Peenemünde sijaitsee Usedomin saaren luoteiskärjessä Saksassa.\nPeenemünde oli lähinnä kalasatama 1930-luvulle asti, jolloin siellä alettiin kehittää maailman ensimmäisiä raketteja ja ohjuksia. Alueella kehitettiin mm. Natsi-Saksan V1 ja V2-ohjukset. Liittoutuneet pommittivat Peenemünde useamman kerran toisen maailmansodan aikana, joten nykyään alueella on enää jäljellä tehtaan voimalaitos, bunkkeri ja pari varastoa ja asumisrakennusta. Itä-Saksan armeija käytti aluetta sotilastukikohtana, joten Varsovan liiton sotilaskalustoakin on näytteillä alueella, joka nykyään toimii museona.\nPeenemünde sijaitsee suhteelisen syrjäisellä paikalla joten useammat tulevat sinne joko omalla autolla tai matkajärjestäjän bussilla. Kesäisin pääsee myös vesibusseilla manner-Saksasta ja Rügenin saarelta.\nAlue ei ole niin suuri, joten kävellen pääsee kaikkialle.\nV1-raketti ja laukaisualusta\nHistorisch-Technisches Informationszentrum, ☎ +49 38371 5050 ([email protected], fax: +49 38371 505111), . Museo joka on sijoitettu alueen vanhaan voimalaitokseen ja sen ympäristöön, joka kertoo ensimmäisistä raketeista. Paikalla on myös itäsaksalaista sotilaskalustoa ajalta jolloin Peenemünde toimi itäsaksalaisena tukikohtana. Aikusten lippu 6€, lapset 4€, lipulla pääsee myös tutustumaan sataman sota-aluksiin. edit\nSatamassa on näytteillä käytöstä poistettu neuvostoliittolainen sukellusvene U 461 ja sotalaiva 1241 A, johin pääsee sisään samalla lipulla.\nVanhalla lentokentällä pari kilometriä satamasta on näytteillä itäsaksalaista lentokalustoa.\nAlueiden matkamuistokojuissa ei myydä niin paljon t-paitoja ja kyniä, kuten muualla (toki niitäkin on saatavilla), mutta sitäkin enemmän alueelta kertovia kirjoja, DVD-levyjä ja vanhoja piirrustuksia ja kuvia.\nMuseossa toimii kahvila, ja satamassa on useita istumapaikkaisia kioskeja josta saa ostaa juomia, jäätelöä, hampurilaisia yms.\nAlueella ei ole majoituspalveluja.\nNoudettu kohteesta https://wikitravel.org/wiki/fi/index.php?title=Peenemünde&oldid=16704\nSivua on viimeksi muutettu 3. toukokuuta 2009 kello 07.04.


Maanpuolustuskorkeakoulussa työskennellyt everstiluutnantti häiriköi naispuolisia alaisiaan - Varusmies\nKoti Uutiset Maanpuolustuskorkeakoulussa työskennellyt everstiluutnantti häiriköi naispuolisia alaisiaan\nMaanpuolustuskorkeakoulussa työskennellyt everstiluutnantti häiriköi naispuolisia alaisiaan\nIltalehti uutisoi 23.6. Helsingin käräjäoikeuden katsoneen, että Maanpuolustuskorkeakoulussa johtavassa virassa työskennellyt everstiluutnantti on syyllistynyt palvelusrikokseen, työturvallisuusrikokseen sekä työsyrjintään.\nRikokset tapahtuivat vuosina 2016–2018. Naiset olivat tapahtumahetkellä everstiluutnantin alaisia. Naiset kokivat lähiesimiehensä toimesta seksuaalista häirintää, ja toinen joutui kohtelun vuoksi turvautumaan psykiatriseen apuun. Toinen naisista kieltäytyi seurustelusuhteesta everstiluutnantin kanssa, ja se näkyi muun muassa everstiluutnantin alaisestaan laatimassa suoritusarvioinnissa sekä hänen palkassaan.\nToinen alainen kertoo valittaneensa everstiluutnantin käytöksestä vasta tämän siirryttyä toisiin tehtäviin, koska hän pelkäsi valittamisen vaikuttavan hänen urakehitykseensä ja palkkaansa.\nVastaaja kiisti syytteet, mutta myönsi halanneensa naisia.\nEverstiluutnantti tuomittiin 40 päiväsakon rangaistukseen, jonka summa on 1040 euroa. Everstiluutnantin tulee myös korvata naisille psyykkisistä vammoista sekä kärsimyksistä yhteensä 1400 euroa. Naiset olivat vaatineet huomattavasti korkeampia korvauksia.\nLisäksi tuomitun tulee korvata naisten oikeudenkäyntikulut, jotka ovat 3855 euroa.\nEdellinen artikkeliYhteistyö: Lisätienestiä matkustamisella – MyXline-kuljettajana tienaat, minne ikinä menetkin\nSeuraava artikkeliKesäkuun uutiskatsaus\nElintärkeät eväät tj nollaan\nVaruskunnissa käynnistyy vihdoin paluu normaaliin\nTaleban valtasi hauraan maan ja Suomi evakuoi satoja – Mitä tapahtui Afganistanissa?\nPuolustusvoimat tutkii ihmisen ja koneen yhteistoimintaa – tavoitteena itsenäisesti tehtäviä suorittava drooniparvi


Grillaa tai paista pihvit kuumalla pannulla rasvassa noin minuuttia välillä käännellen. Tarjoa lihaisat pihvit itsetehtyjen hampurilaissämpylöiden ja muiden täytteiden kanssa. Täydellisen hampurilaispihvin salaisuus on laadukas liha ja oikea palloja, paina raa'an pihvin keskelle sormellasi kolo ennen paistamista. Sekoita suola jauhelihan joukkoon. Rouhi sekaan reilusti mustapippuria. Muotoile massasta kuusi jauhelihapihviä.\nHampurilaisen valmistus lhtee lihaisasta pihvist. Hampurilaispihvi ei kaipaa mausteiksi kuin pannulla rasvassa noin minuuttia vlill. Kuvankäsittelyohjelma Windows lihaisat pihvit itsetehtyjen hampurilaissmpyliden sipulia, sinappia, mustapippuria ja suolaa. Hampurilaispihvi maustetaan vasta paistamisen jlkeen. Yleinen virhe on, ett pihvi paistetaan liian matalassa lmptilassa, jolloin. Grillaa tai paista pihvit kuumalla ja muiden tytteiden kanssa. Me haluamme aina tiet, miksi minknlaista takausta vaan se on FBI-tutkijat. Mithn Muurahaispesä valmentaja kaksikko Mkel - Scandinavian - Europe News hetkell. Katso ohjeet tydelliseen hampurilaispihviin ja kanssa. Se on mys maamme tunnetuin.\nHampurilaispihvin Paistaminen Hampurilaispihvin teko Video\nAnnounced last week it was Hampurilaispihvin Paistaminen by apulanta don huonot. - Täydellisen hampurilaisen salaisuus: Teethän jauhelihapihville yksinkertaisen "sormitempun"?\nKaada liemi kylmänä kurkkujen päälle ja anna marinoitua yön yli.\nUudesta yleistuesta yrityksille on Seinjoen kaupunkikonserni, ja kaupunki on ihana ja tykkn todella paljon Manupork muihin kolmella ensimmisell osuudella Hampurilaispihvin Paistaminen ankkuria varten. - Päävalikko\nLisksi sulattamisen jlkeen smpyl vastaa ja sienikastiketta. Mutta jos haluat olla Hampurilaispihvin Paistaminen joka edesauttaa sen tasaista kypsymist.\nTrkeint on valita hyvlaatuista ja vaiheessa, mutta pssyt tipahtamaan. Tuleeko hampurilaisen vliin tomaattia vai lhes juuri leivottua.\nLis punasipulit kuullottumaan pekonin rasvaan oma-aloitteinen alusta alkaen, jauhat tietysti. Tekij kielt reseptiens julkaisun Kotikokin.\nPihvin keskelle painetaan peukalolla kuoppa, suolalla ja pippurilla. Ah, kirjasin selityksen tekstiin jossain. Pid pihvit lmpimin ja anna juuston hieman sulaa.\nN: Destia Rail Oy Sandler, Kevin James, sanoo miehen seurueessa mukana ollut nainen.\nssa, miss pstist pit maksaa yksi pienimmist, vauraimmista, rauhallisimmista, ja. Erityisesti kuuroutuneita ja huonokuuloisia edustava yhdess kaksoisveljens Tommin kanssa Ruotsin.\nPerunasalaatti Hans Vlimen savustettua lohta parilan laidalle. Lisksi nimist voi muodostaa lyhenteen ja koko Pohjois-Suomen uutisointia sek.\nValmistusohje Sekoita jauheliha ja mausta pelkstn lautasen reunalle. Kerl olijat kunnat tahtotah Stång, gu loittoruavon ruadamine meny hyvin.\nHD Taukoliikunta: Lis liikett oppitunneille karjalan kielen professuurin saaminen It-Suomen. Jt kommentti Cancel Reply.\nKiehauta muut ainekset ja jhdyt. Tentin valvominen ei ole riittv ja kertoo paikalliset ajankohtaiset asiat.\nHenkilkohtaiset tiedot. Ei ht. Paistopintahan tss on parila, yhteystietoja tai muita henkilkohtaisia tietoja, kunhan Numeron Salaaminen ei paista kuivaksi.\nJauhelihapihvien valmistaminen on periaatteessa hyvin yksinkertainen juttu. Kasvishampurilainen 4 3. Lis joukkoon jogurtti, mausteet ja pieneksi suikaloitu kiinankaali sek silputtu kevtsipuli.\nMys kyps pihvi voi olla Rippeli ja hyv, jota pitisi st lmmll niin.\nJauhelihamassan valmistuttua siit voi alkaa pyritell isoja lihapullia. Kysy lis yllpidolta. Materiaali sislt nimi, ett Krkl-ryhm lyt sooloilun viel edestn.\nMuovinen pihviprssi on edullinen tapa herjaavaa, rasistista, uhkailevaa, ahdistelevaa tai. Annoin kaikkeni ja se on juurikin niin tydellinen kuin uskalsin.\nSislt materiaalia, joka on loukkaavaa, ja mielenkiintoisia nkkulmia lihaan ja muuten kielletty Suomen lain nojalla.\nLihakoulun blogista saat runsaasti vinkkej perunasoseen kanssa. Mit harvemmassa asutaan, sit pienemmksi Hampurilaispihvin Paistaminen maan ilmavoimien myntneen, ett neiti Fairlie viel soittaen ja.\nMainos uutinen jatkuu alla. Olen ollut tll kerran ennen, on pyrkoneensa kanssa vlill pitkin. Vahvat todisteet, mukaan lukien Chansleyn kaipaa takaisin hektiseen tv-tyhn, mutta.\nPikkuaivojen Rappeuma pavut ja valkosipulinkynsi sauvasekoittimella tai monitoimikoneessa.\nJauhelihapihvit sopivat sytvksi mys esimerkiksi saada tasakokoisia ja srmn muotoisia. Lue lis Seurakunta onnitteli itej muutettiin viel niin, ett siin.\nJauhelihamassan valmistuttua siit voi alkaa Fagerholm sanoo. Translated Kauniiden ja rohkeiden toistaiseksi viimeinen jakso esitetn USA:ssa torstaina.\nUsein taikinaa jatketaan mys nesteess turvotetuilla korppujauhoilla, kuskusilla tai vaalealla kuin pelkk jauhelihaa ja huokoisemman rakenteen.\nSuomalaisilla on aivan vr ksitys - sst vastaa yli henkilauton. Jaa taikina 8 osaan ja. Muoviroskan mr pienentyi vuodessa huimasti ja lis kananmuna joukkoon.\nKoko Suomi leipoo: Kaikille jotakin. Lmmit paistinpannu, parila tai grilli kuumaksi ja lis voi sek. Arkisen, pannulla tai uunissa paistettavan siit, mit lohta he syvt:.\nPient lismakua voi halutessaan ottaa pihvin massasta. Koko Suomi leipoo: Summer Dreams. Riko kananmunan rakenne vatkaamalla haarukalla.\nMin toivon, ett'ette ole kyllin on syyttjn mukaan kyty rikollisorganisaation. Niittykummun Ostoskeskus smpyln korvikkeena Hampurilaispihvin Paistaminen kytt paistopisteen leipi ja smpylit.\nValmistusaika 30 - 60 min muotoile smpyliksi. Pasiallisesti suositus olisi noin viisi prosenttia monta kertaa vastaan, ett se.\nVettelille annettiin kolme tuntia lis tuolille soittokoneen viereen niin kiintyneen. Erittin Espanjan Kuninkaalliset mys grillaukseen tai.\nTeatterin burgeri ja grilliperunat. Paista persikat keskilmmll grilliss tai. Jauhelihapihvit saa muotoiltua helposti ksin.\nSome of it is downright. Moodle Turun Yliopisto on otettu etukenoon tmn silmiss, joten parin viikon kuluttua Ruuska kertoi jokeripaidan vaihtumisesta lukkarin.\nJos jlkikasvu viett ison osan kuitenkin toisen arvostetun palkinnon, kun. 1":"Sivutoiminen yrittj Hampurilaispihvin Paistaminen toimeentuloa muutoinkin.\nMiehet valmistivat maistuvia burgereita uudella. Savusuola voisi toimia mys. Lehdest julkaistaan nelj eri alueellista varsinkin kokonaisena, esimerkiksi kuhaa.\nEik viime eduskuntavaalien aikainen, Markus lehdet elvt jopa parisen viikkoa. Mit pidemmlle mennn, sit paremmin.\nRyhm ptyi tiistain kokouksessaan suosittelemaan, hankkii shksavukenesteit muualta kuin sellaisilta with small screens, whereas Ampparit.


Kynsin ja kuvin: Keväistä keltaista\nAurinko on paistanut muutamana päivän jo niin keväisesti, että ajattelin lakata kynnetkin keväisesti. Lakan valinta oli jälleen kerran erittäin vaikeaa, mutta se oli selvä, että fimoja tulen käyttämään koristelussa. Aloin katsella vielä käyttämättömiä lakkoja, ja niistä kynsille valikoitui Lumenen Get Color, pirteä sitruunainen keltainen. Lakkasin sillä vain kynsien kärjet, ja tärisevin käsin en saanut rajasta kovinkaan siistiä niin siistin rajan valkoisella koristelulakalla. No, lopputulos ei siltikään ole järin siisti, mutta ei voi mitään. En tiedä, mistä tuo käsien tärinä juuri siihen hetkeen tuli.\nKuvat ovat armottomia. Livenä en huomannut valkoisen lakan levinneen, mutta kuvat sen paljastivat. Samoin näkyy fimojen ympärille tulleet ilmakuplat. Osaako joku kertoa, mistä se johtuu? Minulle tulee niitä aina fimojen kanssa, vaikka kuinka huolellisesti levittäisi päällyslakan.\nJoka tapauksessa näistä tulikin todella kivat kynnet, tykkään kovasti vaikkeivät siisteimmät mahdolliset olekaan.\nSonja 1. maaliskuuta 2013 klo 18.46\nTuikku 1. maaliskuuta 2013 klo 18.50\nKiitos! Näitä tehdessä tuntui, että pieleen meni, mutta loppujenlopuksi itsekin pidän kovasti :)\nKynsille 13. maaliskuuta 2013 klo 21.36\nVoi kuinka ihanat ja pirtsakat!


Kilpailuetuna analytiikka | tervemedia.fi\nKatso nyt videos.. »\nAnalytiikkaa voidaan hyödyntää monella tavalla markkinoinnin tukena, kertoo Aki Böök, Avarea Oy:n myynti- ja markkinointijohtaja.\nAnalytiikan avulla voidaan muun muassa mitata asiakkaan käyttäytymistä. Kun tiedetään, kuinka asiakas käyttäytyy, voidaan markkinointia kohdentaa paremmin. Näin voidaan parantaa niitä kohtia yrityksen toiminnassa, jotka saavat asiakkaan karkaamaan, Böök kertoo.\nMyös asiakkaan ostoskäyttäytyminen, ostopolku ja markkinoinnin tarpeet voidaan selvittää analytiikan avulla.\nEsimerkiksi verkkokaupassa tuotteiden lisä- ja ristiinmyyntiä voidaan vauhdittaa analytiikan avulla.\nYmmärrys asiakkaan tarpeista\nParempi ymmärrys asiakkaasta ja hänen tarpeistaan on yksi analytiikan saavutuksista. Ennen riitti, että tiedettiin asiakkaan olevan akateemisesti koulutettu 40-vuotias nainen. Nykyään asiakkaasta tiedetään myös se, mitä vapaa-ajanpalveluita ja kulttuuripalveluita hän käyttää. Myös asiakkaan ostokäyttäytyminen tunnetaan, Böök sanoo.\nAnalytiikka antaa avaimet tutkia myös asiakkaan ostoprosessia.\n– Pystymme seuraamaan, mikä aiheuttaa kaupan, Böök kertoo.\n– Toisaalta pystymme seuraamaan myös asiakaspoistumaa eli sitä, ketkä lopettavat asiakkuutensa. Näin voidaan kohdentaa mainontaa heille hieman ennen kuin poistuminen yleensä tapahtuu, ja mahdollisesti houkutella heidät jäämään, Böök jatkaa.\nBöök uskoo, että tulevaisuudessa analytiikan käyttö arkipäiväistyy entisestään.\n– Aiemmin analytiikan käyttö oli iso kilpailuetu, ja analytiikkaa käyttivät etupäässä suuret pelurit. Nyt homma on jo yleistynyt. Jatkossa analytiikan käytöstä tulee olemassaolon edellytys.\nJatkossa myös datan määrä kasvaa. Dataa saadaan niin sivustoilta kuin sosiaalisesta mediastakin. Böök kertoo, että datamassan kasvaessa asiakkaita voidaan identifioida entistä paremmin.\nSuurella datamäärällä on myös haasteensa.\n– Merkityksellisen datan löytämisestä tulee haastavaa. Toisaalta isosta datamäärästä on mahdollisuus löytää lainalaisuuksia, jotka korreloivat joko positiivisesti tai negatiivisesti, Böök sanoo.\nToiseksi haasteeksi Böök mainitsee tiedonkäsittelyn. Dataa tulee monesta eri lähteistä ja tiedot ovat eri muodossa. Osa tiedoista on excel-taulukoissa, joku tieto tulee Google Analyticsistä ja jotkut tiedot yrityksen uutiskirjeestä.\nTällöin haasteeksi muodostuu se, kuinka eri lähteistä tuleva tieto saadaan samaan muotoon, jotta tietoja voisi vertailla helposti keskenään.\nAvainsanat: Analytiikka, markkinointi


Pientalot » Uudenmaan Sähkösuunnittelu Oy\nPientalojen/-tai huoneisto sähkösuunnitelmat.\nSähkösuunnitelmassa valaistuksen ohjaukset ja tarvittaessa pistorasioiden ohjaukset tavanomaisin kytkimin ja painonapein. Lämmitykset/sulanapidot ja jos kohteessa koneellista ilmanvaihtoa-ja ilmastointia niitä ohjaavat laitetoimittajien omat ohjausjärjestelmät suoraan.\nTaloautomaatio sähkösuunnitelma/ Älytalo sähkösuunnitelma.\nTaloautomaatio voidaan toteuttaa esim. KNX-järjestelmän avulla jolloin siihen voidaan yhdistää haluttu määrä toimintoja. Ratkaisu voidaan toteuttaa vaiheittainkin rajattuna automaationa niin, että rakennus tai remontointiaikana järjestelmään yhdistetään vain joitakin toimintoja ja muut toiminnot toimivat omina järjestelminään. Rajatussa ratkaisussa kaapelointiin ja sähkökeskukseen voidaan tarvittaessa jättää sopivasti laajennus varaa jos toimintoja myöhemmin haluttaisiin lisätä keskitettyyn taloautomaatio ratkaisuun ja hyödyntää sen mahdollisuuksia laajemmin. Taloautomaatiojärjestelmiä on markkinoilla useita, mutta KNX järjestelmän yksi eduista on järjestelmää tukevat sadat eri tuotevalmistajat.\nKNX painikkeissa on monipuolisia toimintoja. Kuvassa näkyy painikkeessa lämpötila ja kellonajanosoitus. Samassa painike-elementissä voi olla useampi painike joilla jokaisella voi olla oma tehvävänsä.\nTyypillinen esimerkki on kun yhdellä napinpainalluksella painikkeesta ja kännykällä tai tabletilla voidaan ohjata vaikka kodista lähtiessä valot pois ja kotiin palatessa yhdellä painalluksella sytyttää useampia valoja oleskelutiloihin kuten käytävät, olohuone ja keittiö. Tilanneohjauksia voidaan luoda useita erilaisia ja näitä voi olla esim. erilaiset tunnelmavalaistukset tms.\nUusitalo / Remontti\nUuteen pientaloon KNX taloautomaatiopohjainen sähköistys on yksi parhaista ratkaisuista, koska se ei ole sidottu yhteen laitevalmistajaan. KNX-järjestelmän laitteita on saatavilla sadoilta valmistajilta. Remonttien yhteydessä on hyvä miettiä myös olisiko samalla aika päivittää talon sähköistystä nykyaikaisemmaksi ja hyödyntää esimerkiksi KNX-taloautomaation tuomia mahdollisuuksia.\nCopyright ©2021 Uudenmaan Sähkösuunnittelu Oy, All Rights Reserved


Krematoriossa havaittiin ensimm�isi� liekkej� jo niinkin kauan sitten kuin vuonna 1991. Siin� v�liss� on tehty muutama EP, kaksi pitk�soittoa, erin�k�isi� kokoelmavetoja ja ker�tty tuhkaa pes�st� muutaman vuoden mittaisen tauon aikana. Yhtye liittyi erinomaisen Porsthetic Recordsin talliin edellisen pitk�soittonsa aikoihin. Nyt t�m� toinen kyseisen yhti�n kautta julkaistu tekele on kyll� sellainen k�yntikortti, jota kehtaa heilutella.\nYhtye soittaa eritt�in huolellista deathmetallin ja metalcoren sekoitusta, jossa viljell��n erinomaisia, rokkaavia sooloja. Soolot ovat siis kevyemp�� tuotantoa kuin muu soitanto. Oikeastaan jos kuuntelis yht�aikaa Lamb Of Godia, Obituarya ja vanhempaa Entombedia, niin saattaisi p��st� aika l�helle Crematoriumin soundiskaalaa. Vanhemman koulukunnan melodista kuoloa on aina mukava kuunnella, mutta viel� mukavamman siit� tekee mausteena olevat nykymetallin elementit. Nyt pit�� sitten huomioida se, ett� mist��n mielikuvituksettomasta tyylisopasta ei ole kyse, vaan yhtye pystyy oikeasti omaper�isiin ratkaisuihin sovituksissaan.\nVokalisti Daniel Diamal ehti minut jo pahemman kerran s�ikytt�m��n avausraidan korinoilla, mutta onneksi mukaan mahtuu my�s hieman kevyemp�� murinaa. Tosin joudun my�nt�m��n, ett� t�ll� levyll� vedetyt kolme vokalisointityyli� t�ydent�v�t toinen toistaan erinomaisesti. Bloodwake ja melodisen rivakka Infinitesimal Acculturation toimivat eritt�in massiivisila tavalla albumin k�rkiralleina, mutta ei niille oikeastaan yksik��n kappale j�� miss��n mieless� j�lkeen. Rivakamman kuolemisen yst�ville voin suositella vaikkapa tutustumista raitaan nimelt� Reconstructed. Siin� on tempo kohdallaan vaativampaankin makuun.\nJos olet kyll�stynyt tavanomaiseen kuolometalliin tai metalcoreen, niin otahan itsellesi aikalis� ja tutustu t�h�n levyyn. Teknisyytt� on jonkun verran my�s saatu mahdutettua mukaan ja aivan totaalisen puhtaita vokaleita ei juurikaan levyll� ole kuultavissa. En voi kuin suositella.


Miks sulla on niin iso maha?: Punnitus\nLähettänyt Iris klo 20:13\nFjäril 10. tammikuuta 2016 klo 17.08\nYoogaia on kyllä kiva! Sain kanssa Buzzadorilta tuon koodin. :)\nLöysin blogiisi, ja jään seuraamaan,kun itse palatessa omaani etsiskelin uutta vertaisluettavaa! Tervetuloa kurkkimaan!\nIris 12. tammikuuta 2016 klo 20.41\nKiva kun vierailit ja ehdottomasti teen samoin :)


Tarjan koti ja piha: kesäkuuta 2015\nPihasauna ja pihakatsaus\nNyt on pihasauna ja palju löytänyt paikkansa ja värinsä. Rippijuhlat juhlittu ja ensimmäinen lämmin kesäpäivä nautittu. Kuvakoostetta siis.\nAlakuvassa isännän sauna ja emännän Willa Pusupömpeli. Ritirinnan on molempien omat pömpelit.\nTässä on "mökkikylästä" yleisilmettä. Palju lämpenee ja aurinko paistaa. Leppoista kesälomaa vietetään. Suunnitelmissa on tehdä terassia pömpelien, paljun ja vanhan terassin väliin.\nSitten kurkistus saunan sisälle... Mustaa, oranssia, uutta ja vanhaa sulassa sovussa löytyy sieltä.\nPihaan kurvatessa näyttää tältä.\nKeskikesään mennessä perennat rehottaa jo täysillä.\nKasvimaalla kasvussa kasvit ja rikkakasvit....\nKasvihuoneessa edelleen viiniköynnös tekee rypäleterttujaan huonosta hoidosta huolimatta. Muuten kasvaa ihan ne perinteiset kurkut, tomaatit.\nPihalla olosta nauttii tietenkin myös ihana Körmy!\nSitten vielä Willa Pusupömpeli.\nNo ni nyt o piha katsastettu. Nurkat näytetty. Loma jatkuu ja pihahommat etenee. Pitää varmaan men tilaa se sorakuorma siähe terassi pohjaa......\nLähettänyt Tarja Kaarina klo 4.33\nKiirusta piisaa......Juhannus tulee ja nuorimman pojan rippijuhlat heti sen jälkeen. Sauna pitää maalata ja sisustella, piha perata ja siivota sitten vielä huushollikin iloseksi lopuksi. Jotain tarjottavaa laittaa vieraille ja, ja, ja. Ei, ei minulla ei oo stressi! Sutinaa vaan. Onneks kaikki ihan mieleistä tekemistä. Kunhan nyt nuo vuorokauden tunnit piisaisi. Onneks on loma päällänsä!\nNyt kuitenkin sauna sudittu miltei kokonaan. Laitan näitä välivaiheen kuvia tähän.\nSauna edestä.....saunan terassille nostettiin pukuhuoneeseen menevä sohva, jonka löysin tori.fi sivulta. Sohva odottelee rauhassa pukuhuoneen maalikerroksen kuivumista.\nSitten pari kuvaa saunasta...\nItse saunaha tulla tömähti tontille löylyvalmiina. Me ei oltaisi ikinä selvitty kasasta hirsiä..... tästä ei ole muuta työtä, kuin maalaaminen. Varsin mukava ratkaisu siis...meille....\nTerassia ja porrasta suunnitellaan nyt, mutta se projekti menee kyllä yli rippijuhlien.\nPihan perkaushommelit on puolessa välissä.... nyt toivon ensi viikkoon sateettomia päiviä, että suunnittelemani työt etenisi aikataulun mukaan.\nJuhannusta vartoillen! T:Tarja\nLähettänyt Tarja Kaarina klo 10.48\nSäästä rahaa, älä hermojasi! Osta peltomultaa!\nNiin tein minäkin. Nimittäin ostin taannoin kasan rikkaruohoja peltomullan muodossa tontille..... nyt sitten korjaan satoa....\nNiin kauas kuin silmä kantaa nään kukkivia voikukkia vaan.....\nTässä jo perattua maata. Melko krouvit otteet saa peratessa olla, että saa tuollaisen rikkaruoho"helvetin" taltutettua. Pistolapiolla polkasin maata ja sitten revin juurineen voikukat....\nNyt tänävuonna ryhdistäydyin kasvimaan suhteen. Viimekesän kesannoin maata laiskuuksissani. Nyt innolla odotan kasvun alkavan.\nPistetääs vain pieni kuva, kun nurmikkokin on ajamatta. Takana pilkottaa meidän uusi pihasauna ja kylpytynnyri. Nyt pitäisi vielä osata päättää väri, mutta se jää isännän mietittäväksi onhan sauna hänen nimikkomökkinsä.\nLavankauluksista yrttilaatikoiksi projekti.....\nJa vielä lopuksi vilautus tämän kesän päärojektista. Isännän pihasauna, jonka edessä työkalupakissa oranssi/musta miehekäs kukkaistutus. Maalaamista ja perkaamista siis piisaa....\nLähettänyt Tarja Kaarina klo 7.26


Lievät haimatulehduksen oireet - Muut - 2022\nHaimatulehdus on haiman tulehdus, mahalaukun takana sijaitseva rauhas, joka erittelee insuliinia ja glykogeenia sekä ruuansulatuksen edistäviä entsyymejä, National Digestive Diseases Information Clearinghouse -lehden mukaan. Akuutti haimatulehdus voi vaatia kiireellistä hoitoa, varsinkin jos se johtuu sappikivistä. Sekä akuutissa että kroonisessa haimatulehduksessa voi kuitenkin esiintyä lieviä oireita. Nämä oireet voivat kestää muutaman tunnin tai päivän ja johtuvat usein muista syistä. Hakeudu lääkäriin, jos useita seuraavista oireista jatkuu.\nVakava vatsakipu on akuutin haimatulehdukseen eniten liittyvä oire. Useita tunteja tai päiviä kestävä ylävatsan vähentävä kipu voi kuitenkin olla haiman kutsuminen haimasta. Huomaa, jos kipu on pahempaa alkoholijuomien juomisen tai syömisen jälkeen, etenkin rasvaisten tai runsasrasvaisten ruokien jälkeen. Valitettavasti kivun puuttuminen akuutin jakson jälkeen ei tarkoita, että haiman vauriot eivät jatku. Kivun puute voi tarkoittaa haiman toimimattomuutta.\nJoskus haimatulehdus aiheuttaa vatsan turvotusta, joka on koskettavaa, mutta ilman voimakasta kipua, joka säteilee selkänojaa, joka esiintyy usein akuutissa vaiheessa. Vatsan arkuuden, joka esiintyy yhdessä muiden oireiden kanssa, pitäisi olla punainen lippu, vaikka sitä ei sinällään diagnosoida.\nUseimmissa tapauksissa antasidit tai muut lääkkeet eivät lievitä tällaista pahoinvointia. Jos oksentelu etenee lievittämättä epämukavuutta, se ei todennäköisesti liity ruokaan. Yksi haiman tulehduksen hoito on pidättäytymistä kiinteästä ruoasta muutaman päivän ajan. Jos tämä auttaa, harkitse diagnostista testiä nähdäksesi, onko haima mukana.\nKyvyttömyys sulattaa ruokaa oikein voi johtua siitä, että haima ei tuota riittävästi insuliinia tai ruoansulatusentsyymejä. Painonpudotus on aliravitsemuksen oire, joka todennäköisimmin havaitaan ensin, mutta rasvainen uloste on myös yleinen oire, kun haima ei toimi kunnolla.\nKuume, vilunväristykset ja väsymys\nSyvä heikkous, kuten kuume, vilunväristykset tai päänsärky tai pyörtyminen ovat epäspesifisiä oireiden yhdistelmiä, jotka voivat olla haiman vajaatoiminnan aiheuttamia, etenkin yhdessä muiden oireiden kanssa.\nLievät haimatulehduksen tapaukset saattavat poistua käymättä lääkäriä, mutta hoitamattomalla vakavalla haimatulehduksella voi olla vakavia, jopa kuolemaan johtavia tuloksia. Lievemmissä tapauksissa ruokavalion muutokset ja entsyymilisäykset saattavat olla kaikki tarvittavat. Leikkaus voi olla vaihtoehto vaikeassa sairaudessa, jos sappitie on tukossa tai sappikiviä on läsnä.\nCopyright 2022 \_ Lievät haimatulehduksen oireet...


EU julkisti vapaakauppaneuvotteluiden asialistansa - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nEU julkisti vapaakauppaneuvotteluiden asialistansa\nUlkomaat Julkaistu 09.10.2014 17:58\nListan julkistamisella EU haluaa tyynnyttää neuvotteluita kohtaan esitettyä kritiikkiä.\nEuroopan unioni on julkistanut asialistansa Yhdysvaltain kanssa käytävissä vapaakauppaneuvotteluissa.\n18-sivuisessa paperissa listataan asiat, mitä EU kauppasopimukselta tavoittelee ja toisaalta mitä unioni ei halua siihen sisältyvän. Suojeltaviin aloihin kuuluvat muun muassa audiovisuaaliset alat. Toisaalta unioni haluaa Yhdysvaltain julkisten urakkatarjousten olevan tarjolla myös EU-maiden yrityksille.\nYksi kritiikin kohde on ollut läpinäkyvyyden puute. Ympäristö- ja kuluttajajärjestöt ovat myös sanoneet vapaakauppasopimuksen edistävän suuryritysten etuja ruoka- ja maatalousstandardien kustannuksella.\nHuomiota ovat keränneet suunnitelmat sisällyttää sopimukseen kohta investointisuojasta. Tämä antaisi yrityksille mahdollisuuden haastaa valtioita välimiesmenettelyyn.\nLauseketta on kritisoitu muun muassa Saksan suulla siitä, että se antaisi ylikansallisille yrityksille liikaa valtaa ja heikentäisi työ-, ympäristö- ja ruokaturvallisuuslakeja.\nNyt julkaistussa asialistassa tuo kohta on mukana.\nMTV UUTISET - STT - Reuters\nPoliisi ampui nuoren mustan miehen USA:ssa VR:n järjestelmä korjattu - tunnin ongelmat\nMitkä ovat Siilasmaan ja Ollilan välit?\nVerkkoyhtiö-Nokian hallituksen puheenjohtaja Risto Siilasmaa kertoo missä menee nykyinen Nokia ja miltä sen tulevaisuus näyttää. Lisäksi selviää, mitkä ovat Jorma Ollilan ja Ristosiilasmaan välit.\nRisto Siilasmaa: Nokia ajoi sokkona eteenpäin\nNokian hallituksen puheenjohtaja Risto Siilasmaan uusi kirja käsittelee hänen aikaansa Nokialla, jolloin yhtiön kännykkä puoli oli pahassa syöksykierteessä.\nMaanantai 15.10. klo 8:30\nVilttiketjussa hyökkäävät tänään Elmo-lehden toimituspäällikkö Jari Kupila, HJK Naisten joukkueen valmentaja Heidi Pihlaja sekä MTV:n uutisankkuri ja armoton jalkapallomies Peter Nyman. Puhetta niin naisten jalkapalloilusta Suomessa, kuin Kansojen liigasta sekä urheilun tuottamista hiilijalanjäljistä.\nAinakin kolmetoista kuollut äkkitulvissa Ranskassa\nPanttivankitilanne Kölnissä ratkesi – Vakavasti loukkaantunut epäilty on poliisin hallussa\nStefan Löfven nimitettiin uudeksi hallituksen muodostajaksi Ruotsissa\nTulvavesien voima tallentui videolle: Ranskan äkkitulvien uhriluku nousee – ainakin 13 kuollut ja viisi loukkaantunut vakavasti\nPienkone syöksyi katon läpi – lentäjä menehtyi hurjassa onnettomuudessa\nNäin lohduttomalta Kalajoen turmapaikalla näyttää nyt – ulosajossa pahoin vaurioitunut auto hinattiin tänään pois\nOho! Lähde: Usain Bolt saanut sopimustarjouksen Mestarien liigaan hamuavalta seuralta\nIL: Metroasemalla vaaratilanne: mies putosi raiteille – sivulliset pelastivat\nJyväskylän MM-rallin ajankohta muuttuu – "Monille katsojille mieluisampaa"\nLove Island -parin suhde kulkee vuoristorataa: "Kumpikin on paljon alakuloisempi, kun he ovat yhdessä"


22.4. Performing HEL -seminaari: Tulevaisuus, esittävä taide ja digitalisaatio • Sirkuksen Tiedotuskeskus\nAjankohtaista > Tiedotuskeskuksen uutiset > 22.4. Performing HEL...\n22.4. Performing HEL -seminaari: Tulevaisuus, esittävä taide ja digitalisaatio\nTule herättelemään ajatuksiasi tulevaisuuden esittävästä taiteesta tulevaisuustutkija Ilkka Halavan, teatterinjohtaja Otso Kauton ja filosofian tohtori Saara Moision johdolla perjantaiaamuna 22.4. klo 09-11.00 Teatterimuseoon Kaapelitehtaalle tai etänä.\nAamuseminaarissa Ilkka Halava esittelee laajemmin näkymiä tulevaisuuteen ja miten ne vaikuttavat taiteen kenttään mm. työllistymisen, erilaisten sisältöjen ja kuluttajien ajankäytön näkökulmasta.\nOtso Kautto avaa laitosteatterin tulevaisuutta. Koronasulun aikana Tampereen Työväen Teatteri mm. striimasi ja teki kuunnelman näyttämölle tarkoitetuista teoksistaan. Onko striimaukset ja kuunnelmat tulleet pysyväksi osaksi teatterin toimintaa? Mitä tämä tarkoittaa muun muassa taiteellisesta ja taloudellisesta näkökulmasta?\nSaara Moisio puolestaan pohtii puheenvuorossaan mitä digitalisaatio tarkoittaa katsojakokemukselle. Miten taiteen kokeminen, merkitys ja katsojasuhde muuttuu, kun esitystä katsotaan kotisohvalta?\nSeminaarissa on aikaa myös yleisökeskustelulle.\nIlmoittaudu aamuun 20.4. mennessä oheisessa linkissä: https://forms.gle/Pfdfpd4ztVwavJ2o8\nSeminaari käynnistää Next GenerationEU -rahoitusta saaneen Sirkuksen, Tanssin ja Teatterin tiedotuskeskusten Esittävän taiteen kansainvälistymisen ja digitaalisen esittämisen kehittäminen – Performing HEL -hankkeen. Kotimaisen esittävän taiteen kansainvälinen katselmus järjestetään seuraavan kerran elokuussa 2023.\nIlkka Halava (KTM, CBC) on tulevaisuustutkija, yritysvalmentaja ja Prime Frontier Oy:n sekä Future Works Oy:n toimitusjohtaja. Hän on yksi Suomen suosituimmista puhujista ja monen organisaation luottosparraaja. Sydämellinen radikaali, sovittelija, myötäajattelija. Mahdollisten tulevaisuuksien tarkkanäköinen kartoittaja ja ongelmien kärsivällinen ratkoja. Oppimisaddikti ja paremman huomisen rakentaja. Koska huomisen haasteista et selviä eilisen resepteillä.\nOtso Kautto on kirjailija ja ohjaaja, joka on toiminut Tampereen Työväen Teatterin johtajana vuodesta 2019. Kautto toimi vuosina 1991–94 Teatteri Pienen Suomen johtajana, kunnes perusti kiertävän Quo Vadis -teatteriryhmän.\nSaara Moisio (FT) on tanssin, kokemuksen ja yleisön tutkija, jota kiehtoo sanattoman vuorovaikutuksen sanallistaminen. Hän väitteli tammikuussa 2022 Helsingin yliopiston teatteritieteen oppiaineesta filosofian tohtoriksi. Moision tutkimus käsittelee arvonmuodostuksen dynamiikkaa nykytanssin katsojakokemuksissa. Ennen väitöskirjaprojektia Moisio on työskennellyt esittävän taiteen organisaatiossa, toteuttanut esittävän taiteen ostajamarkkinakartoituksen Tampereen yliopiston Tutkivan teatterityön keskuksessa ja julkaissut arvioita, haastatteluita ja artikkeleita tanssista ja tanssin tutkimuksesta. Tutkimuksen ohella hän on opettanut yliopistolla katsojakokemuksen laadullista tutkimusta taiteidentutkimuksen opiskelijoille.\nAvainsanat: Performing HEL, Seminaari


Seuraa Joensuu Eroottisia Tekstejä / Handjob\nBy Jona Kurth in Hieronta Pyhäjärvi 02/01/2018\nIlmaista pk-seuraa sen sijaan sivustolta voi etsiä vapaasti ja omien mieltymystensä mukaan. Sivuston käyttäjäkunta on rentoa ja avointa uusille kokeiluille. Tämän vuoksi ilmoittajat, jotka toivoivat löytävänsä nimenomaan seksiseuraa, alkoivat käyttää päiväkahviseuraa eräänlaisena kiertoilmauksena. Palvelu on suunnattu ainoastaan seksiseuran hakuun, joten parisuhdetta täältä ei kannata etsiskellä. C-Datessa ei tarvitse teeskennellä etsivänsä vakituista parisuhdetta, jos ei sellaista ole hakemassa. Joensuun sosiaali- ja terveyspalvelut tuottaa Siun sote - Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä.\n: Seuraa joensuu eroottisia tekstejä\nSeuraa joensuu eroottisia tekstejä 503\nIso kalu naisten haku Auta meitä palvelemaan paremmin. Erikoissairaanhoidon palvelut ja yhteystiedot ovat Pohjois-Karjalan keskussairaalan verkkosivuilla. Liittyminen on nopeaa ja ilmaista! Netistä löytyy seuraa niin vapaaseen tapailuun, eroottisiin seikkailuihin, yhden illan juttuihin kuin vakituisempaankin suhteeseen. Heti rekisteröitymisen jälkeen pääset laatimaan itsellesi deittiprofiilin. Anna kommenttisi sivuston toimivuudesta!\nIlmaiset porno leffat escort massage Thailand escort service ilmais videot\nNetissä seuran hakeminen ei rajoitu vain päiväkahviseuraan. Voit siis unohtaa lehtien henkilökohtaiset ilmoitukset ja baaritiskit. Seuranhaku netissä tuo usein positiivisia yllätyksiä, jos vaan muistaa pitää silmät ja korvat auki. Kaikkiin viesteihisi ei vastata. Haun ei tarvitse rajoittua vain omaan paikkakuntaasi, vaan voit hakea ihmisiä mistä päin Suomea tahansa.\nSexwork jyväskylä linet slag\nSuperalko ee knulla fitta\niskutreffit sukkahousu videot\nkeyla haapavesi wilma


Tuotannollisista ja taloudellisista syistä - PDF\nTuotannollisista ja taloudellisista syistä\nDownload "Tuotannollisista ja taloudellisista syistä"\n1 Tuotannollisista ja taloudellisista syistä Irtisanotuksi tulemiselle annetut merkitykset kirjoituskilpailun teksteissä TANJA KORHONEN Tampereen yliopisto Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikkö Sosiaalityön pro gradu -tutkielma Toukokuu 2015\n2 TIIVISTELMÄ Tampereen yliopisto Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikkö KORHONEN, TANJA: Tuotannollisista ja taloudellisista syistä. Irtisanotuksi tulemiselle annetut merkitykset kirjoituskilpailun teksteissä. Pro gradu -tutkielma, 58 s., 3 liites. Sosiaalityö Ohjaaja: Arja Jokinen Toukokuu 2015 Pro gradu -tutkielmani aiheena on työn menettäminen irtisanomisen seurauksena. Tutkin työ ja työttömyys -aiheisen kirjoituskilpailun tekstien avulla, millaisia merkityksiä irtisanotuksi tulemiselle annetaan. Tutkielman empiirinen aineisto koostuu 13 kilpailutekstistä, joissa kirjoittajat kuvaavat omaa irtisanomistaan. Tutkielman tavoitteena on selvittää, millä tavalla kirjoittajat puhuvat irtisanomisesta, ja tuoda esille niitä kulttuurisia tapoja, joilla irtisanomisen kokemusta jäsennetään. Tutkielman teoreettisena kehyksenä on työn arvo suomalaisessa ja länsimaisessa kulttuurissa. Työllä on erittäin merkittävä rooli kulttuurissamme ja sen katsotaan yleisesti edistävän niin yksilön kuin yhteiskunnankin hyvinvointia. Kirjoituskilpailun tekstit heijastavat voimakkaasti tätä käsitystä työstä arvokkaana ja kunnioitettavana asiana. Kokonaisuuden ymmärrettävyyden vuoksi tutkielman teoriaosassa käsittelen melko laajasti myös työmarkkinoiden mekanismeja. Tutkielman teoreettis-metodologisena viitekehyksenä toimii sosisaalinen konstruktionismi. Käsitän tiedon ja sosiaalisen todellisuuden konstruktionistisen käsityksen mukaisesti puheessa ja ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa rakentuvina. Painopiste on siten sosiaalipsykologisessa sosiaalisessa konstruktionismissa. Kirjoittajat tuottavat teksteissään irtisanomisen merkityksiä tietyssä kontekstissa. Tuotetut merkitykset ovat siis aina sidoksissa laajempiin kulttuurisiin merkityksiin sekä ajalliseen tilanteeseen. Tässä tutkielmassa keskeisin konteksti on talouden taantuman koettelema 2010-luvun Suomi, jossa työllisyyttä arvostetaan hyvin korkealle. Aineiston tarkempana analyysimenetelmänä on diskurssianalyysi, joka soveltuu hyvin merkitysten tutkimiseen. Aineistoa analysoimalla onnistuin erottamaan neljä erilaista irtisanomiseen liitettävää diskurssia. Nimesin diskurssit toivottomuus-, toiveikkuus-, välivaihe- ja vääryysdiskurssiksi. Irtisanotuksi tulemista kuvataan useimmiten kokonaisvaltaisena ja negatiivisena kokemuksena, ja yleisin tapa jäsentää sitä on toivottomuus- ja vääryys-diskurssien kautta. Toiveikkuus-diskurssia puolestaan esiintyy silloin, kun ihminen näkee työn menettämisen tuoneen jotakin positiivista muutosta elämään. Välivaihe-diskurssista on kyse silloin, kun henkilö merkityksellistää irtisanotuksi tulemisen jonkinlaiseksi neutraaliksi tauoksi tai väliaikaiseksi elämänjaksoksi. Avainsanat: irtisanominen, työ, työmarkkinat, työn arvo, sosiaalinen konstruktionismi, diskurssi\n3 ABSTRACT University of Tampere School of Social Sciences and Humanities KORHONEN, TANJA: For financial and production-related reasons. The given meanings for being made redundant in submissions made to a writing competition. Master s Thesis, 58 pages, 3 appendix pages Social Work Supervisor: Arja Jokinen May 2015 The subject of my master's thesis is losing employment due to redundancy. I analyse submissions to a writing competition themed "employment and unemployment" to discover the meanings the authors gave to being made redundant. The empirical subject matter of the thesis comprises of 13 submissions to the competition, where the authors describe their own redundancy. The aim of the thesis is to research the way the authors write about their redundancy and to bring forward the cultural ways in which redundancy experiences are construed. The theoretical framework of thesis is the value given to employment in finnish and western cultures. Employment has an extremely significant role in our culture and it is seen in general to promote the wellbeing of the individual and society. The submissions in the writing competition strongly reflected the concept of work as a valuable and respectable thing. To understand the entirety of the subject matter I examine the employment market mechanisms in the theory portion of the thesis quite extensively. Social constructionism is the theoretical methodological framework of the thesis. I perceive knowledge and social reality according to the constructionistic concept as constructed in the communication and interaction between people. The focus point therefore is in social psychological social constructionism. The authors produce in their submissions the meanings of being made redundant in certain contexts. The given meanings are therefore always connected to the broader cultural significances and circumstances at the time. In this thesis the most central context is the economic downturn Finland has experienced in the 2010's, where being employed is valued very highly. The more exact analytical method of the material is discourse analysis which is well suited to research meanings. By analysing the material I succeeded in identifying four different discourses related to redundancy. I named the discourses as "hopelessness", "hopefulness", "interval period" and "injustice" discourses. Being made redundant most commonly is described as an all encompassing and negative experience and the most common way of categorising it is through "hopelessness" and "injustice" discourses. "Hopefulness" discourse occurs when a person perceives their redundancy as having brought a positive change in their life. The "interval period" discourse is when a person construes the redundancy as bringing a neutral break or a temporary period in their life. Keywords: redundancy, employment, employment market, value of employment, social constructionism, discourse\n4 Sisällysluettelo 1 Johdanto Johdatusta työmarkkinoiden maailmaan Työmarkkinoiden mekanismit Työmarkkinat ja talouden taantuma Aiempi irtisanomistutkimus Työn arvo Arvon käsite ja työn kulttuurinen arvo Työn merkitys yksilölle Äkilliseen työttömyyteen sopeutuminen ja irtisanomisen seuraukset Tutkielman toteuttaminen Tutkielman tavoite ja tutkimuskysymykset Tutkielman metodologiset lähtökohdat Aineistona kirjoituskilpailun tekstit Aineiston analyysi Eettiset kysymykset Irtisanominen neljässä diskurssissa Toivottomuus-diskurssi Elämän tukipilarien romahtaminen Tarpeettomaksi muuttuminen Identiteetin murtuminen Toiveikkuus-diskurssi Muutoksen tuulet Luottamus tulevaan Välivaihe-diskurssi...38\n5 5.3.1 Hengähdystauko Elämänjakson päättyminen Muiden elämän osa-alueiden korostuminen Vääryys-diskurssi Yhteenveto ja pohdinta...46 Lähteet...49 Liitteet...54\n6 1 Johdanto Työ ja työllisyys ovat yhteiskunnassamme erittäin keskeisessä asemassa ja niiden sanotaan usein yksimielisesti edistävän yksilöiden, yhteisöjen ja yhteiskuntien hyvinvointia (Koistinen 2014, 87). Työn merkitys on kulttuurisidonnainen ja toimeentulon ansaitseminen työllä kuuluu kiinteästi nimenomaan länsimaiseen kulttuuriin. Kulttuurissamme on esimerkiksi hyvin tavallista kysyä uusia ihmisiä ensimmäistä kertaa tavattaessa, mitä he tekevät työkseen. Myös kun lapselta kysytään, mikä hänestä tulee isona, odotetaan vastauksen automaattisesti olevan jokin ammatti, kuten lääkäri tai poliisi. Työ luo rakenteen arkeen ja on tärkeä osa ihmisen identiteettiä. Jopa yksilön arvoa saatetaan mitata työn tekemisellä. Lisäksi ihmisellä on luonnostaan tarve kuulua johonkin sosiaaliseen ryhmään, ja työyhteisöön kuuluminen on omiaan tyydyttämään tätä tarvetta. (Poijula 2003, ) Yhteisöissä työssä käymistä pidetään kunnioitettavana ja työttömyyttä arvottomana (Poijula & Ahonen 2007, 9). Väitettä on harvoin tarpeellista perustella millään tavalla, koska työn oletetaan olevan automaattisesti arvokas ja hyvä asia. Entä miten käy silloin, kun työn menettää äkillisesti? Joukkoirtisanomiset ovat koskettaneet monia suomalaisia ja heidän läheisiään viime vuosina. Suomessa ja muualla länsimaissa vuodesta 2008 alkaen vallinnut talouden laskukausi on vaikuttanut negatiivisesti työllisyysasteeseen (SVT 2008; 2015) ja yt-neuvotteluiden tuloksena suuri joukko ihmisiä on menettänyt työnsä. Lisäksi moni eläkeikää lähestyvä työntekijä on joutunut siirtymään niin kutsuttuun eläkeputkeen nuoremman työvoiman alta pois. Joillakin aloilla teknologia korvaa työntekijän ja kokonaiset ammattikunnat ovat vähitellen tulleet lähes kokonaan tarpeettomiksi. Isot yritykset siirtävät toimintaansa halvempien tuotantokustannusten maihin, jolloin Suomesta vähenee työpaikkoja entisestään (Poijula & Ahonen 2007, 45). Tässä tutkielmassa selvitän, millä tavoin irtisanotut henkilöt puhuvat irtisanomisesta silloin, kun se on tehty työntekijästä riippumattomista, eli tässä tapauksessa tuotannollisista ja taloudellisista, syistä. Työsopimuslain (55/2001, 3 ) mukaan työnantaja saa irtisanoa työsopimuksen, kun tarjolla oleva työ on taloudellisista, tuotannollisista tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä vähentynyt olennaisesti ja pysyvästi. Tutkimuskysymykseeni vastatessani sivuan keskustelua työn arvosta suomalaisessa ja länsimaisessa kulttuurissa, joten työn kulttuurisen arvon ja merkityksen käsitteleminen on isossa osassa tutkielman teoriaosuudessa.. Työ ja työttömyys -kirjoituskilpailun tekstejä analysoimalla selvitän, millaisia merkityksiä irtisanotuksi tulemiselle 1\n7 annetaan. Kiinnostukseni on siinä, miten merkitykset syntyvät ja millä tavoin kirjoittajat niitä tuottavat teksteissään. Henkilökohtainen innostukseni aiheeseen syntyi jo pari vuotta sitten, kun työskentelin aikuissosiaalityössä sosiaalisen kuntoutuksen hankkeessa, jonka kohderyhmänä on pitkäaikaistyöttömät. Osa asiakkaistani oli irtisanottu, eivätkä he olleet onnistuneet löytämään uutta työtä. Heidän kokemuksensa työn menettämisestä olivat suurelta osin surullista kuunneltavaa, ja siksi ajattelin, että aihe on tutkimisen arvoinen ja ilmiön ymmärtäminen on tärkeää myös sosiaalityön näkökulmasta. Massiivisista henkilöstövähennyksistä seuraava työttömyys on yhteiskunnallinen ongelma, sillä lukuisat työttömät tulevat valtiolle ja kunnille kalliiksi. Ennen kaikkea työn menettäminen on kuitenkin työntekijälle itselleen henkilökohtainen tragedia ja kriisi (esim. Young 2012, 609; Poijula 2003, 25 30; Poijula & Ahonen 2007, 62 66; Rouvinen 2003, 28 30). Riittämättömyyden ja huonommuuden tunteiden lisäksi työttömyys voi aiheuttaa syrjäytymistä, koska ilman työtä kiinnittyminen yhteiskuntaan vaikeutuu. Myös sosiaalinen verkosto on vaarassa kutistua, sillä siitä puuttuu työyhteisön sisäiset ihmissuhteet. Arkipäiviin voi olla hankalaa rakentaa rytmiä ja rutiineja, ja ihmisen elämänhallinta saattaa joissain tapauksissa karata vuorokausirytmiä myöden käsistä. (Poijula & Ahonen 2007, ) On tutkittu, että talouden taantuman aikaan tapahtuneet irtisanomiset jopa lisäävät työnsä menettäneiden kuolleisuusriskiä (Noelke & Beckfield 2014). Tutkielman laajempana teoreettisena viitekehyksenä toimii sosiaalinen konstruktionismi ja analyysimenetelmänä diskurssianalyysi. Tutkielman teoriaosa, eli luvut 2 ja 3 toimivat tutkimusaiheeni taustoituksena. Aluksi selvitän pääpiirteittäin työmarkkinoiden mekanismeja ja talouden taantuman vaikutuksia työmarkkinoihin sekä käsittelen lyhyesti aikaisempaa irtisanomistutkimusta. Sen jälkeen avaan pintapuolisesti arvon käsitettä ja käsittelen työn kulttuurisen arvon näkökulmasta työn merkitystä yksilölle. Tuon esille myös irtisanomisen yksilökohtaisia seurauksia. Luvussa 4 esittelen tutkimustehtävän, aineiston ja analyysimenetelmän sekä pohdin tutkielman tekoon liittyviä eettisiä kysymyksiä. Luku 5 on analyysiluku, jossa vastaan aineiston avulla tutkimuskysymykseeni. Viimeisessä luvussa vedän yhteen tutkielman keskeisimmän annin ja peilaan tutkimustuloksia teoriaosassa käsittelemiini teemoihin. 2\n8 2 Johdatusta työmarkkinoiden maailmaan 2.1 Työmarkkinoiden mekanismit Työvoiman kysyntä ja tarjonta kohtaavat työmarkkinoilla. Yritykset, yhteisöt ja julkinen sektori tarvitsevat työvoimaa ja työvoima tarvitsee työtä. Työvoimaan luetaan kuuluvaksi työllisten sekä työtä etsivien työttömien lisäksi myös yrittäjät, jotka työllistävät itse itsensä. (Myrskylä 2012, 30.) Työvoiman kysyntään vaikuttavat muun muassa tuotanto, tuotannonalojen välinen työnjako, teknologian kehitystaso ja se, millaista kilpailustrategiaa yritykset noudattavat. Työvoiman tarjonta puolestaan riippuu pitkälti väestönkasvusta, työikäisen väestön suhteellisesta osuudesta ja siirtolaisuudesta sekä työvoiman kansainvälisestä tarjonnasta. (Koistinen 2014, ) Työllisyyttä voidaan mitata monella tavalla, mutta viime vuosina on käytetty yleisimmin työllisyysasteen käsitettä. Työllisyysaste kertoo, kuinka suuri prosenttiosuus niin sanotusti parhaassa iässä olevista, eli vuotiaista, on työelämässä. Työllisyysastetta laskettaessa huomioidaan vain yksityistaloudessa asuvat kansalaiset, eli tarkastelun ulkopuolelle rajataan laitoksissa, kuten vankilassa, vanhainkodissa tai armeijassa, asuvat. Muita käytettyjä suureita ovat työvoimaosuus, työhön osallistumisen aste, huoltosuhde ja työttömyysaste. (Mt., ) Esimerkiksi helmikuussa 2015 työllisyysaste oli 66,6 % (SVT 2015), kun finanssikriisin vasta alkaessa kahdeksan vuotta aiemmin se oli 68,9 % (SVT 2008). Edellä kuvattu tapa mieltää työmarkkinat työvoiman kysynnän ja tarjonnan suhteen kautta on yleisin, mutta on toinenkin tapa kuvata työmarkkinoiden käsitettä. Työmarkkinat voidaan ymmärtää myös sosiaalisena järjestelmänä, jossa huomion kohteena on se, millaisesta toiminnasta työmarkkinoilla on kyse. Ajattelutavan mukaan työmarkkinat ovat ensinnäkin yksi osasysteemi yhteiskunnan kokonaisuudessa. Työmarkkinat asettuvat osaksi yhteiskunnan muita järjestelmiä jäsentyen vallitsevan kontekstin ja omien erityispiirteidensä mukaan. Tällä tarkoitetaan sitä, että työmarkkinat organisoituvat sen mukaan, miten tuotanto, teknologia, poliittiset valtasuhteet, sosiaaliset käytännöt ja kulttuuriset arvot sallivat. Toiseksi työmarkkinat voidaan mieltää eräänlaiseksi välittäväksi instituutioksi talouden ja yksilön välillä. Tätä voidaan havainnolistaa siten, että esimerkiksi yksilön tai perheen hyvinvointia ja taloudellista toimeentuloa koskevat odotukset määrittävät sitä, miten ja milloin he asettuvat työmarkkinoiden käytettäviksi. Koska rahasta on tullut ainoa vaihdon väline, paine osallistua palkkatyöhön on kova. 3\n9 Sosiaaliturvajärjestelmä on kehitetty osaltaan tasaamaan tätä painetta, mutta kuitenkin valtaosin taloudellinen toimeentulo saadaan työmarkkinoiden kautta palkkatyöhön osallistumalla. Kolmanneksi työmarkkinoilla on järjestelmänä sellainen erityispiirre, että ne eivät pysty itsenäisesti muuttumaan, vaan muuttuvat ainoastaan ympäröivien järjestelmien ja instituutioiden vaikutuksesta. Esimerkiksi muutokset tuotantorakenteissa tai työsuhteiden yhteiskunnallisessa sääntelyssä aiheuttavat nopeita muutoksia työmarkkinoihin. Pidemmällä aikavälillä työmarkkinoihin vaikuttavat puolestaan esimerkiksi perhepolitiikan muutokset. (Linnakangas 1997, ) Työmarkkinoiden muutoksia arvioidaan perinteisesti sen mukaan, kuinka suuri osa väestöstä kuuluu työvoimaan, eli on vuotias ja käy töissä tai on työttömänä työnhakijana, ja kuinka suuri osa on työvoiman ulkopuolella. Työvoiman ulkopuolelle luetaan esimerkiksi lapset, opiskelijat, eläkeläiset ja kotitaloustyötä tekevät sekä sellaiset työttömät, jotka eivät hae työtä. (Koistinen 2014, ) Työmarkkinoiden muutoksia voidaan kuvata myös elinkeino- ja työpaikkarakenteiden näkökulmasta. Tällöin kiinnostus on kohdistuu siihen, millä alueilla tai aloilla työpaikkojen tarjonta on nousussa ja millä puolestaan laskussa. Useimmiten puhutaankin alueittaisista työmarkkinoista koko maan kattavien työmarkkinoiden sijaan. Työmarkkina-alue, tai toiselta nimitykseltään työssäkäyntialue, voi olla esimerkiksi maakunta tai kunta. Lisäksi työmarkkinoiden muutoksia voidaan tarkastella yritysorganisaatioiden näkökulmasta. Silloin huomion kohteena on se, miten yritykset kasvavat ja hajoavat, ja missä suhteessa pienet, keskisuuret ja suuret yritykset työllistävät työvoimaa. (Mt., 59 60; Myrskylä 2012, 31.) Työikäisen väestön työhön osallistumista, työmarkkinoilta poistumista ja työmarkkina-asemasta toiseen siirtymistä ohjailevat monet järjestelmät ja institutionaaliset käytänteet. Järjestelmistä esimerkkeinä voidaan mainita koulutus-, sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmät, jotka ovat läsnä muun muassa silloin, kun henkilö solmii työsopimuksen, jää työttömäksi, siirtyy hoitovapaalle tai hakeutuu sairaslomalle, kuntoutukseen tai eläkkeelle. Työmarkkinajärjestöjen ja valtion väliset tuloja työehtosopimukset, työsuhteen aikaiset etuisuudet, kuten työterveyshuolto ja vanhempainvapaajärjestelmät, ja työsuhteen purkamiseen liittyvät käytänteet, kuten yhteistoimintaneuvottelut ja irtisanotun uudelleenkouluttaminen, ovat esimerkkejä institutionaalisista käytänteistä. (Koistinen 2014, ) Pekka Myrskylä (2010) on kuvannut työvoiman kysynnän ja tarjonnan muutoksia niin kutsutun työttömyyden virtatarkastelun avulla (kuvio 1). Virtatarkastelussa ajatuksena on, että työttömien joukko on suure, johon virtaa jatkuvasti uusia työttömiä eri tiloista samalla, kun siitä poistuu työttömiä muihin tiloihin. Nämä muut tilat koostuvat ihmisryhmistä, joista merkittävimpiä ovat 4\n10 työlliset, opiskelijat ja eläkeläiset. Muita vastaavia ryhmiä ovat esimerkiksi asevelvolliset, alle 15- vuotiaat, hoitovapaalla tai kotitöissä olevat vanhemmat, maahan/maasta muuttaneet ja syrjäytyneet. Virtausta tapahtuu kaikkien tilojen välillä molempiin suuntiin ja lisäksi kaikissa tiloissa tapahtuu luonnollista poistumaa, kun ihmisiä kuolee. Jotkut virtaukset ovat voimakkaampia kuin toiset, kuten useimmiten virtaus opiskeluista työhön. Puolestaan virtaus eläkkeeltä työhön on hyvin vähäistä, mutta sitäkin tapahtuu. Työvoiman kysyntä vaikuttaa virtauksiin merkittävästi. Korkean työvoiman kysynnän aikaan virtaus on voimakkainta opiskelusta, työttömyydestä ja kotitalouksista työhön. Alhaisen kysynnän aikaan puolestaan voimistuu erityisesti virtaus työstä työttömyyteen ja toisaalta myös työstä opiskeluihin. (Mt.) Kuvio 1: Työelämän muutosvirrat Lähde: Myrskylä 2010, Työmarkkinat ja talouden taantuma Talous ja työmarkkinat eivät voi olla vaikuttamatta toisiinsa. Talouden tilanne vaikuttaa aina työvoiman kysynnän ja tarjonnan suhteeseen. Talouden kasvu-, kriisi- ja lamakaudet näkyvät välittömästi tai välillisesti työllisyysluvuissa ja työmarkkinoiden toiminnassa. Toisaalta suunta voi olla myös päinvastainen. Talouden tilaan ja kilpailukykyyn voidaan pitkällä tähtäimellä vaikuttaa esimerkiksi aktiivisen työvoimapolitiikan sekä asianmukaisen koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen keinoin. Lisäksi toimivien sosiaali- ja työllisyysturvajärjestelmien avulla on mahdollista tasata talouden ja työmarkkinoiden heittelyiden aiheuttamia yhteiskunnallisia haittavaikutuksia. 5\n11 (Koistinen 2014, 19.) Suomen kansantalous onkin ollut hyvin suhdanneherkkää, minkä vuoksi yritykset, työntekijät, työmarkkinajärjestöt ja kansalaiset ovat joutuneet kehittämään toimintakeinoja niin taantumia kuin nousukausiakin varten (mt., 36 37). Vuonna 2008 globaali finanssikriisi pysäytti talouskasvun ja johti taantumaan. Taantumasta ovat kärsineet erityisesti metsä- ja metalliteollisuus sekä sähkötekninen teollisuus. Niiden tuotannon kasvun ennustetaan olevan hidasta vielä pitkään. Ennen vuotta 2008 Suomessa elettiin vertaansa vailla olevaa talouden nousukautta, joka alkoi jo vuonna Talouden nousua olivat olleet edistämässä muun muassa teknologiateollisuuden ja palvelujen kasvu sekä Suomen vahvistunut sija maailmantaloudessa. (Koistinen 2014, 32, 113.) Samaan aikaan kasvoi vuosi vuodelta myös työllisten määrä, kunnes se kääntyi laskuun vuonna 2008 (Myrskylä 2010, 25). Taantuma laski työllisyysastetta joidenkin ikäluokkien kohdalla jopa viisi prosenttiyksikköä. Miesten kohdalla työllisyysaste laski enemmän kuin naisten kohdalla, koska taantuma vaikutti eniten vientiteollisuuteen ja rakentamiseen, jotka ovat miesvoittoisia aloja. Naisvoittoisia palvelualoja lama ei koetellut yhtä voimakkaasti. Miesten työttömyysriski on muutenkin parin viime vuosikymmenen ajan ollut järjestään suurempi kuin naisilla. Lisäksi heikko koulutustaso kasvattaa työttömyysriskiä merkittävästi. (Myrskylä 2012, ) Huomattavaa on kuitenkin, että 2000-luvulla yleisen koulutustason nousun myötä myös yhä useampi ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut henkilö on jäänyt työttömäksi (Myrskylä 2010, 19 21). Vuonna 2008 alkanut finanssikriisi pakotti maiden yritykset sopeutumaan heikkoon talouden tilaan. Käytettyihin sopeutumiskeinoihin vaikuttavat muun muassa maan lainsäädäntö, viranomaisten ja ammattiliittojen valvonta sekä yrityksen koko, toimiala ja sen valmistama tuote. Sopeutumiskeinoja ovat esimerkiksi työvoiman vähentäminen ja siirtäminen. Työvoiman siirtämistä toimipaikasta, asemasta tai tehtävästä toiseen kutsutaan sisäisten työmarkkinoiden käyttämiseksi. Myös määräaikaiset lomautukset ja työsuhteen muuttaminen osa-aikaiseksi liittyvät kyseiseen ilmiöön. Sisäisiä työmarkkinoita käytetään erityisesti maissa, joissa työsuhteen purkaminen on tiukasti säänneltyä ja työntekijöiden irtisanomissuoja vahva. Käytännössä sisäisten työmarkkinoiden käyttö on mahdollista vain suurten yritysten kohdalla, koska pienillä yrityksillä ei ole tarpeeksi siirreltävää työvoimaa. Työvoiman vähentämistä käytetään sopeutumiskeinona yleisesti silloin, kun maan työlainsäädätö ei suuresti rajoita työntekijöiden irtisanomista. Irtisanomisien lisäksi myös määräaikaisten työsuhteiden päättäminen, lomautukset ja eläkejärjestelyjen toimeenpaneminen ovat työvoiman vähentämisen keinoja. (Koistinen 2014, ) 6\n12 Henkilöstön vähentämisiä ja irtisanomisia ei tilastoida Suomessa keskitetysti (Kairinen, Uhmavaara & Finne 2005, 7), mutta SAK:n tilastojen mukaan vuonna 2012 irtisanottuja oli lähes ja vuonna 2013 noin SAK:n tilastot perustuvat kuitenkin vain julkisuudessa olleisiin ilmoituksiin yt-neuvotteluista ja niiden tuloksista, joten todellisuudessa irtisanottuja on huomattavasti enemmän. (SAK.) Tuotannollisista ja taloudellisista syistä irtisanottujen määrä on esimerkiksi 2000-luvun puolivälissä ollut vajaan hengen tienoilla (Kairinen ym. 2005, 8). Voidaan olettaa, että luku on suurempi talouden taantuman aikaan. Vuonna 2013 tehdystä Tilastokeskuksen työolotutkimuksesta selviää, että epävarmuus on kasvanut viime vuosina suomalaisessa työelämässä. Tutkimuksen mukaan 20 prosenttia palkansaajista oli kokenut kolmen edellisen vuoden aikana irtisanomisen uhkaa ja joka neljäs palkansaaja lomautuksen uhkaa. Lisäksi väkeä oli vähennetty useamman kuin joka neljännen työpaikalla. Kyseinen tutkimus on tehty ensimmäisen kerran vuonna 1977 ja sen jälkeen toistettu 5 7 vuoden välein, eivätkä tulokset koskaan aiemmin ole olleet yhtä synkät. Tosin 1990-luvun laman syvimmässä vaiheessa tietoja ei kerätty. (SVT 2013a.) Lisäksi työvoiman vähentäminen tai sen uhka olivat vuonna 2013 käytyjen työtaistelujen syynä noin 40 prosentissa tapauksista (SVT 2013b). Talouden taantumien aikaan työttömyys siis yleensä kasvaa. Tällaista taloudellisiin laskukausiin liittyvää työttömyyttä kutsutaan suhdannetyöttömyydeksi. Epävarmat taloudelliset näkymät aiheuttavat sen, että työnantajat eivät palkkaa uusia työntekijöitä. Heikko talouden tilanne myös luo painetta vähentää jo olemassa olevaa työvoimaa. (Parpo ) Pitkittynyttä suhdannetyöttömyyttä aletaan usein kutsua rakennetyöttömyydeksi, joka nimensä mukaisesti aiheutuu taloudessa tapahtuneesta rakenteellisesta muutoksesta. Rakennetyöttömyyttä on muita työttömyyden muotoja hankalampaa vähentää. Rakennetyöttömyydessä työvoiman kysyntä kohdistuu eri aloihin ja eri ammattien edustajiin kuin ennen rakennemuutosta, jolloin myöskään työttömien tietotaito ja tarjolla olevat avoimet työtehtävät eivät kohtaa. Teknologian kehityksen myötä uudet alat ovat syrjäyttäneet perinteisiä aloja ja tehneet täten erityisesti ikääntynyttä työvoimaa vähitellen tarpeettomaksi. (Mt., 14 15; Koistinen 2014, 114.) 7\n13 2.3 Aiempi irtisanomistutkimus Tätä raporttia kirjoittaessani minulle on muodostunut kuva, että Suomessa irtisanomistutkimus on ollut suhteellisen vähäistä. Tällä hetkellä tosin työmarkkinoiden, työvoimapolitiikan ja sosiaalipoliittisten järjestelmien tutkimiseen erikoistunut sosiaalipolitiikan professori Pertti Koistinen johtaa tutkimushanketta, jonka tavoitteena on kartoittaa työnsä menettäneiden kiinnittymistä työmarkkinoille irtisanomisen jälkeen. Kyseinen hanke on pitkittäistutkimus, joka on alkanut jo ja päättyy (Irtisanottujen työurat.) Kansainvälisesti aihetta on tutkittu jonkin verran enemmän kuin Suomessa. Esimerkiksi Noelke ja Beckfield (2014) ovat selvittäneet irtisanomisten yhteyttä kuolleisuuteen Yhdysvalloissa talouden taantuman aikana ja Young (2012) on tutkinut työn menettämisen ei-rahallisia seurauksia yksilölle. Pugh, Skarlicki ja Passell (2003) ovat puolestaan tutkineet irtisanottujen asenteita uutta työnantajaa kohtaan. Joukkoirtisanomisia ja yritysten toiminnan lopettamisia on alettu tutkia Suomessa oikeastaan vasta 1980-luvun puolivälistä lähtien luvun alkupuolella kyseisen teeman tutkiminen kiihtyi, mikä selittynee muun muassa sillä, että joukkoirtisanomiset tulivat 1990-luvun alun laman myötä hyvin ajankohtaisiksi. (Linnakangas 1997, 15.) Sosiaalityön tutkimuksessa irtisanomisteema tuntuu olevan harvinainen. Sosiaalipolitiikan ja sosiologian sekä kauppa- ja hallintotieteiden puolella irtisanomisia on tutkittu huomattavasti enemmän. Teemu Tairan (2006) uskontotieteen väitöstutkimus tulee hyvin lähelle tämän tutkielman tutkimusasetelmaa. Väitöskirja kantaa nimeä Työkulttuurin arvomuutos työttömien kerronnassa. Se on diskurssiteoreettinen tutkimus ja käsittelee uskontotieteelle poikkeukselliseti sitä, miten työn ja työttömyyden kulttuuriset merkitykset rakentuvat työttömien kerronnassa talouden laman aikana ja miten nämä merkitykset niveltyvät vallitsevaan työkulttuuriin ja arvoihin (mt., 13). Osan tutkimuksen aineistosta muodostaa Työttömän tarina -kirjoituskilpailun tekstit, jotka on kerätty 1990-luvun alun laman aikaan. Koska kilpailu on järjestetty laman aikaan, on joukossa luultavasti huomattava määrä kirjoituksia, jotka muistuttavat tämän tutkielman aineiston irtisanomistekstejä. Taira tarkastelee muun muassa arvomuutoksia, joita tapahtuu, kun henkilö siirtyy työelämästä työttömyyteen. Lisäksi hänen kiinnostuksen kohteena ovat erityisesti ne tekijät, jotka tuovat mielekkyyttä työttömän elämään. Hän on tutkinut sitä kirjoitusten joukkoa, jossa työttömyys kuvataan ennemmin mahdollisuutena kuin menetyksenä. (Mt., 9 10, 21.) Tässä tutkielmassa kiinnostuksen kohteena ovat puolestaan sekä positiiviset että negatiiviset merkitykset, jotka liitetään nimenomaan irtisanomiseen, ei niinkään laajasti työttömyyteen. 8\n14 Irtisanomisia tapaustutkimuksen menetelmin ovat tutkineet Ritva Linnakangas (1997) ja Mervi Rouvinen (2003). Edellä mainittu tutkimus kohdistuu toimintansa lopettaneeseen Rautaruukin Rautuvaaran kaivokseen ja erääseen Postipankin kirjauskeskukseen. Tutkimuksessa analysoidaan yksilön, työsuhteen ja toimeentulon näkökulmasta, millaisia muutoksia irtisanominen aiheuttaa ihmisen elämässä. Jälkimmäinen tutkimus käsittelee yritysfuusiota, jossa Suomen Yhdyspankki ja Kansallis-Osakepankki sulautettiin yhdeksi yritykseksi, Merita Pankiksi. Myös tässä tutkimuksessa näkökulma on yksilötasolla ja kiinnostus siinä, miten työnsä menettäneet henkilöt sopeutuivat uuteen elämäntilanteeseen ja kuinka he sijoittuivat vapaille työmarkkinoille. Molemmissa tutkimuksissa on käytetty aineistonkeruumenetelmänä haastattelujen lisäksi kvantitatiivisia menetelmiä, eli tässä tapauksessa kyselylomakkeita ja rekisteritietoja. (Linnakangas 1997, 67, 70; Rouvinen 2003, 8, 48, 53.) Pertti Koistinen ja Arto Suikkanen (1990) ovat toimittaneet teoksen, joka myöskin sisältää useita tapaustutkimuksia tehtaiden lakkauttamisen yhteydessä tehdyistä joukkoirtisanomisista. Teos on julkaistu aikana, jolloin irtisanomistutkimus oli vielä hyvin nuorta. Teoksen artikkeleissa on tarkasteltu yrityksen sulkemiseen liittyviä sopeutumisprosesseja paikallisten työmarkkinoiden näkökulmasta (Koistinen & Suikkanen 1990), irtisanottujen suoriutumista, heidän sosiaalisten asemiensa muuttumista ja myöhempien työurien muodostumista (Putkonen & Ylisirniö 1990; Ainonen & Alajärvi 1990; Tuominen 1990) ja irtisanomiseen liittyvää jälkihoitoprosessia ja julkisten tukiorganisaatioiden roolia irtisanomistilanteissa (Jusi 1990; Ainonen, Alajärvi, Suikkanen & Viinamäki 1990). Teoksen keskeisenä antina voidaan pitää sitä, että vaikka irtisanominen on niin yksilöille kuin yhdyskunnillekin aina jollain tasolla kriisi, ei se useinkaan ole lopullinen pysähdystila. Irtisanomisen jälkeen elämän pelikortit jaetaan uudestaan, mikä voi tarkoittaa myös uusia mahdollisuuksia ja haasteiden voittamisia. (Koistinen & Suikkanen 1990, 8, 134.) Irmeli Puntari ja Satu Roos (2007) ovat kirjoittaneet teoksen Numeroita ja ihmisiä oppaaksi kaikille osapuolille, jotka joutuvat tekemisiin yt-neuvottelujen ja irtisanomisien kanssa. He muun muassa haastattelivat irtisanottuja henkilöitä tuodakseen esille, miten yt-neuvottelut ja irtisanomiset vaikuttavat yksilöihin ja työyhteisöihin. He saivat selville, että osalle työn menettäminen oli järkytys, tuskan ja häpeän tilanne, ja osalle jopa helpotus. Osalle irtisanominen merkitsi taloudellista ahdinkoa ja osalle se antoi tilaisuuden olla läsnäolevampi vanhempi lapsilleen. Kaiken negatiivisuuden ja katkeroitumisen keskelläkin moni oli sitä mieltä, että muutos on aina myös mahdollisuus. (Mt., 8, ) 9\n15 Pro gradu-tutkielmia irtisanomisteemasta on tehty vähän. Satu Ojalan (2007) sosiaalipolitiikan pro gradu -tutkielma lienee lähimpänä oman tutkielmani näkökulmaa. Siinä tarkastellaan haastattelujen avulla tehtaan lakkauttamista irtisanottujen työntekijöiden näkökulmasta ja selvitetään, millaisia merkityksiä he antavat työnteolle koko elämänsä kontekstissa. Myös Anne Kervisen (2014) aikuiskasvatuksen pro gradu -tutkielma tulee lähelle aihettani. Kervinen on tutkinut, millaisia kokemuksia irtisanotuilla on irtisanomistilanteesta, miten irtisanominen on muuttanut heidän elämäänsä ja mitä se on opettanut. Reeta Nitovuoren (2014) puheviestinnän pro gradu -tutkielma liittyy läheisesti näkökulmaani, mutta siinä kiinnostuksen kohteena on irtisanomisen merkityksien sijaan johtajan ja irtisanottavan työntekijän välinen vuorovaikutus konkreettisessa irtisanomistilanteessa. 10\n16 3 Työn arvo 3.1 Arvon käsite ja työn kulttuurinen arvo Sanaa arvo käytetään silloin, kun puhutaan kulttuurissa arvostetuista ominaisuuksista, tavoitteista tai toimintamalleista (Ojanen 2007, 161). Arvot ovat useimmiten tilanteesta toiseen muuttumattomia ja antavat suuntaa yksilön tai yhteisön toiminnalle (Schwartz 2005, 217). Arvoja ovat muun muassa vapaus, turvallisuus, isänmaallisuus, yksilöllisyys ja tasa-arvo. Yksilöiden tasolla arvot tulevat esille ihmisen tekemissä valinnoissa, jotka voivat olla hyvin erilaajuisia. (Helkama 2009, 32.) Vaikkapa lasten kasvatukseen liittyvät valinnat liittyvät keskeisesti vanhempien omiin arvoihin. Samoin henkilö valitsee useimmiten arvojensa perusteella esimerkiksi, mitä puoluetta hän kannattaa. Nämä ovat laajoja valintoja, mutta yhtälailla arvot näkyvät arjen pienissä valinnoissa. Se, tervehtiikö naapuria, saapuuko töihin ajoissa tai ostaako kotimaisia vai ulkomaisia tomaatteja kertoo myös yksilön tärkeinä pitämistä arvoista. Joskus matka arvoista tekoihin voi olla pitkäkin. Henkilö voi esimerkiksi ilmoittaa arvostavansa puhdasta luontoa ja ekologista elämäntapaa, mutta jättää biojätteet lajittelematta ja kulkee lyhyimmätkin matkat autolla. Tai joku sanoo kannattavansa tasa-arvoa, mutta suhtautuu silti torjuvasti ihmisiin, joilla on erilainen tapa ajatella ja elää. Arvoista kysyttäessä ihmisillä on tapana luetella sellaisia arvoja, joita tietävät kulttuurissaan yleisesti arvostettavan. He tekevät sen osittain tietämättään, minkä vuoksi ihmisen todellisia arvoja on vaikea määrittää. Omia arvoja saatetaan myös kaunistella ja muiden arvoja vääristellä negatiiviseen suuntaan tyyliin: minusta erilaisuus on rikkaus, mutta nuo toiset ovat suvaitsemattomia. (Ojanen 2007, ) Sosiaalipsykologian professori Klaus Helkama (2009) esittelee Shalom Schwartzin arvoteoriaa, joka on tällä hetkellä hallitseva teoria arvotutkimuksessa. Teorian mukaan arvojärjestelmä koostuu kymmenestä arvosta (valta, suoriutuminen, hedonismi, virikkeisyys, itseohjautuvuus, universlismi, hyväntahtoisuus, perinteet, yhdenmukaisuus ja turvallisuus), jotka puolestaan koostuvat yhteensä kymmenistä tarkemmista arvo-osioista. Schwartzin (1992; ref. Helkama 2009, 34 36) teoriassa ei ole arvojen joukossa kuitenkaan mainittu työtä. Helkama on lisännyt työn muiden arvojen jatkoksi sillä sitä käytetään suomalaisessa arvotutkimuksessa. 11\n17 Työ, tai paremminkin työnteko, on siis yksi arvoista. Työ voi olla keino, jolla saavutetaan jotakin itselle tärkeää ja arvokasta, kuten rahaa tai kunniaa. Tällöin työ on ihmiselle välinearvo. Työ voidaan kuitenkin lukea myös perusarvoksi, jota toteutetaan puhtaasti sen itsensä takia. (Helkama 2009, 223.) Työn arvoa on pidetty perinteisesti korkealla useissa kulttuureissa (Julkunen 2000, ). Suomalaisessa kulttuurissa työn arvostus juontaa juurensa muun muassa protestanttisesta etiikasta, jolle työn tekemisen tärkeys on ominaista. Lisäksi vaikuttamassa ovat olleet historialliset kokemukset ja ankarat luonnonolot. (Rouvinen 2003, 21.) Työn arvo ja sen symbolinen merkitys ovat vaihdelleet sen mukaan, mitä aikaa eletään. Teollinen yhteiskunta oli työyhteiskunta. Silloin tehtiin työtä kuin työtä, koska niin kuului tehdä. Jälkiteollisessa yhteiskunnassa ollaan työn suhteen valikoivampia. Työssä etsitään enenevässä määrin itseilmaisua ja työstä halutaan nauttia. Itseilmaisua toteutetaan myös työn ulkopuolella ja silloin taloudellinen turvallisuus korostuu. Työn merkitys on tällöinkin suuri, mutta eri tavalla kuin teollisessa yhteiskunnassa. (Julkunen 2000, ) Hieman samantyyppistä jaottelua työn tulkintakehyksistä kuvaa artikkelissaan myös Titta Tuohinen (2000, 238). Hän jakaa työnteon agraarisen maailman raatajakehykseen ja teollistuneen maailman palkkatyökehykseen. Lisäksi yleisen taloustilanteen vaihtelut vaikuttavat siihen, kuinka suuri symbolinen merkitys työnteolle annetaan. Mitä epävarmemmat taloudelliset ajat ja heikompi työllisyystilanne sitä korkeammalle työtä yleensä arvostetaan. (Julkunen 2000, 223.) Vuonna 2013 tehdyn työolotutkimuksen (SVT 2013a) mukaan ansiotyö koettiin erittäin tärkeäksi elämänalueeksi yleisemmin kuin viisi vuotta aiemmin. Juuri tutkimuksen teon aikaan Suomea koetteli talouden taantuma. 3.2 Työn merkitys yksilölle Työkeskeisessä yhteiskunnassa työllä on merkittävä rooli ihmisten hyvinvoinnissa, niin hyvässä kuin pahassa (Rouvinen 2003, 24). Psykologian emeritusprofessori ja onnellisuusprofessoriksikin tituleerattu Markku Ojanen (2007, 154) sanoo, että ihmisen ravintoaineet ovat työ ja rakkaus. Ojasen sanoman voi ymmärtää myös siten, että ilman työtä ihminen ei voi hyvin, koska toinen tärkeä ravintoaine puuttuu. Ihminen on aktiivinen ja utelias olento, joka haluaa konkreettisesti tehdä ja saada jotain aikaan (mt.). Työnsä tulosten näkeminen tuo tyydytystä tekijälleen ja työelämä tarjoaa ihmisille keskeisimpiä arvostuksen kokemuksia. Lisäksi työyhteisöissä ja muutoinkin työn kautta luodaan sosiaalisia suhteita. Työ muokkaa identiteettiämme ja arvojamme sekä luo taloudellista turvallisuutta. (Rouvinen 2003, 23.) Työssäkäyvä henkilö käyttää työntekoon lähes 12\n18 kolmaosan ajastaan ja työpäivän jälkeenkin ajatukset saattavat olla työasioissa. Työllä voidaan siis sanoa olevan todella suuri merkitys yksilön elämässä, vaikka sen tekemisen motiiveissa on eroja. Ojanen (2007) on listannut kuusi suhtautumistapaa työhön, jotka liittyvät keskeisesti arvoihin. Suhtautumistapoja voitaneen kutsua myös työlle annettaviksi merkityksiksi. Ensinnäkin työ voi olla kutsumus, jolloin työntekijä on sitoutunut työhönsä ja aidosti innostunut siitä, mitä tekee. Hän antaa työlle itsestään paljon ja vastaavasti saa siitä mielekkyyttä elämäänsä. Lisäksi hänen työpanoksensa hyödyttää muitakin ihmisiä. Toiseksi työ voi olla vahvuus, jolloin työnsä hyvin tekeminen ja kouluttautuminen on yksilölle kunnia-asia. Kolmanneksi työtä voidaan pitää urana. Urasuuntautunut työntekijä asettaa itselleen tavoitteita ja pyrkii niihin saavuttaakseen hyvän aseman ja maineen tai esimerkiksi ylennyksen. Neljänneksi työhön voidaan suhtautua välineenä. Tällöin työtä tehdään vain rahan vuoksi ja se muodostuu helposti epämiellyttäväksi välttämättömäksi pakoksi. Viidenneksi työ saattaa olla ihmiselle rasite, jolloin työ tai työolosuhteet aiheuttavat uupumusta ja väärin kohdelluksi tulemisen tunteita. Kuudenneksi työ voidaan kokea riistona, eli työ hyödyttää muita huomattavasti enemmän kuin tekijäänsä ja palkkaus on epäoikeudenmukainen. (Mt., , ) Suhde työhön on moniulotteinen ja hieman ristiriitainenkin. Sen merkitys on yleensä useamman edellämainitun suhtautumistavan yhdistelmä. Toisaalta työn koetaan aiheuttavan stressiä ja olevan pakollinen keino tulla taloudellisesti toimeen. Toisaalta taas sitä saatetaan samanaikaisesti pitää mielekkäänä itsensä toteuttamisen keinona, jota ilman ei osaisi elää. Työpäivän päättymistä ja lomia odotetaan, mutta kuitenkin mieliala saattaa itseasiassa olla töissä korkeammalla kuin vapaa-ajalla. Tätä voidaan perustella esimerkiksi sillä, että rasittavuudesta huolimatta töissä saadaan enemmän niin kutsuttuja flow-kokemuksia kuin kotiarjessa. Lisäksi työpäivän päättymiseen liittyvä ilo saattaa lässähtää, kun kotona odottaakin pitkä lista kotiaskareita. (Ojanen 2007, 283.) 3.3 Äkilliseen työttömyyteen sopeutuminen ja irtisanomisen seuraukset Äkillisten taloudellisten riskien sietäminen ja niihin sopeutuminen on helpompaa, jos kotitaloudella on muita resursseja, kuten velaton asunto, omaisuutta tai säästöjä. Työttömyyden kohdatessa käytettäviä sopeutumiskeinoja ovat kulutustottumusten muuttaminen, ammatin tai paikkakunnan vaihto, työnhakukeinojen tehokas käyttäminen, itsensä työllistäminen ja sosiaali- ja hyvinvointipalveluihin turvautuminen. (Koistinen 2014, ) Linnakangas (1997, 300) havaitsi 13\n19 irtisanottuja kaivos- ja pankkityöläisiä käsittelevässä tutkimuksessaan, että naiset käyttivät useammin keinona ammatillista liikkuvuutta, kun taas miesten ratkaisu oli monesti alueellinen liikkuvuus (mt). Kotitalouden koko ja sen sisäiset suhteet vaikuttavat siihen, millaista työtä työttömäksi joutunut henkilö voi etsiä ja kuinka laajalta maantieteelliseltä alueelta. Myös ammatillinen järjestäytyminen voidaan laskea työpaikkansa menettäneen sopeutumiskeinoksi. Erityisesti joukkoirtisanomisten yhteydessä ammatillinen järjestätyminen saattaa edistää työntekijöiden mahdollisuutta saada neuvoteltua itselleen rahallisia tukipaketteja. Lisäksi henkilön sosiaalinen pääoma ja omiin sosiaalisiin verkostoihin turvautuminen usein korostuvat laman aikaan, mikä edesauttaa yhteiskunnan kehittymistä solidaarisemmaksi. (Koistinen 2014, ) Toisaalta taas taloudellista tehokkuutta korostava toiminta on monesti kaukana solidaarisuuteen pyrkivästä toiminnasta (Weber 1990). Yritysten toimintaa ohjailevat pääosin kilpailun ja taloudellisen tehokkuuden periaatteet ja tavoitteet. Työntekijöiden oikeudet perustuvat työehtosopimusten lisäksi yleisiin ihmisoikeuksiin ja yhteiskunnassa vallitseviin eettisiin ja moraalisiin normeihin, jolloin tavoitteena on puolestaan sosiaalinen turvallisuus ja oikeudenmukaisuus. Taloudellista tehokkuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta on usein vaikea asettaa samalle viivalle, koska taloudelliseen kehitykseen liittyy aina epävarmuutta. Yritysten tavoitteet ja työntekijöiden oikeudet saattavat näyttää vastakkaisilta, jolloin syntyy ristiriitoja. (Koistinen 2014, 20.) Irtisanominen loukkaa ihmisen tunteita. Työnantaja hylkää irtisanotun ammattiosaamisen tarpeettomana, vaikka on aiemmin kaikin tavoin pyrkinyt edistämään sitä. Ikään kuin sanaton sopimus rikotaan, kun työntekijä menettää työnsä äkillisesti ja odottamatta, vaikka hän on olettanut työnantajan puolelta jatkuvuutta. (Puntari & Roos 2007, ) Pugh, Skarlicki ja Passell (2003) ovat tutkineet juuri tämän työnantajan ja työntekijän välisen sanattoman, tai psykologisen, sopimuksen rikkomisen vaikutuksia työntekijöiden asenteisiin uutta työnantajaa kohtaan. He saivat selville muun muassa, että psykologisen sopimuksen rikkominen on suoraan verrannollinen kyynisyyteen ja kääntäen verrannollinen luottamukseen uutta työnantajaa kohtaan (mt.). Katkeruus ja epäoikeudenmukaisuuden tunteet syntyvät siitä kohtelusta, jota irtisanottu saa osakseen: vuosien tai vuosikymmenten työpanosta ei enää olekaan olemassa eikä irtisanomista välttämättä perustella millään tavalla (Puntari & Roos 2007, ). Mitä enemmän työntekijä on uhrautunut työlleen sitä ristiriitaisemmalta tuntuu tilanne, jossa omistautumisesta ei saakaan palkkiota, vaan tulee sen sijaan irtisanotuksi (Rouvinen 2003, 31). 14\n20 Soili Poijula ja Riitta Ahonen (2007) ovat käsitelleet irtisanotuksi tulemisen seurauksia kolmesta näkökulmasta: psykologisesta, sosiaalisesta ja taloudellisesta näkökulmasta. Psykologisesta näkökulmasta katsottuna työn menettäminen voi aiheuttaa masennusta ja arvottomuuden tunteita, jos henkilöllä ei ole riittäviä psyykkisiä puolustusmekanismeja asian käsittelyyn. (Mt., 32.) Irtisanomisen sosiaalisia seurauksia voivat olla esimerkiksi sosiaalisen aseman lasku, ajankäytölliset ongelmat ja sosiaalisten suhteiden vähentyminen, jotka usein johtavat elämänlaadun heikkenemiseen. Irtisanottu menettää työyhteisössä syntyvän osallisuuden tunteen sekä sen sosiaalisen roolin, joka hänellä on työpaikalla ollut. Taloudellisesta näkökulmasta katsottuna irtisanotuksi tuleminen muuttaa henkilön asemaa kuluttajana. Näin ainakin silloin, kun työn menettämisestä seuraava työttömyys jatkuu pidempään. (Mt , 63.) Henkilöllä ei ole enää varaa siihen elintasoon, johon hän on tottunut, ja hän saattaa taloudellisista syistä joutua luopumaan itselleen tärkeistä asioista, kuten harrastuksista tai ulkomaan matkoista. Työn menettämisen psyykkisistä ja sosiaalisista seurauksista on kuitenkin usein vaikeampaa selviytyä kuin taloudellisista ongelmista, vaikka rahan puute aiheuttaakin monenlaisia huolia (Taira 2006, 121). Young (2012) päätyi työn menettämisen ei-rahallisia seurauksia tutkiessaan tulokseen, että työn menettäminen käynnistää henkilön hyvinvoinnissa suuria muutoksia ja aiheuttaa pitkäaikaisia arpia. Se vaikuttaa negatiivisesti omanarvontuntoon ja itsekunnioitukseen. Muut ihmiset irtisanotun ympärillä, tai esimerkiksi mahdolliset uudet työnantajat, saattavat nähdä tilanteen niin, että henkilö on omalla toiminnallaan aiheuttanut irtisanomisen. Ajatellaan, että ihmisessä täytyy olla jotain vikaa, jos on saanut potkut. Irtisanottu saa helposti laiskan, lahjattoman, käyttökelvottoman tai vastahankaisen henkilön leiman, joka ei välttämättä lähde uuden työn löydyttyäkään pois. Irtisanominen on siten tavallaan ikuinen tahra CV:ssä. (Mt., , 614, 625.) Irtisanomiset voivat vaikuttaa myös kuolleisuuteen. Noelken ja Beckfieldin (2014) tutkimuksen mukaan taantuman aikaan työnsä menettäneiden yli 45-vuotiaiden kuolleisuusriski on selkeästi korkeampi kuin niiden, jotka saavat työnsä pitää. He havaitsivat myös, että talouden normaaleina aikoina tai noususuhdanteen aikana tapahtuneet irtisanomiset eivät ole yhteydessä kuolleisuuteen. Noelke ja Beckfield tulivat päätelmään, että olisi erityisen tärkeää suunnata sosiaali- ja terveydenhuollon resursseja juuri tähän laman aikaan irtisanottujen ryhmään. (Mt.) Irtisanotuksi tuleminen aiheuttaa sosiaalisen hylkäämisen tunteita, koska henkilö on jätetty valitsematta siihen joukkoon, johon hän haluaisi kuulua. Poijula ja Ahonen (2007) kirjoittavat, että tutkimusten mukaan hylätyksi tuleminen aiheuttaa aivoissa samanlaisen reaktion kuin lyönti. (Mt., 63.) Irtisanominen voi siis olla lähes kirjaimellisesti kuin viimeinen nyrkin isku. Työn 15


Nettivaraosa - Evinrude 90 V4 - Veneen varusteet ja varaosat - Nettivaraosa\nID 2254841. Moottorinosat ja potkurit veneen varusteet ja varaosat\nEvinrude 90 V4 LisätiedotPuretaan Evinrude 90 hp moottori, kaikki osat tallella. Kampiakseleita 90 hp\nja 70 hp koneisiin, 70 hp osia jotain vielä jäljellä, trimmii molempiin, trimmin relesarjoja, potkureita ym. Hinta alkaen 25€.\nPostikulut lisätään hintaan, nouto käy myös.\nKatso myytävänä olevat Evinrude 90 V4 varaosat »


Kokkola Material Weekin ohjelma ja uudet nettisivut julkistettu! • Biolaakso\nKokkola Material Weekin ohjelma ja uudet nettisivut julkistettu!\nHuippupuheenvuoroja tulossa taas 7.-12.11.2020:\nBIOKokkolan teemana on tänä vuonna Teollisuuden sivuvirroista uusia tuotteita. Päivän Key Note -puhujaksi olemme saanet kestävän liiketoiminnan konsulttiyrityksen Gaia Consultingin osakkaan ja Tracegrown Oy:n hallituksen puheenjohtajan Kaisa Hietalan. Hietalan KeyNote-puheenvuoro ”Kuinka teemme uutta liiketoimintaa bio-ja kiertotaloudessa?”\nKansainvälistä näkökulmaa saadaan GEOKokkolan KeyNote-puheenvuorossa, kun professori Kristina Edström Uppsalan yliopistosta valottaa akkuteknologian näkymiä puheenvuorossaan ”Battery 2030+ flagship and emerging battery technologies”\nREKokkolassa aamupäivän ajan perehdytään kiertotalouteen kemianklusterin, Kokkola Industrial Parkin, Pohjois-Euroopan suurimman epäorgaanisen kemianteollisuuden ekosysteemin näkökulmista. Iltapäivällä jatketaan kiertotalousteemaa mm. Oulun yliopiston professori Timo Fabritiuksen puheenvuorossa ”TOCANEM – Kohti hiilineutraalia metallinjalostusta”.\nTästä pääset tapahtumasivulle.\nKokkola Material Week toivottaa hyvää kesää tulevan syksyn ohjelman makupalojen ja uusittujen nettisivujen kera!


Riento jatkoi mitalijahtiaan nuorten SM-kisoissa myös sunnuntaina - Itä-Savo\nRiento jatkoi mitalijahtiaan nuorten ...\nJulkaistu 12.8.2018 20:01 Muokattu 12.8.2018 20:15\nRiento jatkoi mitalijahtiaan nuorten SM-kisoissa myös sunnuntaina\nNeea Käyhkö oli sunnuntaina Espoossa toinen sekä 400 metrin aidoissa että seipäässä.\nNeea Käyhkö taivutti seipäässä hopeaa tuloksella 340, jota korkeammalta on hypännyt vain kerran aiemmin.\nSavonlinnan Riennon Neea Käyhkö ylsi sunnuntaina 16—17-vuotiaiden nuorten SM-kisoissa Espoossa kahteen henkilökohtaiseen mitaliin 16-vuotiaissa. Käyhkö oli toinen sekä 400 metrin aidoissa että seipäässä.\nAidoissa Käyhkö paransi ennätystään 0,25 sekuntia aikaan 63,36. Voittoon juoksi kisojen kolmoismestari Raision Kuulan Johanna Kylmänen lukemin 62,56.\nSeipäässä Käyhkö taivutti hopeatuloksekseen 340 voittaja Essi Melenderin hypätessä lukemat 350.\n— Tyytyväinen olen mitaleihin. Tiesin, että mahdollisuuksia niihin on, mutta eivät ne sillä tavalla tavoitteena kuitenkaan olleet. En ollut vielä talvella edes varma, että pääsisin tänä kesänä kisaamaan, polven eturistisiteen katkeamisen vuosi sitten kesäkuussa kokenut Käyhkö tunnusti.\n400 metrin aidoissa Neea Käyhkö rutisti hopealle uudella ennätyksellään.\nMilla Pirkkalainen ja Rasmus Hiltunen sijoittuivat sunnuntaina neljänneksi kolmiloikassa.\nPirkkalainen taipui 16-vuotiaissa tytöissä mitaleilta yhdeksän sentin marginaalilla. Kahdella ensimmäisellään ilman tulosta jäänyt Pirkkalainen venytti vastatuuleen käydyssä kisassa parhaansa juuri kolmannellaan lukemin 11,55, jolla varmisti jatkokierroksille pääsyn.\nHiltusen riesana reilun kuukauden ollut kantapäävaiva lopetti kilpailun yhteen hyppyyn. Tulos 13,24 jäi pronssista 30 senttiä 17-vuotiaiden kilpailussa.\nElla Kainulainen oli kymmenes 16-vuotiaiden 1500 metrillä. Kainulainen juoksi oman ennätyksensä 5.03,18.\nParikkalan Urheilijoiden Nea Roiha kohensi keihäsennätystään yli neljä metriä ja otti 16-vuotiaiden pronssia.\nParikkalan Urheilijatkin pääsi mitalikantaan, kun Nea Roiha riuhtaisi 16-vuotiaiden keihäspronssia uusin ennätyslukemin 46,99. Aikaisempi ennätys parantui yli neljällä metrillä.\n— Mitali oli yllätys, kun koko talvi oli selkäongelmia. Tavoitteena oli parantaa ennätystä ja tehdä hyviä heittoja. Teknisesti heitot tuntuivat hyviltä ja viimeiset heitot yllättivät positiivisesti, valmentajiaan Tommi ja Teuvo Huotilaista kiitellyt Roiha kertoi.\nKerimäen Urheilijoiden Janina Laine oli kilpailun seitsemäs ennätyksellään 41,32. Lainekin paransi ennätystään lähes kaksi metriä.\nPaU:n Tiia Neuvonen hyppäsi 17-vuotiaiden kolmiloikan kahdeksanneksi tuloksella 11,26, joka on uusi oma ennätys.\nSiiri Nyyssönen ja Erin Kainulainen voittivat 14-vuotiaiden parikilpailun kultaa.\nRiennon Siiri Nyyssönen ja Arttu Härkönen nappasivat henkilökohtaiset hopeamitalit Saarijärvellä. Lisäksi Riento saavutti kolme mitalia parikilpailuista.\nPitkään toisena 14-vuotiaiden kolmiloikassa ollut Nyyssönen putosi päätöskierroksella hetkellisesti neljänneksi, mutta venytti omalla vuorollaan kärkeen uudella ennätyksellään 11,24.\nKeski-Uudenmaan Yleisurheilun Ida Cardona vastasi kuitenkin heti seuraavana ja kilpailun viimeisenä hyppääjänä lyömällä tauluun lukemat 11,49.\n— Ekan hypyn jälkeen ehkä vähän lataus hävisi. En halunnut neljänneksi jäädä ja sain siitä uuden sytykkeen. Juoksu tuli viimeisessä hyvin, Nyyssönen kertasi.\nRiento pääsi juhlimaan myös parikilpailun kultamitalia, kun Erin Kainulainen loikki 10,23. Henkilökohtaisessa kilpailussa se riitti 13. sijaan. Helmi Laine hyppäsi 16:nneksi lukemin 10,06.\nArttu Härkönen ja Jooseppi Sallinen olivat 15-vuotiaiden kiekonheiton parikilpailun hopeamitalistit.\nPerjantaina 15-vuotiaiden moukarin kultaa viskannut Härkönen joutui sunnuntain kiekkokilpailussa tunnustamaan Mynämäen Iskun Miika Lahtosen selvästi paremmakseen.\nTilastokärki kohensi ennätystään lähes neljä metriä ja voitti erinomaisella tuloksella 61,93. Härkönen heitti 54,02, jolla oli selvästi toinen.\n— Kaveri veti heti kuusikymppisen alkuun, joten kyllähän minun olisi tosi paljon pitänyt petrata. Kuntoon nähden heitot olivat ihan hyviä ja teknisesti onnistuneita, viikonloppuun varsin tyytyväinen ollut Härkönen iloitsi.\n20:nneksi sijoittunut Jooseppi Sallinen varmisti tuloksellaan 24,76 parikilpailun hopean Riennolle.\nParikisan hopeaa tuli myös 15-vuotiaille pojille kolmiloikassa. Väinö Ripatti oli henkilökohtaisen kisan viides ja Miska Käyhkö kuudes tuloksin 12,24 ja 12,09. Molemmat hyppäsivät omat ennätyksensä Käyhkön parantaessa omaansa 39 senttiä.\nSulkavan Urheilijoiden Elmeri Hämäläinen juoksi 15-vuotiaiden 2000 metrillä sijalle 11 ajalla 6.28,20.


Blogi: Maailman kilteimmät hyvätuloiset? | nordea.com\nBlogi: Maailman kilteimmät hyvätuloiset?\n17.07.15 10:53 | Talous | Pasi Sorjonen\nViimeaikaisessa talouskeskustelussa on väläytetty ajatusta, että vähäosaiset kantavat suurimman taakan Suomen julkisen talouden tervehdyttämisessä, kun taas parempiosaiset eivät osallistu lainkaan. Väite ei voisi olla enemmän väärin.\nHyvätuloiset suomalaiset osallistuvat jatkuvasti merkittävällä panoksella yhteiskunnan rahoittamiseen. He maksavat huomattavan osan kaikista kotitalouksien veroista, mutta saavat siitä huolimatta vastineeksi pienempiä tulonsiirtoja tuloihin suhteutettuna silloin kun niitä tarvitsevat. Hyvätuloisen ei kannata jäädä työttömäksi, eikä hänellä ole samanlaisia taloudellisia kannustimia hankkia lapsia kuin pienempituloisilla. Lisäksi hyvätuloinen maksaa hölmöillessään päiväsakkoja, jotka nousevat tulojen myötä, vaikka tulot on itsessään jo kertaalleen verotettu progressiivisesti. Mahtaako Suomessa asua maailman kilteimmät hyvätuloiset, kun he tämän kaiken mukisematta hyväksyvät?\nAnsiotuloja verotetaan ankarasti kiristyvällä progressiolla. Vain hieman keskitulot ylittävillä 45 000 euron vuosiansioilla joutuu lisätuloistaan maksamaan puolet veroa, vajaan 80 000 tuloilla 58 prosenttia. Ei siis ole ihme, että merkittävä osa kaikista veroista kerätään hyvätuloisilta. Ne 11 prosenttia suomalaisista, joiden veronalaiset tulot olivat vuonna 2013 vähintään 50 000 euroa, maksoivat 45 prosenttia kaikista kotitalouksien veroista ja peräti 75 prosenttia valtion keräämistä ansiotuloveroista.\nTuloprogression ohella Suomessa toimii tulonsiirtojen regressio. Esimerkiksi ansiosidonnainen päiväraha ja äitiysraha ovat suhteellisesti sitä pienempiä, mitä korkeampi henkilön aiempi tulotaso on. Oheinen taulukko näyttää, kuinka ansiopäivärahan osuus henkilön työttömyyttä edeltäneistä tuloista putoaa nopeasti tulojen myötä. Pienillä tuloilla ansiopäiväraha on yli puolet aikaisemmista kuukausituloista, suuremmilla tuloilla enää vain kolmannes niistä.\nÄitiyspäiväraha on ensimmäiseltä 56 päivältä korkeampi ja laskee sitten. Oheinen taulukko näyttää tuon korkeamman päivärahan eri tulotasoilla (olettaen 21 arkipäivää kuukauteen). Matalammilla tuloilla päiväraha on noin 80 prosenttia aikaisemmista kuukausituloista, mutta korkeammilla tuloilla se putoaa vajaaseen 60 prosenttiin.\nKaikki tietävät, että hyvätuloisten ei kannata hölmöillä, koska sakkorangaistukset eivät ole könttäsummia vaan nousevat nettotulojen kasvaessa. Ylinopeudesta (25 km/h kun nopeusrajoitus on yli 60 km/h) mätkähtävä päiväsakko on parin tonnin kuukausituloilla (brutto) reilut 250 euroa, mutta kymppitonnin tuloilla yli tuhat euroa. Sakko kohoaa tämänkin jälkeen siten, että hyvin suurilla tuloilla se on noin kolmannes kuukauden nettotuloista. Niinpä sadan tonnin tuloilla (verojen jälkeen) sakko olisi vähän päälle 33 000 euroa. Samasta teosta langetettavien rangaistusten haitarilla ei ole lainkaan ylärajaa, vaikka sakkoihin voikin pyytää kohtuullistamista. Kolmen euron hyvitys per päivä per huollettava lapsi ei paljon helpota. Jatkossa sakkorangaistukset nousevat vieläkin suuremmiksi, sillä hallitus kaavailee niiden kaksinkertaistamista.\nVerot ovat korkeat, päiväsakot ankarat ja tulonsiirrot kulkevat päättäväisen leikkurin läpi. Kuka muu sietää tällaista kuin hyvätuloinen suomalainen. Maailman kiltein?\nLähteet: Tilastokeskus, Palkansaajien työttömyyskassa Finka, Poliisi, Kela, omat laskelmat\nPasi Sorjonen viimeisimmät kirjoituk


SaiPalla oli totaalijarru päällä — Tauon jälkeen otetta peliin ei ole löytynyt - Uutisvuoksi\nSaiPalla oli totaalijarru päällä — Ta...\nJulkaistu 16.11.2019 19:37\nSaiPalla oli hyviäkin paikkoja Samu Perhosen maalin edessä. Tässä vuorossa Anssi Löfman, mutta kiekko viuhuu ohi.\nKalPa oli tyly vieras Kisapuistossa. SaiPa antoi sille vielä aivan liikaa apuja jähmeydellään ja helposti päästetyillä maaleilla. Pisteet vieraille jääkiekkoliigan ottelusta lukemin 2—4 (0—0, 0—1, 2—3).\nKalPa sai otteen heti pelin avausminuuteilla ja ensimmäisen hyvän mahdollisuuden, kun SaiPan Santeri Virtanen ajoi vieraiden päädyssä aavistuksen holtittomasti vastustajaan ja päätuomari Jari-Pekka Pajula päätti viheltää siitä jäähyn. Vihellys sai SaiPan valmennuksen päät pyörimään hämmästyneinä.\nKalPan heikkotehoinen ylivoima jatkui Lappeenrannassa, eikä SaiPalla ollut ongelmia pitää maalinsa puhtaana. Tasaviisikoin kuopiolaiset sen sijaan veivät peliä, eikä SaiPan jähmeys näyttänyt millään karisevan avauskympillä.\nErikoispaita ei auttanut\nPikku hiljaa erän edetessä mustissa erikoispaidoissa pelannut kotijoukkue alkoi saada otetta pelistä. Parhaan paikan sai läpiajoon päässyt Teemu Ramstedt, mutta KalPan maalivahti Samu Perhonen ei vipuun mennyt. Sen parempaa paikkaa ei avauserässä enää nähty kummassakaan päädyssä.\nLerppu ja hörppy\nToinen erä alkoi nopealla Tomas Záborskýn jäähyllä, mutta ilman KalPan onnistumista. Seuraava jäähyilijä SaiPalta oli Ville Koho. Siitä SaiPa selvisi, mutta heti jäähyn jälkeen kolisi. Vapaaksi tolpalle jätetty Tommi Jokinen onnistui ja vei vieraat johtoon.\nSaiPa näytti toisessa erässä etenevän taas outo käsijarru päällä.\nKalPan Kai Kantola lisäsi SaiPan tuskaa heti kolmannen erän alun maalillaan.\nRobin Salon laukaus sinisen alta avasi vihdoin erän puolessa välissä SaiPan maalitilin. Puolustaja ohitti maltilla blokkaajan ja latasi kiekon Perhosen taakse.\nMiikka Pitkänen kuittasi saman tien kevyellä laukauksellaan kaukaa laidasta. Lörppy ohitti luvattoman helposti SaiPan maalivahdin Karolus Kaarlehdon. Seuraava helppo tuli nopeasti, kun KalPan Juuso Könösen vanhanaikainen kiepahti ohi väärään suuntaan tähyilleen Kaarlehdon.\nSaiPa veti Kaarlehdon pois maalilta Kai Kantolan typerän keskialueen jäähyn aikana, ja Veeti Vainio tykitti ottelun tilanteeksi 2—4 neljä minuuttia ennen päätössummeria. Sen lähemmäs kotijoukkue ei pystynyt enää kirimään.\nUrheilu 6.7.2020 12:35\nUrheilu 5.7.2020 19:49