Merimieslaki 423/1978 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1978 › 423/1978\nAnnettu Helsingissä 7. päivänä kesäkuuta 1978\nTätä lakia sovelletaan jäljempänä mainituin poikkeuksin työhön, jota työntekijä sopimuksen perusteella tekee työnantajalle tämän johdon ja valvonnan alaisena palkkaa tai muuta vastiketta vastaan suomalaisessa aluksessa tai työnantajan määräyksestä väliaikaisesti muualla.\nTätä lakia ei sovelleta työhön, jota:\n1) tehdään seuraamatta alusta vain aluksen ollessa satamassa;\n2) on pidettävä pelkästään tilapäisenä tarkastus-, huolto-, luotsaus- tai muuna näihin rinnastettavana työnä;\n3) tehdään uittokalustolla, uittoon käytettävää kuljetuskalustoa lukuunottamatta;\n4) tehdään huvialuksessa tai aluksessa, jossa työskentelee vain työnantajan perheenjäseniä; tai\n5) tehdään valtion puolustus- tai rajavartiotarkoituksiin käytettävässä aluksessa.\nEdellä 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettuun tilapäiseen työhön on kuitenkin sovellettava 13, 31, 36, 74 ja 75 §:n säännöksiä sekä huvialuksessa tehtävään työhön 4 ja 5 §:n säännöksiä.\nKotimaaliikenteen aluksessa tehtävään työhön ei aluksen liikennöidessä Suomen rajojen sisäpuolella tai Saimaan kanavan vuokra-alueella ja siihen välittömästi liittyvillä Neuvostoliiton vesialueilla sovelleta 20, 36, 37, 46, 51, 54, 68-73, 78 ja 84 §:n säännöksiä.\nTyösopimus voidaan tehdä määräajaksi taikka koskemaan määrättyä matkaa tai määrättyjä matkoja tahi olemaan voimassa toistaiseksi. Sopimusta on pidettävä määräajaksi tehtynä myös silloin, kun on sovittu määrätystä työstä tai työsuhteen kestoaika muutoin käy ilmi sopimuksen tarkoituksesta.\nTyöntekijällä, jonka työsuhde on jatkunut yhtäjaksoisesti yhdeksän kuukautta tai jolla ei viimeisen kuuden kuukauden aikana ole ollut mahdollisuutta irtisanoa työsopimustaan päättymään kotimaassaan tai työsopimuksen solmimispaikkakunnalla, on oikeus, vaikka toisin olisi sovittu, irtisanoa työsopimuksensa päättymään kulloinkin noudatettavan irtisanomisajan kuluttua.\nSopimuksen, jonka mukaan työn tulee alkaa myöhemmin kuin vuoden kuluttua sopimuksen teosta, työntekijä voi ennen työn alkamista irtisanoa.\nTyösopimus on tehtävä kirjallisesti, mistä huolehtiminen kuuluu työnantajalle.\nTarkempia säännöksiä sopimuksen tekemisestä ja siinä noudatettavasta menettelystä annetaan asetuksella.\nVähimmäisikä. Vajaavaltaisen työsopimus.\nTässä laissa tarkoitettuun työhön saadaan ottaa miespuolinen henkilö, joka on täyttänyt tai saman kalenterivuoden aikana täyttää kuusitoista vuotta, ja naispuolinen henkilö, joka on täyttänyt seitsemäntoista vuotta. Kahdeksaatoista vuotta nuorempaa naishenkilöä ei saa ottaa työhön eurooppaliikennealueen ulkopuolella käytettävään alukseen.\nPääasiallisesti höyryvoimalla kulkevaan alukseen ei saa ottaa lämmittäjäksi tai hiilenluojaksi alle kahdeksantoista vuotiasta henkilöä.\nAlaikäinen saa työntekijänä itse tehdä sekä irtisanoa ja purkaa työsopimuksensa. Holhoojalla on kuitenkin oikeus purkaa alaikäisen tekemä työsopimus, jos purkaminen on tarpeellista alaikäisen kasvatuksen, kehityksen tai terveyden takia.\nTyönantajan liikettä tai alusta luovutettaessa jatkuvat työsuhteet luovuttajaa velvoittavina, jollei jäljempänä säädetystä muuta johdu.\nMilloin työnantajan liike tai alus luovutetaan Suomen kansalaiselle tai suomalaiselle yritykselle siirtyvät hänen oikeutensa ja velvollisuutensa 2 momentissa säädetystä poiketen välittömästi uudelle omistajalle, jos työntekijä kysyttäessä ilmoittaa siirtyvänsä tämän palvelukseen. Uusi omistaja ei kuitenkaan vastaa työntekijän palkka- tai muusta työsuhteeseen perustuvasta saamisesta, joka on erääntynyt ennen luovutusta. Työntekijän irtisanomisoikeudesta edellä tarkoitetuissa tapauksissa säädetään 44 §:ssä.\nLiikkeen tai aluksen luovutusta koskevia säännöksiä on vastaavasti sovellettava vuokralleantoon.\nJos sijainen tehtaväänsä suorittaessaan virheellä tai laiminlyönnillä aiheuttaa työntekijälle vahinkoa, työnantaja on vastuussa sen korvaamisesta.\nTyöntekijän on suoritettava hänelle annettu työ huolellisesti, noudattaen niitä määräyksiä, joita työnantaja työn suoritustavan, laadun ja laajuuden sekä ajan ja paikan suhteen toimivaltansa mukaisesti antaa. Hänen on vältettävä kaikkea, mikä on ristiriidassa hänen asemassaan olevalta työntekijältä kohtuuden mukaan vaadittavan menettelyn kanssa ja olisi omiaan tuottamaan vahinkoa työnantajalle.\nTyöntekijän on noudatettava työturvallisuuden edellyttämää varovaisuutta. Hänen on ilmoitettava työnantajalle käytössään tai hoidettavanaan olevissa koneissa tai laitteissa tahi työ ja suojeluvälineissä taikka aluksessa kuljetettavassa lastissa havaitsemistaan vioista tai puutteellisuuksista, joista saattaa aiheutua tapaturman tai sairastumisen vaaraa.\nTyöntekijän velvollisuus olla aluksessa.\nAluksen ollessa satamassa tai varmalla ankkuripaikalla on työntekijän oltava vapaa-aikanaan aluksessa vain, milloin se on välttämättä tarpeen aluksen, siinä olevien tai lastin turvallisuuden takia taikka aluksen tulevan matkan tai siirtämisen vuoksi.\nTyönantajan on järjestettävä työntekijöille maksuton kulkuyhteys maihin, jos sellainen on järjestettävissä olosuhteisiin nähden kohtuullisin kustannuksin.\nTyöntekijä ei saa ottaa alukseen mukaansa mitään, joka voi aiheuttaa vaaraa alukselle, aluksessa oleville tai lastille tahi aiheuttaa epäjärjestystä aluksessa. Päällikön luvatta ei työntekijä saa myöskään ottaa mukaansa kauppatavaroita.\nJos on syytä olettaa, että alukseen on tuotu jotakin, josta saattaa aiheutua 1 momentissa tarkoitettua vaaraa tai epäjärjestystä, on päälliköllä oikeus todistajien läsnäollessa tutkituttaa työntekijäin käytettävissä olevat tilat. Mikäli aluksesta löydetään jotakin edellä tarkoitettua vaaraa tai epäjärjestystä aiheuttavaa, on päälliköllä oikeus ottaa se talteen, kuljetuttaa maihin tai, jos on välttämätöntä, hävittää.\nMeriselitys ja työntekijän läsnäolovelvollisuudet.\nJos työntekijän läsnäolo on tarpeen meriselityksen antamista varten, on hän velvollinen jäämään meriselityksen antamiseen asti sille paikkakunnalle, jolla selitys on annettava, tai niin lähelle sitä, että hän voi kutsun saatuaan viivytyksettä olla paikalla. Työnantajan on maksettava työntekijälle edellä tarkoitetulta ajalta palkka sekä kustannettava hänen ylläpitonsa ja meriselityksen antamista varten tarpeelliset matkansa.\nTyönantaja, joka ei työehtosopimuslain (436/46) nojalla ole sidottu työehtosopimukseen, on kuitenkin velvollinen noudattamaan työsuhteissa niitä palkka- ja muita ehtoja, jotka kyseessä olevassa tai siihen lähinnä rinnastettavassa työssä asianomaisen alan yleiseksi katsottavassa valtakunnallisessa työehtosopimuksessa on määrätty noudatettaviksi.\nJos työsopimus joiltakin osiltaan on ristiriidassa sen kanssa, mitä 1 momentissa on säädetty, on työsopimus näiltä osiltaan mitätön ja niiden sijasta käyvät noudatettaviksi asianomaisen työehtosopimuksen määräykset.\nTyönantajan on kohdeltava työntekijöitään tasapuolisesti niin, ettei ketään perusteettomasti aseteta toisiin nähden eri asemaan syntyperän, uskonnon, sukupuolen, iän, poliittisen tai ammattiyhdistystoiminnan tahi muun näihin verrattavan seikan vuoksi.\nPalkka lasketaan sen päivän alusta, jolloin työntekijä saapuu työhönsä, ja sen päivän loppuun, jolloin työsuhde päättyy, jollei muualla tässä laissa säädetystä muuta johdu.\nJos työntekijän on ennen työnteon aloittamista täytynyt matkustaa sopimuksentekopaikkakunnalta päästäkseen työhönsä, on palkka kuitenkin suoritettava sen päivän alusta, jolloin hän lähti matkalle.\nPäiväpalkkaa kuukausipalkasta laskettaessa katsotaan kuukauden sisältävän kolmekymmentä päivää.\nJos työntekijämäärä matkan kestäessä vähenee, on siten syntynyt palkan säästö siltä ajalta, jonka alus on merellä, jaettava jäljellä olevien työntekijäin kesken sen mukaan, kuin kunkin työ on lisääntynyt, kuitenkin vain mikäli työstä ei ole suoritettu ylityökorvausta sen mukaan, kuin siitä on säädetty erikseen.\nMitä 1 momentissa on säädetty koskee keittiöhenkilökuntaa myös aluksen ollessa satamassa.\nTämän pykälän säännöksiä on sovellettava myös, milloin alus on matkan alkaessa ollut vajaamiehitetty.\nMaksuaika, -paikka ja -tapa.\nMikäli jäljempänä säädetystä ja sen nojalla sovitusta ei johdu muuta, on palkka maksettava pyydettäessä aluksen ollessa satamassa, samassa maassa kuitenkin vain joka seitsemäs päivä.\nPalkka on maksettava käteisenä rahana, jollei 20 §:n säännöksestä muuta johdu. Pyydettäessä palkka on maksettava maksupaikkakunnan rahana sen kurssin mukaan, jota maksupaikkakunnalla oleva pankkilaitos soveltaa siihen rahaan, jossa palkka on sovittu maksettavaksi.\nPalkka voidaan sopia maksettavaksi palkanmaksukausittain. Palkanmaksukausi saa olla enintään kuukauden pituinen. Palkka on tällöin maksettava palkanmaksukauden viimeisenä päivänä työajan päätyttyä työpaikalla tai sen välittömässä läheisyydessä, jollei toisin ole sovittu. Työsuhteen päättyessä päättyy myös palkanmaksukausi.\nPalkka voidaan, mikäli siitä erikseen sovitaan, maksaa työntekijän pankkitilille taikka pankki- tai postisiirron välityksellä. Jollei toisin ole sovittu, maksu tai siirtomääräys on lähetettävä niin ajoissa, että palkan voidaan laskea olevan erääntymispäivänä työntekijän käytettävissä, minkä ohella hänelle on varattava mahdollisuus tarpeen vaatiessa saada palkka tai osa siitä käteisenä. Tällaisesta maksutavasta aiheutuvista kustannuksista vastaa työnantaja.\nJos rahapalkka työsuhteen aikana tai sen päättyessä erääntyy pyhä-, itsenäisyys- tai vapunpäivänä, joulu- tahi juhannusaattona taikka arkilauantaina, pidetään lähinnä edellistä muuta arkipäivää erääntymispäivänä.\nPalkan maksaminen kotimaahan.\nTyöntekijän pyynnöstä on määräosa hänen palkastaan kuukausittain pantava hänen tililleen pankkiin tai maksettava hänen määräämälleen henkilölle.\nJollei työnantaja hänestä riippuvasta syystä ole suorittanut 1 momentissa tarkoitettuja maksuja kulloinkin kohtuulliseksi katsottavan ajan kuluessa, on hänen maksettava suorittamatta jääneelle määrälle korkoa 12 prosenttia vuodessa ja lisäksi korvattava aiheutunut vahinko.\nJos käsirahaa on suoritettu sopimuksen vakuudeksi, se saadaan vähentää palkasta jollei toisin ole sovittu.\nTyönantaja ei saa kuitata työntekijän palkkasaamista vastasaamisellaan siltä osin kuin palkkaa lain mukaan ei saa ulosmitata.\nPalkka työsuorituksen estyessä.\nMilloin työntekijä alusta tai 1 §:ssä tarkoitettua muuta työpaikkaa kohdanneen merionnettomuuden, tulipalon, poikkeuksellisen luonnontapahtuman tai muun senkaltaisen hänestä ja työnantajasta riippumattoman esteen takia ei ole voinut suorittaa työtään, työntekijällä on oikeus saada esteen kestämisaikana palkkansa enintään kahdelta viikolta.\nTyöntekijälle 1 ja 2 momentin nojalla maksettavasta palkasta työnantaja saa 22 §:n 1 momenttia noudattaen vähentää, mitä työntekijältä on työsuorituksen puuttumisen johdosta säästynyt tai mitä hän sinä aikana muulla työllä on ansainnut tai tahallaan jättänyt ansaitsematta.\nTyösuhteen kestäessä voidaan sopia siitä, että työnteko ja palkanmaksu keskeytetään toistaiseksi tai määräajaksi työsuhteen pysyessä muutoin voimassa. Niillä edellytyksillä, joilla työnantaja saisi irtisanoa työsopimuksen, ja samaa irtisanomisaikaa noudattaen hän voi määrätä työntekijän lomautettavaksi määräajaksi tai toistaiseksi. Sopimuksella voidaan lomauttamisoikeutta laajentaa.\nLomauttaminen ei estä työntekijää ottamasta lomautusajaksi muuta työtä.\nJos työntekijä on estynyt tekemästä työtään sairauden tai vamman vuoksi, on hänellä työsuhteen jatkuessa oikeus saada palkkansa sanotun esteen kestämisaikana, aluksen päälliköllä kuitenkin enintään 90 päivältä ja muilla työntekijöillä ulkomaanliikenteessä enintään 60 päivältä ja kotimaaliikenteessä 30 päivältä.\nOikeutta sairausajan palkkaan ei kuitenkaan ole, jos sairastuminen tai tapaturma on sattunut vuosiloman tai lomauttamisen aikana, paitsi jos työkyvyttömyyden voidaan selvästi osoittaa aiheutuneen työstä johtuneista olosuhteista. Oikeus sairausajan palkkaan vuosiloman aikana syntyneen työkyvyttömyyden johdosta alkaa työkyvyttömyyden alkamispäivää seuraavana kahdeksantena päivänä, jos työntekijä pyytää loman siirtämistä merimiesten vuosilomalain (353/75) 8 §:n 3 momentissa säädetyllä tavalla, ja lomauttamisen aikana alkaneen työkyvyttömyyden johdosta sen alkamispäivää seuraavana päivänä.\nSairausajan korvaus työsuhteen päättyessä.\nJos työntekijä on työsuhteen päättyessä kykenemätön työhönsä sairauden tai vamman vuoksi, on hänellä oikeus sairausajan palkkaa vastaavaan korvaukseen, mikäli hänellä olisi työsuhteen jatkuessa ollut oikeus saada sairausajan palkkaa.\nTyöntekijällä on oikeus 1 momentissa tarkoitettuun korvaukseen myös sellaisen kuuden kuukauden kuluessa työsuhteen päättymisestä alkaneen työkyvyttömyyden johdosta, jonka voidaan selvästi osoittaa aiheutuneen työstä johtuneista olosuhteista.\nJos työnantaja on purkanut työsopimuksen 49 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetun työntekijän käyttäytymisen vuoksi, ei työntekijällä ole oikeutta 1 momentissa tarkoitettuun korvaukseen, vaikka hän työsuhteen päättyessä on ollut työkyvytön, jos työkyvyttömyyteen johtanut sairaus tai vamma on aiheutunut purkamisen perusteena olevasta käyttäytymisestä.\nIrtisanomisajan suhde sairausaikaan. Sairausajan palkan ja korvauksen menetys.\nJos 25 ja 26 §:ssä tarkoitettu sairaus tai vamma on ollut sen laatuinen, että työnantajalla on ollut oikeus irtisanoa työsopimus tai työntekijä on irtisanonut työsopimuksen, katsotaan irtisanomisajan sisältyvän 25 §:n 1 momentissa tarkoitettuihin aikoihin.\nOikeutta 25 ja 26 §:ssä tarkoitettuun palkkaan tai korvaukseen ei ole, jos työkyvyttömyys on aiheutunut sairaudesta tai vammasta, jonka työntekijä on työsopimusta tehdessään tahallaan jättänyt ilmoittamatta tahi jos työntekijä on aiheuttanut sairauden tai vamman tahallisesti tai törkeällä huolimattomuudellaan. Sanottua oikeutta ei myöskään ole ajalta, jolta työntekijä saa palkkaa toiselta työnantajalta.\nPalkka kuolintapauksessa. Jälkeenjääneiden oikeus lisäpalkkaan.\nKun työntekijä kuolee, maksetaan palkka hänen kuolinpäivänsä loppuun, jollei hänen oikeutensa palkkaan ole muutoin lakannut. Jos alus työntekijöineen tuhoutuu eikä saada selville, milloin se on tapahtunut, on palkkaa laskettaessa työntekijän katsottava kuolleen sen ajan päättyessä, joka tuhoutuneelta alukselta olisi kulunut matkaan määräpaikkaan siitä paikasta, jossa siitä viimeksi saatiin tieto.\nJos työntekijältä jäi jälkeen puoliso tai alle 16 vuotiaita lapsia, on näille suoritettava kuukauden peruspalkkaa ja mahdollisia kiinteitä lisiä vastaava korvaus, jos kuolema tapahtui työsuhteen kestäessä tai työntekijällä oli oikeus korvaukseen 26 §:n 1 momentin mukaan. Jälkimmäisessä tapauksessa voidaan kuitenkin vähentää se määrä, joka on suoritettu tai on suoritettava sanotun säännöksen perusteella.\nTyö on järjestettävä niin, että työntekijä saa tarpeeksi aikaa lepoa, virkistystä ja itsensä kehittämistä ja vakaumuksensa toteuttamista varten sekä kansalaisvelvollisuuksiensa täyttämiseen.\nJos on syytä olettaa, että työntekijä on sairas tai vahingoittunut, on työnantajan toimitettava hänet viipymättä lääkärin tarkastettavaksi tai aluksen ollessa merellä, otettava välittömästi yhteys lääkäriin, jollei tällaista toimenpidettä ole pidettävä ilmeisen tarpeettomana. Työnantajan vaatiessa on työntekijä velvollinen alistumaan lääkärintarkastukseen.\nTyönantajan on suoritettava edellä tarkoitetuista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset, paitsi jos työntekijä on ilmeisen aiheettomasti pyytänyt lääkärintarkastuksen suorittamista.\nSynnytysloma ja sitä vastaava loma.\nTyöntekijällä, jonka raskaus on kestänyt vähintään 180 päivää, on oikeus saada synnytyslomaksi se aika, johon hänelle sairausvakuutuslain mukaan tulevan äitiysrahan katsotaan kohdistuvan tai, jollei hänellä ole oikeutta äitiysrahaan, katsottaisiin kohdistuvan, jos hänellä sellainen oikeus olisi.\nTyöntekijällä on oikeus 1 momentissa tarkoitettua synnytyslomaa vastaavaan lomaan aikana, jolta hänelle sairausvakuutuslain 21 §:n 2 ja 3 momentin sekä 23 §:n 2 momentin perusteella suoritetaan äitiysrahaa.\nTyöntekijällä, joka on ollut yhtäjaksoisesti työssä samassa tai saman johdon alaisessa yrityksessä kuusi kuukautta, on oikeus palkkaan 1 momentissa tarkoitetun synnytysloman ajalta siten kuin 25 §:ssä on säädetty sairausajan palkasta.\nJos työntekijä on raskauteen tai synnytykseen liittyvän sairauden johdosta estynyt tekemästä työtään muuna kuin 1 momentin mukaan määräytyvän synnytysloman aikana, on hänellä oikeus sairausajan palkkaan 25 §:n säännösten mukaisesti. Mikäli raskauteen tai synnytykseen liittyvästä sairaudesta johtuva työkyvyttömyys ja synnytysloma ovat yhdenjaksoisia, ei työntekijällä kuitenkaan ole oikeutta palkkaan pitemmältä ajalta kuin 25 §:n 1 momentissa on säädetty sairausajan palkan osalta.\nJos työntekijä on sairas tai vahingoittunut, on työnantajan huolehdittava siitä, että hän saa asianmukaista hoitoa aluksessa tai maissa. Hoitoon kuuluvat myös ylläpito, lääkärinhoito siihen liittyvine matkoineen ja lääkkeet. Jos on aihetta otaksua työntekijän sairastavan tautia, josta voi aiheutua vaaraa aluksessa oleville, on työnantajan toimitettava hänet maihin, jollei aluksessa voida ryhtyä turvatoimenpiteisiin tartuntavaaran välttämiseksi.\nSairastuneen työntekijän hoito. Ilmoitusvelvollisuus.\nJos sairas tai vahingoittunut työntekijä on jätettävä ulkomaille, on työnantajan varmistauduttava siitä, että työntekijä saa asianmukaista hoitoa ja, milloin työntekijän hyvinvoinnin kannalta on tarpeen, ilmoitettava lähimmälle Suomen konsulille asiasta. Työnantajan on viipymättä ilmoitettava asiasta myös työntekijän lähimmille omaisille, jollei työntekijä sitä kiellä.\nTyönantajan on suoritettava työsuhteen kestäessä sairastuneen tai vahingoittuneen työntekijän hoidosta aiheutuneet kustannukset, enintään kuitenkin 42 päivältä tai, jos työntekijää on hoidettava muussa kuin siinä maassa, jossa hänellä on kotipaikkansa, 84 päivältä. Aluksessa annettu hoito tai työsuhteen päättyminen eivät vaikuta työnantajan edellä tarkoitettuun velvollisuuteen, ellei jäljempänä säädetystä muuta johdu.\nTyönantajan 1 momentissa tarkoitettu velvollisuus lakkaa kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun työntekijä on viimeksi jättänyt aluksen. Sairaalahoidosta aiheutuvien kustannusten osalta voidaan mainittua aikaa pidentää vuoden mittaiseksi, jos työntekijä hänestä riippumattomista syistä ei ole voinut päästä hoitoon aikaisemmin.\nTyönantaja ei ole velvollinen suorittamaan tässä pykälässä tarkoitettuja sairaanhoidon kustannuksia, jos työntekijä on työsopimusta tehdessään tahallaan jättänyt ilmoittamatta sairautensa tai vammansa tahi aiheuttanut sen tahallisesti taikka törkeällä huolimattomuudellaan eikä jos työntekijä on sairastunut tai vammautunut vuosiloman tai lomauttamisen aikana, ellei sairauden tai vamman voida selvästi osoittaa aiheutuneen työstä johtuneista olosuhteista. Sanottua velvollisuutta ei ole myöskään, jos työntekijällä on työsuhteen päättymisen jälkeen oikeus saada 1 momentissa tarkoitetut sairaanhoidon kustannukset toiselta työnantajalta.\nTarttuvassa vaiheessa olevasta sukupuolitaudista aiheutuneitten sairaala-, lääkärinhoito- ja lääkekustannusten korvaamisessa noudatetaan sukupuolitautilain (52/52) säännöksiä.\nIlmoitus- ja hautausvelvollisuus sekä omaisuuden hoito työntekijän kuollessa.\nTyönantajan on viipymättä ilmoitettava työntekijän kuolemasta tämän lähimmille omaisille.\nJos työntekijällä oli tai hänellä olisi kuollessaan ollut oikeus saada sairaanhoitoa 35 §:n säännösten nojalla työnantajan kustannuksella, on työnantajan huolehdittava hänen hautauksestaan. Jos toimitetaan polttohautaus, on työnantajan huolehdittava lisäksi, että tuhkan sisältävä uurna toimitetaan omaisten osoittamaan tai muuhun asianmukaiseen säilytyspaikkaan.\nPäällikön on huolehdittava, että vainajalta alukseen jäänyt omaisuus luetteloidaan todistajien läsnäollessa niin pian kuin mahdollista ja luovutetaan kuolinpesän osakkaille tai näiden lukuun työnantajan asiamiehelle. Sikäli kun omaisuuden voidaan olettaa ennen sen luovuttamista pilaantuvan tai turmeltuvan, voi päällikkö myydä sen tai toimittaa sen pois. Myynnistä kertyneet tulot tilitetään kuolinpesän osakkaille tai näiden lukuun työnantajan asiamiehelle.\nTyönantajan on suoritettava työntekijän hautauksesta aiheutuvat kustannukset, jos hän on 36 §:n nojalla velvollinen huolehtimaan työntekijän hautauksesta. Hautauskustannuksina pidetään myös polttohautauksesta aiheutuneita kustannuksia.\nJos työntekijä kuolee sinä aikana, jolloin hänen sairaanhoitonsa on kustannettava tämän lain mukaan valtion varoista, on myös 1 momentissa tarkoitetut kulut suoritettava valtion varoista.\nMääräajaksi tai määrämatkaksi tehty työsopimus lakkaa sovitun työkauden päättyessä ilman irtisanomista, jollei toisin ole sovittu.\nJollei työkauden pituutta ole 1 momentissa mainituissa tapauksissa määrätty kalenteriajan mukaan, työnantajan on hyvissä ajoin ilmoitettava työntekijälle odotettavissa olevasta työsuhteen päättymisestä, milloin se riippuu sellaisesta seikasta joka on työnantajan mutta ei työntekijän tiedossa.\nToistaiseksi tehty tai muutoin toistaiseksi voimassa oleva työsopimus voidaan molemmin puolin irtisanoa päättymään tietyn irtisanomisajan kuluttua tahi, jos niin on sovittu tai laissa erikseen säädetty, irtisanomisaikaa noudattamatta.\nTyöntekijää, jonka työsuhde on keskeytymättä jatkunut vähintään kolme kuukautta, ei työnantaja saa irtisanoa ilman erityisen painavaa syytä. Tällaisena syynä ei voida pitää ainakaan:\n1) työntekijän sairautta tai vammaa, ellei hänen tämän vuoksi voida arvioida olevan pitkän aikaa työkyvyttömänä;\n2) työntekijän poliittisia, uskonnollisia tai muita mielipiteitä taikka hänen osallistumistaan yhteiskunnalliseen tai yhdistystoimintaan;\n3) työntekijän osallistumista lakkoon tai muuhun työtaisteluun, paitsi milloin työnantajalla sen vuoksi olisi oikeus irtisanomisen sijasta purkaa työsopimus 49 §:n nojalla; eikä\n4) sellaista yrityksen, aluksen tai sen osaston toimintaedellytyksiin liittyvää syytä, jonka vaikutus on ohimenevä, jos työntekijälle voidaan siksi ajaksi järjestää työnantajan palveluksessa muuta työtä. Jollei muuta työtä voida järjestää, mutta syyn vaikutus ei kestä kolmea kuukautta pitempää aikaa, voidaan syytä pitää asiallisesti hyväksyttävänä perusteena vain työntekijän lomauttamiseen.\nTyönantajan irtisanomisoikeutta voidaan lisäksi rajoittaa sopimuksella siten, että hän saa käyttää sitä vain sopimuksessa mainituilla perusteilla.\nTyönantaja ei saa irtisanoa työntekijän työsopimusta 32 §:n 1 momentissa tarkoitetun synnytysloman tai 32 §:n 2 momentissa tarkoitetun synnytyslomaa vastaavan loman aikana eikä myöskään, saatuaan tietää työntekijän olevan raskaana, päättymään synnytysloman alkaessa tai aikana.\nTyöhönpaluu synnytys- tai sitä vastaavalta lomalta tahi sairauslomalta.\nTyöntekijällä, joka työsuhteen jatkuessa on synnytyksen, sairauden, vamman tai 32 §: n 1 momentissa tarkoitetun synnytysloman tahi 32 §:n 2 momentissa tarkoitetun synnytyslomaa vastaavan loman johdosta poissa laivapalveluksesta, on oikeus palata ensisijaisesti siihen alukseen, josta hän lähti edellä tarkoitetun syyn vuoksi.\nJos työntekijä tietää, milloin hän voi palata työhön, on hänen ilmoitettava siitä hyvissä ajoin työnantajalle.\nJos työntekijää ei voida heti palauttaa 1 momentissa tarkoitettuun alukseen, on työnantajan järjestettävä hänelle muuta hänen entistätyötään vastaavaa työtä tai jollei sellaistakaan voida järjestää, muuta sellaista työtä, jonka vastaanottamista ottaen huomioon työntekijän ikä ja ammattitaito voidaan pitää kohtuullisena.\nTyöntekijällä, joka kieltäytyy hänelle 3 momentin mukaan tarjotusta työstä, ei ole oikeutta palkkaan 23 §:n 1 momentin mukaan.\nIrtisanomisen toimittaminen. Irtisanomisaika.\nTyösopimuksen irtisanominen on toimitettava kirjallisesti. Edellä 2 §:n 3 momentissa tarkoitetussa liikenteessä on työnantajan annettava työntekijälle kirjallinen selvitys irtisanomiseen johtaneista syistä.\nJollei erityistä irtisanomisaikaa ole määrätty, päällikön työsopimus voidaan irtisanoa päättymään 90, konepäällikön, perämiehen, konemestarin, talousosaston esimiehen ja radiosähköttäjän työsopimus 30 ja muiden työntekijäin työsopimus 7 päivän kuluttua irtisanomisesta.\nSopimussuhteen hiljainen pidennys.\nSopimussuhdetta katsotaan pidennetyn toistaiseksi, jos työnantaja sallii työntekijän jatkaa työtä sen jälkeen kun työsuhde tämän lain mukaan olisi voinut päättyä sovitun ajan tai matkan päättymisen tai sopimuksen irtisanomisen ja irtisanomisajan loppuunkulumisen vuoksi.\nEdellä 1 momentissa olevaa säännöstä ei sovelleta, jos siinä tarkoitetun ajan jälkeen tehdään työtä, jota on välttämättä tehtävä aluksen, aluksessa olevien tai lastin turvallisuuden vuoksi, eikä työ kestä kahta päivää kauempaa.\nTyönantajan joutuessa konkurssitilaan voidaan työsopimus 39 §:n säännösten estämättä ja sopimuskauden pituudesta riippumatta molemmin puolin sanoa irti noudattaen 41 §:ssä tarkoitettuja irtisanomisaikoja. Palkan konkurssin ajalta maksaa konkurssipesä.\nKun työnantaja kuolee, on kuolinpesän osakkailla ja työntekijällä 1 momentissa tarkoitettu irtisanomisoikeus.\nTyöntekijän irtisanomisoikeus liikkeen luovutuksen johdosta.\nSaatuaan tietää työnantajan liikkeen tai aluksen luovutuksesta, on työntekijällä irtisanomis- tai työsopimusajasta riippumatta oikeus irtisanoa työsopimus päättymään luovutuspäivästä. Jos työntekijälle on annettu tieto luovutuksesta vasta sen tapahduttua, on hänellä oikeus irtisanoa työsopimus päättymään heti.\nLomautetulla työntekijällä on työsuhteessa muuten noudatettavasta irtisanomisajasta riippumatta oikeus irtisanoa työsopimuksensa päättymään milloin tahansa lomautusaikana, ei kuitenkaan, jos lomautuksen päättymisaika on jo hänen tiedossaan, viimeisen viikon aikana ennen lomautuksen päättymistä.\nMilloin lomauttaminen on alkanut työntekijän saamatta hyväkseen työsopimuksen lakkaamista koskevaa irtisanomisaikaa ja työnantaja ennen lomauttamisen päättymistä irtisanoo työsopimuksen, on hänen korvattava työntekijälle irtisanomisajan palkan tai sen osan menettämisestä näin aiheutunut vahinko, jollei toisin ole sovittu tai 58 §:n säännöksestä muuta johdu.\nTämän pykälän säännöksiä on vastaavasti sovellettava, milloin työntekijälle ei 23 §:n 2 momentin mukaan tarvitse työsuhteen jatkumisesta huolimatta maksaa palkkaa tai milloin työn teettämistä on muutettu tavalla, joka olennaisesti alentaa työntekijän ansiota. Viimeksi mainitussa tapauksessa voidaan sopimuksella rajoittaa työntekijälle 1 momentin mukaan kuuluvaa irtisanomisoikeutta.\nTyöntekijän erityinen irtisanomisoikeus.\nSovitusta työkaudesta tai työsuhteessa muutoin noudatettavasta irtisanomisajasta riippumatta on työntekijällä oikeus irtisanoa työsopimuksensa päättymään heti:\n1) kun hän on saanut tietää, että aluksen määräsatamassa esiintyy vaarallista tartuntatautia, joka saattaisi uhata hänen terveyttään;\n2) kun alus, jossa hän työskentelee, on vaarassa joutua sotaakäyvän valtaamaksi tai sotavahingolle alttiiksi sekä myös kun tällainen vaara on olennaisesti lisääntynyt;\n3) kun hänen vanhempansa, puolisonsa tai lapsensa on vakavasti sairaana tai kuollut, jollei hänelle muutoin voida järjestää tarpeellista vapaata työstään; sekä\n4) kun hän työsopimuksen tekemisen jälkeen on saanut tietää tulleensa hyväksytyksi johonkin oppilaitokseen tai saavansa toimen, jonka vastaanottaminen on hänelle tärkeää, tahi kun hänen olosuhteissaan muutoin on tapahtunut sellaisia olennaisia muutoksia, joiden johdosta työsuhteen päättymistä on pidettävä välttämättömänä.\nJos työntekijä saatuaan tietää 1 momentin 1 tai 2 kohdassa tarkoitetuista olosuhteista on suostunut tekemään työtä sanotuissa olosuhteissa, ei hänellä ole tässä pykälässä tarkoitettua irtisanomisoikeutta.\nTyöntekijällä ei ole oikeutta irtisanoa työsopimustaan 1 momentin 4 kohdan nojalla, jos alus sen johdosta tulisi merikelvottomaksi, ellei hänen tilalleen voida hankkia sopivaa työntekijää. Työntekijä on velvollinen korvaamaan työnantajalle uuden työntekijän hankkimisesta aiheutuneet kustannukset. Sanottua korvausta voidaan alentaa tai poistaa korvausvelvollisuus kokonaan ottaen huomioon työsuhteen kestoaika sekä muut asiaan vaikuttavat seikat.\nMäärämatkaksi tehty työsopimus päättyy sovitussa paikassa.\nMääräajaksi tehty työsopimus on määräajan päättymisestä huolimatta voimassa kunnes alus saapuu satamaan, jos työntekijä on aluksessa sen ollessa määräajan päättyessä merellä. Työsopimus ei kuitenkaan pääty satamassa, johon alus poikkeaa satunnaisesti ja lyhytaikaisesti aluksessa olevien, aluksen tai lastin turvallisuuden vuoksi.\nJollei toisin ole sovittu tai jäljempänä säädetty, voidaan toistaiseksi voimassa oleva työsopimus irtisanoa päättymään vain työntekijän kotimaassa sijaitsevassa satamassa tai paikkakunnalla, jolla työsopimus on solmittu. Työsopimus ei pääty irtisanomisajan kuluttuakaan 2 momentin viimeisessä virkkeessä tarkoitetussa satamassa, ellei toisin ole sovittu.\nPäättymispaikka eräissä tapauksissa.\nTyöntekijä voi 3 §:n 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa irtisanoa työsopimuksensa päättymään missä satamassa tahansa, johon alus saapuu purkausta, lastausta tai riisumista varten.\nTyöntekijä voi 43 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa irtisanoa työsopimuksensa päättymään ensimmäisessä satamassa, johon alus irtisanomisajan kuluttua saapuu.\nEdellä 44 §:ssä ja 46 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa työsopimus päättyy ensimmäisessä satamassa, johon alus saapuu.\nJos työsopimus 47 §:ssä tai 1-3 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa päättyisi maassa, jonka viranomaiset eivät salli työntekijän päästä maahan tai jossa työntekijältä vaaditaan sellaista vakuutta, jota hän ei voi antaa, jatkuu työsopimus, kunnes alus saapuu sellaiselle paikkakunnalle, jolla mainittuja esteitä ei ole.\nSovitusta työkaudesta ja irtisanomisajasta huolimatta työsopimus voidaan heti purkaa, jos tärkeä syy sitä vaatii. Tällaisena syynä on pidettävä sellaista toisen asianosaisen laiminlyöntiä tai käyttäytymistä tai sellaista ensi sijassa tämän vahingonvaarapiiriin luettavaa olosuhteiden muutosta, jonka johdosta toiselta ei voida kohtuudella vaatia sopimussuhteen jatkamista.\nTyönantaja voi, jolleivät asianhaarat anna aihetta muuhun arviointiin, purkaa sopimuksen erityisesti seuraavissa tapauksissa:\n2) kun työntekijä välinpitämättömyydellään vaarantaa työturvallisuutta työpaikalla tai kun hän varoituksesta huolimatta esiintyy toistuvasti päihtyneenä työssä;\n3) kun työntekijä tahallaan tai huolimattomuudesta jättää työvelvoitteen täyttämättä ja varoituksesta huolimatta jatkaa laiminlyöntejään;\n4) kun työntekijä on jatkuvasta syystä kykenemätön työhönsä;\n5) kun työntekijä törkeästi loukkaa työnantajan, tämän sijaisen, työtoverinsa tai aluksella muuten olevan henkilön kunniaa tahi tekee heille väkivaltaa;\n6) kun työntekijä törkeällä tavalla rikkoo 11 §:n 1 momentissa tai 12 §:ssä olevaa kieltoa;\n7) kun työntekijä kätkee asiattoman henkilön, tullinalaista tai lähtöpaikalta vientikiellon tahi määräpaikalla tuontikiellon alaista tavaraa alukseen sellaisissa olosuhteissa, että se olennaisesti vaarantaa työnantajaa; sekä\n8) kun työntekijä muussa kuin 2 §:n 3 momentissa tarkoitetussa liikenteessä ei saavu alukseen sovittuun aikaan ja hänen tilalleen on otettava toinen henkilö.\n2) kun työnantaja tai tämän sijainen välinpitämättömyydellä vaarantaa työntekijäin turvallisuutta;\n3) kun työnantaja tai tämän sijainen loukkaa törkeästi työntekijän tai tämän perheenjäsenen kunniaa tai tekee heille väkivaltaa tahi kun työntekijälle tai tämän perheen jäsenelle on aluksella tehty väkivaltaa eikä päällikkö pyynnöstä huolimatta ole ryhtynyt toimenpiteisiin heidän suojelemisekseen;\n4) kun työntekijän hyvä maine tai siveellisyys joutuu työsuhteen johdosta jatkuvasti vaaranalaiseksi; sekä\n5) kun palkkaa ei makseta lain tai sopimuksen mukaisesti.\nTämän pykälän säännöksiä ei ole sovellettava työlakosta, työsulusta tai muusta työtaistelusta johtuvaan työn keskeytykseen, ellei sellaiseen ole ryhdytty noudattamatta työriitojen sovittelua koskevia lainsäännöksiä tai toimenpide ole työehtosopimuslain säännöksen tai työehtosopimuksen määräyksen vastainen.\nJos työntekijää on 2 momentin 8 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa kohdannut pätevä este, josta hän ei pätevän syyn vuoksi ole voinut ilmoittaa alukseen, peruuntuu purkaminen. Työhönpaluusta on tällöin voimassa soveltuvin osin mitä 40 §:ssä on säädetty.\nPurkamisoikeuden raukeaminen ja purkamisoikeuden rajoittaminen.\nPurkamisoikeus raukeaa, jollei syy ole aikaisemmin menettänyt merkitystään, viikon kuluttua siitä, kun aihe purkamiseen ilmaantui tai, jos syy on jatkuva, siitä kun saatiin tieto sen lakkaamisesta. Jos purkamista kohtaa pätevä este, saadaan sopimus purkaa viikon kuluessa esteen lakkaamisesta.\nJos työntekijä 2 §:n 3 momentissa tarkoitetussa liikenteessä on ollut poissa työstä vähintään viikon eikä sinä aikana ole ilmoittanut pätevää estettä, työnantajalla on oikeus katsoa työsopimus purkautuneeksi. Sama oikeus on työntekijällä, jos työnantaja edellä sanotuin tavoin on poissa eikä hänellä ole paikalla sijaista. Jos ilmoittamista on kohdannut pätevä este, peruuntuu purkaminen.\nSopimuksella voidaan rajoittaa työnantajan oikeutta työsopimuksen purkamiseen. Mitä 39 §:n 4 momentissa säädetään, koskee myös työsopimuksen purkamista.\nTyöntekijä, jonka työsopimuksen työnantaja on purkanut, on toimitettava sellaiseen satamaan, jossa hän voi vapaasti poistua aluksesta ja josta hänellä on mahdollisuus kohtuullisen ajan kuluessa ja kohtuullisin kustannuksin matkustaa kotimaahansa tai paikkakunnalle, jolla työsopimus on solmittu.\nPurkamisesta huolimatta työsuhde jatkuu, kunnes alus saapuu 1 momentissa tarkoitettuun satamaan, jollei se aiheuta huomattavaa haittaa osapuolille. Edellä sanottua on soveltuvin osin noudatettava myös kun työntekijä on purkanut työsopimuksensa.\nYleissäännös vapaasta kotimatkasta.\nSuomessa asuvalla työntekijällä ja työntekijällä, joka on Suomen kansalainen, on työsuhteen päättyessä muualla kuin hänen kotimaassaan oikeus vapaaseen matkaan ylläpitoineen kotipaikkakunnalleen, jos hänen työsuhteensa on keskeytymättä jatkunut kuusi kuukautta. Oikeutta vapaaseen kotimatkaan ei kuitenkaan ole työntekijällä, jolla on ollut mahdollisuus viimeksi kuluneen kolmen kuukauden aikana irtisanoa työsopimuksensa päättymään jossakin kotimaansa satamassa.\nJos aluksen arvioidaan kuukauden kuluessa 1 momentissa tarkoitetun oikeuden syntymisestä saapuvan satamaan, josta kotimatka voidaan järjestää huomattavasti sanotussa momentissa tarkoitettuja kustannuksia pienemmin kustannuksin, on työntekijän, säilyttääkseen oikeutensa vapaaseen kotimatkaan, jatkettava työtä, kunnes alus saapuu sellaiseen satamaan.\nTyöntekijän on irtisanoessaan tai purkaessaan työsopimuksensa samalla pyydettävä vapaata kotimatkaa.\nTässä pykälässä tarkoitetusta vapaasta kotimatkasta sekä työntekijän, jonka työsuhde on päättynyt, tilalle Suomesta alukselle lähetettävän työntekijän matkasta aiheutuvat kustannukset suoritetaan puoleksi valtion ja puoleksi työnantajan varoista.\nVapaa matka tartuntataudin tai sodanvaaran johdosta.\nTyöntekijällä, joka on irtisanonut työsopimuksensa 46 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdan nojalla, on oikeus työnantajan kustannuksella vapaaseen matkaan ylläpitoineen lähimmälle paikkakunnalle, jolla työsopimus olisi voinut päättyä työnantajan irtisanomana, jollei hänellä ole oikeutta 52 §:ssä tarkoitettuun vapaaseen kotimatkaan.\nTyöntekijän on pyydettävä edellä tarkoitettua vapaata matkaa irtisanoessaan työsopimuksensa.\nVapaat matkat erityisissä tapauksissa.\n1) kun työnantaja on lain tai sopimuksen vastaisesti irtisanonut tai purkanut työsopimuksen;\n2) kun työnantaja on purkanut työsopimuksen 49 §:n 2 momentin 4 kohdan säännöksen perusteella, jos sanotussa säännöksessä tarkoitetun työkyvyttömyyden syynä on ollut työntekijän sairaus tai vamma;\n3) kun työsuhde on päättynyt 39 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitetun sairauden tai vamman johdosta sekä myös kun työsuhde on päättynyt muusta syystä, jos työntekijällä tällöin on ollut edellä tarkoitettu sairaus tai vamma, paitsi jos sairaus tai vamma on aiheutunut työsopimuksen irtisanomisen perusteena olleesta työntekijän käyttäytymisestä;\n4) kun työntekijä on purkanut työsopimuksen 49 §:n nojalla;\n5) kun työntekijä, saatuaan tietää työnantajan liikkeen tai aluksen luovutuksesta myöhemmin kuin seitsemän päivää ennen luovutuspäivää, on irtisanonut työsopimuksensa 44 §:n nojalla;\n6) kun työntekijä on irtisanonut työsopimuksen 61 §:n 1 momentin nojalla; sekä\n7) 32 §: n 1 momentissa tarkoitetun synnytysloman alkaessa.\nJos työntekijä on aiheuttanut sairauden tai vamman tahallisesti tai törkeällä huolimattomuudella tai jos hän työsopimusta tehdessään on tahallaan jättänyt ilmoittamatta sairaudestaan, vammastaan tai raskaudestaan, ei hänellä ole oikeutta tässä pykälässä tarkoitettuun vapaaseen kotimatkaan.\nTyöntekijällä on oikeus vapaisiin matkoihin ylläpitoineen 32 §:n 2 momentissa tarkoitetun synnytyslomaa vastaavan loman yhteydessä. Näistä matkoista sekä lomalle lähtevän työntekijän tilalle Suomesta alukselle lähetettävän työntekijän matkasta aiheutuvat kustannukset suoritetaan puoleksi valtion ja puoleksi työnantajan varoista.\nLomauttamisesta johtuvat vapaat matkat.\nTyönantajan on, jollei toisin ole sovittu, kustannettava ulkomailla lomautetulle työntekijälle vapaa kotimatka ja lomauttamisen päätyttyä paluumatka alukseen, jos alus tällöin on ulkomailla.\nTyönantajan on järjestettävä tässä laissa tarkoitetut kotimatkat. Jos työnantaja ei voi matkaa järjestää, on hänen käännyttävä Suomen konsulin puoleen, jonka on järjestettävä matka. Työntekijän on noudatettava työnantajan tai Suomen konsulin matkan tarkoituksenmukaisesta suorittamisesta antamia määräyksiä.\nTyöntekijän oikeus korvaukseen liikkeen luovutuksen johdosta.\nTyönantajan liikettä tai alusta luovutettaessa on työntekijälle pyrittävä osoittamaan hänen entistä työtään vastaavaa ja vastaavissa olosuhteissa tehtävää työtä samassa tai saman johdon alaisessa yrityksessä. Jollei edellä tarkoitettua työtä pystytä osoittamaan, on työntekijällä oikeus työsuhteen päättyessä kuukauden peruspalkkaa ja mahdollisia kiinteitä lisiä vastaavaan korvaukseen. Oikeutta korvaukseen ei ole työntekijällä, joka on kieltäytynyt ottamasta vastaan edellä tarkoitettua työtä tai liikkeen tahi aluksen uuden suomalaisen haltijan tarjoamaa edellä tarkoitetun kaltaista työtä, eikä työntekijällä, joka on itse irtisanonut työsopimuksensa saatuaan tietää työnantajan liikkeen tai aluksen luovutuksesta.\nJos työntekijä on irtisanottu aluksen tuhoutumisen tai sen kuntoonpanokelvottomaksi julistamisen vuoksi eikä hänellä ole oikeutta 65 §:ssä tarkoitettuun hyvikkeeseen, on hänellä oikeus irtisanomisajan kuluttuakin palkkaan siltä ajalta, jonka hän tästä syystä on ilman työtä, kuitenkin enintään kahdelta kuukaudelta, jollei irtisanomisaika ole pitempi. Irtisanomisajan katsotaan sisältyvän edellä tarkoitettuun aikaan.\nMyös aluksen tuhoutumisen tai kuntoonpanokelvottomaksi julistamisen vuoksi lomautetulla työntekijällä, joka irtisanoo työsopimuksensa 45 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla lomauttamisen aikana, on oikeus edellä 1 momentissa tarkoitettuun palkkaan.\nPalkalla tarkoitetaan tässä pykälässä työntekijän peruspalkkaa mahdollisine kiinteine lisineen.\nTyöntekijältä alukselle jäänyt omaisuus.\nJos työntekijältä on hänestä itsestään riippumattomista syistä jäänyt työsuhteen päättyessä omaisuutta alukseen, on työnantaja velvollinen toimittamaan sen kohtuullisen ajan kuluessa säilytettäväksi kotipaikkakunnalleen tai muuhun sopivaan paikkaan ja ilmoittamaan työntekijälle mistä omaisuus on noudettavissa. Jollei omaisuutta voida sen laatu, säilytyskustannukset ja muut seikat huomioon ottaen säilyttää haitatta taikka jollei työntekijä ole vuoden kuluessa mainitun ilmoituksen saatuaan tai, ellei ilmoitusta ole voitu toimittaa, sanotun ajan kuluessa työsuhteen päättymisestä, noutanut sitä työnantajalta, voidaan omaisuus myydä sopivalla tavalla.\nTyösuhteesta johtuvan saatavan vakuudeksi on työnantajalla oikeus pidättää työntekijän omaisuudesta tätä vastaava määrä, kunnes työntekijä suorittaa velkansa tai asettaa sen suorittamisesta vakuuden.\nTyösopimuksen pätemättömyys ja kohtuuttomat ehdot.\nJos työsopimus on varallisuusoikeudellisista oikeustoimista annetun lain mukaan työntekijää kohtaan pätemätön pakon, petollisen viettelyn, kiskomisen tahi erhekirjoituksen tai muun sellaisen virheen vuoksi taikka sen johdosta, että sopimukseen vetoaminen olisi kunnian vastaista tai arvotonta, mutta työ on jo alkanut, työntekijällä on oikeus pätemättömyyden voimaansaattamisen sijasta irtisanoa työsopimus heti lakkaamaan, jollei pätemättömyysperuste ole muutoin menettänyt merkitystään.\nMitä 1 momentissa säädetään, ei estä työntekijää siinä mainitun lain nojalla vetoamasta palkkaa koskevan sopimusehdon pätemättömyyteen. Palkka määräytyy silloin 15 §:ssä mainituin perustein.\nTyönantaja ei voi työntekijää kohtaan siltä ajalta, jonka tämä on ollut hänen työssään, vedota siihen, että työsopimus on työntekijän vajaavaltaisuuden vuoksi pätemätön.\nJos työsopimuksen jokin ehto on mitätön sen vuoksi, että se on ristiriidassa työntekijäin suojaksi annetun lainsäännöksen kanssa, sopimus jää siitä huolimatta muilta osiltaan voimaan.\nSopimuksen täyttämättä jättämisestä johtuva vahingonkorvausvelvollisuus.\nTyönantajan, joka tahallaan tai huolimattomuudesta laiminlyö tästä laista tai työsopimuksesta hänelle johtuvien velvollisuuksien täyttämisen, tulee, jollei muualla tässä laissa ole säädetty toisin, korvata työntekijälle siten aiheuttamansa vahinko.\nKun 49 §:ssä tarkoitettu työsopimuksen purkaminen on johtunut työnantajan tahallisesta tai huolimattomasta menettelystä, hänen on työntekijälle korvattava myös sopimussuhteen ennenaikaisesta lakkaamisesta aiheutunut vahinko.\nTyöntekijän, joka tahallaan tai huolimattomuudesta laiminlyö tästä laista tai työsopimuksesta hänelle aiheutuvien velvollisuuksien täyttämisen taikka aiheuttaa tahallisella tai huolimattomalla menettelyllään sopimuksen 49 §:ssä tarkoitetun purkamisen työnantajan toimesta, tulee korvata siten aiheuttamansa vahinko vahingonkorvauslain (412/74) 4 luvun 1 §:ssä säädettyjen perusteiden mukaan. Samoja perusteita on sovellettava työntekijän työssään työnantajalle aiheuttaman vahingon korvaamiseen.\nKorvausta ei ole suoritettava vahingosta, joka aiheutuu 49 §:n 4 momentissa tarkoitetusta työn keskeyttämisestä, milloin työsopimuksen purkaminen sen johdosta ei ole sallittu.\nJos työnantaja rikkoo 39 §:n 2 momentissa säädetyn irtisanomiskiellon, on irtisanotulla työntekijällä oikeus saada sen johdosta hyvike. Hyvikkeenä on maksettava kolmen kuukauden tai, jos työsuhde on irtisanomisen voimaan tullessa kestänyt vähintään viisi vuotta, neljän kuukauden peruspalkka mahdollisine kiinteine lisineen.\nJos työnantaja irtisanomisajan kuluessa peruuttaa irtisanomisensa, hän vapautuu velvollisuudesta hyvikkeen maksamiseen. Jos irtisanominen peruutetaan myöhemmin, hyvikettä ei ole suoritettava pitemmältä kuin siltä ajalta, jona työntekijä ei ole saanut tehdä työtä työnantajan palveluksessa.\nJos työntekijä on lomautettu tai lomautusta jatkettu ilman 39 §:n 2 momentissa tarkoitettua erityisen painavaa syytä tahi, jos lomauttamisoikeutta on laajennettu 24 §:n 1 momentissa tarkoitetulla sopimuksella, vastoin tällaista sopimusta ja työntekijä irtisanoo työsopimuksen päättymään lomautusaikana, hänellä on oikeus tässä pykälässä tarkoitettuun hyvikkeeseen, milloin hänen työsuhteensa irtisanomisen voimaantullessa on kestänyt 39 §:n 2 momentissa tarkoitetun ajan. Lomauttamisen peruuttamiseen on tällöin vastaavasti sovellettava mitä 2 momentissa on säädetty.\nJos työnantajan irtisanomisoikeutta on rajoitettu 39 §:n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla, voidaan vastoin sellaisia rajoituksia tapahtuneen irtisanomisen seuraamuksista sopia edellä tässä pykälässä säädetystä poiketen.\nSopimuksen laiton purkaminen sekä työntekijän oikeus korvaukseen ja hyvikkeeseen.\nJos työnantaja on laillisetta syyttä purkanut työsopimuksen, on työntekijällä oikeus kahden kuukauden peruspalkkaa ja mahdollisia kiinteitä lisiä vastaavaan korvaukseen siitä kun työsuhde päättyi.\nMilloin työsopimuksen laillisetta syyttä purkanut työnantaja olisi sopimuksen irtisanoessaan ollut velvollinen maksamaan 65 §:n mukaista hyvikettä, työntekijällä on oikeus sanottuun hyvikkeeseen edellä 1 momentissa tarkoitetun korvauksen lisäksi. Sama koskee vastaavasti 65 §:n 3 momentissa tarkoitettua seuraamusta.\nHyvike- ja korvausoikeuden vanhentuminen.\nTyöntekijän oikeus 65 §:ssä tarkoitettuun hyvikkeeseen ja 66 §:ssä tarkoitettuun korvaukseen on rauennut, jollei kannetta ole nostettu kahden vuoden kuluessa työsopimuksen irtisanomisesta tai purkamisesta.\nAluksessa, jossa työskentelee vähintään kahdeksan työntekijää, tutkitaan ja käsitellään jäljempänä mainittuja asioita laivatoimikunnassa, jossa on puheenjohtaja ja kolme muuta jäsentä. Puheenjohtajana on aluksen päällikkö tai päällikön ollessa estynyt hänen päällystöstä määräämänsä työntekijä. Toimikunnan muista jäsenistä tulee yhden kuulua päällystöön ja kahden aluksen muihin työntekijöihin.\nPäällystöjäsenen, jonka puheenjohtaja kulloinkin kutsuu, tulee olla, mikäli mahdollista, konepäällikkö, talousosaston esimies tai yliperämies, sen mukaan, mihin työntekijäryhmään se työntekijä kuuluu, jota käsiteltävä asia koskee. Toimikunnan muina jäseninä ovat työntekijäin valitsemat luottamusmiehet taikka, jos luottamusmiehiä ei ole valittu tai he ovat estyneitä, työntekijäin muutoin keskuudestaan valitsemat edustajat. Jolleivät työntekijät ole valinneet edustajiaan toimikuntaan, on puheenjohtajalla oikeus kutsua myös työntekijäjäsenet.\nLaivatoimikunnan on tutkittava ne olosuhteet, joihin työnantaja vetoaa aikoessaan purkaa tai irtisanoa työsopimuksen. Ennen tutkimuksen suorittamista ei työnantaja saa purkaa tai irtisanoa työsopimusta.\nToimikunnan on viivytyksettä suoritettava tutkimus, jos työntekijä ei ole saapunut alukseen määrättyyn aikaan ja sen on lähdettävä ilman häntä tai jos hänen tilalleen on otettava toinen henkilö.\nJos työntekijä on purkanut työsopimuksen tai irtisanonut sen 46 tai 61 §:n säännösten nojalla, on toimikunnan käsiteltävä asia ennen kuin työntekijä jättää aluksen, jos jompikumpi sopimuspuolista sitä pyytää. Purkamisen tai irtisanomisen käsittelyä koskeva pyyntö on esitettävä niin ajoissa, että toimikunnalla on mahdollisuus käsitellä asia ennen edellä tarkoitettua ajankohtaa.\nKurinpito- ja rikosasiat.\nJos muussa kuin 69 §:ssä tarkoitetussa asiassa laivatoimikunnalle ilmoitetaan työntekijän laiminlyöneen työsuhteesta johtuvia velvollisuuksiaan tai käyttäytymisellään aiheuttaneen aluksessa vakavahkoa häiriötä, on sen tutkittava ja käsiteltävä asia. Suoritettuaan tutkimuksen voi toimikunta, mikäli siihen on aihetta, antaa työntekijälle huomautuksen. Jollei kunta katso voivansa jättää asiaa sen törkeyden takia huomautuksen varaan, on siitä tehtävä ilmoitus merimieskatselmuksesta ja merimiesten luetteloimisesta annetussa laissa (258/37) tarkoitetulle kurinvalvontalautakunnalle.\nToimikunnan on suoritettava tutkimus myös, kun työntekijä on tehnyt tai hänen epäillään tehneen virallisen syytteen alaisen rikoksen. Tutkimuksen suorittaminen ei kuitenkaan ole tarpeen, jos suomalainen viranomainen voi viivytyksettä tutkia asian. Jos suoritetun tutkimuksen perusteella on aihetta epäillä työntekijän tehneen edellä tarkoitetun rikoksen, on puheenjohtajan ilmoitettava siitä viipymättä suomalaiselle poliisiviranomaiselle tai, jollei se ole mahdollista, lähimmälle Suomen konsulille.\nToimikunnan puheenjohtajan on huolehdittava, että edellä 1 momentissa tarkoitettu ilmoitus tehdään. Ilmoitukseen on liitettävä jäljennös laivatoimikunnan pöytäkirjasta.\nKokoonkutsuminen ja asioiden käsittely.\nLaivatoimikunnan kutsuu kokoon sen puheenjohtaja. Toimikunta on päätösvaltainen ainoastaan täysilukuisena.\nToimikunnan puheenjohtajan ja muun jäsenen on huolellisesti ja puolueettomasti tutkittava ja käsiteltävä toimikuntaan saatettu asia.\nToimikunnan on kuultava, mikäli mahdollista, sitä työntekijää, jota käsiteltävänä oleva asia koskee. Työntekijällä on tällöin oikeus esittää kysymyksiä seikoista, jotka saattavat selvittää asiaa. Toimikunnan on niin ikään kuultava niitä henkilöitä, joiden otaksutaan voivan antaa selvitystä asiasta.\nToimikunnan ratkaistessa 70 §:n 1 momentissa tarkoitettua asiaa, on noudatettava enemmistön mielipidettä. Äänten mennessä tasan on noudatettava sitä mielipidettä, jota puheenjohtaja on kannattanut, jos äänestys koskee edellä mainitussa lainkohdassa tarkoitetun ilmoituksen tekemistä, mutta muutoin sitä mielipidettä, joka on työntekijälle lievempi.\nLaivatoimikunnassa on pidettävä pöytäkirjaa, johon on tarkoin merkittävä tutkimuksissa ja kuulusteluissa esiin tulleet seikat sekä toimikunnan päätös 70 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa asioissa. Myös mahdolliset eriävät mielipiteet on merkittävä pöytäkirjaan. Toimikunnan puheenjohtaja ja jäsenet vahvistavat nimikirjoituksillaan pöytäkirjan oikeellisuuden.\nToimikunnan puheenjohtajan on huolehdittava, että työnantaja ja työntekijä saavat viivytyksettä jäljennöksen toimikunnan pöytäkirjasta.\nToimikunnan kokouksista ja niissä käsitellyistä asioista on tehtävä lyhyt merkintä laivapäiväkirjaan. Alkuperäinen pöytäkirja on säilytettävä laivapäiväkirjan erillisenä liitteenä noudattaen mitä merilain 56 §:n 3 ja 4 momentissa on säädetty laivapäiväkirjan ja siihen liittyvien muistiinpanojen säilyttämisestä.\nLaivatoimikunnan puheenjohtaja tai jäsen ei saa ilmaista tässä ominaisuudessaan saamiaan yksityistä työntekijää tai työnantajaa koskevia tietoja, ellei se, jonka hyväksi vaitiolovelvollisuus on säädetty, suostu tietojen ilmaisemiseen. Edellä tarkoitettuja tietoja saa kuitenkin antaa syyttäjä- ja poliisiviranomaiselle rikoksen selvittämiseksi sekä muulle sellaiselle viranomaiselle, jolla lain mukaan on oikeus saada mainittuja tietoja.\nJärjestyksen ylläpitämiseksi aluksessa on päälliköllä ja häntä avustavalla henkilöllä oikeus käyttää sellaisia voimakeinoja, joita vastarinnan vaarallisuuteen nähden ja tilanne muutoinkin huomioon ottaen voidaan pitää puolustettavina.\nJos 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa on käytetty ankarampia voimakeinoja kuin sanotun momentin mukaan voidaan pitää puolustettavina, voidaan tekijä tuomita rikoslain 3 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan alennettuun rangaistukseen. Jos olosuhteet olivat sellaiset ettei tekijä voinut malttaa mieltään, ei häntä saa rangaistukseen tuomita.\nRikoksesta epäillyn säilyttäminen.\nJos työntekijä tekee, kun alus ei ole suomalaisessa satamassa, rikoksen, josta voi seurata vankeutta yksi vuosi tai enemmän, on päällikön huolehdittava siitä, ettei rikoksesta epäilty pääse poistumaan aluksesta. Päällikkö voi, milloin hän katsoo sen tarpeelliseksi, pitää rikoksesta epäillyn aluksessa säilössä, kunnes tämä voidaan luovuttaa Suomen konsulin tai Suomen poliisiviranomaisen huostaan. Päällikkö on vastuussa siitä, ettei rikoksesta epäiltyä kohdella ankarammin, kuin on tarpeen.\nTyönantajan on sallittava työntekijäin ja heidän ammatillisten järjestöjensä käyttää työajan ulkopuolella maksuttomasti tarkoitukseen sopivia työnantajan hallinnassa olevia tiloja työsuhdeasioiden vuoksi tarpeelliseen kokoontumisen ja järjestötehtävien hoitoon aiheuttamatta häiriötä asianomaisen aluksen toiminnalle.\nTyönantaja on velvollinen korvaamaan sen ansion, jonka aluksen pääluottamusmies tai 2 §:n 3 momentissa tarkoitetussa liikenteessä työntekijäin muutoin keskuudestaan valitsema pääluottamusmies ja ammattiryhmää tai osastoa varten valittu luottamusmies menettää työaikana neuvotteluissa työnantajien edustajien kanssa tai toimiessaan muuten työnantajan kanssa sovituissa, työsuhteeseensa kuulumattomissa tehtävissä.\nEdellä 1 momentissa tarkoitetun luottamusmiehen työsopimus voidaan työnantajan toimesta irtisanoa vain, jos niiden työntekijäin enemmistö, joiden luottamusmiehenä hän on, antaa siihen suostumuksen tai kun työ kokonaan päättyy, eikä hänelle voida järjestää siihen astista työtään vastaavaa työtä.\nOikeus vaatia katsastusta.\nJos yli puolet aluksen työntekijöistä tekee päällikölle esityksen katsastuksen toimittamisesta aluksen merikelpoisuuden, sen varustuksen, miehityksen, ahtauksen tai muun sellaisen alukseen liittyvän seikan selvittämiseksi, jonka puutteellisuus tai virheellisyys voi vaarantaa työntekijäin turvallisuutta, on päällikön pyydettävä katsastusta asianomaiselta katsastusviranomaiselta tai aluksen ollessa ulkomailla Suomen konsulilta. Jos paikkakunnalla ei ole Suomen konsulia, on päällikön pyydettävä katsastusta lähimmältä Suomen konsulilta tai määräystä katsastusmiehille katsastuksen toimittamiseen samalla paikkakunnalla olevalta asianomaiselta viranomaisilta.\nKonepäälliköllä, radiosähköttäjällä, talousosaston esimiehellä ja yliperämiehellä on oikeus vaatia päälliköltä niiden aluksen tai sen tarpeiston tai varusteiden osien katsastusta, joita hän on velvollinen valvomaan.\nJos edellä tarkoitettu katsastus on toimitettu ulkomailla, on päällikön lähetettävä siitä viipymättä ilmoitus merenkulkuhallitukselle.\nJos aluksen määränpään ja kulkureitin kannalta on tarkoituksenmukaista, on päällikön kohtuullisesta korvauksesta otettava mukaan ulkomaille jääneitä tässä laissa tarkoitettuja työntekijöitä sekä työntekijöitä, joilla on oikeus tässä laissa tarkoitettuun kotimatkaan. Korvauksesta on alukseen otettava kuljetettavaksi kuolleen työntekijän tuhkan sisältämä uurna sekä häneltä jälkeen jäänyt henkilökohtainen omaisuus, jos se voidaan haitatta ottaa mukaan.\nKorvaus henkilökohtaisen omaisuuden menetyksestä.\nAluksen tuhoutumisen, merirosvouksen, tulipalon tai muun alusta kohdanneen vahingon aiheuttamasta henkilökohtaisen omaisuuden menetyksestä on työntekijällä oikeus saada työnantajalta korvaus perusteiden mukaan, jotka valtioneuvosto vahvistaa.\nTyönantajan oikeus saada korvaus valtion varoista.\nJos työnantaja on joutunut suorittamaan työntekijän sairaanhoidosta tai hautauksesta aiheutuneita kuluja, jotka eivät tämän lain mukaan ole hänen kustannettaviaan, maksetaan työnantajalle näistä korvaus valtion varoista.\nVastuu työnantajan velvollisuuksista eräissä tapauksissa.\nVaikka työntekijä on työsuhteessa muuhun työnantajaan kuin varustamoon, on varustamo vastuussa 31, 34-37, 52-56 ja 59 §:n mukaisista velvollisuuksista edellä tarkoitetun työnantajan ohella.\nTyönantajaa koskevat rangaistussäännökset.\nJos työnantaja tai hänen edustajansa\n1) jättää vastoin 4 §:n 1 momentin säännöstä huolehtimatta siitä, että työsopimus tehdään kirjallisesti;\n2) ottaa nuoren työntekijän työhön 5 §:n 1 tai 2 momentin säännösten vastaisesti;\n3) rikkoo 15 §:n 3 momentissa säädettyä syrjintäkieltoa;\n4) kuittaa 22 §:n säännösten vastaisesti vastasaamisellaan työntekijän palkkasaatavaa;\n5) jättää 31 §:n 1 momentin vastaisesti toimittamatta sairastuneen tai vammautuneen työntekijän lääkärin tarkastettavaksi tai ottamatta yhteyttä lääkäriin tahi 33 §:n säännöksen vastaisesti huolehtimatta siitä, että sairastunut tai vammautunnut työntekijä saa hoitoa;\n6) ei anna työtodistusta 60 §:n säännösten mukaisesti;\n7) loukkaa 76 §:n 1 momentissa tarkoitettua yhdistymisvapautta tai kieltäytyy 76 §:n 2 momentin vastaisesti luovuttamasta hallinnassaan olevia tiloja työntekijäin käyttöön;\n8) irtisanoo luottamusmiehen 77 §:n 2 momentin vastaisesti; tai\n9) rikkoo 89 §:ssä tarkoitettua nähtävänäpitovelvollisuutta,\non hänet tuomittava merimieslain säännösten rikkomisesta sakkoon.\nLaivatoimikunnan puheenjohtajaa ja jäsentä koskevat rangaistussäännökset.\nJos laivatoimikunnan puheenjohtaja\n1) jättää toimittamatta 70 §:n 3 momentissa tarkoitetun ilmoituksen;\n2) ei kutsu laivatoimikuntaa kokoon 69 ja 70 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa; taikka\n3) ei toimita jäljennöksiä laivatoimikunnan pöytäkirjasta 72 §:n 2 momentissa säädetyllä tavalla,\non hänet tuomittava laivatoimikuntaa koskevien säännösten rikkomisesta sakkoon.\nJos laivatoimikunnan puheenjohtaja tai muu jäsen ilmaisee 73 §:n säännösten vastaisesti yksityistä työntekijää tai työnantajaa koskevia tietoja, on hänet tuomittava laivatoimikunnan jäsenen vaitiolovelvollisuuden rikkomisesta sakkoon.\nTässä laissa rangaistavaksi säädetyt teot on virallisen syyttäjän pantava syytteeseen, 84 §:n 1 momentin 2 ja 3 kohdassa sekä 2 momentissa tarkoitetut teot kuitenkin ainoastaan, milloin asianomistaja on ilmoittanut ne syytteeseen pantaviksi.\nUlkomaalaiselle työnantajalle myönnettävä poikkeuslupa.\nJos suomalainen alus tai sen osa on luovutettu ulkomaalaisen käyttöön, voi sosiaali- ja terveysministeriö aluksen omistajan hakemuksesta vapauttaa ulkomaalaisen työnantajan noudattamasta tämän lain säännöksiä joko osittain tai kokonaan.\nPoikkeuslupa voidaan myöntää vain kun siihen on painavia syitä. Ennen luvan myöntämistä on asianomaisille suomalaisille työnantaja- ja työntekijäjärjestöille varattava tilaisuus lausunnon antamiseen ja muutoinkin pyrittävä varmistamaan, ettei poikkeusluvan myöntäminen aiheuta olennaisia muutoksia työntekijäin tässä laissa säädettyyn asemaan.\nPoikkeuslupa voidaan myöntää vain määräajaksi ja siihen voidaan liittää tarpeelliseksi katsottavia ehtoja. Poikkeusluvan saaneen työnantajan tai aluksen päällikön on viivytyksettä ilmoitettava sosiaali- ja terveysministeriölle luvan perusteena olevien olosuhteiden muutoksista. Sanotuissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten johdosta voidaan poikkeusluvassa määrättyjä ehtoja muuttaa. Mikäli muutosten katsotaan vaarantavan työntekijäin edellä tarkoitettua asemaa, voidaan poikkeuslupa peruuttaa. Lupa voidaan peruuttaa myös jos siinä asetettuja ehtoja ei noudateta.\nLain soveltaminen ulkomaalaisessa aluksessa.\nValtioneuvosto voi määrätä, että tämän lain säännöksiä on noudatettava myös ulkomaalaisessa aluksessa suomalaisen työnantajan ja suomalaisten työntekijäin välisissä työsuhteissa.\nMitä merilaissa säädetään laillisesta tuomioistuimesta ja oikeudenkäynnistä merioikeusjutuissa, koskee myös tämän lain mukaan käsiteltäviä asioita. Merilain 251 §:ssä mainittujen asiantuntijain läsnäolo oikeudessa ei kuitenkaan ole tarpeen, ellei oikeus jonkin asian kohdalta sitä käsitellessään toisin päätä. Asiantuntijain palkkio on silloin suoritettava valtion varoista, niin kuin siitä asetuksella säädetään.\nTyösuhdetta koskevaa riitaa ei saa saattaa ulkomaan viranomaisen ratkaistavaksi.\nTyönantajan on pidettävä tämä laki ja sen nojalla annetut säännökset ja määräykset työntekijäin nähtävänä aluksessa tai 2 §:n 3 momentissa tarkoitetussa liikenteessä muussa sopivassa paikassa.\nAsetuksella annetaan tarkempia säännöksiä alusten asunnoista ja muista työntekijäin käyttöön varattavista tiloista sekä työntekijöille aluksessa annettavasta ravinnosta kuin myös lääkärintarkastuksesta. Samoin voidaan, vastavuoroisuuden edellytyksin, määrätä asetuksella, että 52 §:n säännöksiä työntekijän oikeudesta vapaaseen kotimatkaan on sovellettava myös sellaiseen ulkomaalaiseen työntekijään, joka ei asu Suomessa.\nAsetuksella voidaan myös antaa säännöksiä 52 §:n 4 momentissa tarkoitetun valtion tuen maksamismenettelystä ja niistä ehdoista, joita tuen maksamiselle saadaan asettaa.\nMääräykset valtion suoritettavista kustannuksista.\nValtioneuvosto antaa tarkemmat määräykset tapauksista, joissa tässä laissa mainittu kustannus kokonaan tai osaksi on suoritettava valtion varoista.\nTämän lain sekä sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten noudattamista valvovat työsuojeluviranomaiset.\nTämä laki tukee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1978. Sillä kumotaan 30 päivänä kesäkuuta 1955 annettu merimieslaki (341/55) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen. Milloin laissa tai asetuksessa on viitattu aikaisempaan merimieslakiin, on sen sijasta sovellettava vastaavasti tätä lakia.\nTällä lailla kumotaan lisäksi merityöaikalain (296/76) 14 §:n 3 momentti.\nMitä nyt kumottavan merimieslain nojalla on aikaisemmin säädetty ja määrätty laivaväen asuintiloista aluksella annetulla asetuksella (518/76), ruoanpidosta suomalaisissa kauppa-aluksissa annetulla asetuksella (514/51), merimieslain eräiden säännösten soveltamisesta Ruotsin ja Tanskan kansallisuutta oleviin merimiehiin annetulla asetuksella (618/64) sekä suomalaiselle aluksenhenkilökunnalle merionnettomuudessa hävinneestä henkilökohtaisesta omaisuudesta tulevan korvauksen perusteista annetulla valtioneuvoston päätöksellä (417/ 58) niihin myöhemmin tehtyine muutoksineen, jää edelleen voimaan kunnes toisin säädetään tai määrätään.\nHelsingissä 7. päivänä kesäkuuta 1978\n1 - Yleisiä säännöksiä.1§ - Soveltamisala.2§ - Poikkeukset soveltamisalasta. 3§ - Työsopimuksen kestoaika. 4§ - Työsopimuksen muoto. 5§ - Vähimmäisikä. Vajaavaltaisen työsopimus. 6§ - Oikeuksien luovuttaminen. Työnantajan liikkeen luovutus. 7§ - Työnantajan sijainen. 2 - Työsopimuksesta johtuvat velvollisuudet.8§ - Yleissäännös työntekijän velvollisuuksista. 9§ - Työturvallisuus. 10§ - Työntekijän velvollisuus olla aluksessa. 11§ - Kilpaileva työsopimus. 12§ - Liike- ja ammattisalaisuudet sekä lahjominen. 13§ - Työntekijän matkatavarat. 14§ - Meriselitys ja työntekijän läsnäolovelvollisuudet. 15§ - Yleissäännös työnantajan velvollisuuksista. 16§ - Palkan määräytyminen. 17§ - Palkan säästö. 18§ - Maksuaika, -paikka ja -tapa. 19§ - Erääntyminen pyhä- ja eräinä muina päivinä. 20§ - Palkan maksaminen kotimaahan. 21§ - Käsiraha. 22§ - Työnantajan kuittausoikeus. 23§ - Palkka työsuorituksen estyessä. 24§ - Lomauttaminen 25§ - Sairausajan palkka. 26§ - Sairausajan korvaus työsuhteen päättyessä. 27§ - Irtisanomisajan suhde sairausaikaan. Sairausajan palkan ja korvauksen menetys. 28§ - Palkka kuolintapauksessa. Jälkeenjääneiden oikeus lisäpalkkaan. 29§ - Työturvallisuus. 30§ - Lepoajat. 31§ - Lääkärintarkastus. 32§ - Synnytysloma ja sitä vastaava loma. 33§ - Sairaanhoito. 34§ - Sairastuneen työntekijän hoito. Ilmoitusvelvollisuus. 35§ - Sairaanhoidon kustannukset. 36§ - Ilmoitus- ja hautausvelvollisuus sekä omaisuuden hoito työntekijän kuollessa. 37§ - Hautauskustannukset. 3 - Työsopimuksen lakkaaminen.38§ - Määräaikaiset sopimukset. 32§ - Toistaiseksi voimassa olevat sopimukset. 40§ - Työhönpaluu synnytys- tai sitä vastaavalta lomalta tahi sairauslomalta. 41§ - Irtisanomisen toimittaminen. Irtisanomisaika.42§ - Sopimussuhteen hiljainen pidennys.43§ - Työnantajan konkurssi ja kuolema. 44§ - Työntekijän irtisanomisoikeus liikkeen luovutuksen johdosta.45§ - Irtisanominen työnteon keskeytyksen yhteydessä. 46§ - Työntekijän erityinen irtisanomisoikeus. 47§ - Työsopimuksen päättymispaikka. 48§ - Päättymispaikka eräissä tapauksissa.49§ - Purkamisoikeus.50§ - Purkamisoikeuden raukeaminen ja purkamisoikeuden rajoittaminen. 51§ - Työsopimuksen purkamispaikka.52§ - Yleissäännös vapaasta kotimatkasta. 53§ - Vapaa matka tartuntataudin tai sodanvaaran johdosta. 54§ - Vapaat matkat erityisissä tapauksissa. 55§ - Lomauttamisesta johtuvat vapaat matkat. 56§ - Kotimatkan järjestäminen. 57§ - Työntekijän oikeus korvaukseen liikkeen luovutuksen johdosta.58§ - Korvaus työttömyydestä. 59§ - Työntekijältä alukselle jäänyt omaisuus. 60§ - Työtodistus. 4 - Työsopimuksen pätemättömyys ja kohtuuttomat ehdot.61§ - Oikeustoimilaista aiheutuva pätemättömyys ja kohtuuttomat ehdot. 62§ - Vajaavaltaisuuteen perustuva pätemättömyys.63§ - Työntekijän suojaksi annetut lainsäännökset.5 - Sopimuksen täyttämättä jättämisestä johtuva vahingonkorvausvelvollisuus.64§ - Yleissäännös vahingonkorvausvelvollisuudesta.65§ - Hyvike. 66§ - Sopimuksen laiton purkaminen sekä työntekijän oikeus korvaukseen ja hyvikkeeseen. 67§ - Hyvike- ja korvausoikeuden vanhentuminen. 6 - Laivatoimikunta.68§ - Laivatoimikunnan kokoonpano. 69§ - Laivatoimikunnan tehtävät. 70§ - Kurinpito- ja rikosasiat.71§ - Kokoonkutsuminen ja asioiden käsittely. 72§ - Laivatoimikunnan pöytäkirja. 73§ - Vaitiolovelvollisuus. 7 - Pakkokeinot.74§ - Järjestyksen ylläpitäminen. 75§ - Rikoksesta epäillyn säilyttäminen. 8 - Erinäiset säännökset.76§ - Yhdistymisvapaus. 77§ - Luottamusmiehet. 78§ - Oikeus vaatia katsastusta.79§ - Kuljetusvelvollisuus. 80§ - Korvaus henkilökohtaisen omaisuuden menetyksestä.81§ - Työnantajan oikeus saada korvaus valtion varoista.82§ - Vastuu työnantajan velvollisuuksista eräissä tapauksissa.9 - Rangaistussäännökset.83§ - Työnantajaa koskevat rangaistussäännökset. 84§ - Laivatoimikunnan puheenjohtajaa ja jäsentä koskevat rangaistussäännökset.85§ - Syytteeseenpano-oikeus. 10 - Täydentäviä säännöksiä.86§ - Ulkomaalaiselle työnantajalle myönnettävä poikkeuslupa. 87§ - Lain soveltaminen ulkomaalaisessa aluksessa. 88§ - Tuomioistuin. 89§ - Nähtävänäpitovelvollisuus. 90§ - Asetuksenanto-oikeus. 91§ - Määräykset valtion suoritettavista kustannuksista. 92§ - Valvonta. 93§ - Voimaantulosäännös.


Suojaa lapsen silmät auringolta sopivilla aurinkolaseilla – Malmin Optiikka\nKevään tullen moni aikuinen kaivaa aurinkolasit esiin, mutta lapsen silmien suojaaminen unohtuu. Joskus lapsen aurinkolasit jäävät laatikkoon, kun lapsi ei halua pitää niitä. Malmin Optiikan optikko Saara Humalajärvi muistuttaa, miksi lapsen silmien suojaaminen auringonsäteiltä on erityisen tärkeää.\n– Ikääntyessä silmän pupilliaukko pienenee ja mykiö samentuu, eikä silmään pääse niin paljon haitallista uv-säteilyä. Lapsen silmän pupillit ovat suuret ja mykiöt kirkkaammat kuin aikuisella, siksi silmä on erityisen altis haitalliselle säteilylle.\nAurinkolasien käyttö kannattaa aloittaa jo vauvana, sillä rattaissa istuva lapsi altistuu helposti auringolle huomaamatta. Aurinkolasien lisäksi on tärkeä suojata lasta auringolta lipallisella päähineellä, rattaiden kuomulla tai vaikkapa aurinkovarjolla.\nAurinkolasien käyttämisen opettelu saattaa olla vaikeaa, jos lapsesta tuntuu, että lasit haittaavat olemista.\n– Oma kolmevuotias tyttäreni viskoi ensimmäisenä kesänään aurinkolasit kaaressa pois. Laitoin ne kuitenkin aina sinnikkäästi takaisin. Nyt hän etsii aurinkolasit itse laatikosta ja haluaa pitää niitä välillä sisälläkin, Humalajärvi kertoo.\nAurinkolasien käytön harjoittelu kannattaa aloittaa jo kevättalvella, jolloin aurinko paistaa kirkkaana matalalta ja heijastava lumihanki voimistaa säteilyä. Joskus pipon ja muun talvivarustuksen kanssa aurinkolaseihin totuttelu sujuu helpommin.\n– Monesti lapset tarvitsevat hieman aikaa aurinkolasien käytön opetteluun. Aluksi lasit tuntuvat lapsesta oudoilta, sillä tekevät maisemasta kummallisen hämärän. Useimmat lapset hyväksyvät lasit, kun huomaavat niiden oikeasti helpottavan oloa, Humalajärvi kannustaa ja vinkkaa, ettei tässäkään asiassa esimerkin voimaa kannata väheksyä:\n– Nykyään kun laitan itselleni aurinkolasit, tyttäreni haluaa heti omansa.\nNäin valitset lapsen aurinkolasit:\nValitse aurinkolasit yhdessä lapsen kanssa, jotta ne ovat mieluisat.\nValitse laadukkaat aurinkolasit, jonka linssissä on hyvä uv-suojaus. Jos linssin laatu on huono, se vääristää maiseman, mikä tuntuu lapsesta epämiellyttävältä.\nKiinnitä huomiota kehyksen kokoon. Jos kehys on liian matala, lapsi pääsee kurkkimaan sen yli.\nEtsi istuva malli. Lapsen nenä on usein aika matala, joten sopivan kehyksen löytämiseen saattaa mennä hetki. Tarkkaile ettei linssi tule liian lähelle silmää, jotta räpyttely onnistuu eivätkä linssit huurru.\nLasten aurinkolaseihin saa erilaisia remmejä ja aisanpääkoukkuja, jotka auttavat laseja pysymään tukevasti päässä.\nKestävään laatuun kannattaa satsata, jotta lapsi voi huoletta itse tutustua aurinkolaseihin, laittaa ne päähän ja ottaa pois. Rikkoutumisesta hössöttävä vanhempi saa lapsen arastelemaan laseja.\nSovituta aurinkolaseja ulkona kirkkaassa valossa, jotta lapsi huomaa heti lasien hyödyn. Sisällä hämärässä aurinkolasit saattavat tuntua lapsesta oudoilta.\nOle sinnikäs! Totutteluun saattaa mennä aikaa.\nNäytä esimerkkiä! Kun laitat itsellesi aurinkolasit ensin, myös lapsikin haluaa pitää omiaan!\nYksi suosituimmista lasten aurinkolasimerkeistä on Malmin ja Ogelin Optiikoistakin löytyvä Julbo. Tutustu valikoimaan Julbon omilta sivuilta.\nLisää asiantuntevia vinkkejä ja apua lasten aurinkolasien valintaan saat Malmin ja Ogelin Optiikoista.\nTervetuloa lapset ja aikuiset!


lomakodit – Lanikai: Talot ja muut | Vrbo\nLöydä sinulle sopivin paikka – Lanikai\nLittle Yellow Cottage: Vaiheet Lanikai Beachille\n1 972 € keskim. / yö\nUluhale: Breadfruit-puun talo: Vaiheet Lanikai Beachille\nTäydellinen Lanikai Retreat, jossa on suora pääsy syrjäiselle valkoiselle hiekkarannalle!\n1 447 € keskim. / yö\nHale Maluhia Lanikai - erikoisuus kauniissa Lanikai-kodissa!\n1 315 € keskim. / yö\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Lanikai?\nVuonna 2020 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Lanikai: 101 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Talot (57 kpl) ja Asunnot/huoneistot (8 kpl). Löydä itsellesi ja perheellesi tai ystävillesi upea loma-asunto. Oli kyse pitkästä tai lyhyestä lomasta lähellä kohdetta Lanikai, paras majoitus löytyy Vrbosta.\nMikä on paras alue yöpyä matkustettaessa kohteeseen Lanikai?\nMatkustitpa sitten perheesi tai ystäviesi kanssa ja olipa suunnitelmissasi sitten pitkä lomamatka tai lyhyt viikonloppuloma, seuraavilta alueilta löydät laajimman loma-asuntovalikoiman kohteessa Lanikai:\nMitkä ovat kohteen Lanikai suosituimmat nähtävyydet ja maamerkit, joiden lähellä yöpyä?\nVrbo tarjoaa laajan valikoiman loma-asuntoja, jotka sijaitsevat lähellä kohteen Lanikai upeita nähtävyyksiä. Vrbon asiakkaiden keskuudessa suosituimmat nähtävyydet, joiden lähellä yöpyä, ovat:\nBrigham Young University Hawaii: 692 loma-asuntoa\nVrbon avulla voit löytää itsellesi majapaikan myös monien muiden kohteen Lanikai nähtävyyksien lähettyviltä. Voit tarkastella haluamasi nähtävyyden lähellä sijaitsevia loma-asuntoja hakukenttämme avulla.\nTalot: voinko varata tämän loma-asuntotyypin kohteesta Lanikai?\nTietysti. Kohteessa Lanikai tarjolla olevat Talot: 57 kpl Vrbon sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme kohteessa Lanikai kuuluvat:\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas, kohteesta Lanikai?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 25 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat kohteessa Lanikai. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia loma-asuntoja hakukentän avulla.\nTutustu kohteen Lanikai lähellä sijaitseviin alueisiin


DNA ja Voimatel solmivat merkittävän tietoverkkojen sopimuksen - Voimatel\nDNA ja Voimatel solmivat merkittävän tietoverkkojen sopimuksen\nVoimatel on allekirjoittanut teleoperaattori DNA:n kanssa kolmen vuoden rakentamisen ja ylläpitosopimuksen, jossa Voimatel vastaa DNA:n kiinteiden ja langattomien televerkkojen rakentamisesta ja laiteasennuksista. Sopimus kattaa myös kuluttaja- ja yritysasiakkaiden asiakastoimitukset.\nVoimatel tuottaa palveluita DNA:lle laajasti koko Suomessa. Sopimuksen arvo on yli 40 M€ ja on jatkoa usean vuoden kestäneelle hyvälle kumppanuudelle.\n”Voimatel on ollut DNA:lle hyvä yhteistyökumppani jo vuosien ajan, ja olemme iloisia siitä, että yhteistyö uuden sopimuksen myötä jatkuu edelleen. Voimatelin kanssa on hyvä ja tuloksellista toimia, koska he aidosti kuuntelevat asiakasta ja ovat valmiita kehittämään toimintaansa asiakkaan palautteen mukaan”, sanoo DNA:n siirtoverkoista vastaava johtaja Mikko Kannisto.\n”DNA:n kanssa tehty sopimus on tärkeä osoitus hyvästä kumppanuudesta ja jatkuvuudesta, jossa yhteistyössä olemme onnistuneet varmistamaan DNA:n asiakkaille hyvän ja toimivan palvelun. Haluan kiittää tässä yhteydessä Voimatelin ja DNA:n henkilöstöä, jotka mahdollistavat toimivan yhteistyön”, toteaa Timo Rask, Voimatel Oy:n toimitusjohtaja.\nMikko Kannisto, johtaja\nTel: +358 44 590 2527, mikko.kannisto@dna.fi\nTel: +358 50 361 9246, timo.rask@voimatel.fi\nVoimatel Oy on sähkö- ja tietoverkkojen suunnittelu-, rakennus- ja kunnossapitopalvelutuottaja. Asiakkaitamme ovat sähköverkko- ja energiayhtiöt sekä tietoliikenneoperaattorit ja laitevalmistajat. Tämän lisäksi toimitamme alueellisesti palveluita julkishallinnolle ja teollisuusyrityksille.\nLiikevaihto vuonna 2017 oli 113,6 milj. euroa ja vuoden 2018 liikevaihto tulee olemaan yli 125 M€.\nVoimatel tarjoaa palveluita noin 900 palvelualan ammattilaisen voimin Suomesta, Virosta ja Puolasta käsin. Tämän lisäksi meillä on kestävät ja luottamukselliset suhteet kaikkiin johtaviin alihankkijoihin ja laitevalmistajiin. Voimatel Oy:n omistaa 100 %:sti Osuuskunta KPY.


Työolobarometri 2021 : Ennakkotiedot - Valto\nTyöolobarometri 2021 : Ennakkotiedot\nLyly-Yrjänäinen, Maija (2022-03-24)\nTyö- ja elinkeinoministeriön julkaisuja 2022:23\nPalkansaajien näkemykset työmarkkinoista ovat myönteisiä. Työpaikoilla henkilöstön määrä on ennemmin lisääntynyt kuin vähentynyt. Lomautus- ja irtisanomisuhkia koki vain harva. Työttömyyden sattuessa valtaosa arvioi löytävänsä osaamistaan ja työkokemustaan vastaavan työn.\nYhdeksän kymmenestä palkansaajasta käyttää työssään digitaalisia välineitä. Vuorovaikutukseen liittyvien digitaalisten välineiden käyttö on yleistynyt nopeasti vuosien 2015-2020 välillä. Koronapandemia ja etätyön voimakas kasvu on vauhdittanut käyttöä.\nOppimiseen ja uusien asioiden kokeilemiseen suhtaudutaan suurimmassa osassa työpaikkoja myönteisesti. Osaamisen kehittäminen kuitenkin kasaantuu vahvasti niille, joiden osaaminen, taidot ja kehittymismahdollisuudet ovat jo koulutuksen ja työtehtävien myötä hyvät. Palkansaajien joukossa tämä näkyy suurina sosioekonomisen aseman tuomina eroina.\nSuurin osa kokee työn imusta kertovia tuntemuksia ainakin joskus ja yli puolet usein tai aina. Työnsä merkitykselliseksi kokee valtaosa ja yhteisöllisyyden tuntemuksia kokee aina tai usein runsas puolet palkansaajista. Vaikutusmahdollisuudet työhön ovat muuttuneet kokonaisuudessaan vain vähän. Kuitenkin mahdollisuudet vaikuttaa työnteon paikkoihin ovat selvästi kasvaneet lähivuosina.