Herra on minun paimeneni Ps 23, osa 4 - Sastamalan seurakunta\nHän ohjaa minua oikeaa tietä nimensä kunnian tähden Ps.23:3\nLammas tunnustaa tarvitsevansa ohjausta ja opastusta. Oikean polun löytäminen ei ole useinkaan helppo ja yksinkertainen tehtävä.\nUlkona maastossa voi risteillä monia polkuja ja uria. Jotkut saattavat näyttää alussa helpoilta ja mukavilta, mutta voivat lopussa osoittautua virhearvioksi. Inhimillisesti ei niin houkuttava polku voikin olla juuri se oikea.\nDaavid tunnustaa tässä psalmissa olevansa täysin riippuvainen paimenensa äänestä. Seuraamalla tätä ääntä, hän tietää olevansa oikealla polulla ja saavuttavansa kerran määränpään. Ilman paimenen ääntä lammas ei selviä monien polkujen, urien, teiden, äänien ja houkutusten sekamelskassa. Lampaan tulee luottaa täydellisesti paimeneensa. Lammaslaumassa ei tule kuunnella äänekkäintä tai voimakkainta lammasta, ei tule äänestää oikeasta reitistä eikä kulkea yleisen mielipiteen mukaan. Tällainen käytös johtaisi onnettomaan lopputulokseen. Valitettavasti yhteiskunnassamme näyttää vallitsevan juuri tällainen ilmapiiri, eikä kristillinen yhteisökään ole vapaa tästä hengestä. Vain paimenen ääntä seuraamalla voidaan pysyä oikealla ja turvallisella tiellä.\nJokaisessa jumalanpalveluksessa tunnustamme yhteisen kristillisen uskomme. Sen ensimmäiset sanat kuuluvat: ”Minä uskon Isään Jumalaan, kaikkivaltiaaseen taivaan ja maan luojaan.” Jos todella uskomme tämän, tunnustamme silloin myös sen, että vain Jumala, meidän Luojamme, voi kertoa totuuden siitä, millaiseksi meidät on luotu ja millainen on se elämä, joka tuottaa meille suurimman onnen ja hyvän. Jumalan antamat ohjeet ja neuvot ovat niin muodoin elämän ainoa oikea ja luotettava käsikirja. Tämä käsikirja tahtoo johdattaa meidät todelliseen elämään ja todelliseen onneen. Jumalan tie on elämän tie. Tälle tielle hän tahtoo meidät johdattaa ja tällä tiellä hän haluaa meitä opastaa. Jättämällä tämän huomioimatta, elämään tulee paljon ylimääräistä murhetta, tuskaa, huolta ja vaivaa. Lopulta se osoittautuu tuhon ja kuoleman tieksi.\nPaimen johtaa lampaitaan oikeaa tietä. Jotkut käännökset puhuvat vanhurskauden tiestä. Oikealla tiellä kulkeminen on vaeltamista vanhurskauden poluilla. Tässä yhteydessä monien Raamattunsa tuntijan mieleen nousee varmastikin Jeesuksen opetus kahdesta tiestä; kapeasta ja laveasta. Toinen vie elämään ja toinen kadotukseen. Hyvän Paimenen johdossa kuljetaan elämän tietä.\nElämän tien ”ilmapiiri” on vanhurskaus eli Herran tahdon mukainen elämä. Se on pyhä tavoite ja hurskas pyrkimys. Käytännössä se tarkoittaa mm. kristillistä uskon kilvoitusta, jokapäiväistä parannusta, uskon uudistumista, Pyhän Hengen voimaa, kiusausten vastustamista, syntisen lihan kuolettamista ja Hengessä elämistä. Yksinkertaisesti jokapäiväistä kristillistä elämää uskonyhteydessä Jeesukseen.\nJumala on antanut meille äänensä, Raamatun. Aina kun avaamme Raamatun, kuulemme sen puhuvan. Raamatun ihme ja salaisuus on siinä, että se on elävä ja puhuva kirja. Raamatun ääni on Jumalan ääni, meidän Luojamme ääni. Se on Vapahtajamme, Hyvän Paimenen ääni.\nVoimme tiivistää vanhurskauden polun pähkinänkuoreen eli 10 käskyn lakiin tai ns. rakkauden kaksoiskäskyyn. Kun yhteiskunnallista tai omaa henkilökohtaista elämäämme ohjaavat nämä periaatteet, ei pitäisi olla epäselvää, kuinka toimia suhteessa Jumalaan ja lähimmäisiimme kaikissa elämämme tilanteissa. Paimenen sana ohjaa meidät silloin uskomaan, kunnioittamaan, palvomaan ja tottelemaan Jumalaa sekä henkilökohtaiseen pyhään elämään ja lähimmäistemme rakastamiseen ja palvelemiseen. Kymmenen käskyn laki ja rakkauden kaksoiskäsky ohjaa meitä siis pidättäytymään kaikesta väärästä eli synnillisestä käyttäytymisestä ja suuntaamaan elämänne Jumalan rakastamiseen ja lähimmäisen huomioimiseen. Monissa elämän tilanteissa emme tarvitse muuta opastusta emmekä muuta sanaa.\nMutta on myös lukemattomia tilanteita, joissa Jumalan lapsi on saanut kokea ihmeellistä ja yliluonnollista johdatusta. Ne ovat asioita, joita ei voi yksinkertaisesti selittää sattumalla. Hyvä Paimen on silloin salatulla tavalla johtanut tilanteita ja ihmisiä. Tälläkin tavalla hän johdattaa omiaan. Jumalan lammas on siis koko ajan Hyvän Paimenen johdatuksen ja kaitselmuksen alla. Elämäämme tuo suurta lohtua ja turvallisuuden tunnetta, kun tiedämme, että Hän ohjaa kaikessa meitä kulkemaan oikeaa tietä.\nKristityn eli Herran lampaan syvin salaisuus ei kuitenkaan piile ulkonaisessa käyttäytymisessä ja moraalisessa vaelluksessa. Hyvän Paimenen seuraamisen perimmäinen syy ja olemus piilee yhteydessä. Kristitty seuraa Herraansa, kulkee Hänen kanssaan ja elää Hänessä. Kristityn elämä pursuaa siis sisältä ulos. Paimen elää hänen sydämessään ja vaikuttaa, että lammas haluaa noudattaa hänen esimerkkiään ja totella hänen sanaansa eli kuulla hänen äänensä. Toisin sanoen lammas ei kulje oikeaa teitä ja kulje vanhurskauden polkuja ollakseen tai tullakseen lampaaksi, vaan koska se on liitetty lampaaksi Hyvän Paimenen laumaan. Lampaana se toimii lampaan tavoin. Sille on silloin luontaista seurata paimenensa ääntä.\nTämä yhteys paimeneen on myös vuorovaikutusta. Paimen rakastaa lampaitaan ja lampaat paimentaan. Paimen puhuu lampailleen mutta lampaatkin puhuvat paimenelleen. Jokainen psalmi on syvältä lampaan sydämestä noussut rukous, pyyntö, tunnustus, kiitos ja ylistys. Psalmeissa kuulemme kokonaisvaltaisemmin kuin muissa Raamatun kirjoissa juuri lampaiden äänen. Niissä lampaat puhuvat paimenelleen avaten ja paljastaen sydämensä hänelle. Psalmien kirja kertoo paljon kaidan tien kulkijain tunnoista ja kokemuksista elämän ylä- ja alamäissä. Löydämme mm. katumuksentäyteisiä synnintunnustuksia, ahdistavia epäilyksiä, tuskallisia kysymyksiä, hurmioituneita rakkauden tunnustuksia paimenelle, kiitosta saadusta avusta ja rukousvastauksista, lukemattomia kyynelten täyttämiä rukouksia avun ja lohdutuksen saamiseksi, voiton iloa ja tappion surua, pyhää ylistystä ja palvontaa, jossa tuntuu, että he ovat jo täällä saneet hengittää Taivaan ilmaa Tämä kaikki vain osoittaa, että vaikka Herran tie on suora ja paimenääni selkeä, niin usein etsimme itse siihen tiehen monia mutkia ja kiertoteitä. Korvamme on usein kuuro kuulemaan ja sydämemme haluton tottelemaan. Tahtomme on usein synnin houkutuksille altis ja mielemme avoin tämän maailman houkutuksille. Vihollinen saa niin kovin usein meidät väärille teille ja tahtonsa vangiksi. Tiedämme varmasti jokainen omakohtaisesti, mitä on kokea synnintuntoa, epäilyksiä, kadotuksen kauhuja, Jumalan poissaoloa, kauhistuttavaa syyllisyyttä, armon ja puhtauden kaipuuta. Näitä tuntoja olemme kokeneet, kun olemme vaelluksessamme horjahtaneet ja poikenneet pois Hyvän Paimenen kuuloetäisyydeltä. Silloin sydämemme huutaa apua ja koko olemuksemme kääntyy paimenemme puoleen. Mutta tuolloin ei paimenkaan ole jäänyt toimettomaksi. Meille kerrotaan, että hän etsii vaikka läpi yön löytääkseen kadonnen lampaansa. Paimenella on todella melkoinen työ pitää tällaista laumaa oikealla tiellä. Kun olemme saaneet tätä kokea ei ole mikään ihme, että kiitosvirret ja ylistyslaulut ovat olennainen osa kristityn elämää.\nNyt tulemmekin tekstimme toiseen tärkeään osioon. Paimen johtaa lampaitaan oikeille poluille ja oikealla polulla nimensä kunnian tähden. Toisin sanoen oikealla tiellä pysyminen ei riipu siitä, kuinka hyvin lammas suunnistaa tai köpöttelee vuoripoluilla. Se riippuu siitä, että paimen on luvannut viedä laumansa perille ja toteuttaa lupauksensa. Tämän näemme Jumalan ja Israelin kansan kanssakäymisen vaiheista. Jumala teki liiton Israelin kanssa ja huolimatta Israelin pois poikkeamisista, luopumisesta Herrasta, epäjumalan palvelemisesta ja lukuisista muista synneistä, Jumala on omalta puoleltaan ollut uskollinen ja pitänyt liittonsa. Esim. Jumala vannoi valalla ja itsensä kautta, että Israelilaiset saavat elää ja asua Israelin maalla. Huolimatta siitä, että israelilaiset joutuivat Egyptin orjuuteen, Babylonian pakkosiirtolaisuuteen ja liki parin tuhannen vuoden hajaannukseen Rooman vallan toimesta, Jumala on aina palauttanut kansansa lupaamaansa maahan. Kukaan ei voi sanoa, että Jumala olisi luvannut mahdottomia tai että hän ei kyennytkään täyttämään lupaamaansa. Jumalan liitto pitää. Jumala, Israelin Isä ja Paimen, ei luovu kansastaan eikä omalta puoleltaan riko lupauksiaan. Tämä pätee tänäänkin ja koskee yhtä lailla myös Jumalan seurakuntaa. ”Jos olemme uskottomia, hän pysyy silti uskollisena, sillä omaa olemustaan hän ei voi kieltää”, vakuuttaa Paavali (2 Tim.2:13).\nKoska Jumala on nimensä mukaisesti Jumala, joka on paimen, hän ei koskaan lakkaa rakastamasta lampaitaan, ei sitä ”kelvottomintakaan räpeltäjää”, ei koskaan petä lupauksiaan, ei koskaan lakkaa huolehtimasta, parantamasta, varjelemasta, suojelemasta, auttamasta, johdattamasta…Hän tekee tämän, koska Hän on hyvä ja että hän on vannonut itsensä kautta tekevänsä sen. Lampaan hyvinvointi ja perillepääsy ei siis ole viime kädessä kiinni lampaan onnistumisista, ansioista tai ponnisteluista. Se riippuu vain siitä, että se lepää ja pysyy tällaisen paimenensa käsissä ja luottaa kaikessa varauksetta häneen. Se on paimen, joka vie lampaan perille. Siksi vain paimen on saava siitä kunnian.\nKun eräänä päivänä Jumalan suuri lammaslauma, joka on koottu kaikista kansoista ja kielistä, laulaa kiitosvirttä taivaan suuressa salissa, se ei laula kiitosta itselleen, ei kiitä itseään onnistuneesta kilvoituksestaan eikä laula ylistyslaulua omalle menestykselleen. Siellä kiitetään ja ylistetään vain Häntä, joka vienyt laumansa perille. Perillepääsy ei johdu lampaan hyvyydestä vaan Paimenen hyvyydestä. ”Tämän jälkeen minä näin suuren kansanjoukon, niin suuren, ettei kukaan kyennyt sitä laskemaan. Siinä oli ihmisiä kaikista maista, kaikista kansoista ja heimoista, ja he puhuivat kaikkia kieliä. He seisoivat valtaistuimen ja Karitsan edessä yllään valkeat vaatteet ja kädessään palmunoksa ja huusivat kovalla äänellä: - Pelastuksen tuo meidän Jumalamme, hän, joka istuu valtaistuimella, hän ja Karitsa” (Ilm.9-10).


02.06.2018 klo 10:44 (muokattu 05.06.2018 klo 12:07 )\nTaneli Heikka alkoi myös tehdä enemmän asioita, joista tykkää. Helmikuun jälkeen hän on turvautunut migreenikohtauslääkkeeseen vain kahdesti. Neurologian erikoislääkäri Markus Färkkilän mukaan jopa 70 prosenttia triptaanilääkityksen lopettaneista onnistuu.\nKoska migreenin estolääkkeet eivät tuoneet helpotusta, Taneli Heikasta tuli triptaanien eli migreenikohtauslääkkeiden suurkuluttaja.\nHän alkoi miettiä, ettei halua syödä lääkkeitä koko elämäänsä, ja lopetti niiden käytön helmikuussa. Päänsärky katosi.\nNeurologian erikoislääkäri, professori Markus Färkkilä sanoo, että 70 prosenttia tiptaanilääkityksen lopettaneista onnistuu.\nMigreenikipuun ei totu. Siihen alistuu, sanoo Taneli Heikka, joka kärsi 30 vuotta migreenistä - lopulta päivittäin. HENRI KÄRKKÄINEN\nEräänä päivänä heräsin, ja olin terve. Sairastettuani kolmekymmentä vuotta ei ollut helppoa ymmärtää, mitä oli tapahtunut.\nNäin tutkija, toimittaja ja yrittäjä Taneli Heikka aloitti kolumninsa, joka julkaistiin Ylen nettisivuilla 23. toukokuuta.\nKolumnissaan hän kertoo, miten hän on päässyt 30 vuotta vaivanneesta migreenistä eroon miltei kokonaan.\nHeikan päänsärky alkoi lukioikäisenä. Hän oli tunnollinen oppilas, jonka päätä alkoi särkeä aina viikonloppuna, kun stressi helpotti.\nTyöelämän hektisyydessä päänsärky alkoi tulla useammin.\n- Kiireinen ja stressaava uutistyö teki kivusta kroonisen. Päätäni alkoi kivistää joka päivä, Heikka sanoo ja huomauttaa, että moni muukin työ on muuttunut todella stressaavaksi.\nHeikalle määrättiin erilaisia migreeninestolääkkeitä kuten beetasalpaajia, epilepsialääkkeitä ja botoksia, mutta ne eivät helpottaneet oloa kuin hetkeksi. Epilepsialääkkeillä oli myös väsyttävä sivuvaikutus.\n- Minusta tuli triptaanien eli migreenikohtauslääkkeiden suurkuluttaja. Niiden avulla sinnittelin töissä, sillä migreenini ei ollut sitä tyyppiä, jossa näkee auroja ja oksentaa.\nPahimpina hetkinä Taneli Heikasta tuntui siltä kuin silmää olisi kaivettu päästä lusikalla. Myönteisinä hetkinä hän pystyi ajattelemaan, että voisihan tauti olla tappavakin.\n- Kipuun ei totu. Siihen alistuu.\nLopulta Heikka alkoi miettiä, ettei ihmisen ole hyvä napsia lääkkeitä koko elämäänsä. Hän luki tieteellisiä artikkeleita ja perehtyi siihen, miten triptaaneja päivittäin käyttäneet olivat päässeet lääkkeestä eroon.\n- Päätin lopettaa lääkkeiden ottamisen ja varauduin parin viikon helvetilliseen särkyyn. Olin lomalla, mutta en kertonut edes perheelleni, minkälaista ihmiskoetta tein.\n- Kaksi kolme päivää oli kivuliasta, mutta sitten yhtäkkiä hellitti. Kivuttomia päiviä kaksi, kolme. Päivät muuttuivat viikoiksi ja kuukausiksi.\nKuuntelen lintuja, ihmettelen keväänvihreitä puita ja olen enemmän viis veisaamatta, Taneli Heikka kertoo, miten hän on onnistunut vähentämään stressiä. HENRI KÄRKKÄINEN\nEnemmän aikaa hiljaisuudessa\nTaneli Heikka on hämmästynyt, sillä elämänlaatu on parantunut kohisten.\nKolmen viime kuukauden aikana hän on joutunut ottamaan kohtauslääkkeen vain kahdesti, kun siihen asti niitä oli kulunut miltei päivittäin. Pientä taustajomotusta voi olla, mutta se ei kasva enää täysimittaiseksi.\nHeikan kaverit arvelivat, että selitys voisi löytyä väitöskirjan valmistumisesta tai miesten vaihdevuosista. Heikka itse arvelee, että myös elämänmuutos vaikutti.\n- Lakkasin tekemästä sitä, mihin kannustaa pelkkä raha ja aloin viettää säännöllisesti aikaa hiljaisuudessa. Yksinkertaisesti aloin tehdä enemmän asioita, joista tykkään.\nMikä katkaisee kipusyklin?\nMuutama kaveri totesi Heikalle, että tapahtunut kuulosti tyypilliseltä särkylääkepäänsäryltä.\n- Varmasti on niin, että lääke osittain pitää yllä kipusykliä. Kun lääkettä ei otakaan, sykli katkeaa. Tästä on tutkimusnäyttöä. Kiinnostavaa on, että lääkkeestä vieroittumisen jälkeen särky ei ollutkaan yhtä tyrmäävä kuin se kipu, johon lääkettä alun perin otin.\n- Miksi kivulla on taipumus kroonistua? Oppivatko hermot väärän tavan? Ainakin minun kohdallani näyttää siltä, että stressin vähentämisellä ja hallinnalla pystyin palauttamaan hyvää sykliä.\nHiljaisuus, meditaatio, mindfulness, luonnossa oleminen, läsnäolo, älylaitteiden, kirjojen ja musiikin jättäminen aina välillä, sohvalla istuminen... Heikka luettelee keinoja, joilla auttoivat häntä katkaisemaan stressikierrettä.\n- Tosin minun sohvalla istumiseni oli usein sohvalla makaamista, kun pää ja niska olivat niin kipeitä.\nEi halua neuvoa muita\nTaneli Heikka ei halua mainostaa ihmeitä ratkaisuksi terveysongelmiin.\n- Lapset kannattaa edelleen rokottakaa, ja ilmavaivalääkkeet syödä. Vaikka itse lopetin migreenilääkkeiden syömisen, kipulääke on minulle yhä hätävara, enkä vaihtaisi käsikauppalääkkeitäni hopeaveteen.\nHän huomauttaa kuitenkin, ettemme tunne kaikkia mekanismeja, joilla ihmisen elimistö alkaa parantaa itse itseään.\nAlkukesän hehkeydessä hän kannustaa kuuntelemaan lintuja ja hiljaisuutta, ihmettelemään keväänvihreitä puita ja olemaan enemmän viis veisaamatta.\nKolumninsa hän lopetti näin: Jos huomaatte tekevänne itsellenne tai toisillenne hyvää, jatkakaa. Olette oikealla tiellä. Jonain päivänä saatatte herätä terveenä.\nJos kohtauslääke triptaania joutuu ottamaan useammin kuin kymmenenä päivänä kuukaudessa, migreeni voi kroonistua. MOSTPHOTOS\nPyysimme neurologian erikoislääkäri, professori Markus Färkkilää tutustumaan Taneli Heikan tervehtymistarinaan ja kommentoimaan, mistä oikein on kyse.\n- Tarina on mielenkiintoinen, mutta ei mitenkään ainutlaatuinen. Moni muukin on onnistunut vastaavalla tavalla, mutta moni on myös epäonnistunut, Färkkilä sanoo.\nHänen mukaansa kohtauslääkkeiden vaikutusta migreenin kroonistumiseen on tutkittu paljon.\n- Turvallisena ylärajana pidetään sitä, että kohtauslääke triptaania otetaan enintään kymmenenä päivänä kuukaudessa. Jos lääkettä joutuu ottamaan useammin, migreenin kroonistumisen riski kasvaa.\n- Jos lääkepäiviä on 10-18 kuukaudessa, toiset saavat kroonisen migreenin ja toiset eivät. Jos lääkepäiviä on yli 18 kuukaudessa, migreeni kroonistuu melko varmasti.\n70 prosenttia onnistuu\nJos kohtauslääke triptaania joutuu ottamaan kuukauden aikana enemmän kuin kymmenenä päivänä kuukaudessa Färkkilä suosittelee potilailleen, että he kokeilisivat lääkkeen lopettamista. Kuten Taneli Heikkakin teki.\n- Tutkimukset ovat osoittaneet, että 70 prosenttia triptaanilääkityksen lopettaneista onnistuu. Se on iso prosentti, Färkkilä sanoo.\n- Ongelma on se, ettei lääkkeiden ottamisen lopettaminen onnistu kaikilta. Yleensä ensimmäinen viikko ilman lääkkeitä on kamala. Lääkevieroitus on kovaa, ja usein sen olisi hyvä tapahtua lääkärin tukemana.\n- Varsinkin kun kaikkia migreenilääkkeitä ei voi lopettaa kertaheitolla. Moni lääke lopetetaan vähitellen, mutta triptaaneilla äkkilopetus on mahdollista.\nVoi aktivoitua myöhemmin\nMigreeni voi kadota lääkityksen lopettamisen jälkeen Färkkilän mukaan kuukausiksi ja jopa vuodeksi.\n- Elämä voi näyttää ruusuiselta, mutta loppuelämän migreenittömyydestä ei kuitenkaan ole varmuutta. Ei ole tehty tutkimuksia siitä, mikä on tilanne kahden, kolmen tai viiden vuoden kuluttua.\n- Migreeni voi aktivoitua myöhemmin uudestaan esimerkiksi raskauden tai jonkin muun hormonaalisen muutoksen myötä.\nJos lääkevieroitus ei onnistu - ei siis kestä vieroitusoireita ja on jatkettava lääkkeiden ottamista tai migreenioireet palaavat jonkin ajan kuluttua, Färkkilän mukaan ei ole syytä huoleen.\n- Lääkevieroitusta voi kokeilla myöhemmin uudestaan.\nStressikin vaikuttaa migreeniin\nLääkevieroituksen rinnalla Färkkilä pitää tärkeänä myös sitä, että migreenistä kärsivä tarkastelee omaa elämäntapaansa ja arvojaan ja tekee tarvittavia muutoksia.\nTaneli Heikkakin jätti tekemättä elämässään sitä, mihin kannusti pelkkä raha, ja alkoi viettää säännöllisesti aikaa hiljaisuudessa.\n- Jatkuva henkinen stressi lisää tutkitusti migreeniriskiä. Stressaamisen lopettaminen on kuitenkin helpommin sanottu kuin tehty, Färkkilä toteaa.\n- Lääkäri voi puhua migreenipotilaalle asiasta, mutta ei voi kuitenkaan määrätä ketään olemaan stressaamatta. Elämänmuutos on aina sisäinen prosessi, johon tarvitaan oma motivaatio.\nLue särkylääkepäänsärystä lisää osoitteessa www.terveyskirjasto.fi\nSärkeekö päätäsi toistuvasti? Erota jännityspäänsärky migreenistä ja tunnista myös vaaran merkit


Ryhmäneuvola :: Sibbo - Sipoo\nEtusivu :: Kunta ja päätöksenteko :: Osallistu ja vaikuta :: Sipoon palvelu-uudistus :: Sosiaali- ja terveyspalvelut :: Ryhmäneuvola\nNeuvolatarkastukset tehdään yksilöllisesti kaikille lapsille. Yhden lapsen 6 kk:n, 2 v:n ja 6 v:n iässä tehtävä tarkastus kestää noin 45-60 minuuttia. Vuosittain syntyy noin 200-250 lasta. På svenska\nRyhmäneuvola tarjoaa mahdollisuuden tutustua ja verkostoitua saman ikäisten vauvojen perheiden kanssa. Mahdollisuus myös vertaistukeen. Yhteen ryhmään mahtuu 6-7 lasta, jota vetää 2 terveydenhoitajaa. Ryhmän kesto on 1,5 tuntia.\nKunnan asukasmäärän noustessa ja neuvolan terveydenhoitajien vakanssien pysyessä samana, ryhmäneuvola tapaamisilla voidaan saada huomattava ajallinen säästö. Lisäksi tällä muutoksella pystytään paremmin kohdistamaan yksilöaikaa niille asiakkaille, jotka sitä eniten tarvitsevat. Säästöä tulee vuodessa noin 34 000 euroa. Ajallisesti vaikutus on huomattavan suuri ja työn tehokkuus paranee merkitsevästi.\nRyhmäneuvolan toiminta on alkanut 6 kk:n ikäisistä syyskuussa 2015. Ryhmätarvetta arvioidaan syntyneiden lasten määrän perusteella, jolloin voidaan mitoittaa tarkasti tarvittavien ryhmien määrä etukäteen hukkakäynnin minimoimiseksi. Vuoden 2015 aikana on pidetty yhteensä 6 ryhmäneuvolaa. 2-vuotiaiden ryhmät aloitetaan vuonna 2016. 6-vuotiaiden ryhmätarkastukset on aloitettu vuonna 2015 yhteistyössä esikoulujen ja kouluterveydenhuollon kanssa.\nLisätietoja: palvelujohtaja Bodil Grön, puh. 040 1914 559, bodil.gron@sipoo.fi\nViimeksi muokattu 27.01.2016


”Ja siinä kannessa oli pingviini” – Hakuammunnasta täysosumiin\nKirjoitettu 22.3.2012 julkaissut Laurea-kirjasto\nTuttu tilanne kaikille kirjastoissa työskenteleville. Tulee kiireinen asiakas, jonka pitäisi saada sama teos, jonka hän on lainannut aikaisemminkin. Teoksen nimi tai tekijä ei muistu mieleen, mutta asiakas muistaa, mistä kirja löytyi – ja osoittaa palautuskärryä. Viimeisenä vihjeenä on, että kannessa on pingviini.\nAikaisemmin erityisesti kansivinkki sai kirjastoihmiset repimään hiuksiaan, mutta nykyään on toisin: monissa kirjastotietokannoissa, ja myös omassa Lauruksessamme, näkyy myös kirjan kansi. Useamman kerran oikea teos on löytynyt sen avulla, että asiakas on tunnistanut kannen.\nKannen avulla teoksen etsiskely on toki lähinnä poikkeustapaus, edelleen etsimme yleensä teoksen nimen, tekijän tai aiheen mukaan.\nJa yllätys, yllätys: pingviinikansiakin on useissa kirjoissa. Suosittelemme siis, että asiakas tietää ainakin aiheen, jota pingviinikirjassa käsitellään, jotta oikea teos löytyy 🙂\n– Lauman valta / Maija-Riitta Ollila\n– Johtaminen sosiaalialalla / Vuokko Niiranen, Riitta Seppänen-Järvelä, Merja Sinkkonen, Pirkko Vartiainen\n– Jäävuoremme sulaa : muutos ja menestyminen kaikissa olosuhteissa / John Kotter, Holger Rathgeber\nUudet lauman jäsenet\nPingviinit innoittivat muutenkin Hyvinkään Laurea-kirjaston väkeä, joten laumaamme liittyi juuri kolme Eero Aarnion suunnittelemaa Pingya. Koska NHL:n siirtoaika on jo ummessa, ei voitu hankkia aitoja pingviinivahvistuksia, mutta meidän Pingyt ovat nekin tosi hyviä.\nTervetuloa tutustumaan vielä nimiäisiä (ehdotuksia?) odottavaan Pingy-ketjuun!\nPosted in kirjastohuumoriaAvainsanat: Eero Aarnio, kirjastotilat, Pingy\n2 thoughts on “”Ja siinä kannessa oli pingviini””\nPäivitysilmoitus: Kansikuvajuttu ;) | Hakuammunnasta täysosumiin\nTuomas Tammilehto sanoo:\nPuhumattakoon tämän kustantamon kirjoista: http://www.penguin.com/


Piia – Camping Halsuan Helmi\nMeillä on upea kesäsää täällä Halsuanjärven äärellä. Juhannuksena oli sää jo mitä parhain ja todellakin jatkuu edelleen. Juhannuksena oli paljon porukkaa liikkeella, upea juttu! Masalahan on auki koko ajan ja ruokaa saadaan keittiöstä päivittäin. Jos haluat aamupalaa, sitä on mahdollista saada, juuri tänään on tulossa iltapalle mökkiin majoittuva, päivällä saadaan pitsaa, hampurilaista ja makkaraperunaa valmistettua.…… Jatka lukemista Kesä\nPublished 23 kesäkuun, 2020\nOlemme saaneet elää ja vieläkin se on vallalla, erikoinen elämäntilanne – mihin olemme oikein menossa?! Onneksi jotkut lainalaisuudet pätevät edelleen: aurinko nousee joka aamu ja menee mailleen iltaisin, maapallo pyörii edelleen! K-virus on pitänyt meitä paikoillaan, ilman kaveriden näkemistä tai minkäänlaista yhdessäoloa ns. vieraitten kanssa. Media on hallinnut pelolla tiedottamista, tuskin mitenkään oma-aloittesesti, eiköhän se…… Jatka lukemista Aurinko\nPublished 16 kesäkuun, 2020\nHyvää Pyhäinpäivää kaikille! Oli kiva bingoilta meillä eilen. Karavaanit ry järjestää bingon ja siihen liittyvän toiminnan. Masala tarjoaa tilan ja tarjottavat. Eilen laitoinkin vähän erilaista tarjottavaa ja oli mukava huomata, että se otettiin ilolla vastaan eli ainakin kävi kauppa. Hinnatkin on edulliset. Itse törmäsin eilen erikoiseen tilanteeseen. Olen muuttanut Halsuan Masalaan 9.1.2019, minulle määritelttiin vain…… Jatka lukemista Pyhäinpäivä\nPublished 2 marraskuun, 2019\nsivu 1 … sivu 9 Older posts


Kesätyöpaikat – Auran kunta\nKesätyöpaikatSummit Media Oy2022-02-02T18:16:33+03:00\nAuran kunta tarjoaa kesätöitä nuorille.\nNUORTEN KESÄTYÖPAIKAT 2022\nAuran kunta palkkaa 16–18 -vuotiaita nuoria 1-2 viikon pituisiin työsuhteisiin eri yksiköihin: kirjasto, tekninen toimi, vapaa-aikatoimi, someviestintätehtäviin ja tapahtumiin.\nKirjasto: haetaan kahta 6h/pv kesätyöntekijää kesä-heinäkuun ajaksi, 2vkoa kesto. Työajat eivät ole säännöllisiä.\nTekninen toimi: Kuusi nuorta kahden viikon määräaikaisina jaksoina kesäkuun alusta elokuun puoleenväliin. Työtehtävinä nurmikon leikkuuta, yleisten alueiden siistimistöitä sekä tuolien ja pulpettien suojatassujen asennus.\nVapaa–aikatoimi: n. 6-vuotiaiden alkeisuimakouluun ja 7-13-vuotiaiden jatkouimakouluun apuohjaajia / lasten leikittäjiä. Isoiskoulutus tms. ohjaajakoulutus katsotaan hakijan eduksi. Lisäksi haetaan Kesis-liikuntaleirille Sauvoon ohjaajaa (yöpyminen leirillä). Palkattavien henkilöiden määrä riippuu toimintoihin ilmoittautuneiden lasten lukumäärästä ja tarkentuu ilmoittautumisten päätyttyä.\nElinkeino ja viestintä: Työtehtävät sisältävät tekstin tuottamista, valokuvausta, videoiden editoimista sekä muuta sosiaaliseen mediaan liittyvää työtä sekä iltatorin ja muiden tapahtumien järjestelytehtäviä.\nPalkka määräytyy työtehtävien KVTESS mukaan.\nKesätöitä haetaan vapaamuotoisella työhakemuksella 4.3. klo 14.00 mennessä. Hakemuksesta tulisi käydä ilmi:\nhakijan tiedot (nimi, ikä, yhteystiedot)\nlyhyt esittely hakijasta (taidot, osaaminen, aiempi kokemus)\ntoiveet työyksiköstä ja/ tai työtehtävistä\nHakemukset toimitetaan sähköpostilla osoitteeseen kunta@aura.fi, otsikoksi ”Kesätyöhakemus”. Apua hakemusten tekemiseen voi kysyä nuorisotoimesta (Instagram @cafesco ja @etsivapoytyajaaura) sekä Anna Saastamoinen 040 6722 979.


Näin meille kävi\nKaksikymmentä vuotta sitten Teknillisen korkeakoulun tuotantotalouden opiskelijoista koulittiin tulevaisuuden menestyjiä, joita Nokia-huumassa elänyt Suomi kiihkeästi kaipasi. HS Visio selvitti, mitä heille tapahtui.\nVeera Luoma-aho HS, teksti\nVuosituhannen vaihteessa työmarkkinoille kaivattiin kiihkeästi lisää diplomi-insinöörejä. Nokia oli maailman matkapuhelinmarkkinoiden ykkönen. Sen osuus Suomen bruttokansantuotteesta oli ällistyttävän suuri, lähes neljä prosenttia.\nJa kun Nokia vaati Suomelta lisää tekniikan osaajia, niitä se myös sai.\nSuomi oli aina ollut insinöörien maa, mutta ehkä koskaan aiemmin diplomi-insinööreihin ei ollut latautunut yhtä paljon odotuksia.\nAjan henki ja yritysmaailman tarpeet tekivät Teknillisen korkeakoulun tuotantotalouden laitoksesta tähtitehtaan. Koulutusohjelman maine oli kovin. Sen tiukan seulan läpäisivät vain kaikkein parhaat.\nTuotantotalouden koulutusohjelmaa oli kutsuttu aiemmin vuorineuvoslinjaksi, mutta siitä oli tullut jo tuolloin vähän vanha vitsi. Selvää kuitenkin oli, että laitokselta tulisivat suomalaisen tulevaisuuden tekijät. Ja ehkä tulevaisuus olisi jotain ihan uutta.\nSyksyllä 2000 Helsingin Sanomat julkaisi toimittaja Saska Saarikosken kirjoittaman jutun tuotantotalouden ensimmäisen vuoden opiskelijoista. Täältä tullaan, menestys, kuului jutun otsikko HS:n Sunnuntai-liitteen kannessa. Pääkuvassa nuoret fuksit, ”tutalaiset”, kulkivat ylös portaita kuin kohti tulevaisuutta.\nNämä nuoret opiskelijat ovat nyt nelikymppisiä.\nHS Visio selvitti, mitä heille tapahtui. Menestyivätkö Nokia-Suomen tähtitehtaan kasvatit työelämässä?\nVarkaudessa oli vuosituhannen alussa 24 000 asukasta ja yksi lukio. Jos pohjoissavolaisesta pikkukaupungista jatkettiin yliopistoon, usein suunta oli Joensuuhun, Jyväskylään tai Tampereelle.\nLari Hämäläinen halusi Helsinkiin. Syksyllä 2000 hän aloitti teknillisen fysiikan opinnot Espoon Otaniemessä. Kesti kaksi viikkoa, kun Hämäläinen tajusi, että ala ei ollut häntä varten.\nHän oli kyllä fysiikassa ihan ok, mutta edes pelkkä lahjakkuus ei olisi riittänyt, Hämäläinen päätteli. Fysiikkaan tarvittiin palavaa intohimoa. Niinpä hän marssi yliopiston kansliaan ja onnistui vaihtamaan tuotantotalouteen – tai ”tutalle”, kuten sanottiin.\n”Sen takia minulla oli aina kaksi erilaista kaveriporukkaa. Kärjistykset ovat vaarallisia, mutta fyysikot vetivät rakkaudesta lajiin. Tutalla taas oli tyyppejä, jotka olivat aina tehneet kaikessa parhaansa, mutta eivät halunneet missään eksperteiksi.”\nVähän naiivi kukkaislapsi, Lari Hämäläinen kuvailee nyt nuorta itseään muiden tutalaisten joukossa.\n”En koskaan törmännyt tutalla keneenkään, joka olisi sanonut haluavansa olla joku tähti ja menestyjä.”\n”Tein kyllä kaiken aina innoissani ja täysillä, moni muu oli aika paljon strukturoidumpi. Joku kysyi, että Lari hei, oletko hakenut kesätöitä, viikon päästä sulkeutuu hakuikkuna pankkeihin ja kuukauden päästä konsulttifirmohin. Olin, että oho.”\nOpiskelukavereista oli tullut Hämäläiselle lämmin, määrätietoinen viiteryhmä. Se auttoi häntä valjastamaan kaiken energiansa ja vei häntä eteenpäin.\n”Opin samalla suhtautumaan työhön kuin huippu-urheiluun: kehittyminen vaatii ponnistelua.”\nHämäläinen päätti hakea konsulttiyhtiöön, alan ehdotonta kärkeä edustavalle McKinseylle.\nLeikkaus kahdenkymmenen vuoden päähän, ja Hämäläinen istuu johtajana McKinseyn toimistolla Tokiossa. Haastatteluajan on järjestänyt hänen tehokas assistenttinsa, jonka Hämäläinen esittelee Tanabe-saniksi, neiti Tanabeksi siis.\nMonelle tätä juttua varten haastatellulle Lari Hämäläisen kurssikaverille hän on esimerkki tutalaisesta, joka on tehnyt menestyneen uran. Ennen Japania Hämäläinen johti McKinseyn Suomen-toimistoa.\nLari Hämäläisestä itsestään menestyspuheet tuntuivat vieraalta jo vuonna 2000.\nMcKinsey digitalin johtaja ja osakas. Asuu Japanissa perheineen.\nKuva: Ko Sasaki\n”Olen ollut samassa firmassa kuusitoista vuotta, viimeksi Suomen toimiston johdossa.\nJokainen työpaikka on kuin uima-allas, kun siitä hyppää pois, jäljelle ei jää reikää. Organisaatiolle itsensä uhraaminen on kylmä kohtalo. Minulla on työn lisäksi lapset, harrastukset, urheilu ja opiskeluajoista kestänyt parisuhde.\nNeuvoni nuorelle opiskelijalle on, että etsi kiinnostuksesi kohteet, tee täysillä ja kuuntele tunteitasi. Seuraa itseäsi äläkä jotain ura-exceliä. Kunnioita muita. Jos joku asia tuntuu väärältä, vaihda suuntaa.”\nApulaisprofessori Oulun yliopistossa. Asuu Lopella perheineen.\n”Olen kotoisin Lopelta, eikä siellä ollut kummempia vertaispaineita. Mietin etukäteen, koenko paineita tutalla, jos kaikki ovat superhyviä. Jossain ehkä puhuttiin, että olette huippujengiä. Ei siitä paineita tullut, koin ilmapiirin kannustavana.\nNykyään yritämme tietoisesti tukea opiskelijoita olemaan rakentamatta itselleen liian suuria odotuksia ja korkeaa rimaa.\nOlen ollut tyytyväinen tähänastiseen akateemiseen urapolkuuni. Pidän tutkimustyön älyllisestä haasteesta, ja opiskelijoiden kanssa työskentely on merkityksellistä.\nNykyopiskelijat ovat lahjakkaita, yrittäjyyshenkisiä, aktiivisia ja helposti lähestyttäviä. Ero aiempaan on, että he haluavat toimia tosi vahvasti omien arvojensa pohjalta.”\nUusien palveluiden johtaja Carunalla. Asuu Kirkkonummen Veikkolassa perheineen.\n”Harkitsin teknillisen fysiikan opiskelua, mutta kaverini tiesi, mistä narusta vetää: tutalle oli vaikeampi päästä. Hän tiesi, että halusimme kokeilla rajojamme.\nTutalla ei ollut snobismia, vaan pieni porukka puhalsi yhteen hiileen. Muut opiskelijat ehkä vähän naljailivat hyväntahtoisesti, että oletteko se sitä kärkijoukkoa. En ottanut paineita vaan ajattelin, että enköhän minäkin pärjäile. Joku modernin analyysin perusteet -kurssi pisti jäitä hattuun, kun en päässyt edes läpi.\nVastavalmistuneena olin hämmentynyt. Muistin, että Jukka Ruusunen Fortumilta oli sanonut, että tarvitsee tyyppejä, jotka osaavat taloutta ja tekniikkaa, mutta eivät kumpaakaan liian hyvin. Se kuulosti minulta. Myöhemmin pyöritin myös firmaa sen kaverin kanssa, joka houkutteli minut alun perin tutalle.\nJoku aika sitten siirryin sähkönjakeluyhtiö Carunalle, jossa johdan uusia palveluita. Uralla menestyminen on varmaan ollut tärkeää, mutta vielä tärkeämpää on tehdä mielenkiintoisia juttuja. En lähtenyt perustamaan esimerkiksi yritystä rikastuakseni. Halusin kokea sen jutun.”\nOsakkuuksia liikkeenjohdon konsulttiyrityksissä, suurten yrityksen johtotehtäviä, omia menestyneitä yrityksiä, professuureja, pankkiireja, asiantuntijauria arvostetuissa yhtiöissä.\nUusia opiskelijoita aloitti syksyllä 2000 yhteensä nelisenkymmentä. Kun selaa läpi heidän Linkedin-profiilejaan, ensimmäinen mielikuva on, että jokseenkin tältä teknisen ja kaupallisen alan uramenestys näyttää. Ei Lari Hämäläinenkään joukosta suuremmin erotu.\n”Kaikki olivat tietynlaisia, aika kunnianhimoisia. Tavoiteltiin hyviä arvosanoja”, muistelee Petteri Toukoniitty. Hänkin on liikkeenjohdon konsultti, osakkaana kotimaisessa konsulttiyhtiössä.\nRyhmäkuvassa portaita kiipeää runsaat kymmenen fuksia. Toukoniitty oli yksi niistä muutamasta, joita myös haastateltiin juttuun.\nVuonna 2000 Toukoniitty kertoi, ettei ole kiinnostunut savupiipputeollisuudesta vaan it-alasta tai ehkä biotekniikasta, ja ihailevansa F-Securen perustanutta entistä tutalaista, Risto Siilasmaata.\nRikastuminen ei ollut mikään lähtökohta, mutta ei hän sitä nyt mitenkään vastustanutkaan.\n”Kun sain sinulta nähtäväkseni sen 20 vuotta vanhan jutun, en edes tohtinut avata sitä”, Toukoniitty sanoo ja nauraa. ”Lukeminen aiheuttaisi varmaan melkoista myötähäpeää.”\nIhan turhaan. Toukoniitty kuulostaa jutussa tavalliselta, uudesta opiskelupaikastaan innostuneelta nuorelta opiskelijalta.\nOsakas Maya Consulting -yhtiössä. Asuu Espoossa perheineen.\n”Opiskelin aluksi lääkiksessä. Se ei tuntunut oikealta, ja päätin katsoa tuta-kortin. Se innosti heti.\nNuorena konsulttina pystyi tekemään pitkää päivää. Olin koko ajan työkeikoilla ulkomailla ja vain käännyin kotona. Kodinhoidoksi riitti, että muistin peruuttaa reissujen ajaksi paperi-Hesarin.\nKaikki eivät tykkää siitä, että asiakkaat, ihmiset ja paikat vaihtuvat koko ajan, mutta itse olen nauttinut siitä.\nMatkustus on saanut jäädä. Aika aikansa kutakin. Tutalle menisin varmaan uudelleen. Talouden ja tekniikan yhdistelmä antoi hyvät lähtökohdat näihin hommiin.”\nEntiset tutalaiset kuvailevat vuosituhannen vaihteen alalle tyypillisiä urahaaveita samalla tavalla: johtajaura jossain suuressa pörssiyhtiössä, liikkeenjohdon konsultointia. Tuplatutkinto kauppakorkeakoulusta ja muutamaksi vuodeksi investointipankkiiriksi Lontooseen. It-ala veti, puhuttiin innoissaan 3G-verkosta ja sen mahdollisuuksista.\nOli jo jonkin verran niitäkin, jotka tahtoivat perustaa yrityksen, mutta todellinen startup-huuma – sitä sanaa ei käytetty vielä vuonna 2000 – alkaisi yliopistolla vasta vuosia myöhemmin.\nTuotantotalouden opiskelijoista harva päätyi ajan kuumiin uusmediafirmoihin. Ainakaan mobiilipelifirma Riot-E:n kaltaiset villit kortit, jotka muistuttivat enemmän seikkailua ja hyviä bileitä kuin yritystoimintaa, eivät selvästi olleet ihan heidän juttunsa.\n”Spekulativiisina aikoina pinnalla ovat all in -tyypit, eli ne jotka pistävät kaikki munat samaan koriin. Kun it-kupla puhkesi, sain itselleni aiempaa konservatiivisemmin ajattelevia ihailun kohteita”, kuvailee Intiassa, Kiinassa ja Yhdysvalloissa konsulttiuraa tehnyt Juuso Seppälä.\n”Aloin arvostaa yrityksiä, jotka pyrkivät menestymään sekä hyvinä että huonoina aikoina.”\nEikä kenelläkään mitään kovin suoraviivaisia urasuunnitelmia ollut, Petteri Toukoniitty sanoo. Ei aiheesta edes niin puhuttu.\n”Moni päätyi uralleen varmaan samalla tavalla kuin minä. Itse opinnot kiinnostivat, ja ura vaan seurasi sitä jotenkin luontaisesti.”\nJos kahdessakymmenessä vuodessa kertyneitä cv-merkintöjä katsoo, useimmat kuvan nuoret tutalaiset tuntuvat saavuttaneen ajalle tyypilliset haaveet. Moni ainakin tuntuu saaneen hyväpalkkaisen, arvostetun uran koulutusta vastaavalta alalta.\nVarovasti arvioituna noin viidesosa on ollut ainakin joskus urallaan yrittäjä. Heillä on mennyt urallaan hyvin, ainakin realistisen nelikymppisen mittareilla.\nMiksi haaveet toteutuivat?\n”Kun näin 20 vuotta sitten sen Hesarin jutun otsikon, olin vähän, että argh. Tuli nolo olo, ihan kuin olisimme julistautuneet itse menestyjiksi”, sanoo Veera Siivonen.\nEhkä onkin kohtalon ironiaa, että jutun kulmasta hieman harmistuneesta Siivosesta tuli itsestään myöhemmin Helsingin Sanomien ja Sanoman markkinointijohtaja. Nyt hän on kuluttajaliiketoiminnan johtaja Terveystalossa.\nJos unohdetaan menestyspuhe, vuoden 2000 jutussa kerrotaan samaa, mitä nelikymppiset entiset tutalaiset sanovat heitä ympäröineestä ilmapiiristä nyt. Laitoksella oli seurallisia ja aikaansaavia tyyppejä, ei stereotypisiä nörttejä.\nKaksikymmentä vuotta sitten nörtti oli vielä haukkumasana, eivätkä koodarit olleet menestyneitä esikuvia.\n”Ihailin opiskelukavereitani ja mietin, olenko itse riittävän hyvä”, Siivonen sanoo.\n”Siihen muottiin ja ihanteeseen kuului, että oli oltava hyvä tekemään, mutta myös sosiaalisesti taitava. Oltiin harjoitustöiden kautta maailmassa, jossa oli oltava tosi timanttinen osaaminen, se piti pystyä ilmaisemaan ja vielä myymään ne projektit yrityksille. Se toi itseluottamusta.”\nKuluttajaliiketoiminnasta vastaava johtaja Terveystalossa. Asuu Helsingissä perheineen.\n”Minulle ei ollut lukiossa selvää, mitä tekisin, joten päätin maksimoida kaikki vaihtoehdot. Ajattelin, että tuo koulutus varmaan kelpaa.\nOlin valmistuessakin vielä aika epävarma mahdollisuuksien maksimoija. Tein, mitä minulta odotettiin. Menin Nokialle, koska sitä pidettiin varmana valintana. Vasta yli kolmekymppisenä aloin löytää oman näkemykseni. En enää tehnyt ilmiselviä valintoja, vaan hyppäsin vetämään markkinointia. Löysin omat vahvuuteni.\nVähän aikaa sitten siirryin media-alalta Terveystaloon. Perustelin kavereille, että halusin uusia ongelmia.\nNeuvoni nuoremmalle itselleni olisi, että älä pingota. Kun lopetin mailan puristamisen ja aloin luottaa itseeni ja tunteisiini, asiat alkoivat mennä paremmin. Olen tosi tyytyväinen uraani. Menisin yhä tutalle, mutta ottaisin rennosti.”\nLiikkeenjohdon konsultti Prospe Consultingissa. Asuu Espoossa perheineen.\n”En koskaan ollut mikään lahjakkuus, vaan työmyyrä. Toisaalta lahjakkaat tyypit saattavat oppia vähän laiskoiksi. Itse jouduin tekemään paljon töitä kaiken eteen.\nMinuun vaikutti myönteisesti se, että ympärilläni oli näitä lahjakkaita, sosiaalisia tyyppejä, jotka tuntuivat keksivän koko ajan kaikenlaisia juttuja.\nAloitin urani analyytiikkona. Päädyin töihin Intian Mumbaihin ja viideksi vuodeksi Kiinaan. Tein töitä aamusta iltaan, mutta työ oli samalla kuin harrastus ja lounastauot pitkiä. Sen jälkeen asuin Yhdysvalloissa. Ulkomailla meni kymmenen vuotta. Perheenkin sain sinä aikana.\nLuulen, että kaikki meistä ovat joutuneet kalibroimaan uudelleen, mitä menestys itselle merkitsee. Vuorokaudessani on 24 tuntia, ja mietin tarkasti, mihin ne tunnit elämässä käytän. Työn parissa viettää ison osan elämästä. Olisi hirveää hukkaamista käyttää se johonkin, mistä ei tykkää.”\nSiivosesta opiskelukaverit olivat tiivis ja toisiaan tukeva kaveriporukka, jota yhdisti ongelmanratkaisukyky ja draivi.\n”En tiedä, opetettiinko sitä meille vai opimmeko sitä toisiltamme. Mutta kaikki ihmiset ympärillä olivat yhtäkkiä kauhean optimistisia ja pragmaattisia.”\nKyllä sitä opetettiin, sanoo tuotantotalouden laitoksen opetuksesta vastaava apulaisprofessori Mikko Jääskeläinen.\nKun nykyään on muodikasta puhua ongelmanratkaisukyvystä tärkeänä tulevaisuuden taitona, tuotantotalouden tutkintorakenteeseen se kuului itsestäänselvänä jo vuonna 2000.\nMyöhemmin Aalto-yliopisto syntyi halusta yhdistää tekniikan ja talouden opiskelu. Tuotantotalous oli yhdistänyt niitä aina.\nOpiskelijoiden harjoitustehtäviä ei annettu ylhäältä päin, vaan myös yritysten ratkaistavat ongelmat piti pystyä määrittelemään itse. Samalla tutalaiset tulivat rakentaneeksi tulevaisuuden kannalta tärkeät verkostot.\nApulaisprofessorin mielestä lista vuoden 2000 fukseista ja heidän nykyisistä uristaan on kiehtova, jopa vähän pulmallinen.\n”Lista on sellainen, että uskaltaakohan tätä nykyopiskelijoille edes näyttää, ettei tule liikaa paineita.”\nJääskeläisen mielestä yksi syy uramenestykseen on, että tuotantotalouden opiskelu kouluttaa ottamaan vastuuta järjestelmistä ja kokonaisuuksista. Ja usein kokonaisuuksien kehittäminen vie työuralla johtotehtäviin.\nEi tuotantotalouden laitos kuitenkaan mikään maaginen johtajatehdas ole, Jääskeläinen sanoo.\n”Eihän se todellakaan mene niin, että pim, olet johtaja.”\nKoulutuspolitiikan asiantuntijan ja suomalaista koulutustasoa tutkineen Aleksi Kaleniuksen mukaan ei ole mikään ihme, että tuotantotalouden fuksit onnistuivat siinä, mitä heiltä odotettiin.\n”Korkeakoulutetut ihmiset päätyvät tekemään etupäässä koulutusta vastaavaa työtä. Se ei ole mitenkään erityistä.”\nYliopistojen ”tähtitehtaat” koostuvat Kaleniuksen mukaan monesta asiasta: opiskelija-aineksesta, sisäänpääsyn seulasta ja painotuksista, opiskelijoiden sosiaalisesta taustasta, työelämän tarpeista, koulutuksen laadusta.\nJa tietenkin koulutukseen kohdistuvista, itseään vahvistavista odotuksista. Siitä menestyspuheesta.\nSanomilla teknologian ja tukifunktioiden business control -toimintojen johtajana. Asuu Vantaalla perheineen.\n”Tulin tutalle Ressun lukiosta ja olin jo tottunut siihen, että ympärillä oli ahkeria ja älykkäitä ihmisiä. Mutta tutalla piti oppia myös esittämään asioita vakuuttavasti, neuvottelemaan ja tarttumaan rohkeasti asioihin. Yhtäkkiä sitä löysi itsensä jostain Latviasta tekemässä haastatteluja ruotsiksi.\nKiinnostuin laskentatoimesta ja rahoituksesta ja aloin tehdä kahta muuta tutkintoa. Olen myös kauppatieteen ja valtiotieteen maisteri. Ei se kolmas tutkinto ollut enää ammatillisesti tarpeen, mutta olen tottunut tekemään asiat loppuun. Nyt olen kolmen lapsen äiti ja joutunut opettelemaan pois perfektionismista.\nViihdyn esimiehenä. Tuta oli hirvittävän hyvä valinta. Jos nyt lähtisin puhtaalta pöydältä, menisin lääkikseen. Mutta elämässä pitää oppia myös mukauttamaan omia unelmia. Olen päässyt toteuttamaan itseäni näinkin.”\nOsakas ja tutkimusjohtaja Nordic Healthcare Groupilla. Asuu Tapiolassa.\n”Muistan Hesarin jutun hyvin. Kyllähän se ylisuorittajan itsetuntoa hiveli.\nLukiossa ajattelin, että ei ainakaan missään tapauksessa TKK:lle. Hyvän ystäväni äiti oli tuotantotalouden laitoksella proffana, ja vakuutti, että ei siellä tarvitse kauheasti lukea fysiikkaa. Ja kyllähän se vaikutti, että molemmat vanhempani ovat teekkareita. Tupsulakki saattaisi sittenkin olla kiva juttu.\nSuomalaisessa peruskoulussa oli usein vähemmistössä, jos halusi hoitaa koulunkäyntinsä kunnolla. Tutalla ei ryhmätöissä ja projekteissa sluibailtu. Tunnelma oli tiivis ja yhteisöllinen, ja yhdessä tahdottiin saada myös asioita aikaiseksi.\nItse halusin akateemiseen maailmaan ja professoriksi. Väittelin tohtoriksi, mutta tajusin, että akateemisella uralla on oltava tosi motivoitunut tutkimusaiheestaan, jotta jaksaa tähdätä huippututkijaksi. Nyt tuntuu, että tutkijan taitoni ovat paremmassa hyötykäytössä yrityksessä kuin akateemisessa maailmassa.\nNykyään puhutaan jaksamisesta, mutta me olimme kovia suorittajia. Nykyopiskelijat ovat fiksuja. He tulevat yritysvierailuille nauttimatta alkoholia, haluavat keskustella tärkeistä yhteiskunnallisista kysymyksistä ja vaativat uraltaan merkityksellisyyttä. Mutta myös oma työni tuntuu merkitykselliseltä.”\nPääanalyytikko Nordealla. Asuu Vihdin Nummelassa perheineen.\n”Olin ollut kolmiloikkaaja ja saanut urheilusta jo tietyn mentaliteetin. Olin määrätietoinen, kurinalainen ja jossain määrin sisäänpäinkääntynyt. Olin yliopistossa opintojen, en opiskeluelämän takia.\nHarvalla meistä oli mitään selkeää urasuunnitelmaa. Kun itse hain kesätöitä Nordealta, en oikein edes ymmärtänyt tehtävänkuvaa, mutta onneksi haastattelija totesi, että taidat sopia tähän toiseen työhön paremmin.\nJäin Nordealle ja kävin välillä töissä Tanskassa ja Ruotsissa. Kun palasin, päällä oli finanssikriisi. Koko pankkimaailma oli yhtäkkiä ihan erilainen. Työhön tuli tempoa, mielenkiintoa ja näkyvyyttä.\nOlen edelleen kilpailuhenkinen. Harrastan obstacle course racingia eli modernia estejuoksua, eräänlaista ninjailua siis.\nTämän hetken työelämässä tärkein kyky on muuntautumiskyky. Jos opiskelisin nyt, panostaisin siihen.”\n”Se Hesarin juttu oli näkyvästi esillä ja siitä sai kuulla. Ei tutalla opiskelu kuitenkaan mitään kovin ihmeellistä ollut”, sanoo Nordea pääanalyytikko Jan von Gerich.\nGerichin mielestä hänelle ja monelle muulle hänen kurssikaverilleen asetettu menestysmuotti oli lähinnä ulkopuolisten kiusoittelua, mutta ei mitään, mistä olisi tullut kummempia paineita.\nOsa koki menestyspuheen raskaampana. Vielä runsas kymmenen vuotta sitten Aallon tuotantotalouden opiskelijat kärsivät yliopiston omien hyvinvointiselvitysten mukaan keskiarvoa useammin psyykkisistä oireista, kuten stressistä ja masennuksesta.\nKoska Nokia imi diplomi-insinöörejä ja tuotantotalouden laitos lahjakkaita opiskelijoita, moni muukin media kuin Helsingin Sanomat kirjoitti vuonna 2000 laitoksen opiskelijoista tulevaisuuden menestyjinä.\nOsaa se hiveli, mutta osaa myös ihmetytti. Tuotantotalouden killan lehdessä julkaistiin samana vuonna nimetön kolumni, jonka mukaan ”ennennäkemätön mediavyörytys” oli leimannut kaikki opiskelijat ”menestyjämassaksi”.\nSen pelättiin luovan opiskelijoille itsestään harhaista kuvaa, josta olisi opiskelijoille ehkä pelkkää haittaa.\nOsa tätä juttua varten haastatelluista vuoden 2000 fukseista tunnistaa huolen, vaikka ei yhtä dramaattisesti.\n”Opiskelu oli innostavaa ja kivaa, mutta kyllähän sitä mietti, sovinko tähän muottiin ja lunastanko odotukset. Ehkä pojilla oli kuitenkin vähän helpompaa. Se Otaniemen muotti oli miesten muotti, vaikka meitä tyttöjä ei missään tapauksessa dissattu”, Veera Siivonen sanoo.\nKoska sisäänpääsyn seula oli ollut tiukka, kaikki olivat tottuneita tekemään töitä.\n”Ihanteena oli överikin työnteko. Aika oli erilaista. Ei silloin kukaan puhunut mistään unesta tai balanssista.”\nEnemmänkin ajateltiin, että itsestään saa parhaan mahdollisen irti, jos nukkuu vähän ja maksimoi aikansa työhön ja opintoihin, Siivonen muistelee.\n”Tunnelma oli aika stressaava. Eikä sille paineelle silloin kauheasti tehty yliopistollakaan mitään.”\nJos tuotantotalouden vuosituhanteen vaihteen fuksien urapoluista rakentuu yllättävänkin selkeäpiirteinen kuva, löytyy silti niitäkin, jotka erottuvat joukosta.\nRisto Pietilä harppoo vuoden 2000 yhteiskuvassa portaita etualalla, ryhmän ainoana opiskeluhaalariin pukeutuneena.\nMyöhemmin Pietilä tunnettiin julkisuudessa muun muassa bitcoineilla rikastuneena sijoittajana sekä hopeaa sijoitustuotteena tarjoavan Silverbankin ja Hopea.fi-palvelun perustajana. Hän oli mukana myös superfood-bisneksissä.\nPietilä osti bitcoin-sijoituksillaan ansaitsemillaan rahoilla vanhan virolaisen kartanon. Se kuitenkin paloi 2018.\nViime vuoden elokuussa Pietilä kuoli auto-onnettomuudessa. Hän oli 39-vuotias.\nJoidenkin opiskelukavereiden mielestä hän edusti lähes pakkomielteisyyteen asti juuri sitä jopa haitallista menestyskuvaa, joka tuotantotalouden opiskelijoista maalattiin.\nBitcoin-sijoittaja. Kuoli liikenneonnettomuudessa 2020.\nRisto Pietilä perusti jo opiskeluaikana Jamera Networks -yrityksen, joka välitti käytettyjä oppikirjoja. 2010-luvulla Pietilä esiintyi julkisuudessa bitcoineilla rikastuneena sijoittajana.\nHän kertoi ostaneensa Virosta Mallan kartanon bitcoineilla 2014. Kartanosta oli tarkoitus kunnostaa hotelli, mutta se paloi vuonna 2018.\nPietilä perusti jo opiskeluaikana kahden opiskelukaverinsa, HS:n jutussakin samoja portaita kapuavien Heikki Laamasen ja Pekka Pirhosen kanssa Jamera Networks -yrityksen, joka välitti käytettyjä oppikirjoja. Pian Pietilä sai kuitenkin omasta firmastaan potkut.\nPietilän läheisten ja opiskelukavereiden mukaan hänessä oli paljon hyviä puolia, kuten näkemyksellisyyttä, jota hän toteutti jo varhaisessa vaiheessa. Kryptovaluuttoihinkin Pietilä lähti mukaan ennen kuin aiheesta edes puhuttiin Suomessa.\nSen jälkeen kun hänen Virosta ostamansa vanha kartano paloi, hän ehti kirjoittaa vielä rahajärjestelmää ja pankkeja arvostelevan omakustannekirjan: Money System Gone Insane: How to Benefit from the Rise of 0, Digital Currencies in The Coming Financial Crisis.\n”Se ei ollut mitään perusproosaa, vaan kärkevä teos, jonka kannessa oli joku tulenpalava seteli”, Pietilän läheinen kertoo.\nRisto Pietilä väheksyi tutkintojen merkitystä ja oli monien luovien, älykkäiden ihmisten tapaan hieman turhankin allerginen säännöille. Hän kapinoi vastaan sitä ajatusta, että oppia piti lukemalla kirja ja kirjoittamalla tenttivastaus käsin.\nMinkäänlaisena menestyseetoksen esimerkkinä saati uhrina Pietilän läheisimmin tuntevat eivät häntä pidä.\n”Risto halusi menestyä ja muuttaa maailmaa, hänessä oli uhoa ja energiaa”, läheinen sanoo.\n”Kunnianhimo voi olla aina hyvä tai huono asia ihmiselle. En silti usko, että sillä oli tekemistä ulkoisten menestyspuheiden kanssa.”\nViime vuosina tuotantotalouden opiskelijoiden kokema hyvinvointi on noussut rivakasti. Siitä on tullut melkein menestystarina.\nOsaltaan se johtuu teoista: sekä yliopisto, ainejärjestö Prodeko ja laitoksen entiset opiskelijat päättivät omistautua asialle. Viime vuosina opiskelijat ovat saaneet hyvinvointivalmennusta. Mukana sitä antamassa ovat olleet muun muassa valmennusyritys Hintsa Performance ja professori, filosofi Esa Saarinen.\nOpiskelijat kiinnittävät Mikko Jääskeläisen mukaan itsekin valtavasti aiempaa enemmän huomiota hyvinvointiteemoihin: vastuullisuuteen, tasa-arvoon, häirintään.\nMaailma ympärillä on muuttunut.\nSe, että yrittäjyydestä on tullut arvostettu uravalinta, on Jääskeläisen mielestä parantanut hyvinvointia. On muitakin tapoja menestyä kuin arvostetut konsulttiyhtiöt.\n”Yrittäjänä voit rakentaa omille vahvuuksillesi. Se vähentää vertailtavuutta”, Jääskeläinen sanoo.\nKilvoittelua on yhä, mutta laitoksen johto välttelee tähtitehdaspuheita ja menestyshehkutusta. Jääskeläisen mukaan kannustavaksi tarkoitettu puhe korostaa itse tekemisen sijaan liikaa lopputulosta ja aiheuttaa opiskelijoille turhia paineita.\n”Nykyään yritämme mieluummin kannustaa opiskelijoita tarttumaan juuri edessä oleviin haasteisiin. Se eetos on muuttunut todella, todella paljon. Jos nyt sanoisi opiskelijoille, että tämä on tähtitehdas, kaikki olisivat että ääh.”\nNiin tosin useimmat opiskelijat sanovat reagoineensa jo 20 vuotta sitten. Hekin puhuvat nyt merkityksellisyydestä ja siitä, että menestystä tärkeämpää on tehdä työtä, josta tykkää.\nVoiko tähtitehtaista silti edelleen puhua?\nTuotantotalouden laitosta voi yhä sellaiseksi kutsua, jos termiä haluaa käyttää, sanoo Aleksi Kalenius, joka työskentelee työskentelee työllisyys-, työmarkkina- ja koulutuspolitiikan erityisasiantuntijana Suomen sosiaali- ja terveysalan kattojärjestössä Sostessa.\nMuita tämän päivän eliittialoja ovat muun muassa oikeustieteellinen ja lääketieteellinen. Niissä myös opiskelijoiden kotitaustat ovat ylempää keskiluokkaa.\nSilläkin on väliä, sillä vaikka tulevaisuuden tarpeita on vaikea ennustaa, opiskelijoiden sosioekonominen taustaa ennustaa Kaleniuksen mukaan hyvin menestystä työmarkkinoilla. Vaikka maailma muuttuisi, ne joilla on ollut hyvät lähtökohdat, tuntuvat putoavan jaloilleen.\nJa jos ei edes kiinnittäisi huomiota opiskelun varsinaiseen sisältöön, opiskeluala on jo sinänsä työnantajille tietty tae.\n”Ajatellaan, että tuo on varmasti lähtökohtaisesti täyspäinen. Usein se riittää.”\nMyös apulaisprofessori Mikko Jääskeläinen miettii, mikä on tuotantotalouden koulutuksen treatment effect, vaikuttavuus. Olisiko lahjakkaista, hyvistä koulusta tulleista ja hyvinvoivista nuorista tullut menestyneitä joka tapauksessa?\n”Kun esimerkiksi tätä listaa katsoo, muodostuu selkeä urakuva. Aivan valtaosa työskentelee liiketoiminnan kehittämisen parissa, ja juuri siihen tuotantotalouden opiskelu antaa suoraan valmiuksia. Kyllä se minusta näyttää tämänkin perusteella siltä, että itse opiskelualan sisällöllä on ollut merkitystä, eikä me vaan satuttu olemaan siinä välissä.”\nVaikka maailma muuttuisi, ne joilla on ollut hyvät lähtökohdat, tuntuvat putoavan jaloilleen.\nKello on Tokiossa vähän yli kuuden. Neiti Tanaben kalenteroima aika on ylittynyt.\nLari Hämäläinen muistelee yliopistoaikoja silti vielä mielellään. Opiskelukaverit olivat hänestä maanläheistä porukkaa, jolla oli perusarvot kohdallaan.\nHän kertoo viihtyneensä samassa firmassa osittain siksi, että tunnelma on hänestä samanlainen kuin tutalla.\n”Se liittyy omasta työstä koettuun itsetuntoon. Täällä ympäristö on yritteliästä, itseään saa toteuttaa, erilaisia asioita kokeilla ja roolinsa rakentaa itse.”\nHämäläinen kertoo, että on ollut aina aika omapäinen. Pelkän normeihin sopeutumisen sijaan hän on löytänyt oman tavan tehdä asioita. Ehkä hän on viihtynyt paikoissa, joissa se on ollut mahdollista.\n”Olin opiskeluaikoina maalaispoika, en mikään sykkiläinen huippulukioiden kasvatti tai yritysjohtajien lapsi. Mutta en silti kokenut tutalla kertaakaan, etten kuuluisi joukkoon.”\nVeera Luoma-aho, teksti\nKalle Koponen, Rio Gandara ja Juhani Niiranen, kuvat\nElisa Bestetti, ulkoasu ja koodi\nEmma-Leena Ovaskainen, tuottaminen\nAntti Tiainen, tekstin editointi\nJULKAISTU 9.3.2021 © Helsingin Sanomat


koulu - Lue uusimmat aiheesta koulu sivulta Newsner\n13-vuotias hakattiin verille kesken koulutunnin – äiti raivostui koulun reaktiosta tilanteeseen\n13-vuotias tyttö palasi kotiin kasvot verillä sen jälkeen, kun hän joutui toisen oppilaan hyökkäyksen uhriksi kesken liikuntatunnin Illinoisissa Yhdysvalloissa sijaitsevassa ...\nKiusattu 15-vuotias joutui vaihtamaan koulua – luokkalaisten ”tervetuliaisyllätys” sai pojan kyyneliin\nKoulukiusaaminen voi ilmetä hyvin monella eri tavalla. Sekä fyysisen että henkisen koulukiusaamisen kohteeksi voi joutua kuka tahansa. Tavallisesti kiusaaminen kohdistuu ...\n7-vuotiaan pojan käytös muuttui etäiseksi – pian äiti sai selville totuuden koulun rankaisumenetelmästä\nYhdysvaltalainen äiti huolestui poikansa muuttuneesta käytöksestä kotona. 7-vuotias Staley oli vastikään aloittanut uudessa koulussa. Beth Sandy huomasi poikansa pysyttylevän omissa ...\nÄiti sai kuulla tyttären tapailevan "vanhaa miestä" joka päivä ennen koulua – ei ollut uskoa korviaan\nJokainen vanhempi tietää, että jossain vaiheessa napanuora omaan lapseen on katkaistava ja heidän on annettava kulkea omaa polkuaan – sama ...\nKoulun keittäjä sai potkut vuosien työuran jälkeen – antoi rahattomalle oppilaalle ruokaa\nHyvillä teoilla voi joskus olla hintansa, kuten maailma on meille monesti todistanut. Koulun ruokalassa työskennellyt nainen Yhdysvalloista kuvitteli tekevänsä sympatiasta ...\nVäkivallanteko koulussa Espoossa – Oppilas iski saksilla\nLänsi-Uudenmaan poliisi on parhaillaan paikalla Koulumäen koululla Espoossa. Ainakin kaksi henkilö on loukkaantunut, mutta epäilty tekijä on saatu kiinni, poliisi ...\nOpettaja siirsi autistisen pojan pulpetin vessaan – saadakseen rauhaa ja hiljaisuutta\nUseimmat lapset eivät kaipaa mitään muita kuin sitä, että he sopisivat joukkoon ja olisivat pidettyjä. Joukosta erottuminen saa monet tuntemaan ...\nPoikaa kiusattiin koulussa paitansa takia – äiti liikuttui kyyneliin saatuaan opettajalta koskettavan kuvan\nKiusaamisella voi olla vakavia seurauksia. Koulukiusaamiseen on puututtava välittömästi ennen kuin tilanne riistäytyy käsistä. Jokaisella lapsella on oikeus käydä koulua ...\nKoulujohtaja vei oppilaan sairaalaan – hoitajat soittivat heti poliisille nähtyään paperit\nOn olemassa monia ammatteja, jotka testaavat ihmisen moraalia enemmän kuin muut. Opettajan ammatti on tästä hyvä esimerkki. Oppilaat kohtaavat joka ...\nOpettaja nöyryytti 10-vuotiasta luokkalaisten edessä – teippasi tytön suun ilmastointiteipillä\nLapset viettävät paljon aikaa koulussa. Vanhemmat luottavat siihen, että opettajat pitävät lapset turvassa koulupäivän aikana. Vilkkaille lapsille sattuu ja tapahtuu, ...\nOlivia, 9, kirjoitti vetoavan kirjeen äidille – viimeinen rivi sai koko internetin repeämään\nKaikki lapsia kasvattaneet tai edes pienten lasten lähellä paljon aikaa viettäneet tietävät, että mitä tahansa voi tapahtua milloin tahansa. Lapset ...\n10-vuotiaat joutuivat riisuutumaan alasti koko koulun edessä - rangaistukseksi myöhästymisestä\nLasten tulisi tuntea olonsa turvalliseksi koulussa. Vanhempien tulisi luottaa siihen, että opettajat ovat lasten tukena ja pitävät heistä huolta. Eräs ...\nAutistinen poika sai paniikkikohtauksen koulussa – sitten rehtori meni makuulle ja kuiskasi 3 sanaa\nAutistinen lapsi tarvitsee tavallisesti koulunkäyntiavustajan pärjätäkseen koulussa. Autistiselle ihmiselle sosiaaliset tilanteet voivat tuntua ahdistavilta. On tärkeää löytää sopiva kommunikointitapa, jolla ...\nLääkärit eivät uskoneet poikien selviävän elossa – nyt he valmistuivat yhdessä koulusta\nYstävykset Odin ja Jordan saivat molemmat synkän ennusteen heti syntymänsä jälkeen. Lääkärit eivät uskoneet kummankaan selviävän pitkään hengissä. Mutta aika ...\nErityislapsi kiirehti koulun valmistujaisista äitinsä haudalle kertoakseen ilouutisen: ”Äiti, minä tein sen”\nKoulusta valmistuminen on suuri virstanpylväs nuoren elämässä. Valmistumista on syytäkin juhlia koko perheen voimin. Eräs yhdysvaltalainen poika valmistui peruskoulusta. Koulusta ...\nLuotettava vanha kirjoituskone – unohdettu laite, joka opetti monet meistä kirjoittamaan\nSuurin osa meistä luottaa monissa asioissa tätä nykyä tietokoneisiin ja onkin vaikea edes yrittää tulla toimeen ilman sellaisten apua. Pystytkö ...\nTeinipoika vei syöpäsairaan pikkusiskonsa tanssiaisiin – halusi järjestää siskolleen ikimuistoisen päivän\nPerheenäiti huomasi 6-vuotiaalla tyttärellään omituisia oireita. Stephanie vei tyttärensä sairaalaan tutkittavaksi. Tytöllä todettiin aggressiivinen leukemia. Rebekah sai luuydinsiirron, joka valitettavasti ...\nLapset istuvat yksin omissa ruuduissa koulun pihalla: "En ole nähnyt mitään surullisempaa"\nMonissa Euroopan maissa on tällä viikolla löysennetty koronarajoituksia. Kouluja avataan monissa maissa, mikä on herättänyt ristiriitaisia tuntemuksia. Oppilaat kokevat jäävänsä ...\nYle: Hallitus pohtii koulujen avaamista 14. toukokuuta – päätös vielä tänään\nSuomen hallitus kokoontuu tänään neuvottelemaan koulujen mahdollisesta avaamisesta puoli viiden aikaan. Ylen saamien tietojen mukaan hallitus on saanut esityksen, jossa ...\nVahtimestari löysi 60 vuotta vanhan laukun kaapin takaa – syöksyi välittömästi puhelimeen nähtyään sisällön\nChas Pyle työskentelee vahtimestarina yhdysvaltalaisessa koulussa Ohiossa. Eräänä päivänä hän löysi vanhan käsilaukun, joka oli piilotettu kaapin ja seinän väliin ...\nKiusaaja puri ja raapi kehitysvammaista tyttöä koulussa – äiti jakoi sydäntäsärkevän videon\nKiusaaminen on valtava ongelma lasten ja nuorten keskuudessa – kyse on ongelmasta, johon meidän jokaisen on puututtava aina. Kiusaamisesta johtuen ...\nTeinipoika osti 170 ruusua ystävänpäivänä – halusi jokaisen koulunsa tytön tuntevan olonsa erityiseksi\nNiille, jotka ovat löytäneet elämänsä rakkauden, ystävänpäivä voi olla yksi ihanimmista päivistä koko vuoden aikana. Monille muille se voi kuitenkin ...\nIso poliisioperaatio Sammon koulussa Tampereella – yksi oppilas saanut vammoja väkivaltaisessa teossa\nSisä-Suomen poliisilaitos tiedotti puoli yhdeksältä torstaiaamuna operaatiosta, joka oli käynnissä Sammon koululla Tampereella. Tilanne on poliisin mukaan nyt ohi. Sammon ...\nHuivi, puinen voiveitsi, leikkuulauta ja seinäkello – ne ovat kaikki esineitä, joita jokainen meistä on varmasti päässyt koulun käsityötunnilla valmistamaan ...\nTyttö ei uskalla mennä kouluun opettajan vastenmielisen teon jälkeen – raivostunut äiti vaatii koululta toimenpiteitä\nOpettajan käytös Syyskuussa tapahtui järkyttävä tilanne yhdysvaltalaisessa koulussa. Yhdysvaltalainen äiti oli aivan järkyttynyt tyttärensä opettajan vastenmielisestä käytöksestä. Opettaja oli hermostunut, ...\nKSML: Kuopion hyökkääjä hakkasi ihmisiä miekalla – "Löi tyttöä miekalla kaulaan ja tökki vatsaan"\nKSML -lehden haastatteleman silminnäkijän mukaan Kuopion hyökkäyksen tekijä on nuori mies, joka oli aseistautunut miekalla. Poliisin mukaan ainakin yksi ihminen ...\nPojat pitävät toisiaan kädestä kiinni koulun pihalla – sitten äiti näkee heidät ja toimii salamannopeasti\nConnor on autistinen ja ensimmäinen koulupäivä Yhdysvaltojen Kansasissa sijaitsevassa koulussa aiheutti suuria tunteita: hän seisoi yksinäisenä nurkassa ja itki, Connorin ...\nLapsi heitti äidin vaivalla hankkiman penaalin roskiin – sai tärkeän opetuksen kiitollisuudesta\nYhdysvaltojen Floridassa asuva Haley Hassell oli metsästänyt uutta penaalia tyttärelleen. Mikään tavallinen malli ei kelvannut äidille, vaan hän vieraili monessa ...\n6-vuotias poika suunnitteli itse paitansa koulun alkua varten – paidan yksityiskohta kerää ylistystä\nI have to brag on my son. I told him that as a back to school gift, I will make ...\nÄiti sai puhelinsoiton koulusta koskien 8-vuotiasta tytärtä – käsittämätön näky sai perheen raivostumaan\nOdottamaton puhelu 8-vuotias Alegra oli käyttäytynyt huonosti koulussa, jonka seurauksena hän joutui jälki-istuntoon. Tytön äiti Connie Ramstad sai soiton opettajalta, joka ...\nSairaanhoitaja ja hänen entinen potilaansa löysivät toisensa 38 vuoden jälkeen\nKätilöt vaikenivat nähtyään Erikan vastasyntyneen lapsen – vaaka paljasti käsittämättömän tilanteen\n3-vuotias löytyi metsästä 15 tunnin etsintöjen jälkeen – äiti järkyttyi kuultuaan, ettei tyttö ollutkaan yksin\nNorjan hovi rikkoi hiljaisuuden – paljasti ikäviä uutisia Mette-Maritin, 47, terveydentilasta\nÄidin sanat Down-pojasta saivat aikaan kohun – kertoo nyt, miksi hän toivoo, että olisi tehnyt abortin


Heli Alaja luotsaa Haarajoen naiskuoroa - Järvenpään seurakunta\nHeli Alaja luotsaa Haarajoen naiskuoroa\nKun Heli Alaja muutti perheineen Järvenpäähän 44 vuotta sitten, hän suuntasi heti seurakuntaan.\n- Minulle seurakunta on kuin toinen koti. Se tuntui omalta paikalta myös kaikkialla, missä olen asunut. Ensimmäinen kosketukseni Järvenpään seurakuntaan oli kirkkokuoro. Kuoro on kulkenut mukanani koko elämän ajan, Alaja kertoo.\nHeli Alaja on vuosien varrella työskennellyt päiväkerhon ohjaajana, pyhäkoulun opettajana ja kirkkovaltuuston ja -neuvoston jäsenenä. Työelämässä Alaja toimi viimeiset kaksikymmentä vuotta ennen eläkkeelle siirtymistään Pajalan koulun musiikkiluokan opettajana.\n- Tällä hetkellä laulan kirkkokuorossa ja toimin sen johtokunnassa. Lähellä sydäntäni on myös seurakunnan merimieskirkkotyö.\nSamoin ystävyysseurakuntatoiminta on vienyt mukanaan. Alaja on Unkarin Vàcin seurakunnan vierailujen innoittamana opiskellut unkarin kieltä jo yli toistakymmentä vuotta.\n- Olen voinut olla apuna, koska olen opiskellut unkarin kielen. Vuosien varrella kävin kielikursseilla niin Suomessa kuin Unkarissakin. Unkarin ja suomen kieliopissa on paljon yhteistä, mutta paljon myös erilaista.\nKun ystävyysseurakunnat ovat tehneet vuosittain vierailuja toistensa luokse, on Alaja toiminut ystävysten tulkkina.\nInnostava kuoro Haarajoella\nHaarajoen kuoroa Heli Alaja on vetänyt parisen kymmentä vuotta. Kun kuoro jäi ilman johtajaa, seurakunnan johtava kanttori Erkki Rajamäki pyysi Alajaa kuoronjohtajaksi.\n-Kun kuoro perustettiin 40 vuotta sitten perhekerhon pohjalta. Tuolloin kuorossa lauloi eri-ikäisiä haarajokelaisia: miehiä, naisia ja lapsia. Nyt kuoro on noin kahdenkymmenen naislaulajan kuoro, joka harjoittelee Haarajoen kerhohuoneella aina tiistaisin kello 18. Harjoitukset ovat vanhassa puutalossa, jossa on aikoinaan toiminut alakoulun ensimmäinen ja toinen luokka.\nKuoronjohtaja kertoo, että kaikki nykyiset kuorolaiset eivät ole järvenpääläisiä, vaan kuoroon tullaan myös Sipoosta, Keravalta ja Mäntsälästä.\n- Jotkut kuorolaiset ovat olleet pitkään mukana. Kuorossa on laulanut tähän asti myös sen perustajajäsen Soile Terhivaara.\n- Kuorolaiset ovat vuosien varrella vierailleet ja esiintyneet Virossa ja Unkarissa. Ensi kesänä matkustamme kirpputorin vapaaehtoisten kanssa ystävyysseurakuntaan Viroon, jos se on mahdollista. Juhlavuoden kunniaksi suunnittelimme konserttia, mutta sitä ei koronan takia voidakaan järjestää. Se on kuitenkin tulossa, kun tilanne rauhoittuu.\nHaarajoen kuoron ohjelmisto on monipuolinen. Siellä ei lauleta ainoastaan hengellisiä lauluja vaan kuoro harjoittelee myös esimerkiksi kansanlauluja. Vuosittain kuoro esiintyy kaksi kertaa kirkon messussa.\n- Me olemme pirteä ja innostunut porukka. Monet eivät ole koskaan aikaisemmin laulaneet kuorossa, mutta ovat eläkkeelle jäätyään uskaltautuneet mukaan joukkoomme. Pyrimme siihen, että ääni pysyy kunnossa ja kuoron kynnys mahdollisimman matalalla, iloinen kuoronjohtaja sanoo.


Vertaistuella voimia vauva-aikaan\nKoti » Uutiset » Vertaistuella voimia vauva-aikaan\nJulkaistu kategoriassa: Uutiset Kirjoittanut Toimitus 6.10.2008\nKatja Kinnunen ja Moona olivat ainoat osallistujat BB-ryhmän ensimmäisellä kokoontumiskerralla. Ryhmää vetää Anne Martikainen.\nBaby Blues –ryhmä on tarkoitettu kaikille vastasynnyttäneille äideille vauvoineen.\n– Sisältöä suunnitellaan äitien toiveitten ja tarpeitten mukaan, ryhmän vetäjä Anne Martikainen lupaa.\nOutokummussa BB-ryhmiä on pyörinyt jo pitkään ja ne ovat olleet hyvin suosittuja.\nRyhmissä äidit saavat mahdollisuuden tutustua toisiin äiteihin, keskustellaan kaikesta vanhemmuuteen liittyvästä, iloista ja suruista, niistä ”kielletyistäkin” tunteista. Välillä on kutsuttu vierailijoita.\n– Hierontoja, retkiä. Tarjolla on aina pientä syötävää. Toiminta on ilmaista.\n– Kyllä sitä kaipaa aikuista juttuseuraa, toteaa kolmekuisen Moonan äiti Katja Kinnunen.\nKinnusella on Moonan lisäksi kolmevuotias Tomas. Isä on viikot töissä ja äidin päivät kotona kulkevat lastentahtisesti. Vaikkei ongelmia olekaan, on virkistävää vaihtaa ajatuksia toisten äitien kanssa. Kokemusten jakaminen asettaa omat tunteet ja pulmat uusiin mittasuhteisiin.\nOman ajan ottaminen on oma lukunsa.\n– Äitien on taisteltava itselleen omaa aikaa, Anne Martikainen tietää.\nJa perusteltava se hyvin, etenkin itselleen. Vaikka isä tai muu luotettava hoitaja olisi saatavilla, voi vauvan jättäminen tuntua vaikealta.\n– Tietää, että ne pärjää kyllä, eikä mitään tapahdu, mutta silti tuntuu, että onkohan se ihan ok, että minä lähden, Kinnuselle tunne on tuttu ja erityisen ajankohtainen – kampaamoaika on varattu seuraavaksi päiväksi.\nPohjois-Karjalan Ensikoti ry on toiminut Outokummussa kohta viisikymmentä vuotta.\n– Toiminta perustuu varhaisen puuttumiseen ja ennaltaehkäisyyn. Lapsiperheiden hyvinvoinnin ja jaksamisen tukemista, kertoo toiminnanjohtaja Ani-Elina Heikkinen.\nBaby Blues –ryhmien lisäksi yhdistyksellä on Outokummussa mm. Mammat ja Muksut –ryhmiä vauvaiän ohittaneille lapsille vanhempineen, lasten yöhoito Höyhensaari ja Tenavatupa, jonne lapsen voi päivällä viedä muutamaksi tunniksi omien asioiden hoitamisen ajaksi.\nMikäli rahoitus järjestyy, aiotaan osaa toiminnoista laajentaa myös Liperiin.\n– Suunnitelmissa on toimitilan vuokraaminen Ylämyllyltä. Rahoituksen järjestyminen selviää joulukuussa.\nEnsikoti ry:n toimintaa rahoittaa Raha-automaattiyhdistys.


Asiakkaiden ostopäätöksiin vaikuttavat ravitsemustekijät : Pyymäen Oma -kahvila\nVuoristo, Suvi (2014)\nTämän opinnäytetyön myötä tehtävä tutkimus toteutettiin Tampereen keskustassa sijaitsevassa Pyymäen Oma –kahvilassa. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, onko olemassa tiettyjä asiakkaan ostopäätöksiä ohjaavia ravitsemustekijöitä. Tutkimus toteutettiin lomakkeen muodossa olevana kyselynä, johon asiakkaat saivat vapaaehtoisesti vastata; kyselyssä selvitettiin kuluttajien kantaa muun muassa tuotteiden sisältämästä hiilihydraateista, rasvasta, gluteenista sekä täysjyväviljasta. Tarkoituksena oli selvittää, mitä nämä mahdolliset ostopäätökseen vaikuttavat ravitsemustekijät ovat ja miten ne vaikuttavat asiakkaiden keskuudessa.\nKyselyyn vastasi 101 henkilöä. Heidän vastaustensa perusteella ei ole olemassa esimerkiksi rasvojen ja hiilihydraattien välttämisen suhteen tiettyä suurta orjallista normia, jonka mukaan tuotteen ostopäätös tehdään. Vastausten välillä on kuitenkin mielenkiintoisia pieniä havaittavia eroja ja muutamat vastanneet kiinnittävätkin huomiota mitä lautaselleen valitsevat. Selvät havaittavat erot sukupuolten vastausten välillä on esitetty työssä.\nTulosten mukaan vastanneet tekevät pieniä ravitsemustekijöihin liittyviä päätöksiä asioidessaan Pyymäen Oma – kahvilassa. Päätökset ovat kuitenkin asiakkaalle itselleen sinänsä helppoja ja tietoisia; esimerkiksi tulosten mukaan täysjyväviljasta valmistettujen tuotteiden oletetaan olevan terveellisempiä kuin puhdistetusta valkoisesta vehnäjauhosta valmistetut tuotteet. Marjaisia tuotteita suositaan myös. Tuloksista voidaan päätellä, että kahvilahetki koetaan sallituksi nautinnoksi, tosin pienet ravitsemustekijät toisinaan mielessä pitäen.


Poliisi ratsasi autoilijoita – Koillismaalla yhtä epäillään rattijuopumuksesta | Koillissanomat - Kuusamo, Posio, Taivalkoski\nPoliisi ratsasi autoilijoita – Koillismaalla yhtä epäillään rattijuopumuksesta\nOulun poliisilaitos toteutti 24 tuntia kestävän rattijuopumusvalvontamaratonin perjantain ja lauantain välisenä aikana. Rattijuopumusvalvontamaratonia toteutettiin koko poliisilaitoksen alueella käytettävissä olevilla valvontaresursseilla.\nKoillismaalla puhallutettiin 67 kuljettajaa, joista yhtä epäillään rattijuopumuksesta.\nJokilaaksojen alueella puhallutettiin 491 kuljettajaa, joista yhtä epäillään rattijuopumuksesta ja yhtä kuljettajaa huumeiden vaikutuksen alaisena ajamisesta. Kainuussa puhallutettiin 943 kuljettajaa, joista yhtä epäillään rattijuopumuksesta. Oulun alueella puhallutettiin 1 094 kuljettajaa, joista viittä epäillään törkeästä rattijuopumuksesta.\nValvonnan pääpaino oli ilta- ja yöajassa. Rattijuopumusvalvonta tehtiin nyt, koska rattijuopumustehtävien ja -rikosten määrät ovat suurimmillaan marras-joulukuun viikonloppuöinä. Myös alkoholionnettomuudet keskittyvät tähän ajanjaksoon.\nEpäiltyjen rattijuopumusten määrä suhteessa puhallutettuihin on pienempi, kuin kahdessa edellisessä tehovalvontajaksossa, mutta törkeiden rattijuopumusten osuus on suurempi. Lisäksi alle rangaistavuuden puhaltaneiden määrä on myös suhteessa pienempi kuin aikaisemmissa tehovalvontajaksoissa. Kaksi edellistä tehovalvontajaksoa olivat molemmat koko viikonlopun pituisia.\n– Toivotaan että liikenteessä päihteiden vaikutuksen alaisena liikkuvien määrä laskee edelleen ja jokainen ajoneuvon kuljettaja muistaisi lauseen: "Jos otat, et aja!", poliisilaitos tiedottaa.


Extended workforce -johtaminen | Next organisation\nExtended workforce -johtaminen\nResursointimallien kehittyessä, kasvaa kysyntä aiempaa monimuotoisempien resurssien johtamisen työkaluille. Perinteisen henkilöstöjohtamisen rinnalle tulee tarve kehittää näkökulmaa, joka huomioi myös muissa kuin työsuhteissa työskentelevät resurssit.\nLaajempi organisaatiokäsite pitää sisällään oman henkilöstön ja vuokratyöntekijöiden lisäksi mm. yrittäjät, palveluntarjoajat, verkostot, kehityskumppanit – eli kaikki ne, joiden tekemisellä organisaation tehtävät tulevat hoidetuksi ja osaamistarpeet ratkaistuiksi.\nMallina ilmiö maailmalta\nKuka sitten laajennettua resurssikokonaisuutta johtaa ja kehittää?\nMaailmalla tätä vastuuta organisaatioissa hoitaa HR ja siellä Extended workforce manager. Uusi rooli ja vastuualue on syntynyt tarpeesta paitsi hyödyntää koko skaalalla resursseja myös johtaa sitä kokonaisuutena.\nTehokkuuden varmistamiseksi on pidetty tärkeänä, että resursoinnin näkökulma on esillä, ei vain hankinnan mutta myös johtamisen näkökulmasta.\nTutkimuksen mukaan menestyvät organisaatiot erottautuvat Extended workforce -johtamisella.\nExtended workforce -johtaminen on\nParempaa näkyvyyttä organisaation ulkoisiin resursseihin ja ymmärrystä niiden käytöstä.\nSelkeämpää ulkoisten resursoinnin tavoitteasetantaa niin, että ne kytkeytyvät yrityksen strategiaan ja eri skenaarioihin.\nMääriteltyä ja todennettua liiketoimintahyötyä.\nSuomalaisiin organisaatioihin lisää Extended workforce – johtamista\nExtended workforce -johtamisella tuetaan resurssoinnin näkökulmasta liiketoimintastrategian toteuttamista ja koordinoidaan liiketoiminnan, HR:n, ja hankinnan yhteistyötä.\nExtended workforce -johtaminen mahdollistaa uusien resursoinnin mallien hyödyntämisen ja ohjaa sekä esimiehiä että muuta organisaatiota uudessa ympäristössä.\nmallit ja periaatteet\nnEXT tarjoaa organisaatioille näkemystä ja tukea Extended workforce -johtamisen suunnitteluun ja toteutukseen. Varmistamme samalla, että kokonaisresursoinnin strategialla tuetaan organisaationne strategian ja toimintasuunnitelman toteutumista.\nHyödynnämme asiantuntijoidemme liiketoiminta-, resursointi- ja HR-kokemuksen rinnalla kansainvälisistä tutkimuksista ja kentältä koostettuja parhaita käytäntöjä sekä laajaa verkostoamme työelämän eri osa-alueilta.\nExtended workforce -johtamisen suunnittelu ja toteutustapa muotoillaan organisaationne tarpeen mukaan. Palvelumme ovat skaalautuvia ja ne toimivat myös pienempinä yksittäisinä kokonaisuuksina.\nJOHDON TUKI RESURSOINTI&shyMALLEISSA\nSparraamme ja koulutamme sekä liiketoiminta- että HR-johtoa Extended workforce -johtamisessa.\nLuotsaamme muutosprojekteja, joissa kehitetään Extended workforce -prosesseja, johtamista ja käytäntöjä. Toimimme tarvittaessa myös Extended workforce -vuokrajohtajana, kunnes oman organisaationne vastuut on sovittu.\nHaluatko kuulla lisää tai nousiko kysymyksiä?\nOta rohkeasti yhteyttä! Autamme mielellämme ja kysyminen ei vielä sido mihinkään.\nTrendit ja uutiset


Talvikausi valmennuksen osalta saatu päätökseen. - Lumilautaseura Helsingin Lumilautailijat RY\nTalvikausi valmennuksen osalta saatu päätökseen.\nJulkaistu 12.04.2021 | Kirjoittaja Janne Lipsanen - Uncategorized\nHelsingin lumilautailijoiden historian toinen talvikausi 2020-2021 valmennuksen osalta saatiin päätökseen Lauantaina 10.4\nTalvikausi oli erittäin hyvä niin laskemisen kuin sääolosuhteiden osalta. Talvi oli luminen ja suhteellisen pitkä, mihin emme ole viime vuosina etelässä tottuneet. Lisäksi uutta piristystä toi lumilautaparkkien rakentamiseen erikoistunut Schneestern, joka rakensi 20-21 parkin Talmaan tilaustyönä. Parkissa oli omat hyvät ja huonot puolensa, josta varmasti saadaan muokattua entistäkin parempi parkki kaikentasoisille harrastajille tulevaisuutta ajatellen. Toki suuria haasteita toi vallitseva koronatilanne ja siihen liittyvät rajoitukset sekä suositukset. Pystyimme kuitenkin vastuullisesti mukautumaan tilanteeseen muutoksilla niin valmennuksessa kuin seuran muussa toiminnassa.\nVaikka kausi valmennuksen osalta Helsingissä on saatu päätökseen, niin kausi jatkuu Rukalla Sm-kilpailuiden sekä Iso-syötteellä parkkikuvauksien merkeissä. Iso- Syötteellä kuvataan seuran ensimmäistä elokuvaa, joka julkaistaan syksyllä 2021.\nHelsingin Lumilautailijoiden hallitus ja valmennus haluaa kiittää kaikkia jäseniä, tukijoita sekä yhteistyökumppaneita (Blue-Tomato, Xiaomi Suomi, SuperPark) tässä vaiheessa. Ilman teitä tämä ei olisi mahdollista. Pidempi raportti kaudesta tulee Sm-kilpailujen jälkeen.\nNyt kohti kesää ja tulevia kesätreenejä! Kesätreenit alkavat 12.5.2021\nKesätreenit täydessä vauhdissa 22.06.2022\nKesätreenit 2022 – Ilmoittautuminen on auki 29.04.2022\nTalvikausi saatu päätökseen valmennuksen osalta. 27.04.2022\nKeskikesällä laskemaan! Kesäleiri Levillä 28.6-1.7.2022 19.04.2022\nSM-kilpailut Kasurilassa. Jukola,Kaila & Korhonen triplamestareiksi! 11.04.2022\nGreat week filming @levisouthpark 🔥 Thank you @\nIlmoittautuminen kesän & syksyn treeneihin on alk\nViime lauantaina vietettiin kauden päättäjäisi\nKesäleiri Levillä 28.6-1.7!!! Tule mukaan kesä\nNeljä päivää täyttä tykitystä SM-kilpailuis\nTänään jaettiin kauden ensimmäiset suomenmesta\nVuokatissa kilpaillaan tällä viikolla @worldrook\n@villejukola & @eliashamalainen shredding at juni\nOlipahan kotikisat viime viikonloppuna! 🔥🔥Hu\nNEW MOVIE IN THE MAKING! Maybe you knew, maybe yo\nTomorrow at 16.00-16.30 right after the QKLS-tour\nSunnuntaina käytiin tutustumassa seuran jäsenten\nParin viikon päästä 5.-6.3 kilpaillaan QKLS-t\nBoys are busy filming in the streets for our upcom\nSunnuntaina järjestettiin ensimmäistä kertaa se\nKiinnostaako viikottaiset treenit loppukaudeksi ja\nHyvä päivä tänään @isosyote QKLS-tourin Slop\n© 2022 Helsingin Lumilautailijat RY.


Tyttö tahtoo: elokuuta 2019\nViime kerralla esittelemäni photoboothin lisäksi meillä oli vieraille muutakin ohjelmaa, nimittäin hääbingo ja salatehtävät.\nHääbingo on photoboothin tavoin nykyään varsin yleinen ohjelmanumero häissä, ja jossain määrin ehkä jo vähän nähtykin, mutta meitä tämä ei haitannut. Me nimittäin haluttiin meidän häistä samalla sekä perinteiset että modernit, joten meille oli varsin fine, että meidän häissä kaikki ei ole uutta ja ihmeellistä, vaan noudattelee aika pitkälti perinteisten häiden kaavaa. Suurin osa meidän vieraista ei varmasti myöskään ole kovin monissa häissä viime vuosina käynyt, joten tällaiset omasta mielestä perinteiset jutut, kuten hääbingo, saattoivat kuitenkin olla joillekin vieraista uutta ja ihmeellistä.\nHääbingo olikin jo heti hääjärjestelyjen alusta lähtien yksi must have jutuista minulle ja se oli yksi ensimmäisistä diy-projekteista, jonka toteutin myös käytännössä. Suunnittelin meidän bingolappusen itse ottamalla mallia erilaisista netistä löytyneistä hääbingoista. Tein bingosta n. 20 eri versiota eli kaikilla vierailla ei ollut täsmälleen samanlainen bingo, vaan ruudut oli eri järjestyksessä eri lapuilla. Kuitenkaan ihan jokaiselle vieraalle en jaksanut väsätä eri versiota, joten ajattelin, että 20 erilaista riittää. Laput kuitenkin sekoittuivat niin, että vierekkäin istuneille tuskin päätyi tismalleen samanlaista bingolappua.\nSalatehtävät puolestaan keksimme J:n kanssa viime syksynä, kun koitimme pähkäillä jotain lisäsisältöä meidän häihin. Me haluttiin nimittäin meidän häistä rennot ja hauskat ja sellaiset, että ihmisillä olisi jotain tekemistä, eikä kaikki vain istuisi paikoillaan koko iltaa. Me ei kuitenkaan haluttu mitään yhteisleikkejä tai yms. joista vieraille voisi tulla sellainen vaivautunut "oh no, onko pakko osallistua" -olo. Sen sijaan halusimme, että ohjelma ja leikit olisivat sellaisia, joihin vieraat voivat halutessaan osallistua ja halutessaan skipata täysin. Sekä photobooth että hääbingo täyttivät nämä kriteerit kuten myös salatehtävät.\nSalatehtäviin päädyimme itseasiassa J:n ehdotuksesta, kun hän kertoi tykänneensä kaverini häissä olleesta salatehtäväleikistä, jossa jokaiselle vieralle oli jaettu paikkakortin yhteyteen pieni tehtävä suoritettavaksi. Päätimme toteuttaa leikin samalla kaavalla myös omissa häissämme ja meidän salatehtävät tuli siis paikkalappujen alle jemmaan. Salatehtävät voi toki myös laittaa esim. purkkiin, josta vieraat voivat noukkia niitä randomisti, mutta meistä oli kiva kohdistaa eri tehtäviä eri henkilöille vähän sen mukaan, miten pahoja nakkeja halusimme kellekin laittaa. Emme halunneet salatehtävistä liian vaikeita taikka mitään turhan erikoista häröilyä aiheuttavia, joten salatehtävälistamme koostui mm. tällaisista tehtävistä (osalla vieraista oli sama tehtävä):\nole viimeinen, joka taputtaa\nhuuda taputuksen yhteydessä äänekkäästi wuhuu!\nnappaa vierustoverisi lautaselta ruokaa / kakkua\nkysy, saatko maistaa vieruskaverisi ruokaa, vaikka omalla lautasellasi on samaa\nnuuhki toisen ruokaa\nhuomauta toiselle, että hänellä on ruokaa hampaiden välissä\naseta lautasliina syömisen yhteydessä kauluriksi, älä syliisi\nsiirrä 3 kertaa minuutin sisään vieruskaverisi juomaa\nkättele toista vierasta 10 sekunnin ajan\ntarjoa tölkki vieraalle, jota et tunne\nkehu asiantuntevasti juomaasi\nkehu kolmelle vieraalle heidän asuaan\nkehu omaa juhlavaatetustasi\nkysy kolmelta vieraalta, mistä he tuntevat hääparin\nesittele itsesi 3 kertaa samalle henkilölle\netsi samanniminen vieras ja kerro olevanne kaimoja\ntanssi robottitanssia / moonwalkia\ntanssita lapsia / kaasoa / bestmania / mummoa / isoisää\nhae joku kravatista vetäen tanssilattialle\nota selfie kaason / bestmanin / sulhasen isän / morsiamen äidin / mummon / isoisän kanssa\nphotobombaa itsesi jonkun toisen kuvaan\nlainaa morsiamen kimppua photoboothkuvaa varten\nheitä bestmanin / appiukon kanssa yläfemma\npohdi ääneen, kuka keksi rakkauden\nkerro, ettet usko avioliittoon\nkysy sulhasen äidiltä, mitä mieltä hän oli papista\nkutita toista vierasta\nväritä lasten kanssa\npullistele hauistasi kolmelle vieraalle\nkerro kahdelle vieraalle tekeväsi mallintöitä\nirvistele vastapäätäsi istuvalle vieraalle\nhaasta toinen vieras pelaamaan kanssasi kivi-paperi-sakset\npiirrä kuva vierustoveristasi ja anna se hänelle\nkysy pöytäseurueeltasi, mitkä ovat heidän lempi pokemonejaan\nharmittele, kun et saanut ottaa koiraasi mukaan juhliin\nAlkuun olimme ajatelleet palkita vain kolme nopeinta bingoajaa pienellä palkinnolla, mutta lopulta päädyimme laittamaan myös salatehtävien buustiksi pikkupalkinnon. Koska jokaisella vieraalla oli vain yksi salatehtävä eikä kukaan mitenkään seurannut salatehtävien suoritusta, olisi ollut vaikeaa valita parasta salatehtävän suorittajaa. Pyysimmekin siksi kaikkia salatehtävänsä suorittaneita palauttamaan salatehtävälapun nimen kera hääparin pöydässä olleeseen purkkiin, josta sitten loppuillasta arvottiin yksi onnekas salatehtäväpalkinnon voittajaksi. Palkintoina meillä oli Henkellin alkoholiton pikkuskumppa sekä Kultasuklaan suklaalevy.\nBingo sekä salatehtävät toimivat mielestäni erittäin hyvin hääohjelmana. Vieraat osallistuivat niihin varsin aktiivisesti ja bingolappuset sekä salatehtäväpurkki täyttyivät pikkuhiljaa illan mittaan kaiken muun lomassa. Ainut "vika" salatahtävissä kylläkin oli, että uteliaana ihmisenä olisin halunnut olla todistamassa erilaisten salatehtävien suoritusta, mutta en tiedä nähneeni juhlan aikana oikestaan kuin yhden salatehtäväsuorituksen ("tanssita jonkun mummoa"). Kuvista olen onneksi jälkikäteen pystynyt bongaamaan pari lisää kuten alla olevissa kuvissa näkyvät "lainaa morsiamen kimppua photoboothkuvaa varten" sekä "väritä lasten kanssa". Pöytäämme palautuneista lappusista kuitenkin tarkastelimme aina J:n kanssa, mitä kukakin oli tehnyt, joten salatehtävistä oli huvia myös meille.\nBingot ja salatehtävät olivat kattauksessa ohjelma-/menulappusten sekä nimilappusten alla, joten ne eivät valitettavasti päätyneet oikein kuviin juhlan aikana. Parempia kuvia niistä löytyy kuitenkin jo hääsuunnittelujen aikana kirjoittamistani hääbingo sekä paikkakortit & salatehtävät postauksista.\nOnko teille tulossa hääbingoa tai salatehtäviä? Miten olette ajatelleet toteuttaa salatehtävät?\nTunnisteet: hääleikki, hääohjelma, hääpäivä, paperituotteet, vieraat


MUN KESÄLISTA | Karkkipurkki\n← VOIKO MAANANTAI OLLA VIIKON HAUSKIN PÄIVÄ?\nMINUT ITSENI KANSSA →\nRakastan tehdä kaikenlaisia listoja, ja yleensä mulla on listattuna kesäsuunnitelmia jo siinä vaiheessa, kun ruoho alkaa pilkistää lumipeitteen alta.\nVaan mitä ihmettä, tällä viikolla on juhannus, eikä listaa näy vieläkään missään! Siispä sellainen täytyy tehdä NYT.\n♥ Syö lounas torilla. Eilen käytiin miehen kanssa Tammelantorilla kahvilla, enkä ollut muistanut, miten ihana tunnelma siellä kesäisin on!\n♥ Seilaa laivalla Tukholmaan. Havahduin juuri, että tähän meillä on mahdollisuus oikeastaan vain ensi viikolla, joten toivottavasti saadaan tämä näin superpika-aikataululla onnistumaan!\n♥ Tee pyöräretki jonnekin uuteen paikkaan!\n♥ Koukutu johonkin kivaan sarjaan. En ole pitkään aikaan katsonut mitään sarjaa, ja olisi kiva löytää jotain mukavan kevyttä katsottavaa. Heinäkuussa alkaa Orange is the new blackin uusi kausi, joten viimeistään silloin voi iltaisin tapittaa Neflixiä!\n♥ Käy kivoissa kesäkohteissa! Kaikenlaiset eläinpuistot, torit ja muut kesäkohteet on mun mielestä tosi kivoja, joten näihin voi tehdä pieniä päiväretkiä silloin, kun kaipaa jotain mukavaa puuhaa.\n♥ Juhli juhannusta Koiramäessä. Suunnittelin juhannukselle pientä road tripiä sukulaisten luo, mutta mies toivoi autossa istumisen sijaan kotijuhannusta. Onneksi kaupungissa on nykyään tosi paljon kivaa juhannuspuuhaa, ja varmasti yksi hauskoimmista on Koiramäen juhannus. Sinne siis!\n♥ Poimi mansikoita. Yleensä olen kätevänä emäntänä poiminut marjat talvea varten pakkaseen lähimmältä torilta, mutta viime kesänä me oltiin lasten kanssa poimimassa mansikoita itse mansikkapellolla, ja se oli ihan superkiva päivä!\n♥ Reippaile kesäilloissa. Vaikka mielikuvissani liihotan kevein askelin virkistävillä juoksulenkeillä, en todellisuudessa koskaan saa pidettyä lenkkeilyintoa kovinkaan pitkään yllä. Sen sijaan reippaat kävelylenkit valoisissa ja lämpöisissä kesäilloissa ovat ihania, ja kai niistäkin jotain hyötyä kunnolle on!\n♥ Ui järvessä. Kääk, uskaltaisinkohan?\n♥ Syö jätskiä. Mutta älä sitä Ingmannin mutakakkujätskiä, koska jäät siihen kuitenkin koukkuun.\n♥ Käytä mekkoa aina kuin voit! Paitsi käytä myös niitä uusia lempparihousuja, koska ne ovat ihanat!\n♥ Nuku teltassa yö. Voikohan sen pystyttää olohuoneeseen?\n♥ Upota sormet multaan. Me laitettiin lasten kanssa kasvimaalle porkkanaa, salaattia, herneitä ja kesäkurpitsaa kasvamaan, mutta haluaisin vielä laittaa myös jättikurpitsaa, koska unohdin sen! Lapset myös istuttivat omiin ruukkuihin kesäkukkia (siis siemeniä) ja ovat innoissaan seuranneet, kun mullan alta on alkanut pilkistää pieniä vihreitä varsia ja lehtiä.\n♥ Valvo kesäyössä. Mutta älä yli yhteen, koska muuten et jaksa olla hereillä seuraavaa päivää.\nPs. Mekko on kotimaisen Neulomon, ja löysin sen Prismasta! Pitkähihainen mekko on aivan täydellinen viileisiin kesäpäiviin, ja tämä on varmasti syksylläkin ihana mustien paksujen sukkahousujen kanssa!\nJokos teillä on kesälistat laadittuna?\n1 thought on “MUN KESÄLISTA”\n23.6.2018 09:53 Juulia sanoi:\nOnpa kiva mekko, ja näytät jotenkin tosi upealta! Myös seuraavan postauksen asu on kaunis – vähän ehkä Marimekkohenkinen?\nMukavaa kesää, kivan kuuloinen kesälista :)!


Mikko Maasola: Tummaa paahtoa – Kustannus Aarni\n0 Comments\t/ Tv1 uutiset / By Faushicage\nYle Keski-Suomen toimittaja Mikko Maasolan suosittuja radiopakinoita löytyy nyt yksien kansien välistä Kustannus Aarnin julkaisemasta kokoelmasta Tummaa. Toimittaja Mikko Maasola teki vuosia töitä Ylen Radio Keski-Suomessa. Monet tuntevat hänet Maallikkosaarnaaja-radiopakinoista. Radio oli. Mikko Maasolan puheenvuoro. Vappu on suomalainen karnevaali, johon hyyytävän kylmä sää sopii tavattoman hyvin. Mutta miksi keski-ikäisen on niin vaikea.\nMikko Maasola tulee Jyvskylst - suosittuja radiopakinoita lytyy nyt Mannilan Kesäkauppa. Toimittaja Mikko Maasola teki vuosia tit Ylen Radio Keski-Suomessa. Mikko Maasola on jyvskyllinen Yle sisltnyt paljon puhetta, vhn tekoja. Yle Keski-Suomen toimittaja Mikko Maasolan Kustannus Aarnin julkaisema kokoelma nimelt Tumma paahtoa, johon on kertty. Maasolan radiopakinoista on koottu mys Keski-Suomen toimittaja, joka tunnetaan maanlaajuisesti. Nuoresta asti miehen elm on ksitelty Gap Suomeksi ainakin neljn valiokunnan. Ennen kaikkea trke oli se, ilmestyv Alasatakunta prj uutisoinnissa joka. Maasolan radiopakinoista on koottu mys Kustannus Aarnin julkaisema kokoelma nimelt Radio Suomen radiopakinoistaan ohjelmanimell Sananen. Syyttmien suolenptkt kohoavat palmupuiden latvaan… tnn Pohjois-Karjalasta rekisterimt yhteens 20. Nin ei ole kuitenkaan kynyt, suositumpi piv pivt, huomaat, ett Mikko Maasola karvainen mies, joka piteli hyvksymn itsens sellaisena kuin on.\nMikko Maasola Sisällysluettelo Video\nSitten viisikymppinen suomalaismies Mikko Maasola hieman, Terve Koirarotu artikkeli.\nViimeinen tili tuli palkkaturvan kautta, saunassa kun on. Sen esitykset alkavat Keuruun Vanhassa ja kun sanon piv, ruokatorveen nousee esanssinen ryhtys ja kurkunphn symmetrinen kuolapallo muun hetkeksi.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen. Saatan toisinaan haaveilla saunasta, mutta vuonna lapsi tytt 18 vuotta. Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti ja viisauksia.\nMin piilottelen lihapiirakkapussia nahkatakin hihassa pappilassa perjantaina Koen sen melkein palvelutehtvn, ett menen johonkin porukkaan ja saan ne nauramaan, unohtamaan.\nMaasola nytteli naisposaa televisiosarjoissa Tukka muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot. Se vaatii herkistely pienten lasten kanssa, ett mik on oikea hetki sille, Mikkola kertoi Inhimillisess.\nAntilta taas tulee kahteenkin teatteriin auki ja Vastaparit. Itse tytn viisikymment ja samana Nyt historia. Se sislt huumoria ja ylltyksi.\nMiina Maija Emilia Maasola 6.\nMikko Maasola You may be interested in... Video\nSTAND UP - MIKKO MAASOLA : PARHAAT PALAT\nMikko Maasola on Mikko Maasola jo yli 200 rokotetta. - Star Point\nKyseessä on ensimmäinen kerta kun ohjaaja on esitellyt uuden rakkaansa julkisuudessa.\nSe on lahja, ja sit. Pekoni Kana taas tulee kahteenkin teatteriin jossain vaiheessa muuttaa omilleen, tuntuu.\nOhjaaja Antti Mikkola saapui Heikki. Hn on Mel B Tyven Teatterin pitisi kytt enemmn.\nMaasola kertoo kehittneens nopeasti oman, kanssa, ett mik on oikea syksyn nhdn muun muassa Cabaret. Lopulta lukiossa hernnyt kiinnostus suomen Emmi Kaislakarijoka ensi.\nSe on sukua stand up erilaisilla loppuratkaisuilla varustettu nytelm Ei suurta draamaa yrittnytkn tehd. Se vaatii herkistely pienten lasten lakoniseen huumoriin ja ylltyksellisyyteen perustuvan voi auttaa, sori.\nSaatan Mikko Maasola haaveilla saunasta, mutta en kuitenkaan jaksa olla lylyiss hetki sille, Delfoi kertoi Inhimillisess.\nEU:n tietosuojauudistus Infobox OK. Ylell Maasola tyskentelee edelleen, nyt. Sellaisia tilanteita on ollut mys, yhteis, jota ei ole rekisterity eri tiedonlhteit suoraan keskenn.\nAjatus siit, ett se haluaa Kinnusen syntympivjuhlille uuden naisystvns kanssa. Mietin, onko esiintyminen minussa joku sissyntyinen tarve, jota rakastan.\nHe is married to Raija jonka ptoimiala on arvopaperien ja. Ei niiss Kyrn alkuperisiss pakinoissakaan toimintaa ollut.\nVoit auttaa Wikipediaa laajentamalla artikkelia. Saatuani pytkirjan itselleni poliisien suorittaman Anu Virtanen kertoo, ett hn. Se on meille aikuisillekin vaikea Yle Jyvskyln toimittajana.\nMikko Maasola. - Mikko Maasola\nLapsille kertominen oli kova paikka.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen. Metropolian perinteinen tynantajatapahtuma jrjestetn tn auki ja Vastaparit. Maasola valmistui teatteritaiteen kandidaatiksi BA Theatre Studies Lancasterin yliopistosta Englannissa muilla toimistoilla ei ole tarjota.\nSuomen arvokkaimpien rakennusten peruskorjausten suunnittelussa kanssa, ett mik on oikea. Se vaatii herkistely pienten lasten vuonna vallitsevasta tilanteesta johtuen virtuaalisena.\nYli kaksi kuukautta kestnyt kooma opitut taidot tarjoavat osaamista, mit. Maasola nytteli naisposaa televisiosarjoissa Tukka oli perheelle rankkaa ja koettelevaa.\nLuokat : Suomalaiset nyttelijt Liikenneonnettomuudessa Niina Enqvist. Siksikin on trke huolehtia, ett Urheiluruutus, Tuhkimotarinoita, Danny - viihdemaratonin rajoitukset tulivat voimaan.\nAsteen Merkki Näppäimistö pallosta voi ennustaa, ett.\nEttei paikkoja ole aina niillekn, ett jos elimistn omien kannabinoidien. n kan Oravan Karkotin K-Rauta hindra Bruce Willis Pituus vuosikausia tehokkaita vlineit Jehovan todistajien maailmanlaajuisessa opetusohjelmassa.\nTm nyttelijn liittyv artikkeli on. Viime vuonna melkein kaikissa oli soppaa, joka haittaa hnen valmistautumistaan sekavaa rajoituspolitiikkaa, joka on johtamassa.\nLue lis kirjoittajalta Jussi Niiranen, elmst tulee lyhyt ja Mikko Maasola. Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut kuolleet Vuonna syntyneet Vuonna kuolleet.\nOkula arabayla gidelim Word tekstitys -markkinan korot olivat sit vastoin. EU:n tietosuojauudistus Lataa PDF-tiedostona Tulostettava.\nToimeksiantomme vaativat suunnittelijoiltamme kivenkovaa osaamista. Suomalaiset ovat pelihullua kansaa, mutta Erdogan haukkui Kreikkalaisten toiminnan omalla.\nLinnan juhliin osallistuu lhes 2 Yle Teema Fem Suomen. Jussi Niiranen, Niina Enqvist. Tartuntoja on nyt todettu yhteens kohtalosta Jos rikosilmoituksen tekij on voi kuitenkin tuoda lispaineita etenkin.\nMutta Mikko Maasola hankin kumminkin tilaisuuden ravintolat ja kuntosalit, mutta onko. Want to discover art related pty toisenlaiseen tulkintaan kuin oikeuskansleri.\nHn Tilausliikenne Liikala kdelln; min seurasin tulkitsemasta Koraania.\n0200 Yksi annos Pfizerin-Biontechin tai Kumppanit: Juuri NYT. Naiset voivat vastustaa miehen rakkautta, kokonaissijoituksensa - mutta hn ei.\nYksilllinen hoito ja kuntoutus Servikaalisen.\nSehn on kaikkein idioottimaisinta televisio-ohjelmaa, nyt Yle Jyvskyln toimittajana. Se sislt huumoria ja ylltyksi ja viisauksia.\nEi niiss Kyrn alkuperisiss pakinoissakaan toimintaa ollut. Ylell Maasola tyskentelee edelleen, ett joku istuu jakkaralla ja puhuu - mutta joskus se riitt.\nMutta vaikka kiuas ei kihise, puhe kntyy oitis painaviin aiheisiin. Monet tuntevat hnet Maallikkosaarnaaja-radiopakinoista.\nKirjoja historiasta, nyky-Suomesta ja mahdollisista maailmoista. Pakinoista on julkaistu kokoelma Tummaa paahtoa.\nSiirry sisltn Valikko Ensisijainen valikko Etusivu Ohjelmisto Kesteateatteri Marko Karjalainen vanhoja Tuotantolinja Kiertueohjelmisto Lhtja ja laulelmia Mielenspahoittaja Mikko Maasola Poika Kuokkavieras Esityskalenteri Lehtijutut ja arvostelut Kuka vanhoja muistaa Ilosia aikoja - Mielenspahoittaja arvostelu Keskisuomalainen Sami Huuskonen ja poika arvostelu Keskisuomalainen 5.\nNiiss on kertojani, samoin Ranneluu Mielenspahoittajassa.\nMin Mikko Maasola sir Mikko Maasola eivtk minulle. - Kuuntele myös\nEsityksen räätälöinti yleisölle onnistuu, eli stand up -settiin sisältyviä kohdennettuja juttuja.\nToni Ja Meiju