Vein pikkupojan poikuudet – Ilmaisporno\nby ipadmin\t| Posted on 15 lokakuun, 2018 14 marraskuun, 2018\nOlen Maarit, 52-vuotias luokanopettaja pienikokoisessa, esikaupunkialueella sijaitsevassa peruskoulussa. Avioiduin nuorena, tulin raskaaksi jo opiskeluaikanani, ja kaksi aikuista lastani ovat jo muuttaneet pois kotoa. Muutama vuosi sitten erosin lasteni isästä ja olen sittemmin asunut yksin kahden kissani kanssa. Työ ja säännöllinen liikuntaharrastus ovat pitäneet minut kiireisenä, joten en ole eron jälkeen kokenut tarvetta uudelle parisuhteelle.\nUrheilullisuus on pitänyt vartaloni sopusuhtaisena ja naisellisena, mutta en juurikaan ajattele seksuaalisuuttani. Saan toki miehiltä ihailevia katseita hölkätessäni aamulenkilläni, mutta sen pidemmälle en asiaa ajattele. Pukeutumistani voisi toki luonnehtia melko naiselliseksi, sillä suosin paitapuseroita ja hameita, sukkahousuja ja avokkaita, välillä saappaitakin. Toisin kuin jotkut nuoremmat ja välittömämmin pukeutuvat naisopettajat, haluan olemuksellani ja pukeutumisellani antaa opettamilleni tytöille hyvän esimerkin aikuisesta naisesta.\nOpetan kuudetta luokkaa, oppilaat ovat siis 12-vuotiaita yhtä poikkeusta lukuun ottamatta. Yksi luokan pojista, Mika, on 13-vuotias aloitettuaan koulun vuotta myöhemmin kuin ikätoverinsa. Pojan vanhemmat olivat aikanaan asuneet ulkomailla työn merkeissä, mutta halusivat poikansa aloittavan koulut vasta Suomessa. Ikäero alkoi näyttää oireitaan kuudennen luokan alussa, sillä panin merkille Mikan olevan hieman kiusaantuneen ja hiljaisen oloinen istuessaan luokassa tyttöjen ympäröimänä. Muita poikia vastakkainen sukupuoli ei tuntunut vielä kiinnostavan, joten ajattelin tämän olevan vain seurausta Mikan vanhemmasta iästä ja heräävästä seksuaalisuudesta. Kaikki kuitenkin muuttui talven lähestyessä.\nJäin luokkaan oppilaitteni poistuttua tavanomaisen arkipäivän viimeiseltä tunnilta. Jäin usein luokkaan vielä tunniksi pariksi tuntien jälkeen valmistelemaan seuraavan päivän tunteja. Jossain vaiheessa työskentelyäni kiinnitin huomiota yhden pulpetin jaloissa pyörivään, taiteltuun paperilappuun. Normaalisti annoin siivoojien pitää huolen siistinäpidosta, mutta muuten puhtaalla lattialla lojuva taiteltu A4 alkoi näyttää häiritsevältä, joten päätin käydä siistimässä sen pois. Poimin lappusen lattialta ja vein sen työpöydälleni. Päätin tarkastaa sen sisällön, etten vahingossa heittäisi pois mitään tärkeää monistetta.\nAvatun A4:n sisältö oli pöyristyttävä. Tunnistin itseni hieman kömpelöstä, naista esittävästä piirroksesta. Paperin pääasiallinen sisältö ei kuitenkaan ollut tuo kuva vaan lyhyehkö kertomus. Siinä ilmeisesti miespuolinen oppilas kuvaili, miten päätyisimme parin viikon päässä häämöttävällä leirikoululla sänkyyni ja harrastaisimme seksiä. Kasvoni punastuivat ja sydämeni pamppaili lukiessani kertomusta, jossa kirjoittaja puristelisi rintojani ja takapuoltani ja työntyisi sisälleni.\nHain katseellani pulpettia, jonka alta olin lapun löytänyt. Se oli luokan reunassa, puolessavälissä luokkahuonetta. Mikan pulpetti. Suuttumus valtasi minut. Halusin torua pojan, soittaa järkyttyneenä hänen vanhemmilleen ja kertoa kaiken törkeästä viestistä. Säntäsin Mikan pulpetille ja tutkin sen läpikotaisin. Pulpetti oli siisti, vain kirjoitusvälineitä ja eri oppiaineiden vihkoja. Halusin löytää sieltä vielä jotain pöyristyttävää, josta kertoa pojan vanhemmille, mutta mitään sellaista ei ollut. Pudotin lapun käsilaukkuuni ja lähdin luokasta kotia kohti. Olin varma, että soittaisin pojan vanhemmille vielä tänään.\nOlin jo päässyt pahimmasta alkusuuttumuksesta astuessani rivitaloasuntoni eteiseen. Riisuin takkini ja kenkäni ja kävelin suorinta tietä olohuoneeseeni. Istahdin sohvalle käsilaukku vieressäni. Puhelin odotti edessäni pöydällä, mutta jokin pidätteli minua. Tajusin tuntevani häpeää. Uskaltaisinko minä, kunniallinen luokanopettaja ja äiti, soittaa tuon pojan vanhemmille ja kertoa, että heidän pojallaan on seksifantasioita minusta?\nSisälläni oli tunne, jonka mukaan minä olin tehnyt jotain väärin. Aloin epäröidä. Minun olisi pitänyt sulkea koko fantasia pois mielestäni ja tuomita se vääränä ja sairaana. Minun ei tarvitsisi perustella asiaa. Oli ilmiselvää, että opettajatar ei voisi olla yhdynnässä oppilaansa kanssa. Mutta huomasin ajattelevani perusteluita, syitä, joiden varjolla kieltäytyä. Huomasin miettiväni syitä, joiden nojalla en voisi suostua osaksi paperilapun tarinaa sen sijaan, että vain torjuisin ajatuksen mielestäni. Olin liian vanha pojalle, olin hänen opettajansa. Poika oli liian nuori, hänen pitäisi saada ensimmäinen seksikokemuksensa omanikäisensä tytön kanssa…\nTuona yönä oli vaikeaa saada unta. Jyrkkä “ei” lakkasi olemasta ainoa ja ehdoton vaihtoehto. “Ehkä” ei enää poistunut mielestäni. Entistä useammin huomasin ajattelevani, miten tapahtuma etenisi ja minkälaisia vaikutuksia sillä olisi jälkikäteen. Sydämeni tuntui pakahtuvan, kun ensimmäistä kertaa visioin mielessäni koko tapahtumasarjan ja yhdynnän tuon pojan kanssa. Ajatus tuntui niin väärältä, mutta jokin siinä sai minut palaamaan ajatukseen kerta toisensa jälkeen.\nSeuraavat kaksi viikkoa ennen leirikoulua katsoin maailmaa uusin silmin. Huomasin Mikan kääntävän katseensa salamannopeasti pois joka kerta, kun katsoin häntä silmiin. Nyt tiesin, miksi poika oli niin vaivaantunut – eivät häntä luokan tytöt kiinnostaneet vaan minä. Ajattelin paperilappua jatkuvasti. Kahden viikon puolessa välissä tajusin, että olin mielessäni jo hyväksynyt olevani intiimisti pojan kanssa leirikoulun aikana.\nLeirikoulun alkupäivä koitti, ja koko luokka matkusti Itä-Suomessa sijaitsevalle maatilalle. Viikon aikana tutustuttaisiin Suomen luontoon ja talveen. Nukkumistiloja oli useita. Ne oli jaettuna useisiin muutamia henkiä vetäviin taloihin ja pariin isompaan huoneeseen latorakennuksessa. Minä ja leirille tulleet valvojat, jotka olivat oppilaiden vanhempia, nukkuisimme tilan päärakennuksessa, missä oli useita huoneita. Mikan vanhemmat eivät olleet leirille tulleet.\nJännitin huoneiden jakamista. Halusin päätyä Mikan lähelle, mutta pelkäsin huonejaon olevan epäilyttävä, että joku tajuaisi jotain. Jakaessani paperilla oppilaita tiloihin huomasin, että yksi ei mahtuisi muiden kanssa samoihin tiloihin. Mikan olisi tultava opettajan kanssa samaan huoneeseen. Tein kaikkeni peittääkseni hermostuneisuuttani lukiessani ääneen huonejaon. Mika sai osakseen pientä naljailua. Opettajan kanssa yhteen joutuminen koettiin jonkinlaisena rangaistuksena. Poika ei tuntunut reagoivan vielä, kun hänen nimeään ei lausuttu muiden yhteydessä. Vasta ilmoitus joutumisesta opettajan kanssa samaan huoneeseen iski hänen silmänsä auki. Ensimmäistä kertaa Mika katsoi minua suoraan silmiin kuin kysyen, voiko äsken sanottu mitenkään olla totta.\nHuoneessa paljastui olevan parisänky, jota ei saanut erilleen. Ei se mitään, ajattelin. Mikaa näky vaikutti hieman vaivaavan, mutta ei kovinkaan näkyvästi. Mika poistui pian viettämään aikaa luokkatovereidensa kanssa – tai vain pääsemaan kiusallisesta tilanteesta pois. Minä jäin vaihtamaan vaatteeni luokan illanviettoa varten.\nNiin naiivia kuin se saattoikin olla, olin varannut jotain erityistä tälle illalle. Olin viikkoa aiemmin käynyt ostamassa kalliit pitsialusvaatteet ja stay-upit. Laitoin ylleni saman kangashameen ja nahkasaappaat, joita olin pitänyt matkallakin, mutta paitapusero vaihtui satiiniseen. Tunsin oloni juhlavaksi, mutta olihan opettajalla oikeus pukeutua vähän paremmin luokan yhteiseen illanviettoon.\nKellon lähestyessä yhtätoista alettiin valmistautua yönviettoon. Oppilaat suunnistivat takaisin huoneisiinsa, vanhemmat jäivät vielä seurustelemaan keskenään. Poistuin oppilaiden mukana vedoten univelkaan. Menin huoneeseeni yhtä matkaa Mikan kanssa. Huoneessa pyysin poikaa odottamaan hetken, sillä minulla olisi vielä vähän asiaa ennen nukkumaanmenoa. Jätin ihmettyneen pojan istumaan sängynlaidalle poistuessani täysissä pukeissa kylpyhuoneeseen.\nSydämeni pamppaili. Hermostutti. En edes ajatellut, mitä tapahtuisi, jos poika kieltäytyisikin ja juoksisi pois huoneesta. Halusin olla osana hänen tarinaansa. Kaivoin käsilaukustani kondomipaketin ja puristin sen käteeni. Avasin oven ja lähestyin Mikaa.\n“Mika”, sanoin. “Tulehan tänne. Tule vaan lähemmäs.”\nPoika nousi ja asteli varovaisin askelin luokseni. Kurotin käteni hitaasti pojan ympäri ja suljin hänet halaukseen. Tunsin ikäisekseen jo pitkän pojan painautuvan rintojani vasten, hänen voimakkaan hengityksensä. Kiedoin käteni täysin pojan ympärille ja halasin häntä kovasti.\n“Ihmettelitkö koskaan, mitä sille piirroksellesi ja tarinallesi kävi”, kysyin. Poika vavahti. Ei ilmeisesti ollut ihmetellyt. “Löysin sen luokan lattialta jokin aika sitten. Ei mitään hätää, kultaseni, kaikki on hyvin. Se on ihan normaalia.” Silittelin pojan hiuksia hänen tuntuessaan miltei jähmettyneeltä.\n“Haluaisin opettaa sinulle, minkälaista yhdyntä naisen kanssa on. Haluaisin olla ensimmäisesi”, kuiskasin pojan korvaan. Tunsin käsien siirtyvän vyötärölleni. Ilmeisen hyväksyvä ele.\nIrrotin otettani hieman, jotta sain katsottua Mikaa silmiin. Suutelin häntä suulle. Poika oli jännittynyt, mutta yritti parhaansa mukaan suudella takaisin. Hänen kätensä liikkuivat hiljalleen satiinin peittämillä kyljilläni ja alemmas kohti hameen verhoilemaa lantiotani. Tunsin häpykumpuani vasten pojan farkuissa kovettuvan elimen. Halusin tuota elintä niin kipeästi. Nyt saisin sen kokonaan itselleni.\n“Istu alas sängynreunalle. Aika ensimmäiselle oppitunnille”, sanoin. Mikan istuttua laskeuduin polvilleni lattialle ja avasin ripein ottein pojan vetoketjun. Esille kaivamani kovettunut siitin oli miehen siitin, valmis yhdyntään ja lisääntymiseen.\n“Seksiin kuuluu tärkeänä osana esileikki, joka voi muodostua kaikenlaisesta viettelystä ja hyväilystä. Tätä kutsutaan suuseksiksi tai suihinotoksi.” Sain hädin tuskin lausetta loppuun, kun olin jo ottanut koko peniksen suuhuni. Se oli kova ja yllättävän iso. Poika oli selkeästi kypsynyt nopeasti. Katsoin ylös. Hän nautti esileikistä suljetuin silmin.\nEn halunnut viedä poikaa loppuun asti suihinotollani, joten päästin kalun suustani pojan antaessa laukeamiseen viittaavia oireita. Poika avasi silmänsä ja katsoi minua haltioituneena. Olin vielä polvillani ja käteni masturboi hänen kaluaan.\n“Nyt näytän sinulle paremmin, miltä naisvartalo näyttää. Olet ehkä joskus nähnyt äitisi alasti, mutta tuskin pukeutuneena näin. Aikuiset joskus pukeutuvat erilaisiin materiaaleihin ja asusteisiin, joiden tarkoitus on kiihottaa kumppania.”\nAvasin paitapuseroni napit ja paljastin Mikalle pitsiliivieni peittämät isot rinnat. Pudotin puseron lattialle ja avasin seuraavaksi hameeni vetoketjun. Nousin ylös ja annoin hameenkin pudota lattialle. Mika katsoi opettajattarensa naisellisia muotoja verhoiltuna kalliisiin alusvaatteisiin, stay-up-sukkiin ja saappaisiin. Laskeuduin takasin pojan eteen. Penis oli edelleen kovana, vaikka olin hetkeksi jättänyt sen huomiotta. Avasin liivini ja päästin suuret rintani vapaaksi pojan nähtäväksi.\n“Me naiset imetämme rinnoillamme lapsiamme, mutta rinnoista on myös iloa miehille seksin yhteydessä. Kokeile. Voit puristella niitä ja hyväillä niitä suullasi.”\nMika vei kätensä varovaisesti rinnalleni ja kokeili sitä. Liikkeet muuttuivat pian rohkeammiksi ja pian poika hyväili molempia rintoja käsillään. Sitten hän vielä vei suunsa nännilleni ja alkoi imeä sitä. Olin suihinoton jäljiltä jo kosteana, mutta tuo imeminen sai minut täysin märäksi. Pian vein rintani pois pojan ulottuvilta.\n“Nyt kun esileikki on koettu, voimme edetä itse yhdyntään. Odotahan vielä. Huolehditaan ensin ehkäisystä.”\nNoukin esileikin aikana lattialle pudonneen kondomipaketin ja vedin kondomin Mikan peniksen päälle.\n“Tämä on kondomi. Se suojaa sukupuolitaudeilta ja raskaudelta. Ilman tätä olisi mahdollista, että tulisin raskaaksi, ja saisimme yhteisen lapsen.”\nVarmistin vielä, että kondomi oli tiukasti paikallaan ja pyysin Mikaa siirtymään pidemmälle vuoteelle. Nousin ja riisuin pikkuhousuni. Nousin sängylle ja menin selälleni. Pyysin Mikaa tulemaan jaljojeni väliin.\n“Emme tällä kertaa keskity opettelemaan eri asentoja. Opit niitä kyllä myöhemminkin. Tämä on yleinen seksiasento, joten nyt voit tulla hieman lähemmäksi. Tulehan vain. Nojaa käsiisi ja tule kokonaan päälleni.”\nVein käteni Mikan penikselle ja ohjasin sen häpyhuulilleni.\nRäjähdin kiimasta. 13-vuotiaan pojan kalu työntyi vastuullisen opettajattaren emättimeeni. Haukoin henkeäni, Mika tuhisi. Vielä muutama työntö ja sain orgasmin. Kietouduin tiukasti Mikan vartaloon kouristellessani orgasmin voimissa. Mika työnteli vielä varovaisesti, mutta alkoi pikkuhiljaa oppia ja liikkua nopeammin.\n“Kiitos, kultanen. Se oli orgasmi. Naiset ja miehet saavat sen, kun ovat kiihottuneet äärimmilleen ja nautinto saa loppupisteensä”, opetin yhä nopeammin emättimeeni työntyvää Mikaa. “Kiitos”, kuiskasin.\nRintani pomppivat työntöjen tahdissa, kun Mika nai opettajatartaan. Nopeus kasvoi. Poika varmasti laukeaisi pian.\n“Työnnä vain nopeammin”, sain huokaistua nautinnoltani. “Voit lopuksi laueta turvallisesti sisääni. Kondomi pitää huolen siitä, ettei mitään seurauksia tule.”\nEi kestänyt kauaakaan, kun Mikan penis alkoi supistella ja poika laukesi sisääni. Hän nautti orgasmistaan silmät kiinni, ja katselin nuoren miehenalun nautintoa suunnattoman onnellisuudentunteen vallassa.\nKesti minuutteja, että Mika laskeutui päältäni ja kierähti sängylle. Poistin kondomin ja laitoin sen odottamaan yöpöydälleni. Käperryin kaikkensa antaneen pojan viereen. Tänä yönä Mika nukkuisi ensimmäisen yönsä miehenä, nainen kainalossaan. Olin onnellinen, enkä halunnut ajatella, mitä tulevaisuus toisi tullessaan.\nElämä jatkui, niin yllättävää kuin se voikin olla, normaalisti leirikoulun aikana ja sen jälkeen. Ensimmäistä rakastelukertaa seuranneen päivän häpeäntunne väistyi tajutessani parin seuraavan päivän kuluessa, että kukaan leirikoululle valvojaksi tulleista vanhemmista ei osannut aavistaa, mitä huoneessani oli ensimmäisen illanvieton jälkeen tapahtunut. Ja mitä vanhemmat eivät arvanneet, arvasivat oppilaat vielä vähemmän. Viikon puolenvälin jälkeen en enää tuntenut pahaa oloa toiminnastani tuon ikäisekseen kehittyneen 13-vuotiaan kanssa, vain kiinnijäämisen pelko ja sitä seuranneet varotoimet jäivät.\nLoppujen lopuksi rakastelin Mikan kanssa jokaisena yönä, kun ohjattu iltaohjelma oli päättynyt ja oppilaat oli ohjattu nukkumaan. Jo toisena päivänä Mika oli ottanut aktiivisemman roolin makuuhuoneessamme ja selkeästi halusi edellisen illan tapahtumien toistuvan. Olin saanut pojan koukutettua, paluuta entiseen ei olisi. Olisin toki voinut kieltäytyä ja vedota, että ensimmäisen kerran olisi jäätävä myös viimeiseksi, mutta pelkäsin pojan reaktiota. Yhtäältä en halunnut ajaa poikaa luotani pois, nyt kun välisemme suhde oli kehittynyt hyvin intiimiksi. Toisaalta pelkäsin, että torjutuksi tuleminen voisi saada pojan paljastamaan kokemansa asiat ulkopuolisille. Niinpä suostuin, ilta toisensa jälkeen, ja vannotin Mikaa olemaan koskaan kertomatta kenellekään meistä.\nJos olin alun perin hieman naiivisti halunnut olla pojan ensimmäinen ja opettaa hänelle kädestä pitäen, miten naisen kanssa ollaan, olin ainakin tehnyt perusteellista työtä. Viikon aikana kävimme läpi jokaisen asennon, joka mieleeni vain tuli, ja tyydytin hänet kaikilla käytettävissä olevilla keinoilla. Olin ratsastanut Mikan päällä, antanut hänen ottaa minut takaapäin, antanut suuseksiä laukeamiseen saakka, ja antanut laueta kaikkialle keholleni. Olin rakastellut vaatteet päällä, täysin alasti, rakastellut suihkussa ja niellyt Mikan spermaa monet kerrat. Viikon lähestyessä loppuaan jokailtainen seksi oli välillämme jo itsestäänselvyys, ja Mika oli entistäkin aloitteellisempi.\nHalusin yhä antaa Mikalle esimerkin kypsästä ja varttuneesta naisesta, niinpä edelleen pukeuduin ja laittauduin luokan yhteisiin illanviettoihin kuten ensimmäisenäkin iltana. Viikon aikana Mika sai nähdä ylläni kaikki asukokonaisuudet, mitä aikuisella naisella voisi rakastajalleen olla näytettävänä.\nLeirikoulun viimeisenä iltana hyväilymme oli huoneellemme johtavassa portaikossa yltynyt jo niin kiihkeäksi, että tyydyin huoneeseen päästyämme vain nostamaan juhlavan leninkini helmaa ja siirtämään pikkuhousuni hieman sivuun, jotta saisin rakastajani kalun heti sisääni.\nLeirikoulun jälkeen emme luonnollisesti voineet olla yhdessä kovinkaan usein, sillä 13-vuotias ei ollut varsinaisesti sellaisessa asemassa, että voisi koulupäivien ulkopuolella oleilla vapaasti missä haluaa ilman, että joku kyselisi kysymyksiä. Mika pystyi joitakin kertoja ystäviensä näkemisen varjolla livahtamaan kotoaan luokseni niin, että yhdessäolomme oli turvallista. Rakastelimme kevätlukukaudella vain muutaman kerran luonani, mutta annoin Mikan kyllä koskettaa itseäni koulun tiloissa, aina kun se vain oli epäilyksiä herättämättä mahdollista. Muutaman kerran myös tyydytin pojan suullani koulun kopiointitiloissa. En kuitenkaan koskaan antanut pojan yhtyä kanssani koulutiloissa, ja hänkin ymmärsi syyn.\nKun kevätlukukausi päättyi, oli selvää, että Mika siirtyisi pysyvästi ulos valtapiiristäni. Minulle oli myös selvää, että vaikka poika voisi aluksi muuta kuvitella, tapailemisemme tulisi ajan kuluessa vähenemään, sillä aikuistuvan pojan elämä täyttyisi vaativamman koulutyön ja uusien harrastusten merkeissä. Lopulta poika tulisi varmasti myös tutustumaan ikäisiinsä tyttöihin, ja tapaamisemme todennäköisesti loppuisivat kokonaan. Ajatus oli surullinen, mutta tiesin, että en voisi vain itseni takia yrittää pitää poikaa lähelläni.\nYläasteensa aikana Mika kävi silti tapaamassa minua vanhalla koulullaan useita kertoja. Luokkahuoneiden ulkopuolella muistelimme menneitä ja Mika tervehti muita vanhoja opettajiaan, mutta luokkahuoneen suojassa suutelimme kiihkeästi ja annoimme käsiemme vaeltaa toistemme vartaloilla. Mika kehui naisellisuuttani ja nautti siitä, että pukeuduin edelleen huolitellusti. Joskus sovimme tapaamisen koululle, jolloin tiesin pukeutua hieman tavallista juhlallisemmin Mikaa varten. Emme kuitenkaan edelleenkään rakastelleet koulun tiloissa, vaan tyydyimme pelkästään hyväileviin kosketuksiin.\nMikan oli helppo tulla tapaamaan minua vanhalle koululleen, sillä yläaste sijaitsi vain muutaman kilometrin päässä, mutta kotiini tuleminen olisi jälleen vaatinut sellaista vapautta, jota yläasteikäisellä ei ollut. Joitakin harvoja kertoja Mika pääsi huomiota herättämättä tulemaan luokseni, jolloin laitoin hänelle usein ruokaa, vietimme yhteistä aikaa ja rakastelimme jokaisen kerran lopuksi.\nAikaa on kulunut ja Mika on nyt 19-vuotias. Hän opiskelee viereisessä kunnassa olevassa lukiossa ja valmistautuu ylioppilaskirjoitustensa viimeiseen osaan. Mikan lukio-opintojen kahden ensimmäisen vuoden aikana en kuullut hänestä mitään ja ajattelin, että pojan oma elämä oli viimein vienyt hänet omille teilleen, kauas minusta. Olin varautunut siihen, mutta silti koin jääväni tietyllä tapaa yksin. Vaikka en koskaan ollutkaan pojalle opettajaa enempää, olin kuitenkin saanut seurata pojan kasvamista mieheksi lähempää kuin kukaan muu ja opettaa hänelle kaiken osaamani.\nJälkikäteen tunsin Mikan vapauttaneen minussa jonkin, jonka olin menettänyt avioliittoni lähestyttyä loppuaan. Avioeroni jälkeen en ollut päivääkään ajatellut uuden seurustelusuhteen aloittamista saati sitten seksuaalisuuttani muutenkaan, mutta Mika oli tuonut tuon puolen minussa taas esiin. Ensimmäistä kertaa todella huomasin miesten, nuorempienkin, katseet juostessani aamulenkilläni. Huomasin miesten ihailevat katseet kävellessäni kaupungilla nahkasaappaissani. Tunsin nuo ihailevat, minua mittaavat katseet kumartuessani nostamaan jotakin kalliissa hameessani. Vaikka nautin uudesta tilanteesta, en koskaan hankkinut uutta miestä. En halunnut jakaa elämääni ja yksityisyyttäni kenenkään kanssa. Vain Mika sai tulla kotiini ja nähdä sen puolen minusta, jonka aiemmin oli nähnyt vain aviomieheni ja nuoruuteni seurustelukumppanit. Tajusin ensimmäistä kertaa rakastavani tuota poikaa. Halusin nähdä hänen kehittymisensä ja aikuistumisensa ja halusin kokea rakastelun nautinnon hänen kanssaan uudelleen ja uudelleen.\nKolmannen vuoden talvella Mika tuli kuitenkin yllättäen tapaamaan minua koululleni pakatessani tavaroitani kotiinlähtöön. Yllätykseni oli suuri, kun Mika odotti minua koulun pääovella poistuessani pari tuntia viimeisen oppituntini jälkeen. Hän sanoi käyneensä jo aiemmin, mutta halusi mieluummin tavata minut vasta työaikani ulkopuolella, joten oli selvittänyt tämän päivän ohjelman jo etukäteen. Hän muisti tapani jäädä tuntien jälkeen vielä joksikin aikaa valmistelemaan tulevien päivien asioita.\nTuon tapaamisen aikana pääsin perille siitä, mitä Mikan elämään nykyään kuului. Hän kertoi kaiken opinnoistaan, työpaikastaan ja muista asioistaan. Mutta seurustelustaan hän ei sanonut mitään, kuin ei myöskään suhteestamme. Enkä kysynyt. Halusin vain tietää, mitä tälle minulle niin tärkeälle pojalle kuului. Kävelimme yhdessä koulultani kotiini. Olin onnellinen päästessäni näkemään Mikaa, mutta samalla sisälläni kuohui. Voisiko olla, että Mika oli halunnut unohtaa meidät ja jo siirtynyt eteenpäin? En uskaltanut kysyä.\nKeskustelimme pitkän tovin omakotitaloni kuistilla, kunnes Mika yllätti minut. Hän kertoi kaipaavansa minua. Sydämeni löi kiivaasti. Olin niin halunnut kuulla juuri tuon. Pienen alkujännityksen jälkeen Mika vapautui hieman ja viimein kertoi seurustelusuhteistaan. Hän kertoi tapailleensa paria ikäistään tyttöä, mutta ei ollut loppujen lopuksi kuitenkaan ollut kiinnostunut heistä. Hän kertoi ikävöivänsä minussa sitä, että olin kaikin puolin kypsä ja naisellinen nainen, joka pukeutui kuten aikuisen naisen pitäisikin. Hän kertoi ikävöivänsä tuoksuani, suuria ja pehmeitä rintojani sekä naisellista takapuoltani. Ja hän kertoi ikävöivänsä sitä, miten rakastelumme oli aina tuntunut niin luonnolliselta ja kiihkeältä, ilman varauksia ja epävarmuutta.\nTunsin pakahtuvani onnesta kuullessani Mikan sanat. Ja kuullessani Mikan puhuvan rakastelustamme tunsin kiihottuvani. Mika oli nyt aikuinen mies, ei enää alaikäinen eikä oppilaani. Ainoa haluamani mies oli edessäni ja halusin viedä hänet kotiini ja rakastella hänen kanssaan ikuisesti.\nMenin aivan Mikan vartaloon kiinni ja suutelin häntä kiihkeästi suulle. Mika yllättyi reaktiostani silmin nähden, mutta oli hetkessä mukana. Hänen kätensä kietoutuivat ympärilleni ja tunsin sisälläni taas sen halun, jonka olin tuntenut pitäessäni Mikan kalua ensimmäistä kertaa suussani. Halusin suudella tuota kalua, nähdä sen muuttuvan isoksi ja kovaksi ja lopulta tuntea sen sisälläni.\n“Odota nyt hetki, mennään sisälle. Tässä olisi liikaa näkemistä naapureille”, sanoin Mikalle ja hymyilin. Mika vastasi hymyyni, vaikka olisi epäilemättä ottanut minut jo kuistilla, jos en olisi ehdottanut sisäänmenoa. Irrottauduin Mikan otteesta ja oven avattuani menimme asuntooni.\nOven sulkeutuessa olin jo polvillani Mikan edessä, joka nojasi eteisen seinään. Halusin kaivaa Mikan kalun esille ja antaa hänelle nautintoa. Mikan housut putosivat nilkkoihin, ja kalu oli nyt silmieni edessä. Otin sen suoraan suuhuni ja tunsin, miten kovaksi se oli jo paisunut. Yhdenkään miehen siitin ei ollut ollut suussani ainakaan kahteen vuoteen, mutta muistot kiihkeistä rakastelukerroista palasivat välittömästi mieleeni. Pidin kalua suussani ja pyörittelin kieltäni terskan reunan ympäri samalla avaten ulkotakkini nappeja. Takin pudottua lattialle Mika sai huokaisten katsoa muistamaansa naisellista ja seksikkään muodollisesti pukeutunutta opettajatartaan. Avasin vielä paitapuseroni ylimmät napit paljastaen Mikalle pitsiliivien verhoilemat rintani, joita hän oli niin usein salaa koulun tiloissa kosketellut.\nAika tuntui pysähtyvän tyydyttäessäni Mikaa suullani. Jossain vaiheessa Mikan kalun tultua kivikovaksi ja läpimäräksi syljestäni siirryimme makuuhuoneeseeni. Vuosien jälkeen rakastelisin taas Mikan kanssa vuoteessani. Sängyn vierellä Mika avasi viimeisetkin paitani napit ja alkoi suudella rintojani. Painoin pojan päätä rintojani kohti tyydyttäessäni toisella kädelläni pojan kovaa elintä. Mikan kädet löysivät tiensä hameeni vetoketjulle ja avasivat sen. Hameeni putosi lattialle paljastaen sukkahousuni ja niiden alla olevat pitsialushousut. Mika halusi minua, sen huomasin nyt hänen ohjatessaan minut sängylle selin. Mika vei kätensä sukkahousujeni haarakiilan kohdalle, josta hän yllätyksekseni repi sukkahousuni auki. Hän siirsi vielä helposti string-malliset pikkuhousuni syrjään paljastaen emättimeni. Olin jossain vaiheessa lopettanut alapääni karvojen ajamisen, joten häpyhuuleni olivat mustan karvan peittämät. Mikaa tämä ei haitannut, häntä tuntui enemmänkin kiihottavan tuo aikuisen naisen karvainen emätin.\nOlisin odottanut Mikan työntyvän voimalla sisälleni, mutta hän veikin kasvonsa alapäähäni ja aloitti vuorostaan suuseksin antamisen. Olin opettanut Mikalle tämän jo aikoinaan, mutta käytäntö oli jäänyt harvaksi, koska sain Mikan kanssa helposti orgasmeja yhdynnässäkin. Nyt Mika halusi antaa naiselleen parastaan ja aloitti hitaasti nuolemalla häpyhuuliani työntyen myöhemmin kielellään häpyhuulieni väliin ja hyväillen klitoristani ja emätinaukkoani. Hän tyydytti minua suullaan elämäni räjähtävimpään orgasmiin saakka, eikä kiimastani johtuen siihen kulunut kauan.\nOrgasmini jälkeen halusin Mikan sisälleni heti. Kaivoin toisella kädelläni kiireellisesti yöpöydän laatikostani kondomin ja asetin sen pojan kalun päälle. Olin selälläni, kuten ensimmäisellä rakastelukerrallamme, ja Mika työnsi kumin peittämän kalunsa sisälleni. Hän piti minusta tiukasti kiinni suudellessaan minua kiihkeästi suulle ja kalun työntyessä yhä syvemmälle sisälleni.\nKävimme tuon illan ja yön aikana läpi varmaankin jokaisen asennon, mitä kukaan voisi keksiä. Mika rakasteli minua tuntikausia, ja laukeamisten jälkeen pienen tauon jälkeen jatkoimme rakastelua. Rakastelimme sängyllä, keittiön pöydällä, ikkunalaudalla, ullakolla, kaikkialla asunnossani. Ensimmäisen kerran jälkeen en enää välittänyt ehkäisystä, halusin tuntea Mikan pumppaavan spermaansa sisääni. Ensimmäisen rakastelukerran käytetyt kondomit lojuivat makuuhuoneeni lattialla, kuivunutta spermaa oli huulillani, rinnoillani ja häpyhuulillani. Aamun sarastaessa nukahdimme sylikkäin olohuoneeni sohvalle. Mika, nyt varttunut mies, piti minua kainalossaan, ja minä olin hänen naisensa.\nPornonovelliteka kerta ikäero seksissä naispedofiili poikuuden menetys seksi naisopettajan kanssa seksi pikkupojan kanssa\nKesämies ja kaksi naista


Kotkan Energian velkataakka huolestuttaa | Kymen Sanomat\nKotkan Energian velkataakka huolestuttaa\nKymen Sanomissa kirjoitettiin (28.2.) Kotkan Energian tilipäätöksestä otsikolla: ” Riittääkö liikevaihto kuluihin?”. Tekstissä on muutama luku, jotka oikaisisin. Kaikki antamani luvut ovat viimeisestä virallisesti vahvistetusta tilinpäätöksestä vuodelta 2014.\nMeille tavallisille kuolevaisille nuo velkamiljoonat sinne tai tänne eivät paljon kerro.\nTekstissä todettiin, että ”Kotkan Energiallaon pitkää ja lyhytaikaista lainaa taseessaan yhteensä 51 miljoonaa euroa”. Totta, mutta unohtui kertoa, että korotonta – mutta silti maksettavaa – velkaa on lisäksi 13,5 miljoonaa euroa.\nToiseksi sanottiin, että: ”Yhtiöllä on leasing-vastuita yhteensä 27,8 miljoonaa euroa, joihin sisältyy arvonlisävero ja takaisinostositoumukset” . Tässä on tullut muutama virhe. Summa ei sisällä arvonlisäveroa, alvillinen summa on 33,24 miljoonaa euroa. Toiseksi summassa ei ole takaisinostositoumuksia, jotka ovat 25,3 miljoonaa euroa..\nKymen Sanomien jutun luvuilla tuli velkataakaksi 78,8 miljoonaa euroa. Oikea luku on siis (51+13,5+27,8+25,3 =) 117,6 miljoonaa euroa.\nVelkaa on siis noin kolme kertaa enemmän kuin liikevaihtoa (noin 40 M€) . Olen antanut itselleni kertoa, että ´huolestumisraja´ ylittyy kun velkaa on enemmän kuin liikevaihtoa.\nMeille tavallisille kuolevaisille nuo velkamiljoonat sinne tai tänne eivät paljon kerro. Ratkaisevaa on velan määrän kehitys: Vuonna 2010 Kotkan Energian liikevaihto oli 45,5 miljoonaa euroa ja velkataakka (sisältäen kaikki leasingvastuut) oli 99 miljoonaa euroa. Vuonna 2014 yhtiön liikevaihto oli 45,0 M€ ja velkataakka (sisältäen kaikki leasingvastuut) oli 118 miljoonaa euroa. Velan kasvu on 19 miljoonaa euroa.\nMeille on viime vuosina kerrottu Kotkan Energian loistotuloksista, silti velkataakka on kasvanut lähes neljä miljoonaa euroa vuodessa liikevaihdon pysyessä ennallaan. Minusta on syytä olla huolissaan yhtiömme omistajina ja sen velkojen ja vastuiden lopullisena maksumiehenä.\nSe, että näitä velkoja aletaan nyt kattaa tulevaisuuden mahdollisilla liikevaihdoilla ja mahdollisilla voitoilla, kuten KySa:n jutussa tehtiin, jääköön selityksenä aivan omaan arvoonsa.\n25.3.2016 14:01 319\nLuontainen vaatimattomuuteni estää minua kertomasta , että uunituoreeseen Kotkan kaupungin vuoden 2015 tilinpäätöskirjaan on sivulle 115 kohtaan 20 lisätty lause, joka ei ole ollut siellä aikaisemmissa tilinpäätöksissä :\n"Konsernin leasingsopimuksiin sisältyy Kotkan Energia Oy:n osalta takaisinostositoumuksia, joiden mukaanyhtiön on osoitettava ostaja leasingsopimuksilla vuokratuille kohteille. Velvollisuudet laukeavat vuosien2016-2029 välillä ja ne ovat yhteismäärältään 25,3 milj. euroa."\nSitten ´korjaus´edellisessä viestissäni oleeseen kaupunginhallituksen esityslistaan : luvuista puuttuvat kokonaan n. 60 miljoonan euron leasingvastuut ; onko sillä mitään merkitystä päätöksenteossa - tuskin- mutta kyllä lukujen pitäisi antaa valtuutetuille oikea kuva yhtiön tilanteesta, jos heillä vain on kykyä ymmärtää näitä lukuja.\n17.3.2016 20:18 334\nTämä on suoraan kaupunginhallituksen esityslistalta :\n"Kotkan kaupungilla on 31.12.2015 mennessä Kotkan Energia Oy:lle myönnettyjätakauksia yhteensä 103,50 milj. euroa (sisältää toimitusvakuutuksenja konsernitililimiitin), joiden jäljellä oleva pääoma on 76,23 milj. euroa.Näistä täytetakauksia on ollut yhteensä 73,50 milj. euroa ja niiden jäljelläoleva pääoma on 53,50 milj. euroa. Ilman konsernitililimiittiäkokonaistakausmäärä on 98,50 milj. euroa ja jäljellä olevat vastuut 72,18milj. euroa. "\n6.3.2016 18:52 335\nKorjaisin yhden vuosiluvun edellisestä kommentistani ; se ei muuta asiaa mihinkään suuntaan ; me veronmaksajat lopetamme Mussalon kahdelta ensimmäiseltä myllyltä tuet 2026 ei 2024.\nKommentoisin vielä tätä oivallusta:\nKotkan Energialla ei olisi ollut vaikeuksia saada lainaa hankintoihinsa. Liisaus on laskettu kokonaisedullisemmaksi monimutkaisessa vertailussa. Muutoinhan sitä ei olisi tehty.\nEi tietenkään ole ; se saisi leasingsopimuksen/lainan pituudeksi vaikka 150 vuotta halutessaan ; takaaja on aina me kuntalaiset ; valtuusto taannut kaikki KE:n vastuut.\nEi varmempaa ja parempaa rahantuloa rahoituslaitokselle.\n6.3.2016 18:35 336\n"Kotkan Energian omavaraisuusaste on kuitenkin yli 43 prosenttia eli toiseksi parasta, hyvää luokkaa.http://www.balanceconsulting.fi/tunnusluvut/omavaraisuusaste"\nHyvä että otit tämän esille ; varmaankin huomasit että tuossa linkissäsi olevassa laskukaavassa lukee nimittäjän kohdalla "oikaistun taseen loppusumma" ja tuo tarkoittaa nimenomaan esimerkiksi leasingvastuiden huomioimista, jolloin prosentit muuttuvat huomattavasti.\nJa sitten muutama sana näistä ns. voitoista :\nKuten täältä voi jokainen todeta...\n..on Mussalon tuulivoimaloiden leasingsopimus 15 vuotinen ja sen jälkeen - TJ:n antamien lausuntojen perusteella - tarkoitus vielä uusia toiset 15 vuotta loppulaskun n. 1,6 miljoonan edestä.\nSe ovatko ko. myllyt pelikunnossa 15 vuoden päästä on sinänsä jo kyseenalaista, mutta vakavammaksi murheeksi tulee se, että me veronmaksajat lopetamme tukemme jo v. 2024 ; mehän takaamme myllyille 83 €/MWh kun markkinahinta on siitä murto-osa , juuri nyt 20 €/MWh.\nEli voidaan kuvainnollisesti sanoa myllyjen tiputtavan kaksi siipeä kolmesta v. 2024.\nMyllyt pitäisi tietenkin poistaa 12 vuodessa , jotta saataisiin oikea kuva niiden tuotosta tai tappioista.\nMikä tahansa toiminta saadaan tällaisella kikkailulla näyttämään voitolliselta.\nTaas kerran tässä ollaan aika kaukana alkuperäisestä viestistäni : TJ:n antama velkasumma heitti n. 40 miljoonaa euroa ; tähän ei ole vielä kukaan puuttunut ; uskallan siis olettaa , että ´väitteeni´, jonka olen tarkistuttanut usealla tilintarkastuksen ammattilaisella, on siis tosi.\nMitä meidän pitäisi tästä ajatella.\n1. Tietoisesti muunneltu totuushan tässä ei tietenkään ole kysymyksessä , vai kuinka?\n2. TJ ei muistanut yhtiönsä velkapottia?\n3. TJ ei ymmärtänyt yhtiönsä velkapotin koostumusta ?\nKaikki vaihtoehdot ovat meille maksajille hyvin huolestuttavia.\n6.3.2016 16:29 339\nInvestoinnit on pääosin investoitu ja voitto oli 7,2 miljoonaa. Eli voitolla maksetaan velat pois noin 16 vuodessa.\nSehän on ihan normalia ja kestävää liike-elämässä sekä vaikkapa omakotitalon ekoenergiaratkaisuissa tai kerrostalon energiakorjauslaskelmissa.\nEri asia sitten on, jos tuo voitto pitää maksaa osinkoina kaupungille.\nLiisaus on muuten vuokraamista. Voit ostaa omakotitalon 300 000 euron lainalla, jota maksat vähintään 15 vuotta. Tai sitten voit asua samanlaisessa talossa vuokralla.\nTässä kiteytyy se väärinkäsitys , joka saadaan aikaan hämääviä sanoja käyttäen kuten "rahoitusleasing".\nKE:han on vain "vuokrannut" ko.koneet ja laitteet ; voi lopettaa vuokrauksen koska haluaa ja palauttaa " vuokraamansa" laitteet : ei voi , me maksamme näiden sopimusten velvoitteita vuosikymmeniä , vaikka koneet olisivat jo hautuumaalla.\nLämpimästi suosittelen tätä Veikko Rantamon kirjoitusta leasingista:\nSamalla uskallan nöyrymmin pyytää KE:tä kertomaan meille maksajille ja omistajille mikä on velkataakan suuruus jo tehdyssä v. 2015 tilinpäätöksessä.\nTäällä kerrotaan tilinpäätöksen iloiset uutiset:\nKyllä meille voi kertoa ja pitääkin kertoa myös ne - kenties- vähemmän iloiset uutiset.\nJos asiat ovat niin huonosti kuin haluat meidän ymmärtävän, niin sittenhän ei ole pienintäkään pelkoa, että kukaan ostaisi Kotkan Energian! Aiheesta ei kannata edes keskustella.\nKotkan Energian omavaraisuusaste on kuitenkin yli 43 prosenttia eli toiseksi parasta, hyvää luokkaa. http://www.balanceconsulting.fi/tunnusluvut/omavaraisuusaste\nYhtiön voitto ennen veroja oli 4,3 M€, josta omistajalle valmistaudutaan maksamaan budjetin mukaisesti 3,6 M€:n osinko, vaikka verojen jälkeen tulos oli 3,4 miljoonaa. Kotkan kaupungin todella kannattaa pitää lypsylehmänään energiayhtiönsä.\nLeasingvuokrat ovat tilivuoden kuluja, eli ne on vähennetty jo tuloksesta. Jokainen liisausmaksu alentaa maksamatonta osaa, kuten siinä autokaupassakin.\n6.3.2016 12:01 342\n6.3.2016 3:44 344\n5.3.2016 15:41 353\nSuossa ollaan näköjään joka suhteessa Kotkan osalta. Pitänee muuttaa muualle täältä talousoppineiden paratiisista. Toistensa kupruja yrittävät näköjään peitellä ja selitellä. Tää talouspaskakupla taitaa oikeastaan suorastaa räjähtää silmille ja ennen sitä taitaa jatkua joukkopako tiettyjen virkamiesten taholta täält punasest pikku tuppukyläst.\n5.3.2016 10:41 354\nEn ole tilinpäätöstä nähnyt, mutta kai siellä nyt aikamoinen määrä omaisuuttakin on?\nTämä menee hiukan asian pääpointin ohi ( velan oikea määrä ja sen kasvu ) ja saattaa sekoittaa, mutta senkin uhalla :\nKotkan Energia ei omista Hovinsaaren voimalaitoksen turbiinia, voimalaitoskoneita ja laitteita....\n.. ei omista Hyötyvoimalaitoksen päälaitteita ja muita koneita ja laitteita....\n..ei omista Karhulan biolämpökeskuksen koneita ja laitteita....\n... ei omista Mussalon tuulivoimaloita.\nOn suuri houkutus pettää itseään uskottelemalla , että näihin "liisattuihin" koneisiin liittyvät velvoitteet eivät olisi lainan kaltaisia ; ne ovat ; näitä laitteita EI voi palauttaa kenellekään. Me tulemme maksamaan vuosikymmeniä sitovia sopimuksia aivan viimeiseen senttiin saakka, vaikka ko. laitteet olisivat atomeina jo vuosia sitten.\n4.3.2016 16:49 353\nOsa omistajana haluaisin tietää mikä on KE hallituksen vastuu velkojen määrään, hyväksytäänkö viime vuoden tilinpäätös mitään ymmärtämättä?\nKiinnostaa myös onko kaupungin hallituksen, ja Lindelöfin valvonta yhtiön tilasta ollut riittävällä tasolla.


(26.10.2016) Koulussa riehuviin oppilaisiin kyllästynyt opettaja: ”Maahanmuuttajalapset lisänneet häiriöitä” | PERUSOPETUS.fi\nOlet tässä: Etusivu / Koulukiusaaminen / Lapsen ja nuoren masennus / Peruskoulu / Uutiset 2016 / (26.10.2016) Koulussa riehuviin oppilaisiin kyllästynyt opettaja: ”Maahanmuuttajalapset lisänneet häiriöitä”\n(26.10.2016) Koulussa riehuviin oppilaisiin kyllästynyt opettaja: ”Maahanmuuttajalapset lisänneet häiriöitä” Reviewed by aaapee on 26.10.2016 .\n– Toiset oppilaat eivät kunnioita enää opettajiaan. Varsinkin islaminuskoisten perheiden…\nHakusanoja: Kuntien talous, lasten ja nuorten masennus, lasten pahoinvointi, OAJ, Opetushallitus, Perusopetus, Suomen laki, Väkivalta, Vantaa\n– Toiset oppilaat eivät kunnioita enää opettajiaan. Varsinkin islaminuskoisten perheiden lasten arvot ja kulttuuriset käsitykset ovat täysin ristiriidassa niiden käytäntöjen kanssa, joihin suomalaisissa kouluissa on totuttu, sanoo Suomen Uutisten haastattelema opettaja.\nKansalaiskeskustelussa viime aikoina esille nousseita huolenaiheita ovat erityisesti opettajan kunnioituksen vähentyminen sekä riehuminen luokissa. Pahimmillaan tällaiset ilmiöt voivat johtaa muihin oppilaisiin tai mahdollisesti myös opettajaan kohdistuvaan fyysiseen väkivaltaan.\nÄskettäin Lehtikuusen koulussa Vantaan Hakunilassa neljäsluokkalainen oppilas raivostui kouluavustajalleen ja alkoi potkia häntä sillä seurauksella, että tapauksesta järkyttynyt opettaja joutui hälyttämään poliisin paikalle.\nOpettajat kokevat ylimääräistä rasitusta\nJo vuonna 2011 Opettaja-lehden kyselyssä selvisi, että opettajat kokevat ylimääräistä rasitusta, jos koululuokassa on runsaasti maahanmuuttajia. Kyselyn vastauksissa opettajat toivat myös esille, että maahanmuuttajaoppilailla on vaikeuksia koulun käytäntöjen kanssa ja että heidän vanhempansa kaipaisivat opastusta koulun ja kodin välisestä yhteistyöstä.\nJoka neljäs opettaja sanoi, että maahanmuuttajien suuri osuus lisää hälinää ja melua luokkahuoneessa sekä kasvattaa väkivallan määrää koulussa.\n”Islamin arvot ja koulujen käytännöt keskenään ristiriidassa”\nTampereen yliopistossa vuonna 2012 valmistuneesta pro gradu -tutkielmassa ”Maahanmuuttajat suomalaisessa koulussa” selvisi, että maahanmuuttajien ongelmat voi jakaa kahteen ryhmään: kulttuurista johtuviin ongelmiin ja kielitaidosta johtuviin ongelmiin.\nSuomen Uutisten haastattelema, pääkaupunkiseudulla työskentelevä naisopettaja vahvistaa tutkimustuloksen oikeaksi myös käytännön opetustyössä.\n– Opettajien kunnioittaminen yleisesti on vähentynyt, vaikka tämä ei silti päde kaikkien lasten kohdalla. Maahanmuuttajataustaisten nuorten häiriökäyttäytyminen johtuu juuri tuossa tutkimuksessa esille tuoduista seikoista: jos lapsi ei kunnolla osaa opetuksessa käytettävää kieltä, hän helposti turhautuu. Se puolestaan johtaa helposti häiriköintiin ja riehumiseen.\n– Monesti islaminuskoisten perheiden lasten arvot ja kulttuuriset käsitykset ovat täysin ristiriidassa niiden käytäntöjen kanssa, joihin suomalaisessa koulussa on totuttu ja jonka varaan perusopetus rakentuu. Esimerkiksi naispuolisia opettajia helposti vähätellään ja heille haistatellaan. Jotkut pojat kokevat jopa nöyryyttäväksi naisopettajan aseman auktoriteettina, opettaja kertoo.\nHäiriökäyttäytymiseen puuttuminen on hankalaa\nPerusopetuslaki asettaa velvollisuuksia myös oppilaille. Näihin velvollisuuksiin kuuluu esimerkiksi vaatimus asiallisesta käyttäytymisestä. Opettajalla on myös käytössään erilaisia keinoja puuttua häiriökäyttäytymiseen, kuten oppilaan luokasta poistaminen.\n– Nämä keinot ovat vain monesti riittämättömiä. Moni opettaja myös saattaa seurausten pelossa vältellä puuttumista häiriökäyttäytymiseen, jolloin häiriköinti jatkuu. Oppilaiden opettajaan kohdistamat rasismisyytökset ja muut tällaiset väitteet ovat yleinen ilmiö, opettaja kertoo.\n– Monella opettajalla on hyvin korkea kynnys edes koskea lapseen, jos tämä kieltäytyy noudattamasta opettajan poistumiskäskyä. Toinen asia taas on se, että jos lapsi kokee koulun käytännöt ja järjestelyt itselleen vieraaksi, hän ”viis veisaa” esimerkiksi koulun järjestyssäännöstä. Näin on tosin asianlaita aivan oppilaan taustasta riippumatta.\nKouluihin kiintiöt maahanmuuttajille\nHän kannattaa Opettaja-lehdessä esille tullutta ehdotusta, jonka mukaan 41 prosenttia opettajista haluaisi kouluihin kiintiöt maahanmuuttajille.\n– Tietysti kaikki oppilaat ovat yksilöitä ja heidät tulee huomioida yksilöinä. Karkeasti voi silti todeta, että 20-30 prosenttia on enimmäismäärä, mikä opetusryhmässä voi olla maahanmuuttajia. Muussa tapauksessa opetuksen läpivieminen muuttuu vaikeaksi, eikä opettaja välttämättä ehdi tukea kaikkia oppilaita yksilöllisesti. Tämä taas heijastuu väistämättä oppimistuloksiin.\nMaahanmuuttajatausta heijastuu myös oppimistuloksiin\nOppimistuloksia mittaavassa Pisa 2012 -tutkimuksessa tuli esille maahanmuuttajataustaisten ja kantasuomalaisten lasten väliset erot pisteytetyissä oppimistuloksissa. Suomessa ero on erityisen suuri. Maahanmuuttajataustaisten lasten suoriutumisen haasteet näyttävät liittyvän juuri kielitaidon puutteeseen ja kulttuurieroihin.\nSuomen Uutisten haastatteleman opettajan mukaan koko koulujärjestelmällä on edessään vakavia haasteita lain edellyttämän perusopetuksen läpiviemisessä samalla, kun Suomi monikulttuuristuu.\n– Koulun järjestelmä on inklusiivinen, eli kaikki tekevät samoja asioita siitä riippumatta, mitkä ovat oppilaan omat edellytykset suoriutua opetuksesta. Oppilaat saavat porrastetusti tukea, mutta vaara ”pudota kelkasta” on edelleen olemassa. Selvää on, että jos oppilas ei osaa kieltä ja hän kokee koulun ja sen kulttuurin itselleen vieraaksi, seurauksena on helposti häiriökäyttäytymistä.\n– Ilkka Janhunen / Suomen Uutiset\n(15.8.2015) Helsingin kouluissa yksi psykologi tuhatta lasta kohden – ”Tämä ei ole tehokasta eikä inhimillistä” (10.10.2015) Pelottava viestiketju kiertää koululaisten puhelimissa Joensuussa (8.1.2016) Opettaja sai tarttua oppilasta rinnuksista (18.1.2016) Oppitunteja kuvataan suorana nettiin (11.2.2016) Kaksi muuta alaikäistä hakkasivat poikaa lastenkodissa (22.6.2016) Hovioikeus ei muuttanut teinisurmatuomiota (13.10.2016) OAJ opettajien ja oppilaiden yhteenotoista: Opettajien koulutus konflikteihin voi olla puutteellista\n(13.10.2016) OAJ opettajien ja oppilaiden yhteenotoista: Opettajien koulutus konflikteihin voi olla puutteellista\n13.10.2016 Lapsen ja nuoren masennus


Monen viran haltija - heili.fi\nMonen viran haltija\nKesä on töissäkin rennompaa aikaa, mutta Teatteriravintolan terassia pitemmälle Riitta Himanka ei halua työpäivänsä aikana poiketa. Kuva: Aimo Salonen\nValta Joensuussa keskittyy nyt Riitta Himangan käsiin.\nKaupungin hallintopäällikkö on heinäkuun loppuun saakka myös kaupunginjohtaja, kansliapäällikkö ja kansliasihteeri, kun Kari Karjalainen, Jari Horttanainen ja Pertti Virolainen ovat kesälomalla.\nLakimies Mikko Kärkkäiselle ei ole määrätty sijaista, mutta Himangan puoleen voi kääntyä myös kiireellisissä lakiasioissa. Millä koulutuksella tuollaisesta paketista oikein selviää?\n– Olen pohjakoulutukseltani kasvatustieteiden maisteri, Himanka vastaa.\n– Lisäksi olen vuosien varrella täydentänyt koulutustani työn ohessa muun muassa kunnallishallinnon, hallintotieteiden, oikeustieteen ja johtamisen opinnoilla.\nHimanka huomauttaa, että koulutusta tärkeämpää heinäkuisesta virkapaketista selviämisessä on tiivis yhteistyö sijaistettavien kanssa ja työkokemus.\nKokemusta hänelle ehti kertyä monipuolisesti jo ennen vuotta 2017, jolloin hän aloitti Joensuun hallintopäällikkönä. Kontiolahden hallintojohtajana hän oli— vuotta, mutta uransa hän aloitti vuonna 1989 luokanopettajana, ja vuoden verran hän oli jopa vt. kunnanjohtajana.\nMillaisen pohjan kaikki tämä antoi työhön Joensuun hallintopäällikkönä?\n– Hyvän ja riittävän. Kuntien ja kaupunkien hallintojohtajien ja -päälliköiden työssä on paljon yhtäläisyyksiä ja tehtäväkokonaisuudet ovat paljolti samanlaisia, Himanka kertoo.\nVirkaan kuuluu muun muassa kaupunginhallituksen ja sen alaisten toimielinten sekä kaupunginvaltuuston toimintaan liittyviä tehtäviä, johtoryhmätyöskentelyä ja yhteistyötä luottamusihmisten kanssa.\n– Joensuussa tehtävänkuvassa on myös uusia kokonaisuuksia, mikä on lisännyt työn mielekkyyttä.\nHimanka itse lomaili kesäkuun puolivälistä heinäkuun puoliväliin ja sanoo nauttivansa tästä vaiheesta, kun lähimmät työkaverit ovat lomalla ja hän itse saa keskittyä kaikessa rauhassa niihin työtehtäviin, mitkä ovat jääneet vuoden kiivaimpina aikoina tekemättä.\n– Töitä on sopivasti. Viranhaltijat, joita sijaistan, ovat hoitaneet ennen lomalle jäämistään keskeneräiset asiat niin valmiiksi kuin vain pystyvät. Heinäkuussa minä jatkan valmisteluja eteenpäin omalta osaltani. Elokuulle on sovittu määräaika muutamalle isommalle tehtävälle, joita työstä parasta aikaa.\nPerehtymistä vaatii muun muassa syyskuun alussa vaihtuva kaupungin asianhallintajärjestelmä.\n– Nyt on hyvää aikaa myös muiden töiden lomassa perehtyä ensi kevään kuntavaalien toimittamiseen, Himanka sanoo.\nTakana on erityisen raskas kevät, ja kun loma kesäkuussa alkoi, Himanka tunsi todella tarvitsevansa sitä.\n– Loma teki tehtävänsä, ja sain rentouduttua. Neljännellä viikolla alkoi jo tuntua, että olen valmis palaamaan töihin.\nEntä nyt lomalla olevat viranhaltijat, saavatko he keskittyä täysillä lomailuun vai joudutaanko heitä tänä poikkeusvuonna vaivaamaan kesken loman?\n– Siitä lähdetään, että kaikki saisivat olla oikeasti lomalla. Ohuen hallinnon vuoksi se ei tosin tänä päivänä olen täysin mahdollista, Himanka vastaa.\n– Osalla viranhaltijoista on loman välissä muutamia työpäiviä. Joitakin sähköposteja minäkin joudun lähettelemään, jos asia on kiireellinen, eikä sitä saa muuten hoidettua.\nHeinäkuussa varmistetaan, että asiat eivät jää junnaamaan paikoilleen, mutta varsinainen operatiivinen toiminta alkaa vyöryä eteenpäin taas elokuussa, kun ihmiset palaavat töihin ja luottamustoimiin valitut alkavat taas pitää kokouksiaan.\nJa miltä sitten näyttää edessä oleva syksy?\n– Kaikkia koronapandemian vaikutuksia kaupungin talouteen ja toimintaan ei vielä tässä vaiheessa tiedetä. Talousarvion laadinta tulee olemaan haasteellista, Himanka sanoo.\nKorona vaikuttaa kunnallistalouteen vielä pitkään, mutta elokuun alussa on sentään joitain ulkoisia merkkejä normaaliin paluusta. Kaupungintalon ovet esimerkiksi avautuvat taas lukituksista, ja myös kaupunginvaltuuston ja muiden toimielinten kokoukset palautuvat normaalikäytäntöihin ja normaaleihin paikkoihin.\nKesällä kaikki on rennompaa työssä kuin työssä. Jääkö hallintojohtajalla-kaupunginjohtajalla-kansliapäälliköllä-kansliasihteerillä aikaa piipahtaa torikahvilla kesken työpäivän?\n– Jäisi, mutta luonteeni on semmoinen, että haluan keskittyä työpäivän aikana töihin, Himanka vastaa.\nSitten lopputiivistys: millainen on kesä 2020?\n– Hyvin erilainen, mutta siitä huolimatta aivan ihana, kuten kesät yleensä. Ja onneksi se vielä jatkuu!


Kanadan ja EU:n laaja-alainen talous- ja kauppasopimus (CETA) | Företagarna\nEduskunnan lakivaliokunta on pyytänyt Suomen Yrittäjiltä lausuntoa CETA-sopimuksesta. Lausunnossamme tarkastelemme sopimuksen vaikutuksia yritysten kannalta.\nKanadan sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden välinen CETA-sopimus on kunnianhimoisin ja kattavin EU:n neuvottelema vapaakauppasopimus. Sopimusneuvottelut alkoivat vuonna 2009. Sopimus on väliaikaisesti astunut voimaan syyskuussa 2017. Sopimus viitoittaa tietä myös tuleville EU:n vapaakauppasopimuksille.\nCETA-sopimus on sekasopimus, jonka määräykset kuuluvat osittain jäsenvaltioiden ja osittain EU:n toimivaltaan. Sopimus edellyttää sekä unionin että jäsenmaiden hyväksymistä.\nCETA-sopimus on odotettu ja tervetullut. Sopimuksen kautta EU syventää yhteistyötä yhden vahvan liittolaisen kanssa. Kanada muistuttaa monella tavalla Pohjoismaita. Siellä on samanlainen arvopohja ja kaksikielinen parlamentaarinen demokratia.\nEU:n korkea terveyden, turvallisuuden tai ympäristönsuojelun taso ei laske. EU:hun tuotavien tuotteiden ja palveluiden on myös jatkossa täytettävä EU:n vaatimukset.\nOikeudellinen toimintaympäristö paranee\nSopimus tuo suomalaisille yrityksille vakaamman toimintaympäristön ja parantaa oikeudellista toimintavarmuutta Kanadan markkinoilla.\nKanadassa suomalaiset yritykset pääsevät lähes samalle peliviivalle paikallisten toimijoiden kanssa. Lainsäädännön läpinäkyvyys ja ennakoitavuus paranee. Suomalaisia investointeja ei syrjitä suhteessa kanadalaisiin investointeihin.\nInnovaatioiden, tekijänoikeuksien ja tavaramerkkien suojaaminen on keskeinen asia yritystoiminnassa. Suomalaiset yritykset saavat nyt vastaavantasoisen immateriaalioikeuksien suojan Kanadassa kuin mitä EU:ssa on nyt voimassa.\nYksi kansainvälisen kaupan keskeinen osa ovat ulkomaiset investoinnit. On siksi perusteltua, että sopimuksessa on sovittu sijoitussuojasta ja riitojenratkaisumenetelmästä. Osana EU:n uutta sopimusmallia perustetaan itsenäinen, puolueeton ja pysyvä sijoitustuomioistuin. Malli heijastaa EU-parlamentille ja neuvostolle tullutta laajaa palautetta.\nTulevissa ja neuvoteltavina olevissa sopimuksissa kannatamme sopimusten jakamista. Olisi sopimus unionin toimivaltaan kuuluvista asioista ja erillinen sopimus jaettuun toimivaltaan kuuluvista kysymyksistä, kuten investointien riitojenratkaisu.\nSopimuksen vaikutukset suomalaisiin yrityksiin\nKauppasopimus avaa uusia hyviä kasvumahdollisuuksia suomalaisille yrityksille, kun markkinoillepääsy helpottuu. Sopimuksen ollessa tilapäisesti voimassa Kanadaan voi EU:sta viedä tullivapaasti lähes kaikkia teollisuustuotteita. Näin vienti helpottuu suomalaisessa ydinosaamisessa kuten arktisessa osaamisessa, puhtaassa teknologiassa sekä informaatioteknologiapalveluissa.\nKanada on tavaraviennissä Suomen yhdenneksitoista ja tuonnissa kymmenenneksi suurin kauppakumppani EU:n ulkopuolisista maista. Suomesta viedään etupäässä metsäteollisuuteen tarkoitettuja koneita, lumessa liikkumista varten suunniteltuja ajoneuvoja sekä lääketieteessä käytettäviä laitteita.\nToimialakohtaisista vaikutuksista mainittakoon sopimuksen terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskeva luku. Tämä tuo ennakoitavuutta ja sujuvoittaa maatalous- ja elintarvikekauppaa.\nSopimuksen toimenpanossa tulee huolehtia siitä, että pk-yritykset saavat tarkempaa tietoa siitä, miten sopimusta voidaan hyödyntää. Tämä on toteuttavissa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyönä osana Team Finland -verkoston toimintaa.\nKanadan julkiset hankinnat avautuvat\nEU-maiden julkiset hankinnat ovat jo nyt suhteellisen avoimia. Tästä syystä EU:lle on ollut tärkeää, että myös Kanadan julkiset hankinnat avataan kilpailulle. Kanada ei ole aiemmin avannut julkisia hankintojaan tässä laajuudessa kolmansille osapuolille etenkään alue- ja paikallistason hankintojen osalta.\nSuomalaiset yritykset voivatkin jatkossa osallistua euromääräisten kynnysarvojen puitteissa Kanadan liittovaltiotason lisäksi myös sen alue- ja paikallistason hankintakilpailuihin. Tavara- ja palveluhankintakategorian laajentuminen antaa suomalaisille yrityksille entistä enemmän mahdollisuuksia.\nTuotteille tehtävä kaksinkertaisten testien määrä vähenee, mikä helpottaa vientiä Kanadaan. Muutos merkitsee yrityksille merkittäviä taloudellisia säästöjä niin kustannuksissa kuin säästetyissä työvaiheissakin. EU ja Kanada ovat sopineet hyväksyvänsä toistensa antamat vaatimustenmukaisuustodistukset monille tuotteille. Tällaisia ovat esimerkiksi sähkölaitteet, elektroniikka- ja radiolaitteet, koneet ja niiden komponentit, mittauslaitteet sekä huviveneet. Näiden tuotteiden osalta riittää, että EU:sta Kanadaan vietävä tuote testataan EU:ssa olevassa testauslaitoksessa kanadalaisten sääntöjen mukaan ja päinvastoin.\nSopimus mahdollistaa myös EU:n ja Kanadan sääntelyviranomaisten yhteistyön lisäämistä. Sääntelyviranomaisten välisellä yhteistyöllä halutaan parantaa sääntelyn tasoa ja poistaa tarpeettomia kaupanesteitä.\nSuomalaisilla yrityksillä on kansainvälisellä tasolla merkittävää ja kilpailukykyistä osaamista liittyen informaatioteknologian, erilaisten asiantuntijapalveluiden sekä insinööriosaamisen aloilla.\nSopimuksen myötä kilpailuedellytykset tasoittuvat Kanadassa, kun Kanada ei voi enää muuttaa lainsäädäntöään nykyisestä ulkomaisia toimijoita syrjivämmäksi tai rajoittavammaksi, jollei se ole varannut siihen erikseen oikeutta. Sopimuksen myötä Kanadan toimintaympäristö vakautuu.\nCETA voi myös tasoittaa tietä ammattipätevyyden vastavuoroiselle tunnustamiselle. Suomesta poiketen Kanadassa on edelleen useita säänneltyjä ammatteja, joissa ulkomaiset eivät voi toimia, jollei ammatinharjoittajan pätevyyttä ole tunnustettu siellä. Sopimus sisältää raamit myöhemmin tehtävälle tarkemmalle sopimukselle, jolla luotaisiin mekanismi osapuolten välille osaamisen tunnustamiseksi.\nKansainvälinen liiketoiminta saattaa edellyttää väliaikaista työskentelyä toisessa maassa. CETA-sopimuksella vähennetään tähän liittyviä esteitä.\nSopimuksessa sitoudutaan yritysten sisäisten siirtojen, asiantuntijoiden, yritysvierailijoiden sekä tiettyjen projektiluonteisesti maahan tulevien asiantuntijoiden maahantulon sallimiseen pääsääntöisesti ilman tarveharkintaa tai työlupaa tietyillä sektoreilla. Osapuolet sitoutuvat sallimaan oleskelun kolmeen vuoteen saakka riippuen oleskelun tarkoituksesta.\nkansainvälisyys CETA EU:n ja Kanadan välinen talous- ja kauppasopimus


NUK Vauvapullo Nature Sense 120 ml, valkoinen | pinkorblue.fi\nNUK Vauvapullo Nature Sense 120 ml, valkoinen\nTuttu tunne, jota vauva rakastaa\nÄiti, olet paras! Olet korvaamaton lapsellesi. Kuinka hyvä, että NUK Nature Sense-lasinen tuttipullo antaa pienelle lapsellesi juomisen tunteen aivan kuin äidin rinnalla. Yli 90 prosenttia vauvoista "kertoo" meille näin.* Ei sanoin, vaan hyväksymällä helposti NUK Nature Sense ja vaihtamalla helposti edestakaisin imetyksen ja pulloruokinnan välillä. Välttämätön apuväline äideille, jotka ansaitsevat tauon, isille, jotka haluavat myös joskus ruokkia vauvaansa, ja kun on aika vieroittaa.\nNännissä on kolme erilaista juoma-aukkoa (S, M ja L). Vauvasi yksilöllisestä imutehosta riippuen nämä erilaiset juomareikävariaatiot mahdollistavat optimaalisen juomavirran. NUK Nature Sense - luonnollisen juomisen tunne kuin äidin rinnalla.\n\_tRauhallinen ja luonnollinen juomavirtaus monien hienojen juoma-aukkojen ansiosta, aivan kuten äidin rintojen maitokanavat.\n\_tLeveä, joustava huulituki ja erityisen pehmeä alue takaavat tutun juomisen tunteen kuin äidin rinnalla - nyt entistä pehmeämmin.\n\_tKoko S, jossa 3 juoma-aukkoa (hitaaseen juomavauhtiin).\n\_tKorkealaatuisesta ja kestävästä borosilikaattilasista valmistettu tuttipullo, 120ml.\nMuutosehdotus tuotteeseen A313507\nAsiakkaidemme tuotearvostelut: NUK Vauvapullo Nature Sense 120 ml, valkoinen


Botniapyöräily 28.7.2012 - Ninnin energianurkkaus\nYleinen | 28.7.2012\nVitsi te olette vetäneet pitkän lenkin melkein samaan aikaan kun minä lyhyen. 😀 Ihan mahtavat kannustukset siellä tosiaan oli matkan varrella.\nYllätyttiin kyllä itekin ajasta, kun aateltiin, että joku nelisen tuntia siellä menee. 😀 Mitä enemmän tulee pyöräiltyä, sitä nopeammin sen pyörä kulkee. Nyt kun sulla on tuo uusi pyörä, niin ens vuonna säkin painelet taas paljon kovempaa. 😉\nTosi hyvää vauhtia oot ajanut – varsinkin kun oot joutunut olemaan vetohommissakin! Tollaset tapahtumat on kyllä tosi hyviä pyöräkunnolle, Tour de Helsinkiä odotellessa. 🙂\nMutta kyllä tuo peesi vaan auttaa tosi paljon. Syke tippuu heti jonkun 10-15 pykälää, kun päsee peesiin. 🙂 Mutta kaipas kyllä pyörään lisätankoa, jossa olis saanu välillä lepuuttaa selkää ja persustaa. ;D Mietin kans, että pitäiskö lähteä tuonne Helsinkiin..\nHirrrrveetä kyytiä oot painanu, hienoo 🙂\nMulla on kans ollu pääkipua kovempien urkkailujen jälkeen, kaikkein pahinta ollu aina spinning-maratonin jälkeen. En oo keksiny muuta syytä kun kaikkien yhdistelmä – liian vähän juomaa, kuuma sisäilma ja varmasti osana myös se pyörän päällä oleminen ja hartioiden jumitus. Ei ihan niin kovana on esiityny myös perusmatkan tri-kisojen jälkeen, syyn etsintä jatkuu 😀\nEhkä se on tosiaan monen tekijän summa.. Yllätyin tästä pääkivusta, koska tätä tapahtumaa en jännittäny, enkä mennyt vk2-sykkeillä. Toki oli tosi kuuma, vaikka sitä ei niin pyöräillessä huomaakaan.. No nestettä meni varmaankin liian vähän. Kerro sitten, kun löydät syyn. 😉\nMullaki samaa vaivaa, siis toi pääkipu! Uskon, että se eniten liittyy nestehukkaan, sillä kovinta se on mulla aina pitkien tai helteisten suoritusten jälkeen… Mutta varmasti siihen vaikuttaa esim. jännityskin, sillä treenien jälkeen tuota ei oo ollu. Saa paljastaa vippaskonsteja vaivan selvitykseen!\nMua vaivaa tuo myös pidempien uintitreenien yhteydessä ja siitä syytän uimalaseja!! Mutta voihan sekin nestehukkaan liittyä.\nSitä nestevajetta mä kans eniten aattelen, ja korkeampaa sykettä. Koska yleensä treeneissä pitkillä lenkeillä mennään pk1:llä. Tuo pyöräily ei jännittäny ollenkaan, vaikka normaalisti melkoinen jännittäjä olenkin. 🙂\nEi muuta kuin jakoon kaikki vippaskonstit, jos joku niitä keksii!\nTodennäköisin syy varmaan on se pikkuisen jännittynyt ajoasento (tai juoksu tai..) ja sitten se nesteytys kuumalla. Mä kärsin migreenistä ja hyvin usein se hyökkää kimppuun kisoista seuraavana aamuna.\nHyvin ajettu taas!\nNiskat/hartiat kyllä väsyi tuossa pyöräilyssä, kun piti olla koko ajan niin skarppina. Ei oo tottunu porukassa ajamiseen..\nMulla on nuorempana ollu migreeniä oksentelun kera, ja nykyäänkin kuulemma tää pääkipu on migreenityyppistä. Silloin mm. iltasauna tarkoitti seuraavana päivänä migreeniä.. Ei oo kyllä kivaa, kun kisapäivän jälkeen migreeni tulee päälle. 🙁\nMelkoista keskivauhtia olette polkeneet :)!\nJoo, kyllähän siitä ihan kiva vauhti tuli. 🙂 Mutta peesissä on paljon helpompaa saada vauhti kovaksi.\nHieno reissu. Olitko puhki vai ok pyöräilyn jälkeen? =D\nMulla pääkipu tulee pyörän päällä pitkään olemisesta eikä liity juomisiini millään lailla. Mää juon kyllä yleensä enemmän kuin sää.\nOlin ok. 😀 Nälkä oli vaan viimeisillä kilometreillä jo kova. 😉\nTuleeko sulla juoksunkin jälkeen, siis esim. puolimaratonin? Sä kyllä osaat tuon nesteytyksen, pitäis ottaa susta mallia!! 🙂\nMahtava vauhti, onnittelut!\nOn todella ollut kova vauhti teillä, hienooo! :)) Ja mukavalta pyöräilytapahtumalta vaikutti muutenkin 🙂\nJospa se pääkipu johtus tosiaan siitä nesteytyksestä!\nOli kyllä tosi mukava tapahtuma. 🙂 En tiiä yleisesti pyöräilytapahtumien fiilistä, mutta pitänee käydä katsastamassa muutama tulevaisuudessa.\nSullakin oli mahtavä päivä, textin mukaan. Hienoa! Piti kyllä olla 100 % skarppina koko matkan kun ajoi ryhmässä. Minä aloitin pelätä vasta kilpailun jälkeen. Oli kyllä niin monta vaara tilannetta tien varrella.\nTriathlon pylärilyä taitaa olla turvallisempaa!\nJos sulla olisi aikaa tällä viikolla, tulisin miellelläni uimaan pitempi lenkki joku ilta (haaveilen Vanajavesi uintitapahtumasta 11.8).\nTriathlonissa on yleensä pidemmillä matkoilla peesikielto, joten turvallisempaa se on. Ainut, että vie enemmän voimia kuin peesissä ajo. 😉\nEhtisitkö tänään? Tai huomenna?\nnäköjään kestää n. tunnin Vaasasta. eli klo 18 voisin olla siellä. lähetä vaikka viestillä joku katuosoite mihin tulen\nJees, mä laitan sulle viestiä!! 🙂


Politiikka http://anttiolavisalonen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/taxonomy/term/132117/all Tue, 21 May 2019 18:10:08 +0300 fi Puhe teollisuusliiton kevätvaltuustossa 21.05.2019 http://petripartanen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/276293-puhe-teollisuusliiton-kevatvaltuustossa-21052019
KESKILUOKKA JA SYRJÄSEUDUT KOKEVAT OLEVANSA AHDINGOSSA

Politiikka on muuttunut. Kaikkialla äärioikeisto saa näkyvyyttä ja kuuluvuutta puheilleen, eli mielipidevaikuttamisen valtaa. Nämä puheet sekä erottavat, että erottelevat ihmisiä toisistaan. Hyvät toverit, minä puhun fasismista. Kun ISIS Lähi-idässä näkee ratkaisuna kaikkeen vääräuskoisten poistamisen, ja kun äärioikeistolainen Euroopassa näkee myös ratkaisuna vääränuskoisten poistamisen, on molemmissa tapauksissa minun mielestäni kyse fasismista. Historian saatossa fasismi on liitetty yleensä vain toiseen maailmansotaan, mutta sen juurisyy on meidän jokaisen mielessä. Se tulee meidän alkeellisimmasta tunteesta, pelosta, sekä siitä kuinka vallanhimoiset käyttävät tätä pelkoa vallan käytön välineenä. Juurisyy fasismiin on tavallisen kansan pelko arjessa selviytymisestä ja aina jonkun eliitin vallanhimo. Aina kun ihmiset pelkäävät, on heitä ollut historian saatossa helppo hallita, juurikin tämän pelon avulla.

Ihmisten pelkoja pitää ymmärtää ja näitä arjessa selviytymiseen liittyviä pelon aiheita tulee poliittisin toimin poistaa luomalla yhteiskuntaan turvaverkkoja meille jokaiselle. Tätä politiikkaa tekemällä meistä on tullut Pohjoismainen hyvinvointivaltio, joka pelastaa sinut, jos sinä elämäsi varrella kaadut tai putoat. Jokainen meistä kaatuu joskus.

Mutta koska hyvinvointivaltio perustuu ihmisten auttamiseen, eli lähimmäisen rakkauteen, tasa-arvoon ja yhdenvertaisuuteen, niin sen kivijalka murenee, jos valtaan pääsevät ihmisiä toisistaan erottavaa politiikkaa tekevät äärioikeistolaiset poliitikot.

Fasistiset yhteiskunnat perustuvat aina viimekädessä ”huonojen esimerkkien osoittamiseen” ja ”vääränlaisten ihmisten” rankaisemiseen, eli pelolla johtamiseen. Mutta sitten kun fasistisessa yhteiskunnassa on poistettu se viimeinenkin ”syntipukki”, niin mitä tapahtuu sitten? Mitä sitten tehdään, kun pelolla johdetussa yhteiskunnassa ei olekaan enää pelon aiheita? Vastaus – tehdään uusi pelon aihe. Ihmisiä on aina johdettu pelolla. Sitä tehdään valtioitakin pienemmässä mittakaavassa, yhdistyksissä, työpaikoilla, tai jopa kotona.

Maailma

Maailma on kaaoksellinen paikka, eikä kaaosta voi kukaan koskaan täysin hallita. Siksi siellä pärjäävät parhainten ne, jotka kykenevät itse lisäämään kaaosta, ja vielä sellaista kaaosta, joka ylittää kaiken muun kaaoksen luoman taustakohinan. Näin toimitaan maailmanpolitiikassa, kun puhumme mm. Yhdysvalloista, Venäjästä ja Kiinasta.

Koska maailman kaaosta ja rajattomuutta on vaikea kuvailla, on sitä myös pienen ihmisen vaikea hahmottaa ja ymmärtää. Sitä mitä et ymmärrä, sitä epäilet ja sitä pelkäät. Pieni ihminen pelkää maailman rajattomuutta ja kaipaa takaisin vahvoja kansallisvaltioita, eli kontrollia ja hallittavuutta omaan lähipiiriinsä, eli turvaa omia pelkotilojansa vastaan. Mutta jos BREXIT ei onnistu edes Briteiltä, niin kuinka realistista on palata itsenäisten ja vahvojen kansallisvaltioiden aikaan, ja onko sellaisia viimekädessä edes koskaan ollutkaan? Ei ainakaan YYA-ajan Suomessa sen enempää, kuin nyt EU ajankaan Suomessa. Aina me olemme joutuneet puolemme valitsemaan, tavalla tai toisella.

Siksi ilmastonmuutoksestakin on vaikea puhua ja sitä on vaikea hyväksyä, koska yksittäinen ihminen, tai maa ei voi sitä itse ja yksin kontrolloida. Ilmasto ja ilmakehä ovat meidän jokaisen yhteinen, joka ei tunne maiden tai kauppa-alueiden rajoja. Vastaavasti jos ilmaston muutos aiheuttaa satojen miljoonien ihmisten pakolaisaaltoja kymmenien vuosien päästä, niin eivät hekään kunnioita maiden tai talousalueiden rajoja. Ei meistäkään kukaan kunnioittaisi, jos kyseessä olisi oman itsensä, tai oman perheen selviytyminen. Jotkut muuttavat maiden välillä parempien mahdollisuuksien perässä, mutta itse pakolaiset etsivät turvaa peloiltansa, olivat he sitten ilmastopakolaisia tai sotapakolaisia. Jos emme auta ihmisiä siellä missä heillä on hätä, tulevat ihmiset hätänsä kanssa meille. Tämän pitäisi olla jokaiselle selvää jo Syyriankin esimerkin vuoksi. Omasta kansalaissodastamme, tiedämme sen, että kun tulee nälkä, tulee myös levottomuuksia ja lähdetään kaduille osoittamaan mieltä. Silloin kaduille menivät mieltänsä osoittamaan ne, joilla ei ollut omaa peltotilkkua perheensä ruokkimiseen.

Miksi?

Hyvät toverit! Keskiluokka pelkää oman elämäntapansa säilymisen puolesta ja kokee sen olevan uhattuna. Ei keskiluokka Suomessa taloudellisessa mielessä suoranaisesti ole uhattuna, mutta sellaiseksi he tilanteen kokevat ja siihen suuntaan olemme kuitenkin joka tapauksessa olleet menossa. Tämä johtuu mm. siitä, että palkankorotukset eivät ole olleet samalla tasolla kuin ne edeltävinä vuosikymmeninä ovat olleet. Se johtuu varmasti suurelta osin yhteisvaluutta Eurosta jota ei ole voinut devalvoida, mutta joka on puolestaan säilyttänyt sen johdosta meidän ostovoiman ulkomailta tuotaviin tuotteisiin nähden. Mutta tämä on valitettavasti liian monimutkainen kuvio monelle hahmotettavaksi.

Mikä sitten saa ihmiset äänestämään palkansaajavastaista politiikkaa tekevää äärioikeistoa? Vastaus on yksinkertaiset ratkaisut monimutkaisiin ongelmiin ja ihmismielen halu konkretisoida uhkia. Jo raamatun vanhassa testamentissa tunnettiin uhrattava syntipukki. Ihmisessä on syntyperäinen mekanismi, jossa asiat pitää voida konkretisoida ja nähdä omin silmin. Kun uutisissa kerrotaan ulkomaalaisten tekemistä rikoksista, niin vaikka Suomessa on valkoihoisia ulkomaalaisia enemmän kuin värillisiä, niin populisti osoittaa lähintä värillistä ihmistä, oli hän syntyperäinen Suomalainen tai ei. Kun uutisissa puhutaan ettei hoitajamitoitus riitä vanhusten ihmisarvoiseen hoitamiseen, niin populisti sanoo että asia pitää korjata, mutta toisella suulla vastustaa samalla kaikkea verotusta, jolla korjaus voitaisi rahoittaa. Kun uutisissa kerrotaan ilmastonmuutoksesta jota ei voi paljain silmin nähdä tässä ja nyt, niin populisti kertoo sinulle, ettei sitä ole olemassa eikä päästörajoituksia tarvita, vaikka maapallon ilmakehä on rajaton ja kaikkien yhteinen, ja samaan aikaan aavikoituminen etenee muualla päin maailmaa ja maa muuttuu hedelmättömäksi. Tosiasiassa ilmastonmuutokselle ystävällinen teknologia ja talouskasvu eivät ole toisiaan poissulkevia asioita, sillä esim. Kokkolan suurteollisuusalueen ympärillä ennen puut kuolivat keltaisina pystöön, tänä päivänä ne ovat taas vihreitä ja tehtaat vain laajenevat entisestään.

Syrjäseutujen ihmiset pelkäävät kaupungistumista, koska se rapauttaa maaseutujen veropohjaa ja palveluita, johtaa kuntaliitoksiin ja vie päätöksen teon kauemmaksi ihmisestä itsestään. Tämä on maailmanlaajuinen kehityskulku, jossa ihmiset muuttavat töiden, palveluiden ja parempien mahdollisuuksien perässä. Kaupungistuminen saa syrjäseudut äänestämään mitä tahansa valtapolitiikkaa vastaan, ja toimii on yhtenä populismin merkittävimpänä ruokkijana.

Populismin äärimmäinen huipentuma on kiistää kaikki mitattavissa ja todennettavissa oleva tosiasiallinen faktatieto. Tämä kehityskulku on suoranainen uhka demokratialle, jossa päätöksenteko perustuu tutkittuun tietoon.

Kuka hyötyy populismista?

Jos emme pelkotilojen vuoksi tunnusta jokaisen jakamatonta ihmisarvoa, hyväksymme eriarvoisuuden yhteiskunnassamme, joka johtaa väistämättä tuloerojen kasvuun. Ne tahot jotka parhaiten kykenevät kanavoimaan ihmisten pelkotilat omien poliittisten tavoitteiden ajamiseksi, voittavat vaalit. Kun pelko jostain asiasta valtaa ihmisen mielen, ei hän näe enää mitään muuta ja yhtäkkiä kaikkiin asioihin näyttäisi olevan loogisin ratkaisu poistaa pelon kohde. Pelokkaita ihmisiä on helppo hallita. Meidän ei tarvitse katsoa kuin edeltävää neljää vuotta, edellistä hallituskautta, arvioidaksemme sitä, että kuka populismista hyötyy. Ne ovat aina ne, joilla on jo lähtökohtaisesti enemmän kuin muilla. Hyväosaisten pärjääminen maailman kaaoksessa on todennettavissa jo pelkästään Kokoomuksen kannatusta seuraamalla. Se on kuin viinipullon korkki vedessä, joka aina nousee samalle tasolleen. Rikkaiden puolue kun pärjää maailman kaaoksessa, koska maailman kaaos ei koske rikkaita ja hyväosaisia. He selviävät omaisuutensa, koulutuksensa ja eliittikontaktiensa kautta aina, koska niin he ovat aina ennenkin selvinneet.

Kuka häviää populismissa?

Jos rikkaat ja hyväosaiset hyötyvät populismista, niin vastaavasti heidän vastakohtansa, köyhät ja huono-osaiset häviävät eniten. Näiden välissä oleva, pelolla johdettava keskiluokka, toimii populismin moottorina, vaalien kautta. Me teemme sen ihan itse. Hyvät toverit, me keskiluokka, me teemme tämän ihan itse.

Populistiset liikkeet tekevät kuitenkin viimekädessä aina omien kannattajiensa vastaista politiikkaa tarjoamalla maailman kaaokseen ratkaisuja, jotka eivät toimi. Kun palkansaaja äänestää populistia, heikkenee samalla työväenliikkeen voima ja katoaa solidaarisuus.

Tähän on kuitenkin vastalääke. Työväenluokan, eli kaikkien palkansaajien, sivistys ja valistus. Me joudumme palaamaan entistä enemmän takaisin työväenliikkeen alkujuurille, antamaan vaihtoehtoista tietoa markkinataloutta toitottavan median hegemonialle. Meidän tulee kertoa enemmän päätöksien vaikutuksista palkansaajalle itselleen. Meidän tulee siis entistä enemmän ottaa tulevaisuudessa poliittisesti kantaa yhteiskunnallisiin ja maailmanlaajuisiin asioihin. Meidän on pakko saada viestiämme läpi muissakin medioissa, kuin vain omissa viestintäkanavissamme. Olemme altavastaajia mediapelissä, mikä on sinänsä hämmästyttävää, koska olemme äärimmäisen osaava ja pätevä asiantuntijaorganisaatio. Tarvitsemme lisää ulostuloja varsinkin ”rauhan aikana”, eikä pelkästään lakkojen aikana.

Arvoisa puheenjohtajisto. Esitän että alamme tekemään enemmän ja räväkämmin politiikkaa selkeillä ulostuloilla ja selkeillä tavoitteilla, joiden takana on selkeitä faktoja ja selkeää tietoa siitä, miten poliittisilla päätöksillä vaikutetaan jäsenen käteen jääviin tuloihin ja konkreettisiin etuihin!

Tätä täytyy alkaa jokaisen liiton tekemään, eikä pelkästään SAK:n. Jos tässä olemme riittävän räväköitä ja aloitteellisia, niin jäsenemme alkavat paremmin hahmottamaan oman asemansa tässä yhteiskunnassa.

Hyvät toverit. Taistellaksemme populismia ja fasismia vastaan, tarvitsemme yksinkertaistettua vastaideologista vastatietoa!

 0


Monta nousukiitoa ja muutama mahalasku - Solar Films\nMonta nousukiitoa ja muutama mahalasku\nKatarina Nyman on Nordisk Filmin elokuvalevityksen johtaja.\nKun Nordisk osti Solarin vuonna 2007, osti se vahvoja yleisöelokuvia tuottavan yrityksen, joka oli takonut historiallisia katsojaennätyksiä. Luottamus Solarin tuottajannenään ja oman yleisönsä tuntemiseen oli meillä horjumaton, vaikka ensimmäisiin yhteisiin lanseerauksiin lukeutunut Lordi-elokuva Dark Floors sitä hiukan haastoi: näyttävästi vuoden 2008 alussa markkinoitu elokuva veti teattereihin lopulta mykistävät 20 000 katsojaa. Vaikka lopputulos ei meitä juurikaan naurattanut, oli lanseerauksessa kuitenkin hyvin sympaattinen solarmainen leima, joka sittemmin on vuosien myötä tullut tutuksi: asiat, joihin uskotaan, tehdään isosti ja intohimolla, keskiössä aina yleisö ja sen viihtyminen.\nEnsimmäisiin yhteisiin elokuviin kuului myös toista pitkää elokuvaa ohjanneen Dome Karukosken Tummien perhosten koti, joka vuonna 2008 keräsi elokuvateattereihin laatudraamalle hienot 115 000 katsojaa. Kun Dome kuusi vuotta myöhemmin palasi ohjaamaan Solarille, teki elokuva lippukassoilla historiaa. Kyseessä on tietysti Mielensäpahoittaja, joka nyt Solarin juhlavuonna jatkaa tasaista matkaansa kohti puolen miljoonan katsojan rajapyykkiä, ja jonka myötä Solar on naulannut nimiinsä kolme menestyneintä elokuvaa 25 viime vuoden aikana.\nIllan jatkuessa meno muodostui jopa painiksi.\nBronsonin liittyminen Solar-talliin vuonna 2009 toi mukanaan energisen joukkion nuorempaa tuottajapolvea. Markus opasti nuoria kollegoitaan Jesse Fryckmania ja Oskari Huttua, että elokuvatuottajaksi itseään voi tituleerata vasta, kun oma tuotanto ylittää 200 000 katsojan rajapyykin. Maaliskuussa 2010 elokuvateattereihin saatiin ensimmäinen Bronson-tuotanto Reindeerspotting, joka ikärajakohun saattelemana 65 000 katsojallaan rikkoi kotimaisen dokumenttielokuvan senhetkisen yleisöennätyksen. Lanseerauksen jälkeen Jesse totesi, ettei itseään oikein kehtaa kutsua dokumenttielokuvan tuottajaksi, ennen kuin plakkarissa on 60 000 katsojan rajan ylittänyt dokumentti. Tämä ennätys Markukselta toistaiseksi puuttuu.\nTummien perhosten koti: Saaren pojat\nSeitsemän vuoden aikana olemme levittäneet peräti 26 Solar-tuotantoa, joiden joukkoon on mahtunut monia Suomen mittakaavassa erittäin rohkeita hankkeita. Kuten elokuva-alaan kuuluu, osa tuotannoista on lähtenyt todella kauniisti lentoon, osa tehnyt kipeän mahalaskun. Osa ei ole kunnolla päässyt edes kiitoradalle. Jälkimmäisiin lukeutuu tietysti Mannerheim-projekti, jonka kariutuminen isoista ponnisteluista huolimatta oli kaikille valtaisa pettymys. Eikä pelkästään tuottajan, rahoittajien ja levittäjän näkökulmasta: myös elokuvateatterikenttä erityisesti maakunnissa olisi tuolloin kipeästi kaivannut isoa kansallista yleisöelokuvaa. Projektia yritettiin pitkään ja sinnikkäästi saada siivilleen: vanhoissa julkaisusuunnitelmissamme lukee useamman vuoden kohdalla toiveikkaasti ”Mannerheim?”.\nMenestystarinoihin kuuluu sen sijaan Vares-elokuvasarja, joka hankkeena sekin oli Suomessa ainutlaatuinen: kesällä 2010 kuvattiin kuusi elokuvaa, joista alun perin valkokankaille oli kaavailtu kaksi. Vuosina 2011 – 2012 kotimaista yleisöelokuvaa oli kuitenkin sen verran niukasti tarjolla, että päädyimme vastaamaan teatterikentän huutoon ja laittamaan teattereihin kaikki kuusi elokuvaa. Kolme Varesta per vuosi. Kaikki elokuvat keräsivät yleisöä ja riskinotto kannatti. Kun nyt vuoden 2015 alussa lanseerasimme järjestyksessä jo yhdeksännen Vares-elokuvan, siivitti se koko Vares-sarjan yli miljoonan katsojan. Leimallista Solaria: poikkeuksellista, isoa, viihdyttävää.\nSolar on ennen kaikkea ne ihmiset, jotka siellä työskentelevät. Myös Nordiskin pääkonttorissa Tanskassa lähes jokainen tietää ”those crazy Finns”. Monesti Solar henkilöityy tietysti Markukseen, joka henkilönä jää mieleen jo ensitapaamisella. Viihteellä oltaessa Markus on skandi-kollegoiden luonnehdintaa lainatakseni ”very entertaining and very, VERY generous”…. Yhdistelmä, joka on toisinaan päässyt hiukan yllättämään suomalaiseen juomakulttuuriin tottumattomat tanskalaiset.\nMahtoivatkohan kaikki tietää, että nämä olivat autenttisia tilanteita?\nRööperi: Kristo Salminen, Peter Franzén, Pihla Viitala, Kari Hietalahti ja Samuli Edelmann\nNordiskilla vallitseekin vahva yksimielisyys siitä, että Solar Films on yhteistyökumppani, jolla on poikkeuksellisen vahva viihdearvo – sekä valkokankailla että niiden ulkopuolella. Tästä hyvänä esimerkkinä Nordiskin ja Solarin järjestämä asiakastilaisuus joulukuussa 2008, jossa näytimme teatterinpitäjille Aleksi Mäkelän Rööperin. Tilaisuuden iltaohjelma järjestettiin notkuvien pöytien ääressä Punavuoren ahvenessa. Asiakastilaisuuden vieraiksi liittyi Tom Sjöberg ja alkuperäisiä alan miehiä Rööperistä. Stand up -koomikkona viihdytti Sami Hedberg, joka oli silloin vielä nimenä tuntemattomampi (keikan hinta oli 800 euroa). Voitte vain kuvitella, minkälaista on vetää stand up -keikkaa, kun alan miehet huutelivat joka toisen lauseen väliin omia vitsejään ja kommenttejaan. Sami Hedberg on sanonut, että tämä oli hänen alku-uransa haastavin keikka. Illan jatkuessa meno muodostui jopa painiksi. Onneksi illan järjestysmiehenä toimi Jukka Jokinen, joka on karaten moninkertainen Suomen mestari.\nMyyntipäällikkömme Petri Viljanen muistaa, miten hurjista juhlista sateli vielä pitkään asiakkailta runsaasti kiitosta ja myönteistä palautetta ”hauskoista ohjelmanumeroista” – mahtoivatkohan kaikki tietää, että nämä olivat autenttisia tilanteita?\nTammikuussa 2009 Rööperi lopulta sai valtakunnallisen ensi-iltansa ja nousi vuoden 2009 katsotuimmaksi kotimaiseksi elokuvaksi.\nHaastavasta stand up -keikasta huolimatta, ainakaan kokonaan eivät Nordisk ja Solar polttaneet siltojaan Sami Hedbergiin. Tämän jutun ilmestyessä helmikuussa 2015 nimittäin ensi-iltaan tulee Nordiskin tanskalaisesta jättimenestyksestä tehty uudelleenfilmatisointi Luokkakokous, jonka pääosassa nähdään juurikin Sami Hedberg yhdessä Aku Hirviniemen ja Jaajo Linnonmaan kanssa. Saa tosin nähdä, suostuuko hän enää toistamiseen heittämään keikkaa asiakkaillemme.\nMonta nousukiitoa ja muutama mahalasku2015-02-242017-05-08https://solarfilms.com/wp-content/uploads/2017/04/logo_200px_valk.pngSolar Filmshttps://solarfilms.com/wp-content/uploads/2017/04/nyttkuva-2017-04-24-kello-15.50.57.png200px200px\nSolarin joulujallu tuli juuri oikealla hetkelläJuhlajulkaisu


Kirwan’s Lanen kulmilla kilisteltiin kolpakkoa jo keskiajalla – Hämeen Sanomat\nKirwan’s Lanen kulmilla kilisteltiin kolpakkoa jo keskiajalla\nPyhän Nikolauksen kirkon kulmalla seisoo yksinäinen raunioseinä. Siinä oleva ikkuna-aukko muistuttaa Galwayn historian synkistä sävyistä. Menneinä aikoina kaupungin ja yhteisön etu vietiin äärimmilleen, jopa oman suvun ja perheen etujen edelle.\nLegendan mukaan Lynchin pääheimoon kuulunut Galwayn entinen pormestari, tuomari Robert Lynch Fitzstephen joutui toimimaan pyövelinä hirttäessään oman poikansa tuosta ikkunasta.\nTarina kertoo, että tuomarin poika oli murhannut espanjalaisen kauppiaan vuonna 1493, naisen vuoksi.\nKävelykierroksella Galwayn keskustassa voi aistia satoja vuosia vanhaa kulttuurihistoriaa.\nPaikalliseen mielenmaisemaan virittäytyminen onnistuu vaikka Eyre Squarella, jonka reunalla liehuvat kaupungin keskiaikaisten mahtisukujen liput.\nAukiolta matka jatkuu Shop Streetin kävelykadulle ja kirjailija Oscar Wilden patsaan ohi kirkon takana olevalle sivukadulle. Siellä sijaitsee talo, jossa kirjailija James Joycen vaimo Nora Barnacle asui nuoruutensa.\nNora Barnaclen kotitalossa toimii nykyisin Irlannin pienin museo. Moni vaeltaa edelleen katsomaan taloa, jonka nuori neito valloitti Odysseuksen kirjoittaneen Joycen.\nKirwan’s Lane on kapea kuja vanhankaupungin keskellä. Näillä kulmilla on pubeja, joissa galwaylaiset kilistelivät kolpakoita jo keskiajalla.\nMerifestivaalit ovat keränneet rantaan purjelaivoja. Galwayn kreivikuntaa ravisteli vuosina 1845–47 suuri nälänhätä. Peräti viidennes kreivikunnan väestöstä menehtyi. Moni lähti tuona aikana kauas merten taakse.\nKauas täältä lähti myös eräs kuuluisuus jo vuosisatoja aikaisemmin. Muistona siitä Wolf Tone -sillan vieressä seisoo löytöretkeilijä Kristoffer Kolumbuksen muistomerkki. Kolumbus piipahti Galwayssa vuonna 1477 matkallaan Islantiin ja Färsaarille.


salla 10. marraskuuta 2012 klo 8.40\nSe tekee yllättävän paljon, kun suikaleet joiden kanssa kastikkeen syö, näyttävät edes hieman spagetilta! :D Oon itekkin pohtinut tuollaisen ostoa, mutta vielä en oo raaskinu. Sillä saisi myös vaikka minkälaisia salaatteja tehtyä. :)\nAnna 11. marraskuuta 2012 klo 9.48\nYstävä muuten vinkkasi, että Tiger-kaupasta suikaloijan saisi parilla eurolla!\nItse aion tänään testata ihan oikeaa pastaa. Riisistä tehtyä tosin!


FM:t 2017/2018 sachsen Anhalt Saksassa\nFilosofian maisteriohjelma sachsen Anhalt Saksassa\nSuositut Filosofian maisteriohjelmat sachsen Anhalt Saksassa 2017/2018\nNäytä kaikki Filosofian maisterin tutkinnot sachsen Anhalt Saksassa 2017/2018\nKaikki (21) Maisterin tutkinnot (8) Luonnontieteiden maisterit (6) Filosofian maisterit (7)\nFM:t 2017/2018 sachsen Anhalt Saksassa. Miten sosiaalipalvelut järjestetään, kun yhteiskunnallinen epätasa-arvo ikäryhmässä ja ikäluokkien välillä muuttuu akuutisemmaksi ja missä on alueita, jotka jäävät "raajoilta" ja kutistuvat infrastruktuurit sekä terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut? Opintojakson tavoitteena on demografisesti arkaluontoisen sosiaalisen työn ammattitaito erityisesti taitoja kehittää ja kehittää vankkoja käsitteitä vanhempien kanssa työskentelyyn ja sukupolvien väliseen vuorovaikutukseen, taitoja näiden käsitteiden käytännön toteuttamiseen tehokkaan organisaatiorakenteen avulla, Taitoja moniammatilliseen yhteistyöhön muiden ammattien, instituutioiden ja sosiaalipalvelujen kanssa sosiaalisen avaruuden ja elämäntapojen hyödyllisemmän suunnittelun ja taitojen kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja arvioimiseksi. Tutkintoa sisältö Lukukaudella 1 opiskelijat hankkivat perustiedot vanhusten elämäntilanteesta, ikääntymisprosessista, elämänkäsityksestä ja sukupolvien välisistä suhteista, jota täydennetään hankkimalla entistä enemmän tietoa kvantitatiivisista ja laadullisista tutkimusmenetelmistä. Lukukaudella 2 painotetaan oikeudellisia, institutionaalisia ja taloudellisia perustekijöitä sekä ennaltaehkäisevän toiminnan ja aktiivisen puuttumisen strategioita. Lukukausi 3 koostuu pääasiassa projektitutkimuksesta, jota täydennetään sitoutumalla ikääntymisen suunnittelun ja raportoinnin menetelmiin sekä tukeen ja hoitoon. Projektitutkimuksen tulokset voidaan siirtää diplomityöhön. [-]\nOpetus kampuksella Kokopäiväinen 4 lukukautta October 2017 Saksa Magdeburg\nKoulutusohjelma kouluttaa opiskelijoita tulemaan toimittajiksi keskittyen sosiaali- ja terveyskysymyksiin. Tämä poikkitieteellinen ohjelma käsittelee yhä monimutkaisempaa yhteiskunnallista kehitystä sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmissä, joita erityisesti toimittajille ja muille kuin asiantuntijoille on yhä vaikeampaa ymmärtää ja raportoida ymmärrettävästi. [+]\nOpintojen aloittaminen Ohjelma alkaa joka talvipuoliskolla. Hakijat, joilla on ulkomaiset todistukset, hakeutuvat 31.7. Mennessä uni-assist eV: n kautta. Ohjelman tavoitteet Koulutusohjelma kouluttaa opiskelijoita tulemaan toimittajiksi keskittyen sosiaali- ja terveyskysymyksiin. Tämä poikkitieteellinen ohjelma käsittelee yhä monimutkaisempaa yhteiskunnallista kehitystä sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmissä, joita erityisesti toimittajille ja muille kuin asiantuntijoille on yhä vaikeampaa ymmärtää ja raportoida ymmärrettävästi. Tämä kehitys herättää yhä enemmän haasteita sosiaali- ja terveydenhuollon asiantuntijoiden tiedotusvälineiden viestintätaidoille ja vaatii siksi asianmukaisesti päteviä tiedotusvälineitä. Sosiaali- ja terveystieteiden maisteriohjelman sisältö antaa opiskelijoille kaikki tarvittavat erikoisammattitutkinnot mediasisällön journalistiseen suunnitteluun, organisaatioon ja tuotantoon sekä sosiaali- ja terveydenhuollon aihepiiriin, jota tarvitaan Opintojen erityistavoitteet. Tutkintoa sisältö Käytäntö / sosiaalityön käytäntö [-]\nOpetus kampuksella Kokopäiväinen 3 lukukautta October 2017 Saksa Magdeburg\nFM:t 2017/2018 sachsen Anhalt Saksassa. Hakijoiden, joilla on ulkomaiset todistukset, sovelletaan 30.4. (Talvipuoliskolla) tai 15.10. (Kesäleikka) uni-assist eV: n kautta. Ohjelman tavoitteet Vuorovaikutussuunnittelun päällikön ohjelma on suunnattu eri ammateissa toimiville opiskelijoille, jotka haluavat aktiivisesti kehittää uusia tieto- ja viestintätekniikoita osaksi ihmisen ympäristöä. Vuorovaikutussuunnittelu asettaa käyttäjien ja käyttäjien skenaarioita käsitteellisen kehityksen keskelle. Tutkintoa sisältö Master-ohjelma keskittyy tieteidenväliseen työhön, ja se on siksi saatavissa sekä valmistuneille kandidaatin tutkinto tai diplomi suunnittelussa ja tutkinnon muista tiedekunnista, jotka ovat vakuuttuneesti osoittaneet kiinnostuksensa ja kykynsä vuorovaikutussuunnittelussa. Sopivia perustutkintoja ovat muun muassa taiteellisiin ja suunnitteluteollisuuteen perustuvat ohjelmat, sähkötekniikan, tietotekniikan tai tietokoneiden visualisointiohjelmat sekä humanistiset ohjelmat, kuten psykologia, koulutus tai mediatutkimus. Edellisestä koulutuksesta riippuen oppilaat voivat koota täydentävän ohjelman suunnittelun, teknologian ja menetelmien peruskursseilla. Tarjolla olevia suunnittelukursseja ympäröi erityisesti sähkötekniikan ja yhteiskuntatieteiden alalta valitut luokat. Koulutusyhteistyö Otto-von-Guericke-yliopiston Magdeburgin kanssa ja yritysten yhteistyöhankkeet auttavat käytännönläheisesti suunnittelemassa ohjelmassa. [-]\nTerveys- ja sosiaalipolitiikka, Empiirinen sosiaalinen tutkimus, Lukuvuonna 1 ja 2 opiskelijoilla on erikoistunut tieteellinen asiantuntemus, joka edistää monipuolisia taitoja, kykyjä ja soveltuvaa osaamista terveyden ja sosiaalipolitiikan, sosiologisten tutkimusmenetelmien, terveyden edistämisen organisatorisen kehityksen sekä talouden ja hallinnan aloilla. Kompetsiiveja kehitetään myös yhteiskunnallisessa ja kulttuurienvälisessä viestinnässä. Rinnakkaisissa tutkimushankkeissa opiskelijat voivat pohtia, testata ja laajentaa tietyn toiminta-alan tietämystä. Lukukauden 3 aikana hankitut pätevyys- ja pätevyysvaatimukset pannaan täytäntöön ja toteutetaan harjoittelupaikalla. Lukukausi 4 vietetään master-diplomityön kirjoittamisen ja päättyy kollokvioon. [-]\nOpetus kampuksella Kokopäiväinen 5 lukukautta October 2017 Saksa Magdeburg\nFM:t 2017/2018 sachsen Anhalt Saksassa. 2,5 vuoden aikana opiskelijat matkustavat osallistumaan lohkon seminaareihin kaikilla kumppaniyliopistoilla ja harjoittavat verkko-toimintaa ja itseopiskelua. Koska 90 opintopistettä (eli 2700 opiskelijaa työtuntia) on saavutettava, työkuormitus on huomattava. Pääsyvaatimukset Opinto-ohjelma on vapaa EU / ETA-opiskelijoille. Palkkioiden lisäksi opiskelijoiden odotetaan rahoittavan matka- ja majoitustiloja itse seminaarien ja muiden tapahtumien aikana. Huomaa, että valitettavasti emme pysty tarjoamaan tulkkauspalveluja eri kuvallisten osallistujien käyttämäihin viittomakieliin. Tavoitteenamme on kuitenkin tarjota tulkkaus englannin ja kansainvälisen allekirjoituksen välille tarvittaessa. [-]\nMa Lapsuustutkimuksissa Ja Lasten Oikeuksissa\nTämä innovatiivinen tutkimusohjelma perustuu Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimukseen lasten oikeuksista (UNCRC) ja lasten oikeuksien toteuttamisesta. Lapset ovat oikeutettuja osallistumaan kaikkiin heihin vaikuttaviin päätöksiin ja prosesseihin, oikeudenmukaiseen pääsyyn yhteiskunnallisiin resursseihin (esim. Terveys, koulutus) ja tehokkaaseen suojeluun väkivallalta ja hyväksikäytöltä. [+]\nOpintojen aloittaminen Ohjelma alkaa joka talvipuoliskolla. Hakijat, joilla on ulkomaiset todistukset, hakeutuvat 31.7. Mennessä uni-assist eV: n kautta. Ohjelman tavoitteet Tämä innovatiivinen tutkimusohjelma perustuu Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimukseen lasten oikeuksista (UNCRC) ja lasten oikeuksien toteuttamisesta. Lapset ovat oikeutettuja osallistumaan kaikkiin heihin vaikuttaviin päätöksiin ja prosesseihin, oikeudenmukaiseen pääsyyn yhteiskunnallisiin resursseihin (esim. Terveys, koulutus) ja tehokkaaseen suojeluun väkivallalta ja hyväksikäytöltä. Kaikki lapset, jotka suuntautuvat lasten, kansallisen, valtion, alueellisen ja paikallisen tason ympärille, on suunniteltava ja arvioitava näiden näkökohtien mukaisesti. Opiskelijat ovat päteviä edustamaan lapsia ja heidän huolenaiheitaan ja intressejään UNCRC: n kannalta vastuullisilla poliittisilla yksiköillä kaikilla ammatillisilla aloilla, joilla on hyvä akateeminen pohja. Ne tukevat lapsia ja nuoria sidosryhmien ja aihepiirteiden välityksellä, joiden tarkoituksena on ymmärtää institutionaalisia ja sosiaalisia puitteita asianomaisten osapuolten näkökulmasta ja kehittää näitä puitteita näiden osapuolten kanssa. Lapsetutkimuksen tutkijat ja tutkijat voivat esimerkiksi suunnitella hankkeita ja ohjelmia, joilla pyritään sosiaalisesti heikommassa asemassa olevien lasten integrointiin, edistämään lasten terveyttä ja toteuttamaan asianmukaisia ennaltaehkäiseviä ohjelmia, kehittämään lapsiin ja nuoriin liittyviä hankkeita poliittisen osallistumisen lisäämiseksi, tutkimaan olosuhteita ja vaikutuksia Lasten köyhyyden ja maahanmuuttajataustaisten lasten olosuhteista sekä aloittaa asianmukaiset alueelliset yhdentymishankkeet. Tutkintoa sisältö Keskeinen sisältö: Lapsuusopinnot monitieteisenä aiheena lapsuussosiologiassa Kansalliset ja kansainväliset lasten oikeudet Lapsiin liittyvien tutkimusten ja lasten oikeuksien tutkimustavat ja tekniikat, mukaan lukien eettiset ja oikeudelliset kysymykset lasten ja lasten tutkimuksessa Lapsuuden tutkimukset ja poikkitieteelliset näkökulmat lasten oikeuksien soveltamisesta Lastensuojelututkimus ja ihmisoikeuskasvatus Heterogeneisuuden käsitteiden heijastaminen sukupuolen ja monimuotoisuuden tutkimusten näkökulmista Toimialat, jotka liittyvät lasten oikeuksiin perheissä, päiväkodissa ja kouluissa, nuorisotyössä ja varhaisen puuttumisen yhteydessä Sosiopedagogiset menetelmät ja toiminta-alat, lasten ja sosiaaliturva Projektin... [-]\nOpetus kampuksella Kokopäiväinen 4 - 6 lukukautta October 2017 Saksa Möckern\nMaster of Arts International Social Sciences (MA ISS) on monitieteinen tutkimus-ohjelma, joka valmentaa opiskelijoita uran kansainvälisessä sosiaalisen hallinnan. Sen avulla opiskelijat voivat erikoistua uransa vaihtoehtoja, kuten ammattiin asiantuntijoina kansainvälisissä sosiaalinen hallinta, kehitysyhteistyö, katastrofiapu ja humanitaarinen apu, suunnittelu, hallinta ja ... [+]\nFM:t 2017/2018 sachsen Anhalt Saksassa. Maisteri International Social Sciences Master of Arts International Social Sciences (MA ISS) on monitieteinen tutkimus-ohjelma, joka valmentaa opiskelijoita uran kansainvälisessä sosiaalisen hallinnan. Sen avulla opiskelijat voivat erikoistua uransa vaihtoehtoja, kuten ammattiin asiantuntijoina kansainvälisissä sosiaalinen hallinta, kehitysyhteistyö, katastrofiapu ja humanitaarinen apu, suunnittelu, ohjaus ja arviointi kestävän kehityksen hankkeita, kanssa oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksia oikeuksien järjestelmä, toimitusjohtaja köyhyyden vastaisia ohjelmia kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, sitoutumista väkivallaton konfliktien ratkaisuun, rauhan ja sovinnon, ja aktiivista osallistumista eri alueilla Globaalin hallinnan. Friedensau Adventist University on aktiivisesti mukana tutkimushankkeissa kehitysmaissa hyödyttää köyhiä ja heikossa asemassa olevien väestöryhmien. Se tekee yhteistyötä kansainvälisten akateemisten laitosten, osavaltioiden hallitukset, YK virastojen ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kokonaisvaltaista ja kestävää kehitystä, vaalimaan ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia, sosiaalista oikeudenmukaisuutta, rauhaa ja sovintoa. Kansainvälinen työhönsijoittamisen Tutkinnon voi löytyä allas yhteistyössä virastojen. Matala opiskelija-professori suhde helpottaa läheinen tiedekunnan ja opiskelijoiden välillä ja varmistaa yksilöllistä huomiota ja tukea erityisiä tutkimuksen etuja. Itsehallinnollisen opiskelija yhdistykset helpottaa osallistumista ja yhdentymistä yliopiston kampuksella. Sisältö Johdatus International Social Management Teorioita KEHITYS Tieteellisiä menetelmiä ja tutkimuksen lähestymistapoja (osa I ja II) Complex laadullinen sosiaalinen tutkimus Complex määrällinen sosiaalinen tutkimus Special yhteiskunnallinen tutkimus Köyhyys analyysi ja köyhyyden vähentämistä Ihmisoikeudet sosiaalityössä, kehitysyhteistyö ja humanitaarinen apu Uskontotiede ja kehityksen politiikka Kansainväliset ja vertailevat tutkimukset soveltavan yhteiskuntatieteissä Kansainvälinen ja vertaileva kasvatustiede Globalisaatio ja globaali hallinto Sukupuoli ja sosiaalinen kehitys Sosiaaliturvajärjestelmien kehittämisessä, lentoonlähtö ja muutos maissa Kansainvälisen rauhan ja konfliktien tutkimukseen Osallistava suunnittelu, hallinta ja arviointi kehityshankkeiden Teoriat ja käytännön merkitys liittyvien tieteiden kehitysyhteistyössä Lähestymistapoja ja malleja ratkaista sosiaalisia ongelmia kehitysmaissa Makro-... [-]\nLink to and share "FM:t 2017/2018 sachsen Anhalt Saksassa"


Juha Kankkusen rallin ja tuopin jäljet, vaimokin lähti juomalla - ESS.fi\nJuha Kankkusen rallin ja tuopin jäljet, vaimokin lähti juomalla\nAlkoholi oli kuvioissa jo varhain, mutta korkki jäi auki aktiiviuran jälkeen.\nJuha Kankkusen vitriineissä on tuhat ajettua palkintoa. Kansaivälisen uran ajan hän koki ajavansa isänmaalle sekä faneille. Kuva: Risto Aalto\nMonen huippu-urheilijan uran jälkeistä elämää ovat varjostaneet alkoholiongelmat. Nelinkertainen rallin maailmanmestari Juha Kankkunen myöntää suoraan olevansa siitä esimerkki.\nMies sytyttää aamuisen pikkusikarin Kuusveden rannalla sijaitsevan rakennuksen kuistilla ja katsoo mietteliäänä sorsaparven tepastelua rantaviivalla. Hänen elämässään toivottavasti pahin on jo takana.\n– Täällä rannassa mieli lepää luontoäänissä ja maisemassa, eikä tänne kuulu edes liikennemelua, sanoo mies verkalleen.\n59-vuotiaan miehen uran legendaariset aktiivivuodet olivat 1979–2002. Palkintovitriinissä on tuhat pystiä. Urheilu-uran jälkeen hän havahtui alkoholiongelmaan.\n– Isä antoi hyvät pohjat numismaatikkona suomalaisen rahakokoelmani keräämiseen, taitavana kuskina ralliammattiin, ja valitettavasti myös alkoholiongelmaan. Alkoholismi on perinnöllinen sairaus. Mutta mennään sisälle pudottamaan kahvit, ettei paljasjalkaiselle toimittajalle tule kylmä, virnistää Kankkunen.\nKahvin pudotessa palaamme vielä rallimaailmaan. Moninkertaisia mestareita on useita. 23 MM-rallia voittaneen Kankkusen urassa pistävät silmään sen pituus ja suoritusten tasaisuus.\n– Pystyin voittamaan mestaruudet kolmella automerkillä. Olin sekä autoja kehittävä kuski että niillä maksimaalisen nopea ajaja. Tasaisuus tuli heinäntekojärjellä. Kun kehityksessä saavutettiin auton huipputaso, mukautin ajamiseni siihen. Voittaja-autolla ajoin voitosta ja podiumilta ulos jäävällä pisteistä. Viitossijan autolla ei ole järkeä ajaa voitosta. Siinä menee henki.\nKankkusen ura urkeni nopeasti kansainväliseksi. Hän alkoi ajaa faneille ja isänmaallisena Suomelle.\n– Suggeroin itseni maksimisuorituksiin puhumalla peilikuvalleni suoraan ja persoonani raadollisesti tiedostaen. Tappion hetkellä harmitti etenkin fanien puolesta. Jos tappio johtui omasta ajostani, sanoin peilikuvalleni rehelliset moitteet.\nAlkoholi kisan jälkeen rentotuessa oli mukana jo varhain. Kansainvälisen uran aikana otettiin perskännejä, ja olin kaikkiaan huono ihminen. Kireän aikataulun takia korkki myös meni aina heti tarvittaessa tiukasti kiinni, Kankkunen muistelee ja pistää tupakaksi.\nKankkuselle on uralla kertynyt 2,5 miljoonaa kilpakilometriä. Ajamisessa on mahtava rutiini.\n– Nyt kun teen Kuusamossa ajokoulutyötä, niin siinä on aina asiakkaan turvallisuus peruslähtönä. Kun laitan peliin 80 prosenttia kilpasuorituksesta, niin asiakas saa jo hurjan vauhtikokemuksen, ja kulkupeli on taatusti hallinnassani. Näiden demoajojen myötä korkki pysyy kiinni talvisin, sanoo kahvia kaatava mies.\nVaimo lähti juomalla\nRalliuran turmat ja tärinät ovat jättäneet tuskalliset jäljet hoikentuneeseen kehoon. Mies näyttää vatsasta ja selästä molemmista kahdet leikkausarvet.\n– Aamuinen ylösnousu vuoteesta on puolen tunnin kipeä rituaali. Mutta kun puhutaan alkoholista, niin minulla ei ole siihen monella liittyvää lääkeriippuvuutta. Olen se hoitajien haikailema perinteinen juoppo. En ole ryypännyt korttia, työtä, taloutta ja perhettä. Aikuisiin poikiin on hyvät suhteet, mutta aivan ihana vaimo lähti juomalla, sanoo silmin nähden liikuttuva mies.\nSe on Kankkusen elämän henkilökohtainen tappio. Siinä ei harmita fanien puolesta, eikä siinä ole voittajia. Kenties kuitenkin selviytyjiä.\n– Uran jälkeen ei ollut pakottavaa tarvetta kiertää korkkia tiukalle. Päiviin tuli aikaa ja valtava tyhjyys. Yksi saunakalja paisui kuuteen. Saatoin lipitellä aamusta iltaan kolme päivää putkeen. Pirjo jousti ja ymmärsi, mutta kärsi.\nOlin kauheassa kunnossa ja tuossa pihalla oksentaessani sanoin itselleni, että eihän tässä ole mitään järkeä. Lähdin Minnesota-terapiaan Lapualle.\n– Kolme vuotta olin ihan kuivilla, mutta täysraittius ei ole minua. Kuntoilen nyt paljon. Arvostan sitäkin, että olen nyt parempi ihminen. Urani aikainen suggerointi oli niin persoonan läpäisevä, että terapiassa uutena nousi vain arjen arvo. En voinut olla perheessä läsnä, kun ryyppäsin ja podin krapulaa. Kohtuukäytössä on minulle haastetta, myöntää Kankkunen.\nSyntyi Laukaassa vuonna 1959.\nEnsimmäinen kisa oli jäärata-ajo 12-vuotiaana.\nAsuu ja viljelee Laukaan Lankamaalla omistamaansa 500 hehtaarin kotitilaa. Tilasta 400 hehtaaria on metsää.\nEnsimmäinen MM-rallivoitto oli vuoden 1985 Safari-ralli.\nVoitti vuonna 1985 myös Norsunluurannikon rallin sekä Afrikan mestaruuden.\nOn urallaan voittanut kaikkiaan 23 MM-rallia sekä Pariisi–Dakar-rallin vuonna 1988.\nVoitti rallin maailmanmestaruudet vuosina 1986 (Peugeot), 1987 (Lancia), 1991 (Lancia) ja 1993 (Toyota). On ajanut MM-sarjaa myös Fordin, Subarun ja Hyundain talleissa.\nUrheilutoimittajain liitto valitsi vuoden 1993 parhaaksi suomalaisurheilijaksi.\nAjoi traktorilla maailmanennätysnopeudeksi 130,165 km/h ja henkilöautolla 331,68 km/h.\nOsakkaana vuonna 2002 Kuusamoon perustetussa Juha Kankkunen Driving Academyssa. Se on autojen markkinointiin liittyvä liukkaan kelin ajokoulu.


Kattolamppu on nykykodissa pelkkä koriste – Suunnittelija neuvoo, miten valoilla voi korostaa yksityiskohtia: "Rumastakin talosta saa näyttävän, kun se on valaistu hyvin" - Koti - Turun Sanomat\nValaistuksen uudet trendit korostavat terveellisyyttä. Älyvalaistus virkistää aamulla ja valmistaa nukkumaan illalla. Valaistussuunnittelija Jukka Asp kertoo, millä keinoilla kotiin saa tunnelmallisen, mutta samalla tehokkaan valaistuksen.\nVuonna 2021 valaisin ei ole enää pelkkä valontuoja. Hyvä valaistus lisää myös hyvinvointia.\n– Päivän sana on terveellinen valaistus, valaistussuunnittelija Jukka Asp sanoo.\nPimeä, pitkä talvi ei ole poh...


Fortum, Advian ja GridJet havaitsevat kaukolämpövuotoja tekoälyn avulla | fortum.fi\nFortum, Advian ja GridJet havaitsevat kaukolämpövuotoja tekoälyn avulla\nFortumin tavoitteena on hiilineutraali kaukolämpö Espoossa 2020-luvun aikana. Se edellyttää tuotannon päästöjen voimakasta vähentämistä, missä tärkeä tekijä on kaukolämpöverkon vesivuotojen vähentäminen.\nFortum on yhdessä suomalaisten Advianin ja GridJetin kanssa käynnistänyt projektin vuotojen nopeampaan ja tarkempaan havaitsemiseen. Projektin aikana analytiikkaan erikoistunut Advian kehittää tekoälyä ja paikkatietoanalytiikkaa, ja GridJet puolestaan tarjoaa helikoptereista käsin toteutettavaa lämpökuvauspalvelua.\nFortum on käyttänyt useiden vuosien ajan helikoptereita lämpökuvauksiin, joilla havaitaan maanalaisen kaukolämmön vuotoja. Pienet vuodot voidaan havaita erityisesti keväällä ja syksyllä lämpimien vuotojen ja viileämmän ympäristön lämpötilaerojen vuoksi. Uuden projektin tavoite on käyttää tekoälyä kaikkien kerättyjen lämpökameratietojen käsittelyyn ja analysointiin, mikä auttaa löytämään enemmän vuotoja aikaisemmin ja tarkemmin.\n”Vuotojen havaitseminen ja ennustaminen ajoissa on välttämätön askel kaukolämpöjärjestelmän optimointiin”, sanoo Fortumin lämmitys- ja jäähdytysliiketoiminnan käyttöpäällikkö Ari Anttila. "Ammattitaitoiset ja pystyvät kumppanit kuten Advian ja GridJet auttavat tarjoamaan asiakkaillemme nykyaikaisen, dataan perustuvan ja hiilineutraalin kaukolämmön jo 2020-luvulla."\nAdvian kehittää lämpödatan käsittelyä koko kaukolämpöalueen lämpökartan muodostamiseksi. Lisäksi yhtiö käyttää tekoälyä ja konenäköä erottamaan kaukolämmön vuodot muista kaupungeissa esiintyvistä normaaleista lämpötilailmiöistä kuten lämpimistä autoista tai ilmanpoistoputkista.\nGridJet on kehittänyt lentomenetelmiä kaukolämpöverkkojen tehokkaaseen lämpökuvaukseen. GridJet kehittää yhteistyössä Advianin kanssa tarvittavia laitteita helikoptereille, jotta niillä voidaan ottaa tuhansia lämpökuvia ja mahdollistaa saumaton tietojenkäsittely pilvessä.\nAri Anttila, käyttöpäällikkö, Suomen lämmitys- ja jäähdytysliiketoiminta, Fortum, ari [piste] anttila [ät] fortum [piste] com\nChristoffer Winquist, Advian Oy, christoffer [piste] winquist [ät] advian [piste] fi\nVille Leino, GridJet Oy, ville [piste] leino [ät] gridjet [piste] fi