asiakirjasta löytyvät henkilöt eristää uudelleenkoulutusleireihin. Vuodetut yksityiskohdat vahvistavat entisestään Amnesty Internationalin tutkimusten antamaa kuvaa tilanteesta.\n– Vaikka Kiina yrittää järjestelmällisesti kieltää vankileirien olemassaolon, todisteet lisääntyvät Xinjiangista jatkuvasti. Kaikki Xinjiangiin palautetut ovat merkittävässä riskissä tulla suljetuiksi leireihin, ja siten vakavien ihmisoikeusloukkausten vaarassa, varoittaa Poon.\n– On ensiarvoisen tärkeää, että hallitukset ympäri maailman suojelevat paikallisia Xinjiangista lähtöisin olevia yhteisöjään Kiinan suurlähetystöjen ja viranomaisten painostukselta, ja estävät pakkopalautukset Kiinaan, hän jatkaa Amnestyn tiedotteessa.\nArvioiden mukaan Kiinan ulkopuolella elää 1-1,6 miljoonaa uiguuria. Suurimmat uiguuriyhteisöt löytyvät Kazakstanista, Kirgisiasta ja Uzbekistanista, mutta pienempiä yhteisöjä on myös lukuisissa Euroopan unionin jäsenmaissa, kuten Suomessa.


H&M siirsi plus-mallistonsa kokonaan verkkoon\nJUURI NYTKova kaappaus! Huuhkajissa pelannut maalivahti siirtyy TurkuunSuora lähetysAngela Merkel astuu areenalta itäsaksalaisen punkin tahtiin”Nyt on neitsyys menetetty”, mies nauroi 13-vuotiaalle tytölle – lapsiin kohdistuvissa seksuaalirikoksissa toistuu yksi iljettävä kaava\nKehoaktivisti Minnaleena Jaakkolan mielestä kehitys ei ole tasa-arvoinen. Verkkokaupasta ostaminen ei ole ongelmatonta.\nH&M:n plus-mallistoa voi ostaa vain netistä. Antti Nikkanen, Kauppalehti\n30.07.2021 klo 8:59\nRuotsalainen vaateketju H&M on poistanut kaikista myymälöistään H&M+ -malliston, eli pluskokoisten asiakkaiden malliston. Mallisto siirrettiin kokonaisuudessaan verkkokaupan puolelle.\nH&M:ltä kerrotaan Iltalehdelle, että muutos tapahtui jo vuonna 2020.\nMuutosta perustellaan sillä, että malliston kysyntä siirtyi enemmän verkkokauppaan, joten ketju päätti siirtää sen kokonaan sinne.\nTämän myötä ketju sanoo pystyvänsä tarjoamaan koko malliston yhdestä paikasta.\nH&M:ltä kerrotaan, että he ovat myös lisänneet isompia kokoja muihin mallistoihin.\nKehoaktivisti: Ei tasa-arvoista\nKehoaktivisti Minnaleena Jaakkola kertoo huomanneensa muutoksen ketjun kivijalkamyymälässä jo vuonna 2016, jolloin plus -mallistoa poistettiin jo tietyistä myymälöistä. Silloin muutosta perusteltiin Jaakkolan mukaan sillä, että esimerkiksi H&M Homelle tehtiin tilaa.\n– Samalla asusteita oli kuitenkin esillä todella väljästi. Mielestäni tämä viestii kuitenkin sitä, että malliston siirtäminen nettiin oli tietoinen päätös, ja että lihavien osasto ei sovi siihen estetiikkaan, mitä H&M haluaa tuoda esiin, Jaakkola toteaa.\nJaakkolalle ei tullut yllätyksenä, että nyt koko mallisto siirrettiin nettiin.\n– Totta on, että nettikauppa yleistyy kaikkialla, eli plus-malliston siirtäminen kivijalkamyymälästä on looginen, muttei tasa-arvoinen kehityskulku.\nJaakkola kertoo, että ei ole itse vuosikausiin shoppaillut kivijalkakaupoissa, vaatteet hän ostaa usein kirpputoreilta tai netistä.\n– Kesällä löysin shortsit myymälästä, tästä olin ihan yllättynyt.\nIhmeellistä on myös Jaakkolan mukaan se, että jopa raskaana oleville tarjotaan eri myymälöissä enemmän vaihtoehtoja ja tilaa kuin lihaville.\n– Lihavat ihmiset nähdään persoonattomina. Lihavuutta pidetään väliaikaisena tilana.\nPlus-malliston siirtäminen kivijalkamyymälästä on Jaakkolan mukaan loogista, mutta ei reilua. Antti Nikkanen, Kauppalehti\nJaakkola ei pidä verkkokaupasta ostamista ratkaisuna. Ensimmäisenä kyseeseen tulee ilmastokysymys.\n– Sehän on ihan järkyttävää, että täällä legginssejä suhataan edestakaisin sen takia, että minun pitää arvailla niiden istuvuutta, Jaakkola sanoo.\nToinen ongelma on se, että koko-oppaat perustuvat usein painoon ja pituuteen eikä tuotteiden mittoja ilmoiteta ollenkaan.\nKolmas ongelma liittyy siihen, että useamman vaatekoon ostaminen laskulle sitoo paljon rahaa.\n– Minulla opiskelijana ei ole varaa laittaa useaa sataa euroa kiinni tilaukseen. Laskulle maksamisen kannustaminen on minusta kyseenalaista.\nPaketit voivat myös aina myöhästyä, eikä esimerkiksi sukkahousujakaan löydy myymälöistä.\nKehitystäkin Jaakkola on huomannut. Hän mainitsee esimerkiksi Lindexin valikoiman hyvänä esimerkkinä.\n– Vaikka koot siellä loppuvat myös aika nopeasti, plus-malliston yhdistäminen ns. normaaliin mallistoon on tuonut esteettistä kehitystä myös lihavien ihmisten vaatteisiin. Ne näyttävät paremmilta ja ovat laadukkaampia, Jaakkola toteaa.\nIsoja kokoja löytyy myös marketeista. Isot marketit ovatkin olleet useimpina vuosina Suomen suosituimpia vaatekauppoja Kaupan Liiton kyselyn mukaan.\n– Prismassa on kaupassa fyysisesti 3XL:ään asti myynnissä vaatteita. Toki hinta ja helppous vaikuttaa, mutta varmasti kokojen saatavuus, Jaakkola sanoo.\n”Häpeääkö kauppa lihavia shoppailemassa myymälässä”, lukija kysyy – moni suuttui H&M:n päätöksestä\nTällaista on shoppailla vaatteita pluskoossa: ”Ei kukaan halua pukea päälleen tanttatelttoja”\nMies tilasi H&M:ltä uudet housut - sai vanhat\n20 vuotta Aleksanterinkadun muutoksia seurannut yrittäjä: ”Pahempaakin on nähty”


VN247-sarja Nestekidenäyttö Käyttöopas - PDF\nDownload "VN247-sarja Nestekidenäyttö Käyttöopas"\n1 Syyskuu 2012 VN247-sarja Nestekidenäyttö Käyttöopas\n2 Sisällysluettelo Tiedoksiantoja... iii Turvallisuustietoja... iv Huolto ja puhdistus... v 1.1 Tervetuloa! Pakkauksen sisältö Näytön jalustan kokoaminen Kaapelien liittäminen Näytön johdanto Nestekidenäyttö edestä Nestekidenäyttö takaa QuickFit-toiminto Varren/jalustan irrottaminen (VESA-seinäkiinnitys) Näytön säätö Kuvaruutu (OSD) -valikko Uudelleenmääritys Kuvaruutuvalikon johdanto Tekniset tiedot Vianmääritys (Usein kysytyt kysymykset) Tuettu ajoitusluettelo Tekijänoikeudet 2012 ASUSTeK COMPUTER INC. Kaikki oikeudet pidätetään. Tämän ohjekirjan mitään osaa, mukaan lukien siinä kuvatut tuotteet ja ohjelmistot, ei saa kopioida, siirtää, kirjata, varastoida hakujärjestelmään tai kääntää millekään kielelle missään muodossa tai millään keinoin, lukuun ottamatta ostajan varmuuskopiona säilyttämää asiakirjaa, ilman erillistä kirjallista lupaa ASUSTeK COMPUTER INC:ltä ( ASUS ). Tuotteen takuuta tai huoltoa ei jatketa, jos: (1) tuotetta on korjattu, mukautettu tai muutettu, jollei tällä korjauksella, mukautuksella tai muutoksella ole kirjallista valtuutusta ASUS-yritykseltä; tai (2), jos tuotteen sarjanumero on tehty lukukelvottomaksi tai se puuttuu. ASUS TARJOAA KÄYTTÖOPPAAN SELLAISENAAN ILMAN MINKÄÄNLAISTA TAKUUTA, NIMENOMAISTA TAI HILJAISTA, SISÄLTÄEN MUTTEI NIIHIN RAJOITTUEN HILJAISEN TAKUUN KAUPALLISESTI HYVÄKSYTTÄVÄSTÄ LAADUSTA TAI SOVELTUVUUDESTA TIETTYYN TARKOITUKSEEN. MISSÄÄN TILANTEESSA ASUS, SEN JOHTAJAT, TYÖNTEKIJÄT TAI EDUSTAJAT EIVÄT VOI OLLA VASTUUSSA MISTÄÄN EPÄSUORISTA, ERITYISISTÄ, SATUNNAISISTA TAI SEURAUKSELLISISTA VAHINGOISTA (MUKAAN LUKIEN LIIKEVOITTOJEN TAI LIIKETOIMIEN MENETYS, TIETOJEN MENETYS TAI LIIKETOIMIEN KESKEYTYMINEN TAI MUU VASTAAVA), VAIKKA ASUS OLISI SAANUT TIEDOT SELLAISTEN VAHINKOJEN MAHDOLLISUUDESTA TÄMÄN OHJEKIRJAN TAI TUOTTEEN MAHDOLLISTEN VIRHEIDEN TAI VIKOJEN TAKIA. TÄMÄN KÄYTTÖOPPAAN SISÄLTÄMÄT TIEDOT OVAT VAIN TIEDOKSI JA NE VOIVAT MUUTTUA KOSKA TAHANSA ILMAN ERILLISTÄ HUOMAUTUSTA EIKÄ NIITÄ VOI PITÄÄ SITOUMUKSENA ASUKSELTA. ASUS EI OLE MISSÄÄN VASTUUSSA MAHDOLLISISTA VIRHEISTÄ TAI EPÄTARKKUUKSISTA, JOITA TÄSSÄ OHJEKIRJASSA SAATTAA OLLA, MUKAAN LUKIEN SIINÄ KUVATUT TUOTTEET JA OHJELMAT. Tässä ohjekirjassa esiintyvät tuotteet ja yritysnimet saattavat olla omistajiensa rekisteröimiä tavaramerkkejä tai tekijänoikeuksia, ja niitä käytetään vain tunnistamiseen tai selittämiseen ja omistajien hyödyksi ilman aikeita rikkomuksiin. ii\n3 Tiedoksiantoja FCC-lausunto Tämä laite on FCC sääntöjen kohdan 15 mukainen. Käyttö täyttää seuraavat kaksi ehtoa: Tämä laite ei saa aiheuttaa haitallista häiriötä, ja Tämän laitteen tulee hyväksyä kaikki vastaanotettu häiriö, mukaan lukien häiriö, joka voi aiheuttaa ei-toivottuja toimintoja. Tämä laite on testattu ja sen on havaittu toimivan digitaalilaitteiden luokan B rajoissa, jotka on määritelty FCC:n sääntöjen kohdassa 15. Nämä rajoitukset on suunniteltu antamaan kohtuullisen suojan vahingollisia sivuvaikutuksia vastaan kotikäytössä. Tämä laite tuottaa, käyttää ja voi säteillä energiaa radiotaajuudella, ja jos sitä ei ole asennettu tai käytetä valmistajan ohjeiden mukaan, se voi aiheuttaa vahingollista häirintää radioliikenteelle. On kuitenkin mahdollista, että häiriöitä esiintyy tietyn asennuksen yhteydessä. Jos tämä laite aiheuttaa häiriöitä radiotai televisiovastaanottimissa, jotka voi päätellä sammuttamalla ja käynnistämällä laitetta, on suositeltavaa yrittää korjata häiriöitä yhdellä tai useammalla seuraavista keinoista: Käännä tai siirrä vastaanottimen antennia. Lisää laitteen ja vastaanottimen välimatkaa. Liitä laite pistorasiaan, joka on eri virtapiirissä kuin vastaanotin. Pyydä neuvoja myyjältä tai kokeneelta radio- ja tv-asentajalta. Energy Star -yhteistyökumppanina yrityksemme on määrittänyt tämän tuotteen olevan energiatehokkuudeltaan Energy Star -ohjeiden mukainen. Kanadan viestintäviraston lausunto Tämä digitaalilaite ei ylitä Luokan B digitaalilaitteille asetettuja radiokohinan rajoituksia, jotka on määritetty Kanadan viestintäviraston radiohäiriösäännöksissä. Tämä Luokan B digitaalilaite on Kanadan ICES-003-säännösten mukainen. iii\n4 Turvallisuustietoja Lue huolellisesti kaikki toimitukseen kuuluvat asiakirjat ennen näytön asettamista. Estääksesi tulipalon tai sähköiskun vaaran älä koskaan altista näyttöä sateelle tai kosteudelle. Älä koskaan yritä avata näytön koteloa. Näytön sisällä oleva vaarallisen korkea jännite voi johtaa vakavaan fyysiseen vammaan. Jos virtalähde on rikkoutunut, älä yritä korjata sitä itse. Ota yhteys pätevään huoltoteknikkoon tai jälleenmyyjään. Ennen kuin käytät tuotetta, varmista, että kaikki kaapelit on liitetty oikein, ja että virtakaapelit eivät ole vahingoittuneet. Jos havaitset mitä tahansa vahinkoja, ota heti yhteys jälleenmyyjään. Kotelon takana ja päällä olevat aukot ja raot on tarkoitettu ilmanvaihtoon. Älä tuki näitä aukkoja. Älä koskaan aseta tätä tuotetta lähelle lämpöpatteria tai lämmönlähdettä, jollei kunnollisesta ilmanvaihdosta ole huolehdittu. Näyttöä tulee käyttää vain näytön arvokilvessä osoitetulla virtalähteellä. Jollet ole varma, onko käytössäsi kotitalouksissa käytettävä virta, ota yhteys jälleenmyyjään tai paikalliseen sähköyhtiöön. Käytä asianmukaista virtapistoketta, joka on paikallisten sähköstandardien mukainen. Älä ylikuormita jatkopistorasioita ja jatkojohtoja. Ylikuormitus voi johtaa tulipaloon tai sähköiskuun. Vältä pölyä, kosteutta ja äärimmäisiä lämpötiloja. Älä aseta näyttöä paikkaan, jossa se voi kastua. Sijoita näyttö vakaalle alustalle. Irrota näyttö verkkovirrasta ukonilman ajaksi, tai kun sitä ei käytetä pitkään aikaan. Tämä suojelee näyttöä ylijännitteen aiheuttamilta vahingoilta. Älä koskaan työnnä esineitä tai kaada mitään nestettä näytön kotelon aukkoihin. Varmista näytön tyydyttävä toiminta käyttämällä sitä vain UL listed -tietokoneiden kanssa, joissa on asianmukaisesti määritetyt V AC -merkinnällä varustetut pistorasiat. Seinäpistoke on asennettava laitteen lähelle ja helposti saatavilla olevaan paikkaan Jos näytössä ilmenee teknisiä ongelmia, ota yhteys pätevään huoltoteknikkoon tai jälleenmyyjään. iv\n5 Huolto ja puhdistus Ennen kuin nostat tai sijoitat näytön uuteen paikkaan, on parempi irrottaa kaapelit ja virtajohto. Sijoita näyttö uuteen paikkaan oikealla nostotekniikalla. Kun nostat tai kannat näyttöä, pidä kiinni näytön reunoista. Älä nosta näyttöä telineestä tai virtajohdosta. Puhdistus. Sammuta näyttö ja irrota virtajohto. Puhdista näytön pinta nukkaamattomalla, hankaamattomalla liinalla Piintyneet tahrat voi poistaa miedolla puhdistusaineliuoksella kostutetulla liinalla. Vältä käyttämästä alkoholia tai asetonia sisältäviä puhdistusaineita. Käytä nestekidenäytön puhdistukseen tarkoitettua puhdistusainetta. Älä koskaan suihkuta puhdistusainetta suoraan näyttöön, sillä sitä voi tippua näytön sisään, mikä voi aiheuttaa sähköiskun. Seuraavat näytön oireet ovat normaaleita: Näyttö voi vilkkua ensimmäisen käytön aikana loistelampun luonteesta johtuen. Kytke virtakytkin pois päältä ja uudelleen päälle varmistaaksesi, että vilkunta häviää. Saatat havaita vähäistä kirkkauden epätasaisuutta käyttämäsi työpöydän taustakuvan mukaan. Kun sama kuva on näytössä tuntikausia, edellisen näytön jälkikuva saattaa pysyä näkyvissä, kun näytetään uusi kuva. Näyttö toipuu hitaasti tai voit kytkeä virtakytkimen pois päältä muutamaksi tunniksi. Jos näyttö muuttuu mustaksi tai vilkkuu tai et voi enää työskennellä näytön kanssa, ota yhteys jälleenmyyjään tai huoltokeskukseen vian korjaamiseksi. Älä yritä korjata näyttöä itse! Tässä oppaassa käytetyt merkintätavat VAROITUS: Tietoja, jotka estävät sinua vahingoittamasta itseäsi, kun yrität suorittaa jotakin tehtävää. VAROITUS: Tietoja, jotka estävät sinua vahingoittamasta osia, kun yrität suorittaa jotakin tehtävää. TÄRKEÄÄ: Tietoja, joita sinun TÄYTYY noudattaa tehtävän loppuun suorittamiseksi. HUOMAA: Vihjeitä ja lisätietoja avuksi tehtävän loppuun suorittamisessa. v\n7 1.1 Tervetuloa! Kiitos, kun ostit ASUS -nestekidenäytön! Uusin ASUS-laajakuvanestekidenäyttö tarjoaa terävämmän, leveämmän ja kirkkaamman näytön sekä joukon ominaisuuksia, jotka parantavat katselukokemustasi. Näiden ominaisuuksien ansiosta pystyt nauttimaan näytön tarjoamasta käyttömukavuudesta ja ihastuttavasta visuaalisesta kokemuksesta. 1.2 Pakkauksen sisältö Tarkista, että pakkauksessa ovat seuraavat nimikkeet: Nestekidenäyttö Näytön jalusta Pikaohje Takuukortti 1x Virtajohto 1x VGA-kaapeli 1x DVI-kaapeli (vain VN247N) 1x HDMI-DVI-kaapeli (vain VN247H) 1x Äänikaapeli (vain VN247H) Jos jokin yllä olevista nimikkeistä on vaurioitunut tai puuttuu, ota heti yhteys jälleenmyyjään. ASUS Nestekidenäyttö VN247-sarja 1-1\n8 1.3 Näytön jalustan kokoaminen 1. Kiinnitä varsi alustaan. 2. Aseta lukko jalustan loveen. 3. Varren pää näkyy tulee hieman ulos jalustasta. Sitä ei tarvitsee työntää sisään. 4. Kiinnitä varsi alustaan tiukasti ruuveilla Suosittelemme, että peität pöydän pinnan pehmeällä kankaalla estääksesi näytön vahingoittumisen. 1.4 Kaapelien liittäminen Liitä tarvitsemasi kaapelit perustuen kappaleeseen 1.5.2, sivut 1-5. Käännä IO-portin kantta ylöspäin kaapelien kytkemistä varten. Kun olet kytkenyt kaapelit, aseta kansi takaisin ja paina se ylöspäin alkuperäiseen asentoonsa peukalot kannen molemmilla puolilla. 1-2 Luku 1 Johdanto tuotteeseen\n9 1.5 Näytön johdanto Nestekidenäyttö edestä VN247H VN247N QuickFit-painike: Tämä on pikanäppäin, jolla voi aktivoida kohdistamiseen tarkoitetun QuickFit-toiminnon. QuickFit-toiminto sisältää 7 sivua yleisiä ristikkokuvioita, paperikokoja ja kuvakokoja. Katso lisätietoja sivulta painike: Säädä kuvan optimaalinen sijainti, kello ja vaihe automaattisesti pitämällä painiketta painettuna pitkään (2-4 sekuntia) (vain VGA-malli). Käytä tätä pikanäppäintä vaihtaaksesi kuuden esiasetetun videotilan välillä (Scenery (Näkymä), Standard (Vakio), Theater (Teatteri), Game Mode (Pelitila), Night View Mode (Yönäkymätila) ja srgb-tila) älykkäällä SPLENDID -videoteknologialla. Poistu kuvaruutuvalikosta tai siirry takaisin edelliseen valikkoon, kun kuvaruutuvalikko on aktiivinen. 3. -painike: Vähennä tällä painikkeella valitun toiminnon arvoa tai siirry seuraavaan toimintoon. Tämä on myös pikanäppäin Kontrastin säätöön. ASUS Nestekidenäyttö VN247-sarja 1-3\n10 4. -painike: Vähennä tällä painikkeella valitun toiminnon arvoa tai siirry seuraavaan toimintoon. Tämä on myös pikanäppäin Äänenvoimakkuuden säätöön. 5. MENU (Valikko) -painike: Siirry OSD (Kuvaruutu) -valikkoon tätä painiketta painamalla. Paina tätä painiketta vahvistaaksesi/valitaksesi kuvakkeen (toiminto), joka on valittu, kun OSD (Kuvaruutu) -valikko on aktivoitu. 6. -painike: Lisää tällä painikkeella valitun toiminnon arvoa tai siirry edelliseen toimintoon. Tämä on myös pikanäppäin Kirkkauden säätöön. 7. Tulon valintapainike: Käytä tätä pikanäppäintä vaihtaaksesi tulosignaalien VGA, DVI (VN247N), HDMI1 (VN247H) tai HDMI2 (VN247H) välillä. 8. Virtapainike/virran merkkivalo: Kytke tätä näppäintä painamalla näytön virta päälle/pois. Virran merkkivalon värien selitykset näkyvät seuraavassa taulukossa. Tila Valkoinen Keltainen Pois päältä Kuvaus Päällä Valmiustila Pois päältä 1-4 Luku 1 Johdanto tuotteeseen\n11 1.5.2 Nestekidenäyttö takaa VN247H VN247N Vaihtovirtapistorasia 2. HDMI-portti 3. DVI-portti 4. VGA-portti 5. Äänituloportti 6. Kuulokelähtöportti 7. Kensington-lukko 8. Ruuvinreiät VESA-seinäkiinnitystä varten 9. Ohjauspainikkeet ASUS Nestekidenäyttö VN247-sarja 1-5\n12 1.5.3 QuickFit-toiminto QuickFit-toiminnolla on kolme kuviota: (1) Ruudukko (2) Paperikoko (3) Valokuvakoko. 1. Ruudukkokuvio: Ruudukkokuvio helpottaa suunnittelijoiden ja käyttäjien sisällön organisointia ja sivun asettelua yhdenmukaisen näkymän ja tunnun saavuttamista. Alignment Grid 2. Paperikoko: Antaa käyttäjien tarkastella asiakirjoja näytöllä reaalikokoisina. Letter 3. Valokuvakoko: Antaa valokuvaajien ja muiden käyttäjien katsoa ja muokata tarkasti valokuvia näytöllä reaalikokoisina. 4x6 3x5 2x2 8x10 5x7 1-6 Luku 1 Johdanto tuotteeseen\n13 2.1 Varren/jalustan irrottaminen. (VESA-seinäkiinnitys) Tämän näytön irrotettava jalusta on suunniteltu erityisesti VESAseinäkiinnitystä varten. 1. Irrota virta- ja signaalikaapelit. Aseta varovasti näytön etupuoli puhdasta pöytätasoa vasten. 2. Löysää jalustan pohjassa oleva ruuvi sormillasi ja irrota jalustan pohja. 3. Tai myös käyttää suoraan ruuvitalttaa näytön jalustaa kiinnipitävien ruuvien irrottamiseen, jonka jälkeen voit irrottaa jalustan näytöstä. Suosittelemme, että peität pöydän pinnan pehmeällä kankaalla estääksesi näytön vahingoittumisen. Pidä kiinni alustasta irrottaessasi ruuveja VESA-seinäkiinnityssarja ( 100 x 100 mm) on hankittava erikseen. Käytä vain UL Listed -seinäkiinnityskannattimia, joiden minimipaino/-kuorma on 22,7 Kg (Ruuvikoko: M4 x 10 mm). ASUS Nestekidenäyttö VN247-sarja 2-1\n14 2.2 Näytön säätö Suosittelemme optimaalisen katselukulman säätämistä varten, että katsot ensin pystysuorassa olevaa näyttöä ja säädät sen sitten itsellesi parhaiten sopivaan kulmaan. Pidä kiinni jalustasta estääksesi näyttöä kaatumasta katselukulmaa vaihtaessasi. Voit säätää näytön kulmaa välillä ~ Luku 2 Asetus\n15 3.1 Kuvaruutu (OSD) -valikko Uudelleenmääritys VN247 Splendid Color Image Input Select System Setup Scenery Mode Standard Mode Theater Mode Game Mode Night View Mode srgb Mode Move Menu Exit 1. Aktivoi kuvaruutuvalikko painamalla MENU (Valikko) -painiketta. 2. Navigoi toimintojen välillä painamalla - ja -painiketta. Korosta ja aktivoi haluttu toiminto painamalla MENU (Valikko) -painiketta. Jos valitulla toiminnolla on alivalikko, voit navigoida alivalikon toimintojen välillä painamalla - ja -painiketta uudelleen. Korosta ja aktivoi haluttu alivalikkotoiminto painamalla MENU (Valikko) -painiketta. 3. Voit muuttaa valitun toiminnon asetuksia painamalla - ja -painiketta. 4. Poistu kuvaruutuvalikosta painamalla -painiketta. Voit säätää kaikkia muita toimintoja toistamalla vaiheet 2 ja Kuvaruutuvalikon johdanto 1. Splendid Tämä toiminto sisältää kuusi valinnaista alitoimintoa. Kussakin tilassa on nollausvalinta, joka mahdollistaa asetuksesi säilyttämisen tai paluun esiasetettuun tilaan. VN247 Splendid Color Image Input Select System Setup Scenery Mode Standard Mode Theater Mode Game Mode Night View Mode srgb Mode Move Menu Exit Scenery Mode (Näkymätila): Tämä on paras näkymävalinta näytettäessä valokuvia älykkäällä SPLENDID -videoteknologialla. ASUS Nestekidenäyttö VN247-sarja 3-1\n16 Standard Mode (Vakiotila): Tämä on paras valinta asiakirjan muokkaukseen älykkäällä SPLENDID -videoteknologialla. Theater Mode (Teatteritila): Tämä on paras valinta elokuvien katseluun älykkäällä SPLENDID -videoteknologialla. Game Mode (Pelitila): Tämä on paras valinta pelien pelaamiseen älykkäällä SPLENDID -videoteknologialla. Night View Mode (Yökatselutila): Tämä on paras valinta pimeitä näkymiä sisältävien pelien pelaamiseen tai pimeitä kohtauksia sisältävien elokuvien katseluun älykkäällä SPLENDID -videoteknologialla. srgb Mode: Tämä on paras valinta kuvien ja grafiikan katsomiseen tietokoneelta. Standard Mode (Vakiotilassa) asetukset Saturation (Värikylläisyys), SkinTone (Ihonväri), Sharpness (Terävyys) ja ASCR eivät ole käyttäjän määritettävissä. srgb-tilassa asetukset Saturation (Värikylläisyys), Color Temp (Värilämpötila), SkinTone (Ihonväri), Sharpness (Terävyys), Brightness (Kirkkaus), Contrast (Kontrasti) ja ASCR eivät ole käyttäjän määritettävissä. 2. Color (Väri) Valitse haluamasi kuvan väri tällä toiminnolla. VN247 Splendid Color Image Input Select System Setup Brightness Contrast Saturation Color Temp. Skin Tone Smart View User Mode Natural OFF Move Menu Exit Brightness (Kirkkaus): Säätöalue on painike on myös tämän toiminnon aktivoiva pikanäppäin. Contrast (Kontrasti): Säätöalue on painike on myös tämän toiminnon aktivoiva pikanäppäin. (vain VN247N) Saturation (Värikylläisyys): Säätöalue on Color Temp. (Värilämpötila): Sisältää kolme esiasetettua väritilaa (Cool (Kylmä), Normal (Normaali), Warm (Lämmin)) ja yhden User (käyttäjän) tilan. Skin Tone (Ihon sävy): Sisältää kolme väritilaa: Reddish (Punertava), Natural (Luonnollinen) ja Yellowish (Kellertävä). Smart View: Monipuoliset katseluasennot Smart View -teknologialla. 3-2 Luku 3 Yleinen ohje\n17 User Mode (Käyttäjätila) -valinnassa värit R (Punainen), G (Vihreä) ja B (Sininen) ovat käyttäjän määritettävissä. Säädettävä alue on Image (Kuva) Voit säätää tästä päätoiminnosta kuvan Sharpness (Terävyyttä), Trace Free -toimintoa (vain VN247H), Aspect Control (Kuvasuhdetta), ASCR-toimintoa, Position (Sijaintia) (vain VGA) ja Focus (Tarkennusta) (vain VGA). VN247 Splendid Color Image Input Select System Setup Sharpness Trace Free Aspect Control ASCR Position Focus Full OFF Move Menu Exit Sharpness (Terävyys): Säätää kuvan terävyyttä. Säätöalue on Trace Free: Nopeuttaa vasteaikaa Over Drive -teknologialla. Säätöalue on hitaimmasta (0) nopeimpaan (100) (vain VN247H). Aspect Control (Kuvasuhteen säätö): Voit säätää kuvasuhteeksi Full (Täyskuva), 4:3 tai OverScan. (OverScan on käytettävissä vain VN247H:n HDMI-lähteellä.) ASCR: Ota dynaaminen kontrastisuhdetoiminto käyttöön tai pois käytöstä valitsemalla ON (Päälle) tai OFF (Pois päältä). Position (Sijainti): Säätää kuvan vaakasuuntaista (H-Position (Vaakasijainti)) ja pystysuuntaista (V-Position (Pystysijainti)) sijaintia. Säätöalue on (Käytettävissä vain VGA-tulolla). Focus (Tarkennus): Vähentää kuvan pysty- ja vaakarivien kohinaa säätämällä vaihetta (Phase (Vaihe)) ja taajuutta (Clock (Kello )) erikseen. Säätöalue on (Käytettävissä vain VGA-tulolla). Phase (Vaihe) säätää pikselikellosignaalin vaihetta. Jos se on säädetty väärin, näytössä näkyy vaakasuuntaisia häiriöitä. Clock (Kello) (pikselitaajuus) ohjaa skannattujen pikselien määrää yhdessä vaakasuuntaisessa pyyhkäisyssä. Jos taajuus ei ole oikea, näytössä näkyy pystysuuntaisia raitoja kuva ei näy oikeassa suhteessa. ASUS Nestekidenäyttö VN247-sarja 3-3\n18 4. Input Select (Tulon valinta) Valitse tulolähde valinnoista VGA, DVI (VN247N), HDMI 1 (VN247H) tai HDMI 2 (VN247H). VN247H: VN247 Splendid Color Image VGA HDMI 1 HDMI 2 Input Select System Setup Move Menu Exit VN247N: VN247 Splendid Color VGA DVI Image Input Select System Setup Move Menu Exit 5. System Setup (Järjestelmän asetus) Säätää järjestelmän määrityksen. VN247 Splendid Color Image Input Select System Setup Splendid Demo Mode Volume ECO Mode OSD Setup Language Information Move Menu Exit OFF 50 OFF English 1/2 3-4 Luku 3 Yleinen ohje\n19 VN247 Splendid Color Image All Reset Input Select System Setup 2/2 Move Menu Exit Splendid Demo Mode (Splendid-demotila): Aktivoi Splendid-toiminnon demotilan. Volume (Äänenvoimakkuus): Säätää kaiuttimen tai kuulokkeen äänenvoimakkuuden tasoa. Säätöalue on (vain VN247H). ECO Mode (Ekologia-tila): Aktivoi ekologia-tilan virransäästöä varten. OSD Setup (Kuvaruutuvalikon asetus): Säätää kuvaruutuvalikkonäytön asetuksia H-Position (Vaakasijainti), V-Position (Pystysijainti), OSD Timeout (Kuvaruutuvalikon aikakatkaisu), DDD/CI ja Transparency (Läpikuultavuus). Language (Kieli): Valitsee kuvaruutuvalikon kielen. Vaihtoehdot ovat: Englanti, Ranska, Saksa, Espanja, Italia, Hollanti, Venäjä, Perinteinen kiina, Yksinkertaistettu kiina, Japani, Farsi, Thai, Indonesia, Puola, Turkki, Portugali, Tšekki, Kroatia, Unkari, Romania ja KXorea. Information (Tiedot): Näyttää näytön tiedot. All Reset (Nollaa kaikki): Valitse Yes (Kyllä), jos haluat palauttaa kaikki asetukset tehdasasetustilaan. ASUS Nestekidenäyttö VN247-sarja 3-5\n20 3.2 Tekniset tiedot Malli VN247N VN247H Paneelin koko Leveys 23,6 (59,9cm) Maksimiresoluutio 1920 x 1080 Kirkkaus (Tyyp.) 250 cd/m 2 Sisäinen kontrastisuhde (Tyyp.) 1000:1 Katselukulma (CR 10) Näyttövärit Vasteaika (Tyyp.) 5 ms (Tr+Tf) 160 (P) ; 170 (V) 16,7 M 1 ms (harmaasta harmaaseen) DVI-tulo DVI HDCP:llä Ei D-Sub-tulo Kyllä HDMI-tulo Ei Kyllä Virta päällä -virrankulutus 25 W 35 W Kaiutin Ei Kyllä Kuuloke Ei Kyllä Virransäästötila Virta pois -tila < 0,5 W < 0,5 W Kallistus -5 ~ +20 VESA-seinäkiinnitys Kyllä (100 mm x 100 mm) Fyys. mitat (l x k x s) 548,6 x 394,9 x 194,2 Pakkauksen mitat (l x k x s) 602 x 478 x 128 Nettopaino (noin) Bruttopaino (noin) Nimellisjännite 3,7 kg 5,8 kg Vaihtovirta 100~240 V (sisäinen) *Tekniset tiedot voivat muuttua ilman ilmoitusta. 3-6 Luku 3 Yleinen ohje\n21 3.3 Vianmääritys (Usein kysytyt kysymykset) Ongelma Mahdollinen ratkaisu Virran merkkivalo ei pala. Paina -painiketta tarkistaaksesi onko näyttä ON (Päällä) -tilassa. Tarkista onko virtajohto liitetty oikein näyttöön ja pistorasiaan. Virran merkkivalo palaa keltaisena eikä näytössä näy kuvaa Näytön kuva on liian vaalea tai tumma Näytön kuva ei ole keskitetty oikein tai oikean kokoinen Näytön kuva hyppii tai kuvassa esiintyy aaltokuvioita Näytön kuvassa on värivirheitä (valkoinen ei näytä valkoiselta) Näytön kuva on epäselvä tai sumea Ei ääntä tai ääni hiljainen (vain VN247H) Tarkista ovatko näyttö ja tietokone ON (Päällä) -tilassa. Varmista, että signaalikaapeli liitetty tiukasti näyttöön ja tietokoneeseen. Tarkista signaalikaapeli ja varmista, ettei yksikään nasta ole taipunut. Liitä tietokone toiseen käytettävissä olevaan näyttöön tarkistaaksesi toimiiko tietokone oikein. Säädä Kontrasti- ja Kirkkausasetuksia kuvaruutuvalikolla. Säädä kuva automaattisesti painamalla -painiketta kaksi sekuntia. Säädä kuvaruutuvalikolla H-sijainti- tai V-sijaintiasetukset. Varmista, että signaalikaapeli liitetty tiukasti näyttöön ja tietokoneeseen. Siirrä elektronista häiriötä aiheuttavat laitteet kauemmaksi. Tarkista signaalikaapeli ja varmista, ettei yksikään nasta ole taipunut. Nollaa näyttö kuvaruutuvalikolla. Säädä R/G/B-väriasetukset tai valitse kuvaruutuvalikolla Värilämpötila. Säädä kuva automaattisesti painamalla -painiketta kaksi sekuntia (Vain VGA-malli). Säädä Vaihe- ja Kello-asetuksia kuvaruutuvalikolla. Varmista, että audiokaapeli on liitetty oikein näyttöön. Säädä sekä näytön että tietokoneen äänenvoimakkuutta. Varmista, että tietokoneen äänikortin ohjain on asennettu oikein ja aktivoitu. ASUS Nestekidenäyttö VN247-sarja 3-7\n22 3.4 Tuettu ajoitusluettelo VESA/IBM-tilat tukevat ajoitusta (D-SUB-, DVI-D-, VN247H HDMI -tulot) Resoluutio Virkistystaajuus Vaakataajuus 640 x Hz 31,469KHz 640 x Hz 31,469KHz 640 x Hz 35KHz 640 x Hz 37,5KHz 720 x Hz 31,469KHz 800 x Hz 35,156KHz 800 x Hz 37,879KHz 800 x Hz 48,077KHz 800 x Hz 46,875KHz 848 x Hz 31,02KHz 1024 x Hz 48,363KHz 1024 x Hz 56,476KHz 1024 x Hz 60,023KHz 1152 x Hz 67,5KHz 1280 x Hz 44,772KHz 1280 x Hz 49,702KHz 1280 x Hz 60KHz 1280 x Hz 63,981KHz 1280 x Hz 79,976KHz 1366 x Hz 47,712KHz 1440 x Hz 55,935KHz 1680 x Hz 65,29KHz 1680 x Hz 64,674KHz 1920 x Hz 67,5KHz 1920 x Hz 66,587KHz HDMI 1.3 CEA-861 -muodot tukevat ajoitusta (mallille VN247H HDMI-tulolla) Resoluutio Virkistystaajuus Vaakataajuus 640 x 480P 59,94 / 60Hz 31,469 / 31,5 KHz 720 x 480P 59,94 / 60Hz 31,469 / 31,5 KHz 720 x 576P 50Hz 31,25KHz 1280 x 720P 50Hz 37,5KHz 1280 x 720P 59,94 / 60Hz 44,955 / 45KHz 1440 x 480P 59,94 / 60Hz 31,469 / 31,5 KHz 1440 x 576P 50Hz 31,25KHz 1920 x 1080i 50Hz 28,125KHz 1920 x 1080i 59,94 / 60Hz 33,716 / 33,75KHz 1920 x 1080P 50Hz 56,25KHz 1920 x 1080P 59,94 / 60Hz 67,433 / 67,5KHz * Tilat, joita ei ole lueteltu yllä olevissa taulukoissa, eivät ehkä ole tuettuja. Optimaalisen tarkkuuden saavuttamiseksi suosittelemme valitsemaan tilan, joka on mainittu yllä olevissa taulukoissa. 3-8 Luku 3 Yleinen ohje


Puoli tuntia — Uusi Muusa\nMinä ja jokainen omistamani esine olemme sulloutuneet pölyltä (tehottomasti) piiloon makuuhuoneen oven taakse. Keittiötä, olkkaria ja eteistä pitää hallussaan remontti. Elämässä on vahva väliaikaisuuden tuntu - etsin jotain päällepantavaa jätesäkeistä ja puhaltelen pölyjä shampoopullon päältä. Säilytän vedenkeitintä jääkaapissa, koska se on ainoa paikka, johon pöly ei vielä ole onnistunut tunkeutumaan.\nRemonttitodellisuus jäi kylpyhuoneen oven taakse. Valot pois ja kynttilään liekki - sotkua ei näe, kun on tarpeeksi pimeää. Kaadoin itselleni lasin viiniä ja pulahdin laastipölyine päivineni kuumaan veteen.\nPuoli tuntia, yksi päivä viikossa, viisi minuuttia. Sen sijaan, että aina odottaa täydellisiä olosuhteita - vaikka sitten remontin valmistumista tai lottovoittoa - melkein aina on mahdollista elää unelmaansa edes ihan vähän. Viime vuonna ostin ikkunalaudalleni sitruspuun, koska minulla ei vielä ole ikiomaa hedelmätarhaa Italiassa.\nAjatuksiaEeva Kolu October 1, 2018


Browsing by Subject "regiimit"\nOtsonikerroksen suojelu - arveluista jatkuvaksi prosessiksi \nLind, Anna Leena (2001)\nYhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma UNEP käynnisti neuvottelut otsonikerroksen suojelemiseksi vuonna 1977. Näin luotiin yksi maailman laajimpia suojelujärjestelyjä. Otsonikerroksen oletetaan alkavan elpyä suojelun vuoksi ja suojeluprosessia on kuvattu usein menestystarinaksi. Ympäristöongelmat ovat korostaneet valtioiden keskinäisriippuvuutta ja kannustaneet yhteistyöhön. Valtioiden epäsymmetrinen keskinäisriippuvuus siirtyi kohti yhdeksänkymmenluvun monimuotoista keskinäisriippuvuutta - otsonikerrosta voitiin suojella yhdessä, vaikka jostain muusta oltaisiin erimielisiä. Muuttunut tilanne paransi kehitysmaiden neuvotteluasemia ja talousesteet ohitettiin perustamalla monenkeskinen otsonirahasto, Multilateral Fund. Se houkutteli kehitysmaat liittymään sopimusosapuoliksi. Valtiot olivat yhä keskeisiä toimijoita: sopimusosapuolia ja alueidensa taloudellisen toiminnan säätelijöitä. Otsonineuvotteluihin on osallistunut valtioiden lisäksi asiantuntijoita ja eturyhmiä, erityisesti teollisuuden ja ympäristöjärjestöjen edustajia, jotka ovat levittäneet tietoa, vaikuttaneet valtioiden päätöksentekoon, valtioiden yli sekä yksittäisiin ihmisiinkin. Julkisuus ja kiinnostus ympäristöasioihin ovat pitäneet mielenkiintoa yllä, painostaneet valtioita onnistumaan neuvotteluissa sekä legitimoineet lopputuloksia kaikkien toimijoiden silmissä. Otsonikerroksen suojelua voi tarkastella kollektiivisena hyödykkeenä. Oletukset vapaamatkustajista sekä hyödykkeen tuotannon suboptimaalisuudesta ovat toteutuneet. Vapaamatkustajan ongelma on otsonineuvotteluissa ohi - lähes kaikki valtiot ovat nyt sopimusosapuolia. Suboptimaalisuuden ongelma on vaikeampi, päästörajoitukset ovat edenneet hitaammin. Kahden vuoden välein osapuolet neuvottelevat, käyvät läpi uutta tietoa ja uusia tavoitteita. Sopimusjärjestelmä sitoo valtioita (Wienin yleissopimus) ja joustaa tai tiukentuu tarvittaessa (Montrealin pöytäkirja lisäyksineen). Neuvotteluissa täsmennetään rajoituksia ja haetaan osapuolten hyväksyntää. Siten syntyneen otsonikerroksen suojelun hallintajärjestelmä aina hivenen muuttuu ja vahvistuu, vaikka ei tarpeeksi. Teollisuusmaat ovat jo lopettaneet tunnetuimpien otsonikerrosta tuhoavien aineiden käytön. Haitallisia aineita nousee silti ilmakehään ja enenevässä määrin kehitysmaista. Ongelmia on ratkottu julkisuudella, osallistujien moninaisuudella, diplomatialla ja nerokkaalla sopimusrakenteella sekä taloudellisella tuella kehitysmaille. Kaikki ovat hyviä esikuvia ympäristöongelmien hallintaan, mutta monet muut globaalit ympäristöongelmat vaativat laajempia elämäntapamuutoksia. Globaalilla tasolla suojelun suboptimaalisuus on keskeinen ympäristösopimuksia heikentävä tekijä. Keskeinen aineisto on Keohane & Nyen kirjoitukset keskinäisriippuvuudesta, Olsonin kollektiivisen hyödykkeen teoria, Youngin ja muiden regiimitutkijoiden näkemykset sekä Tapani Vaahtorannan tutkimukset kansainvälisestä ympäristöpolitiikasta. Neuvotteluja olen seurannut kokousasiakirjoista ja kriittisiä kommentteja ympäristöjärjestöjen kannanotoista.\nRationalismi, konstruktivismi ja regiimien muutos : Tutkimus kansainvälisen pakolaisregiimin kehityksestä 1990-luvun alkupuolella \nHeikkinen, Janna (2005)\nTutkimuksen kohteena on kansainvälisessä pakolaisregiimissä 1990-luvun alkupuolella tapahtunut muutos. Työssä pyritään selvittämään muutoksen luonne, sen syyt ja regiimin ydinorganisaation, YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:n, rooli regiimin kehityksessä soveltamalla kansainvälisen politiikan regiimiteoriaa. Regiimit ovat yksi hyvä lähestymistapa maailman monimutkaisten globaaliongelmien, kuten pakolaisongelmien, syiden ja seuraamusten sekä niihin liittyvän kansainvälisen yhteistyön tutkimiselle. Tutkielma asettuu yksittäisten regiimien muutoksen tutkimukseen ja viitekehys muovautuu kansainvälisen politiikan regiimitutkimuksesta 1980-luvulta. Rinnakkain pakolaisregiimin kohdistuvan tapaustutkimuksen kanssa tavoitteena on selvittää, miten regiimiteorian rationalistinen ja konstruktivistinen näkökulma selittää regiimien muutosta ja miten ne ottavat huomioon ei-valtiollisen toimijan roolin regiimien muutoksessa? Tutkimus on toteutettu muodostamalla kaksi hypoteesia siitä, miten regiimiteorian eri näkökulmat selittävät nimenomaan pakolaisregiimin muutosta ja UNHCR:n roolia. Aineisto koostuu aikaisemmasta pakolaisongelmiin ja eritoten UNHCR:n toimintaan liittyvästä tieteellisestä ja historiallisesta tutkimuksesta sekä merkittävimmistä pakolaisregiimin toimintaa käsittelevistä asiakirjoista. Asiakirjat ovat aikajanalta 1990-1994 ja tutkimusmenetelmänä käytetään sisällönanalyysiä. Tutkimuksen teoreettinen painopiste on hypoteesien johtamisessa, minkä pohjalta ohjautuu myös pakolaisregiimin muutoksen analyysi. Analyysin tulosten avulla tarkastellaan lopulta myös hypoteesien pitävyyttä. Pakolaisregiimi on muuttunut merkittävästi 1990-luvun alussa ja siinä on nähtävissä siirtyminen pois ns. perinteisestä lähestymistavasta pakolaisongelmiin. Regiimissä ovat vahvistuneet uudet muutosulottuvuudet: käytännöllinen humanitaarisuus, turvallisuusulottuvuus, pakolaisten palautusoperaatiot, ongelmien ehkäisy ja toiminnan siirtyminen ongelmien alkuperämaahan sekä regiimin laajentuminen. Muutos kumpuaa kylmän sodan päättymisen aiheuttamasta uudesta kansainvälispoliittisesta kontekstista, jolloin maailman pakolaisongelmat kasvoivat ja asenteet pakolaisia kohtaan huonontuivat. Pakolaisregiimin muutoksen syynä korostuvat 1990-luvun alkupuolella esiin nousseet teollisuusmaiden pakolaisvastaiset intressit. Myös UNHCR:n toiminta uusien toimintatapojen kehittämiseksi ja regiimin muutosulottuvuuksien vahvistamiseksi nähdään lisäsyynä sille, millaiseksi regiimi muuttui 1990-luvun alkupuolella. Ilman UNHCR:ää regiimin muutosta ei olisi voitu alun perin myöskään toteuttaa. Tutkimuksessa todetaan, että UNHCR on olennaisella tavalla pystynyt vaikuttamaan muutosprosessin toteuttamiseen ja sen etenemistapaan. Rationalistinen hypoteesi ei pysty selittämään pakolaisregiimin muutosta, vaan nojaa liikaa valtioiden intressien muuttumattomuuteen ja antaa ei-valtiolliselle toimijalle liian suppean roolin. Konstruktivistinen hypoteesi ottaa puolestaan kattavammin huomioon regiimin jäsenten intressien muutokset, ei-valtiollisen toimijan episteemisen roolin sekä koko kansainvälisen yhteisön luonteen merkityksen. Konstruktivismi myös nostaa esiin vuorovaikutuksen ja pakolaisongelmien uudelleen määrittelyn merkityksen regiimin muutoksen selittämisessä.


Road racing SM-sarjan toinen kisapäivä | Moottoriurheilu.tv\nRoad Racing 29.05.2016\nSuperbike-luokan voiton vei eilisen tapaan Karkkilan Moottorikerhoa edustava Ville Valtonen.\nBotniaringin moottoriradalla ajettiin tänään road racingin SM-sarjan avausviikonlopun toinen päivä. Luokkien kärjessä nähtiin tutut nimet. Sivuvaunuluokan lähtö keskeytyi ulosajon seurauksena.\nVaikka luokkien kärkitaisteluissa nähtiin pääpiirteissään eilisestä kilpailusta tutut nimet, ei palkintokorokepaikkojen järjestys silti ollut ennakkoon selvä. Monessa luokassa käytiin hienoja taisteluja kärkipaikoista, toki tiukkaa vääntöä oli myös podiumpaikkojen jälkeisistä sijoituksistakin.\nOlosuhteet Jurvan Botniaringillä olivat kohtuulliset. Päivä päästiin kilpailemaan ilman sadekuuroja, mutta viileys vaivasi erityisesti isompien pyöräluokkien kuskeja.\nViileähkössä säässä esimerkiksi lähes 200-hevosvoimaisten superbike-pyörien renkaat olivat kovilla. Luokan kärkikolmikko valitteli yhteen ääneen sitä, että jo muutaman kierroksen jälkeen pito alkoi takarenkaasta kadota ja ajaminen vaikeutui entisestään.\nViileässä säässä kilparenkaat eivät lämpene tarpeeksi. Sen seurauksena tehokkaat pyörät sutivat runsaasti ja se syö nopeasti kumeista pinnan. Näin tapahtui, ja ison luokan kuskit joutuivatkin puristamaan tosissaan pitääkseen tehokkaat kilpurinsa aisoissa erän loppuun asti.\nSuperbike-luokan voiton vei eilisen tapaan Karkkilan Moottorikerhoa edustava Ville Valtonen. Miehen hieno Yamaha R1M on kansainvälisen tason kilpuri, jolla Valtonen kilpailee tällä kaudella muun muassa Saksan kovatasoisessa IDM-sarjassa. Erän alkupuoliskon ajan Valtoselle hyvän vastuksen tarjonnut Jyväskylän Moottoriurheilijoiden Aleksi Kyllästinen joutui ruutulipun lähestyessä antautumaan hiukan, mutta kaiken kaikkiaan superbiket tarjosivat hyvän kisan. Luokan kolmanneksi puristi eilisen tapaan Helsinki Racing Clubin Mika Rättö, joka joutui viimeiset kierrokset vääntämään kovasti pitääkseen nelospaikalla uhanneen Mika Laaksosen takanaan. Kaksikon Kawasakien tehot olivat syöneet renkaat ja viimeiset kierrokset miehet kävivät tahtojen taistelua.\nSuperstock 600 luokassa Niki Tuuli oli Kallio Racingin Yamahallaan eilisen tapaan pitelemätön. Erän alussa Eemeli Lahti seurasi Tuulea Suzukillaan mutta pikku hiljaa eroa meisten välille syntyi. Tuuli voitti tämän päivän lähdön hiukan yli kymmenen sekunnin turvin. Kawasakilla kolmanneksi kiirehtinyt Jani Rättö jäi kaksikosta selvemmin, eroa maalissa oli kertynyt puolisen minuuttia.\nTuuli ja Valtonen luokissaan osoittivat kansainvälisen vauhdin eron kansalliseen. Näiden luokkavoittajien takana haastaneet kuljettajat eivät kierrosta kohden jää paljon mutta eroa tulee vääjäämättömästi. Näin toki kuuluukin olla kun vauhtia verrataan kansainvälisiä ratoja kiertäviin kuskeihin.\nMaailman huippuvauhtia nähtiin jälleen myös sivuvaunullisten luokassa. Moninkertainen maailmanmestari Pekka Päivärinta yhdessä Kirsi Kainulaisen kanssa karkasi muulta joukolta heti kisan alussa. Kaksikko repi eroa vääjäämättömästi ja oli menossa selkeään voittoon.\nKohtalo puuttui sikäli peliin, että kilpailu jouduttiin keskeyttämään kahden rajun ulosajon takia. Pari Petri Makkula/Tomi Koskinen, sekä pari Markku Artiola/Joonas Salu ajoivat radan kovavauhtisessa kohdassa ulos. Onnettomuuden seurauksena kilpailu keskeytettiin ja lähtöä ei myöhemmin enää uusittu. Kilpailijat kuljetettiin sairaalaan tarkkailtavaksi mutta viimeisen tiedon mukaan kukaan ei loukkaantunut vakavasti.\nLyhyeksi jääneen kilpailun voittoon siis Pekka Päivärinta/Kirsi Kainulainen, toiseksi Jari Oinonen/Roope Pitkonen ja kolmanneksi Eero Pärm/Sami Pitkonen.\nNuorimpien kuskien MiniGP-luokassa kärkikolmikko oli sama kuin eilen. Tänään Lenni Klemetti paransi eilistä kolmossijaansa ajamalla voittoon. Toiseksi ajoi Akseli Putkonen ja eilisen voittaja Niko Lehtiranta kaasutti kolmanneksi.\nKTM RC390 Cupissa nähtiin todella hieno taistelu voitosta. Lopulta pidemman korren veti nuori Peetu Paavilainen, joka onnistui jättämään kokeneen huippukuskin, Vesa Kallion kakkoseksi. Näin kärkikaksikon tulokset menivät viikonlopun osalta tasan. Kolmanneksi eilisen tapaan kaasutti toinen kokenut huippukuljettaja Kari Vehniäinen.\nMoriwaki Cupissa Peetu Paavilainen vei voiton puolen minuutin marginaalilla. Eilisen kakkonen ja kolmonen, Leevi Johansson ja Niko Tanskanen vaihtoivat paikkaa, tänään toiseksi ajoi siis Johansson.\nHonda CBR 500 Cupissa Topi Mustonen ajoi voittoon, kirkastaen eilisen kolmossijansa. Moottoriliiton motocrossin lajipäällikkö Arto Jokinen puristi kisan kakkoseksi ja eilisen kakkonen, Aleksi Hyvärinen ajoi kolmanneksi.\n3 Petri Harju, MP-Tuki, BMW\n1 Pertti Lindegren, HelRC, Yamaha\n2 Juha Kauhanen, HelRC, Yamaha\n3 Henna Ylijoki, HelRC, Yamaha\n1 Lenni Klemetti, IMK, Honda\n3 Niko Lehtiranta, TMK, Honda\n1 Peetu Paavilainen, HelRC, Moriwaki\n2 Leevi Johansson, HelRC, Moriwaki\n3 Niko Tanskanen, IMK, Honda\n1 Topi Mustonen, HelRC, Honda 500\n2 Arto Jokinen, VMK, Honda\n3 Aleksi Hyvärinen, KMK, Honda 500\n1 Peetu Paavilainen, HelRC, KTM\n2 Vesa Kallio, ValkMK, KTM


Mielenosoitus käynnissä Senaatintorilla - "Täällä ollaan hyvän asian ja työttömien puolesta. Tuommoista tunarien hallitusta vastaan" | Talouselämä\nMielenosoitus käynnissä Senaatintorilla - "Täällä ollaan hyvän asian ja työttömien puolesta. Tuommoista tunarien hallitusta vastaan"\nHelsingin Senaatintorilla perjantaina pidettävä mielenosoitus alkoi rauhallisesti, mutta mielipiteet olivat kärjekkäitä.\nSenaatintorilla on käynnistynyt hallituksen ajamaa niin sanottua aktiivimallia vastustava mielenosoitus. Tunnelma torilla on varsin rauhallinen. Mielenosoittajia varten on varattu kylttejä, ja ruokahuollosta huolehtii soppakanuuna.\nMarjo Vanhanen ja Aarne Tuomola ovat saapuneet Forssasta mielenosoitukseen. Vanhanen kantaa kylttiä, jossa on presidentti Urho Kekkosen tunnetuksi tekemä lausahdus "Saatanan tunarit".\n"Täällä ollaan hyvän asian ja työttömien puolesta. Tuommoista tunarien hallitusta vastaan", Tuomola sanoo.\n"Kapitalistit eivät ole kunnolla miettineet asioita loppuun, ne koettavat saada köyhät ihan maan rakoon", Vanhanen säestää.\n"Kekkonen sanoi poliitikoille, että saatanan tunarit, kun oli 50 000 työtöntä."\nVanhasen mielestä presidentti Sauli Niinistö on siunannut hallituksen aktiivimallilain.\n"Kyllähän se ihan kokoomuslaista ajatusmaailmaa kannattaa. Että tehkää vaan, tehkää vaan. Kylmää kyytiä nyt näille."\n"Jollei laki muutu, niin sitten laitetaan pitempi yleislakko, kuten silloin vuonna 56. Tää yksi EK:n äijä sanoi, että ulkomaanvientikin jo kärsii. Laitetaan pari viikkoa, niin katotaan sitten", Vanhanen lataa.\nTuomolakin uskoo, että mielenosoituksella on vaikutusta.\n"Jollei tätä olisi, silloin olisi paljon huonompi vaikutus. Mutta on paljon ihmisiä, jotka ovat nyt jääneet kotiin. Sattuneesta syystä eivät päässeet", Tuomola sanoo viitaten julkisen liikenteen laajaan samanaikaiseen lakkoon.


Unkarin kulttuurikeskus Helsinki | Paula Holopaisen maalauksia galleria U:ssa 16.8. - 20.9.2013\nPaula Holopaisen maalauksia galleria U:ssa 16.8. - 20.9.2013\nPäivämäärä: 15 elokuuta - 19 syyskuuta\nUnkarin kulttuuri- ja tiedekeskuksen galleria U:ssa (Kaisaniemenkatu 10, Helsinki)\nTervetuloa avajaisiin torstaina 15. elokuuta klo 18-19.\nNäyttelyn avaa Taidemaalariliiton puheenjohtaja Maaria Märkälä.\nPaula Holopaisen merkittävään ja menestykselliseen taiteilijauraan liittyy sivupolku Unkarin taidemaailmaan. Sen lisäksi että Paula Holopainen on pitänyt monia näyttelyitä Unkarissa, hän on edistänyt monen unkarilaisen taiteilijan Suomen vierailuja.\nHän itse kirjoittaa galleria U:ssa avautuvasta näyttelystään:\n”'Pestin puolelta' on nimi jonka muistan antaneeni pienelle työlle kymmenen vuotta sitten työskennellessäni residenssissä Budapestissa. Kaikilla välineillä ja väreillä kiihkeästi maalatut parikymmentä maalausta on kaivettu esiin pinoista, todettu tuoreiksi ja toimiviksi. Kymmenen vuotta ei ole vielä mitta, jolla voisi arvioida maalauksen ajan kestävyyttä, mutta antaa se etäisyyttä taiteilijan ja teoksen väliin. Muistan vapauden tunteen ja ilon siitä, että voin käyttää kaiken aikani kierrellen Budapestin katuja ja maalaten vaikutelmiani. Väki kaupungilla piti vielä tiukasti takeistaan kiinni, kun minä huhtikuun helteillä kuljin hihattomissa ja näin Tonavan rannat ja sillat, oopperan Carmenin, Vera Bilan konsertin rannalla kelluvassa laivassa, Andrássy-kadun koristeellisine rakennuksineen. Nautin puistoista ja Széchenyin kylpylän altaista eri lämpöasteisine tummine ja kirkkaine vesineen. Ostin kadun kukkakioskista valtavan ranskalaisen tulppaanin. Kokemuksia tulvii mieleeni kun katselen maalauksiani, jotka ryöppyävät elämyksiä ja katujen elämää.\nTuntuu hämmentävältä huomata, että suuret maalaukset vuodelta 2011 ovat suoraa jatkumoa vuosien takaisille töille. Olen kuvitellut muuttuneeni maalarina paljonkin, mutta käsiala ei ole muuttunut. Luonto on tullut selvemmin luettavaksi, sitä ei ole piilotettu abstraktion alle. Sivellin on vähän rauhoittunut, ehkä.”