Mitä yrityksen pörssilistautuminen vaatii?\nListautujan tietopaketti - kaikki pörssilistautumisesta\nListautuminen (IPO, “Initial Public Offering”) on työkalu yrityksen strategian toteutukseen. Olemme keränneet tälle sivulle tietopaketin listautumista harkitsevalle yritykselle. Tietopaketti vastaa mm. seuraaviin kysymyksiin:\nMiksi yritykset listautuvat pörssiin?\nMilloin yrityksen kannattaa listautua pörssiin?\nMitkä ovat pörssilistautumisen hyödyt?\nMitkä ovat pörssilistautumisen vaatimukset?\nMitä kaikkea listautumisprosessiin kuuluu?\nMihin neuvonantajia tarvitaan listautumisessa?\nMiten listautumisesta kannattaa viestiä?\nKenelle osakkeita voidaan myydä listautumisessa?\nMenikö listautumisikkuna kiinni? Lue toimitusjohtaja Mikael Rautasen katsaus IPO-markkinasta, joka on lyhyessä ajassa kokenut melkoisia muutoksia.\nTämän sivun sääntelyä koskevat osiot on päivitetty tammikuussa 2022, minkä jälkeen sääntely on voinut muuttua.\nTarjoamme myös listautumista harkitseville yrityksille listautumisvalmiuden arvioinnin.\nLue lisää listautumisvalmiuden arvioinnista\nInderes tukee yrittäjiä matkalla pörssiin\nHaluamme kasvuyhtiöille kasvurahoitusta hyvin ehdoin ja listayhtiön edut strategian toteutukseen.\nHaluamme suomalaisille sijoittajille lisää mahdollisuuksia sijoittaa kotimaisten yhtiöiden kasvuun.\nMiksi yritykset listautuvat?\nListautuessa yhtiö tuo osakkeensa kaupankäynnin kohteeksi julkiselle markkinapaikalle, jossa sijoittajat määrittävät ajantasaisen arvon yhtiölle myymällä ja ostamalla osaketta. Listautuessa yhtiö laskee yleensä liikkeelle myös uusia osakkeita, joilla sijoittajilta kerätään rahoitusta yhtiön kehittämistä varten.\nListayhtiöllä on tiettyjä velvollisuuksia liittyen esimerkiksi hyvään hallintoon ja tiedon jakamiseen sijoittajille. Pienempiä yhtiöitä varten pörssin (Nasdaq Helsinki Oy) päälistan lisäksi on olemassa niin ikään pörssin ylläpitämä First North -markkinapaikka, jossa yhtiöillä on päälistaa kevyemmät velvoitteet ja hallinnolliset vaatimukset. First North -listautumisen suosio kasvuyrittäjien rahoituskanavana on viime vuosina vahvistunut ja pienempiin kasvuyhtiöihin sijoittamisen suosio yleistynyt.\nMilloin yrityksen kannattaa listautua?\nListautuminen ei ole järkevä ratkaisu kaikille yhtiöille kaikissa kehitysvaiheissa. Viime vuosien First North -listautujista löytyy kuitenkin useita menestyneitä esimerkkejä siitä, että listautuminen sopii toimialasta riippumatta kasvuhakuisen yrityksen työkaluksi strategian toteutuksen, tunnettuuden vahvistamiseen, omistajapohjan kehittämiseen sekä kasvupääoman keräämiseen. Yritys ei koskaan ole “täydellinen” tai “valmis”, eikä sitä vaadita myöskään listautujalta. Listaamme tällä sivulla listautumisen keskeisiä hyötyjä ja toisaalta vaatimuksia, jotka ovat joillekin yrityksille rajoittavia tekijöitä listautumista suunnitellessa.\nFirst North -listautumisen kustannuksissa on merkittävää vaihtelua. Kustannuksiin vaikuttaa esimerkiksi toteutettavan järjestelyn kokoluokka ja rakenne, valitut neuvonantajat sekä käytettävien palveluiden laajuus. Tyypillisestä, noin 5-8 miljoonan euron (sisältäen osakeannin ja/tai -myynnin) pienemmästä First North -listautumisesta yhtiölle aiheutuvat kertaluonteiset kustannukset liikkuvat käsityksemme mukaan tällä hetkellä karkeasti noin 0,5-1,0 miljoonassa eurossa.\nListallaolosta muodostuu yhtiölle lisäksi juoksevia kuluja, joista osa on pakollisia ja osa vapaaehtoisia. Karkeasti arvioituna tyypillisen pienemmän First North -yhtiön suorat listallaolon kustannukset ovat noin 100-150 tuhatta euroa vuodessa riippuen sijoittajaviestinnän panostusten suuruudesta. Haarukan yläpään kustannustasolla pienempi First North -yhtiö pystyy tyypillisesti tekemään laadukasta ja aktiivista sijoittajaviestintää, mikä auttaa yhtiötä listallaolon hyötyjen saamisessa (esim. näkyvyys ja osakkeen likviditeetti).\nNäiden suorien kustannusten lisäksi tietyillä yhtiöillä on tarve vahvistaa listayhtiönä toimimista varten hallintoaan. Tämä tulee kasvavalle yhtiölle usein eteen joka tapauksessa, eikä sinänsä ole välttämättä nähtävissä suoraan listallaolosta aiheutuvana kustannuksena.\nMahdollisuus kerätä uutta pääomaa add\nListautuessa ja listalla ollessa yhtiö voi laskea liikkeelle uusia osakkeita ja kerätä kasvurahoitusta sijoittajilta.\nOsakkeesta työkalu yrityskauppoihin add\nLikvidi ja markkinan arvostama osake voi olla kilpailuetu ja tehokas maksuväline yrityskaupoissa.\nUskottavuus asiakkaiden ja muiden sidosryhmien silmissä add\nListayhtiö raportoi tilanteestaan säännöllisesti markkinalle ja noudattaa listayhtiönä tiettyjä hyvän hallinnon vaatimuksia.\nListayhtiön näkyvyys add\nListayhtiö tulee sijoittajien tietoon ja saa tyypillisesti näkyvyyttä pörssimediassa. Joissain tapauksissa yhtiön aktiivinen omistajayhteisö voi myös markkinoida yhtiötä tai muodostua uskolliseksi asiakaskunnaksi.\nListautuminen on koko yritykselle hieno saavutus ja tuo onnistuessaan koko organisaatioon lisää energiaa ja intoa sekä käynnistää uuden vaiheen yrityksen elinkaarella.\nHallinnon kehittyminen add\nListautuessa yhtiö tyypillisesti kehittää hallintoaan ja lisää kurinalaisuuttaan velvoitteiden täyttämiseksi, mikä voi vahvistaa yhtiön johtamista.\nKiinnostava, selkeä ja etenevä sijoittajatarina add\nSijoittajat vaativat yritykseltä selkeää strategiaa ja tuloksia sen toteutuksessa. Suuntaansa etsivä yritys ei välttämättä saa listalla työrauhaa toimintansa kehittämiseen.\nHallinnon riittävä kypsyys add\nListayhtiön velvoitteet ja vaadittu hallinnon kypsyys voi pienimmissä yrityksissä muodostaa toiminnan mittakaavaan nähden turhan suuren kuluerän. Listayhtiön prosessit ovat yritykselle usein myös hyödyllisiä, mutta ei välttämättä kaikissa kehitysvaiheissa.\nSisäisen viestinnän hallinta add\nListayhtiön tulee viestiä kaikille sijoittajille samanaikaisesti, mikä asettaa tiettyjä rajoitteita myös tiedon sisäiselle jakamiselle.\nRiittävä markkina-arvo add\nListayhtiön osakkeella tulee olla toimiva jälkimarkkina, joka vaatii riittävän suuren määrän sijoittajia ja vapaasti markkinoilla vaihdettavia osakkeita. Listayhtiölle aiheutuvista kuluista, jotka ovat noin 100-150 tuhatta euroa pienelle First North -yhtiölle, ei myöskään pitäisi muodostua yhtiölle liian suurta taakkaa. Näitä tekijöitä varten yhtiön arvon tulee olla riittävä. Nyrkkisääntönä suosittelemme vähintään 15 miljoonan euron markkina-arvoa ennen listautumisannissa kerättäviä varoja.\nPitkäjänteisyys ja sitoutuminen add\nListautuminen määrittää koko yrityksen loppuelämää ja listalle mentyä helppoa paluuta ei ole. Jos listalle pyritään ilman omistajien ja avainhenkilöiden sitoutumista, omaa hetkellistä arvostustasoa optimoiden tai yksittäisen omistajatahon intressit edellä, on epäonnistumisen riski korkea.\nValmius yrityksen toiminnan julkiseen läpivalaisuun add\nListayhtiö raportoi toiminnastaan avoimesti ja säännöllisesti. Mahdolliset luurangot kaapissa nousevat tällöin helposti julkisuuteen ja myös hyvin perustein tehdyt päätökset, esimerkiksi sisäpiirijärjestelyihin liittyen, voivat näyttäytyä julkisuudessa kyseenalaisilta riippumatta niiden taustoista. Listautuvalle yritykselle onkin arvokasta toimia korostetun vastuullisesti ja olla valmis toimintansa kriittiseen käsittelyyn julkisuudessa, osin myös epäreiluun sellaiseen.\nListautumisella viitataan isossa kuvassa siihen prosessiin, jossa yrityksen listautumisvalmius viilataan listatun yhtiön tasolle ja jossa sen osakkeet otetaan kaupankäynnin kohteeksi First North -markkinapaikalle (tai vaihtoehtoisesti pörssin päälistalle).\nListautumisprosessi kestää tyypillisesti noin puoli vuotta valmisteluineen, mutta aika voi myös olla huomattavasti pidempi tai lyhyempi, riippuen yhtiön listautumisvalmiudesta projektin alkaessa. Listautumisvalmiudella tarkoitetaan yhtiön valmiutta toimia ja edistää liiketoimintaansa listatun yhtiön tavoin. Sen osa-alueita ovat muun muassa taloudellinen raportointi, tiedonantopolitiikka, hyvä hallinnointitapa sekä sisäpiiritiedon käsittelyyn liittyvät asiat. Suppeammassa merkityksessä listautuminen taas viittaa prosessiin, jossa valmistellaan listautumisannin markkinointimateriaalit, markkinoidaan listautumisantia sijoittajille sekä lopuksi jätetään listalleottohakemus pörssille ja toteutetaan listautumisanti.\nListautumisprojektin lähtökohta on tietysti se, että yhtiön johto ja hallitus päättävät, että on sopiva aika ruveta edistämään listautumista konkreettiselle tasolle. Sisäisten pohdintojen ja sparrailujen jälkeen on edessä neuvonantajien valinta, joka on yksi projektin kriittisimmistä osista, vaikka se ajallisesti ajoittuukin jo ennen varsinaista projektin alkua.\nListautumisprosessin voi jakaa yksinkertaistetusti kolmeen vaiheeseen:\n1) Listautumisvalmiuden arviointi ja esityöt\n2) Listautumisen valmistelu ja markkinoinnin teaserit\n3) Listautumisen aloittaminen, aktiivinen markkinointi ja listayhtiöksi tuleminen\nEnsimmäisen vaiheen tarkoitus on kasata listautumisen projektitiimi, kartoittaa listautuvan yhtiön lähtötilanne ja käynnistellä projektin osakokonaisuuksia ("projektistriimi"). Toisen vaiheen aikana huomio on näiden osakokonaisuuksien työstämisessä pitkälle, minkä jälkeen projektin viimeinen ja varsinaisen listautumisen toteuttava kolmas vaihe sujuu vaivattomasti.\nMonet projektin osakokonaisuuksista ovat todellisuudessa käynnissä monen vaiheen aikana, mikä tarkoittaa sitä, ettei niitä voi myöskään suoraan täysin jakaa eri vaiheisiin. Jokainen yhtiö on myös erilainen ja siten listautumisprosessi, sen aikataulu sekä yksittäisten projektistriimien aikataulut riippuvat paljon listautuvasta yhtiöstä. Investointipankki vastaa projektin johtamisesta, laatii yhtiökohtaisen aikataulun listautumisprojektille ja huolehtii aikataulusta pysymisestä prosessin aikana.\nWitted Megacorp Oy:n matka kohti First Northia\nWitted Megacorp Oy ilmoitti 11.1.2022 selvittävänsä mahdollisuutta listautua NASDAQin First North -markkinapaikalle.\nYhtiön toimitusjohtaja Harri Sieppi avaa Matka Pohjoiseen -blogisarjassa Wittedin matkan kohti First Northia kaikkine rosoineen.\nBlogisarjan osat add\nOsa 1: Luopuminen vallasta\nOsa 2: Hyppy tuntemattomaan (millainen homma se IPO on?)\nOsa 3: Kolme kehittävää epäonnistumista - ja sitten ratkaiseva täysosuma\nOsa 4: Rahako IPOn motivaattori?\nOsa 5: Mitä teimme viime kesänä? Kolmet yrityskaupat\nOsa 6: Maailma kuohuu – miltä näyttää IPO-matka?\nOsa 7: Megacorpin tarina\nOsa 8: Kuin tekisi gradua Nasdaqille\nOsa 9: Perillä\nInderespodi 118: Listautuvan yrityksen ja yrittäjän näkökulma\nMatka Pohjoiseen -podisarja\nOnnistuneen listautumisen anatomia\nToimitusjohtajamme Mikael Rautanen on viime vuosina tutkinut listautujien viestejä ja yleisön reaktioita niihin pyrkien hahmottamaan, mikä erottaa moninkertaisesti ylimerkityn kurssiraketin vajaaksi jäävästä avauspäivän pannukakusta.\nMyös Inderesin oma listautuminen tarjosi Mikaelille useita oivalluksia, joita hän avaa Onnistuneen listautujan anatomia-blogisarjassa.\nOnnistuneen listautumisen anatomia, osa 1: Aikainen ulostulo\nOnnistuneen listautumisen anatomia, osa 2: Se mikä poikkeaa, varastaa huomion\nOnnistuneen listautumisen anatomia, osa 3: Heikkouksien sokerikuorruttaminen (ei kannata)\nOnnistuneen listautumisen anatomia, osa 4: Sijoituskeskusteluihin osallistuminen\nOnnistuneen listautumisen anatomia, osa 5: Hääbileet ja avioliitto\nVaihe 1: Listautumisvalmiuden arviointi ja esityöt (1-2kk)\nNeuvonantajien valinta add\nNeuvonantajien valitseminen voi tuntua erittäin haastavalta, etenkin jos ei ole täysin varma siitä, mikä kunkin neuvonantajan rooli sisältää. Listautumisprosessissa on tyypillisesti monia neuvonantajia, jotka vastaavat listautumisessa eri osa-alueista.\nNeuvonantajien roolien laajuus ja painopisteet voivat myös vaihdella tapauskohtaisesti. Tärkeintä listautuvan yrityksen kannalta on ymmärtää eri neuvonantajien roolit listautumisprosessissa. Tärkeimmät neuvonantajat, jotka jokaisessa listautumisprosessissa tarvitaan, ovat taloudellinen neuvonantaja (tyypillisesti investointipankki, joka toimii myös projektinjohtajana), oikeudellinen neuvonantaja (tyypillisesti asianajotoimisto), liikkeeseenlaskijan asiamies sekä listautumisvalmiuden arvioija.\nIlman näitä neljää neuvonantajaa listautumisprojektia ei ole mahdollista toteuttaa, sillä kyseiset neuvonantajat hoitavat listautumiskriittisiä toimenpiteitä prosessin aikana. Lähes yhtä tärkeää roolia, mutta ei kuitenkaan pakollista, edustaa myös viestinnällinen neuvonantaja, joka auttaa yhtiötä hiomaan sijoittajaviestintäänsä sekä pitää huolen siitä, että nämä viestit saavuttavat kohderyhmänsä ja osakkeelle syntyy kysyntää listautumisannin aikana. Viestinnällisiä neuvonantajia voivat olla esimerkiksi Inderesin tapainen sijoittajaviestintään erikoistunut toimija tai viestintätoimistot.\nNeuvonantajien roolitus vaihtelee jonkin verran toimijakohtaisesti, mutta olemme tiivistäneet tähän tyypillisen ylätason roolituksen.\nYhtiön hyväksyttynä neuvonantajana (CA, Certified Adviser) toimiminen\nYhtiön arvonmäärityksen tukeminen\nListautumisannin myynti ja markkinointi instituutiosijoittajille\nYleinen neuvonanto ja yhtiön ohjaaminen listautumisprosessin aikana\nJuridinen due diligence -tarkistus yrityksen liiketoiminnasta\nYhtiöesitteen laatimisen johtaminen ja sen työstäminen\nYleinen juridinen neuvonanto prosessin aikana\nSijoittajatarinan, sijoittajamateriaalin ja IR-sivuston rakentaminen\nYhtiön IR-prosessien rakentaminen\nSijoittajaesitys yksityissijoittajille (Roadshow)\nListautumisannin toteutus ja osakkeiden kirjaaminen arvo-osuusjärjestelmään\nRahaliikenne sijoittajien, listautuvan yrityksen ja sen omistajien välillä\nLaadullisten listalleottokriteerien arviointi ja toimenpidesuunnitelman luominen (mm. yrityksen hallinnointi ja ohjaus, taloushallinnon prosessit, riskienhallinta ja organisaation resursointi)\nAloitetaan sisäisten prosessien saattaminen listallaolovaatimusten tasolle add\nListatuille yhtiöille on olemassa vaatimuksia, jotka poikkeavat listaamattomien yhtiöiden vaatimuksista. Nämä liittyvät esimerkiksi taloudelliseen raportointiin, tiedonantovelvollisuuteen, hyvään hallinnointitapaan ja sisäpiiritiedon julkistamiseen. Yhtiön sisäisiä prosesseja lähdetään edistämään heti listautumisprojektin alkaessa.\nPörssi vaatii, että listautuva yhtiö teettää listautumisvalmiuden kartoituksen (IPO Readiness Due Diligence), jonka tyypillisesti tekee Big Four -yhtiö (Deloitte, Ernst & Young, KPMG ja PwC) tai muu vastaava toimija. Tämän kartoituksen ideana on selvittää yhtiön nykyiset sisäiset prosessit sekä tehdä toimenpidesuunnitelma ja -aikataulu, jonka avulla varmistetaan, että yhtiö toimii listatun yhtiön tasolla listautuessaan. IPO Readiness Due Diligence -kartoituksen työstäminen voidaan aloittaa jo ennen varsinaista listautumisprosessia, ja tämä on jopa suotavaa. Mikäli kartoitus tehdään jo ennen listautumisprojektia, vapauttaa se johdon aikaa itse listautumisprojektin aikana.\nSisäisten prosessien saattaminen listayhtiön vaatimusten tasolle alkaa kun IPO Readiness Due Diligence -kartoitus on tehty. Kartoituksen yhteydessä laaditun raportin pohjalta tehdään sisäinen kehitysaikataulu, jonka perusteella listautuva yhtiö alkaa työstämään toimenpiteitä eteenpäin neuvonantajien tuella.\nVarmistetaan listautumisvalmiuden saavuttaminen liiketoiminnan ja strategian kypsyyden näkökulmasta add\nSisäisten prosessien lisäksi listautumisvalmiuteen vaikuttaa yrityksen liiketoiminnan kypsyys ja ymmärrettävyys sijoittajan kannalta, sekä yhtiön omistajien tahto. Keskeisiä tekijöitä ovat sijoittajatarinan houkuttelevuus, uskottavuus ja selkeys, sekä yrityksen kehitysvaihe. Nämä tekijät määrittävät yhtiön potentiaalista sijoittajakuntaa ja hyväksyttävää arvostustasoa listautuessa.\nOsakesijoittajilla, myös korkeampia riskejä sietävillä, on tyypillisesti tiettyjä odotuksia listautuvan yhtiön strategian ja suunnan kypsyydestä. Tämä voi olla etenkin varhaisemman kehitysvaiheen yrityksille haaste, mikä voi puoltaa listautumisen harkitsemista myöhemmässä vaiheessa ja muun rahoitusvaihtoehdon tarkastelua. Suuntaansa vielä hakevalle yritykselle voi olla järkevää pysyä yksityisenä yrityksenä, sillä se voi antaa yhtiön suunnan etsimiseen ja vahvistamiseen työrauhan, jota listayhtiön vaatimukset ja sijoittajien paine voisivat haitata.\nEi ole kuitenkaan olemassa yhtä sapluunaa listautumisvalmiuden määrittämiseen. Myös varhaisen vaiheen yhtiöllä voi olla selkeä sijoittajatarina ja sopiva strategia, jonka toteutusta listautuminen voisi tukea. Inderes tarjoaa listautumista harkitseville yrityksille ilmaisen listautumisvalmiuden arvion sijoittajien ja analyytikoiden näkökulmasta.\nOsakkeiden arvo-osuustaminen add\nArvo-osuusjärjestelmä on arvopaperien sähköinen rekisteri, joka mahdollistaa yleiseen liikkeeseen laskettujen arvopaperien omistuksen ja sen muutosten rekisteröinnit. Listattavan yhtiön osakkeet rekisteröidään arvo-osuusjärjestelmään listautumisprojektin aikana.\nOsakkeiden arvo-osuustaminen saattaa kestää muutamasta viikosta jopa yli 6 kuukauteen, riippuen siitä, voidaanko liittämisen suhteen edetä yksinkertaistetulla liittämismallilla vai joudutaanko etenemään ns. vaihtomallilla. Liikkeeseenlaskijan asiamies ja oikeudellinen neuvonantaja hoitavat tyypillisesti osakkeiden arvo-osuustamisen, ja se tehdään tiiviissä yhteistyössä Euroclearin kanssa.\nOheisen linkin takaa löytyy lisätietoja prosessista.\nVaihe 2: Listautumisen valmistelu ja markkinoinnin teaserit (3-4kk)\nYhtiöesitteen / listautumisesitteen valmistelu add\nYhtiöesite / listautumisesite on tyypillisesti listautumisprojektin kaikkein eniten työtä vaativa kokonaisuus. Yhtiöesite tai listautumisesite on listautumisprojektin tärkein dokumentti, jossa pyritään antamaan kattavat tiedot yhtiöön ja listautumiseen liittyen. Mikäli listautumisannin koko on yli 8 miljoonaa euroa, tulee listautumisen yhteydessä laatia listautumisesite, joka tulee hyväksyttää Finanssivalvonnalla. Mikäli listautumisannin koko on enintään 8 miljoonaa euroa, riittää yhtiöesite, joka tulee sen sijaan hyväksyttää pörssillä. Lisätietoja esitevelvollisuudesta löytyy oheisen linkin takaa. Tässä tekstissä keskitymme yhtiöesitteeseen ja sen vaatimuksiin.\nFirst North -markkinapaikan säännöt sekä kansallinen asetus arvopaperimarkkinalain tarkoittamasta perustietoasiakirjasta (1281/2018) määrittelevät yhtiöesitteen sisällön. Kuitenkin esimerkiksi osioissa, jossa esitetään yhtiön liiketoiminta, on mahdollista itse määritellä asioiden esittämisjärjestys. Lisäksi esitettä laadittaessa kannattaa panostaa luettavuuteen. Asioiden havainnollistaminen ja erilaisten kuvaajien esittäminen tekevät yhtiöesitteestä huomattavasti lukijaystävällisemmän.\nOn suositeltavaa luonnostella esitettä jaksoissa. Pörssi antaa mielellään palautetta versioihin, jotka eivät ole vielä täysin valmiita. Tätä kannattaa hyödyntää projektin aikana, jotta vältetään tilanne, jossa lopullinen versio on ensimmäinen, jonka pörssi lukee. Silloin on olemassa riski siitä, että pörssiltä saadaan todella paljon kommentteja, joiden sisään viemisessä menee aikaa ja pahimmassa tapauksessa jopa projektiaikataulu saattaa mennä uusiksi.\nKolme neuvoa, joiden avulla yhtiöesite saadaan laadittua tehokkaasti:\nSelkeä työnjako. Projektin alussa on tärkeä pilkkoa yhtiöesite selkeisiin kokonaisuuksiin, jotka jaetaan neuvonantajien ja yhtiön kesken. Tämän jälkeen asetetaan selkeä määräaika, johon mennessä osioiden pitää olla valmiita\nKäy kokonaisuuden kimppuun osissa. Yhtiöesitteessä on osia, joiden kirjoittamista ei voida edes aloittaa vielä projektin alussa (esimerkiksi annin ehtojen kuvaaminen). Kannattaa kuitenkin aloittaa kokonaisuuden luonnostelu mahdollisimman aikaisin. Mitä nopeammin ensimmäinen luonnos saadaan pörssille tarkastettavaksi, sitä nopeammin pörssiltä saadaan kommentit, joiden perusteella esitettä voidaan työstää valmiimmaksi.\nVälttäkää mammuttisessioita. Mammuttisessioilla tarkoitamme pitkiä ja raskaita läpikäyntipalavereita, joissa 10-20 ihmistä pohtii yksittäisen lauseen sanamuotoa 15 minuuttia. Tällaiset istunnot eivät lopulta tuota lisäarvoa, eivätkä paranna esitteen laatua. Nykyään pilvipalveluita käyttämällä on helppoa päivittää ja tarkastella esitettä reaaliajassa. Selkeä määräaika ja itsenäiset kommentointikierrokset, joissa kaikki osapuolet tarkastavat esitteen omatoimisesti ja lähettävät kommenttinsa esitteen päävastuulliselle (investointipankki tai juristi) toimivat huomattavasti paremmin.\nArvonmääritys ja transaktiorakenne add\nInvestointipankki tekee listautumisprojektin aikana arvonmäärityksen listautuvasta yhtiöstä. Arvonmäärityksen ideana on antaa näkemys listattavan yhtiön johdolle ja hallitukselle yhtiön arvosta. Käytetyt arvonmääritysmenetelmät riippuvat niiden soveltuvuudesta listattavan yhtiön liiketoimintaan.\nJos esimerkiksi listattavalle yhtiölle löytyy jo monia listattuja verrokkeja, antavat näiden arvonmääritystasot ja -kertoimet hyvää vertailupohjaa arvonmääritykselle.\nInvestointipankin valmistelema arvonmääritysraportti esitetään listautumista suunnittelevan yhtiön hallitukselle, jonka jälkeen muodostetaan alustava käsitys yhtiön arvosta.\nSeuraavana tiedossa on transaktiorakenteen suunnittelu. Transaktiorakenteen suunnittelussa määritetään yhtiölle sopiva listautumisen jälkeisen omistusrakenne ja suunnitellaan tätä lopputulosta kohti vievät toimet. Transaktiorakenteen lähtökohtana on aina listautuvan yrityksen tarpeet ja sen nykyisten omistajien tahtotila. Ensimmäinen kysymys on, myyvätkö jotkin yrityksen nykyisistä omistajista osakkeita listautumisannissa (ns. antiosakkeet) vai kerätäänkö annissa ainoastaan uutta rahaa yritykselle (ns. uudet osakkeet). Myytävistä osakkeista yritys ei saa luonnollisesti rahaa itselleen (vaan ne menevät omistajille), ja täten yrityksen pääoman tarpeet tuleville vuosille täytyy kattaa laskemalla liikkeeseen antiosakkeita. Pääomaa kannattaa harvoin kerätä sisään ainoastaan siksi, että siihen on mahdollisuus, ja tämän takia annin koon tulisi perustua vahvasti yrityksen strategiaan ja sen toteuttamiseen tarvittavaan pääomaan.\nTransaktio jaetaan siis myyntiosakkeisiin ja antiosakkeisiin. Näitä osakkeita voidaan allokoida tyypillisesti kolmelle eri sijoittajaryhmälle, jotka ovat institutionaaliset sijoittajat, yksityissijoittajat sekä yhtiön omat työntekijät. Karkeana arviona voi pitää sitä, että instituutiosijoittajille allokoitava määrä on tyypillisesti noin puolet listautumisannin koosta. Tämä luku voi kuitenkin vaihdella suuresti ja se riippuu monista eri asioista. Henkilöstölle allokoidaan yleensä osakkeita listautumista alemmalla hinnalla (verotuksellisista syistä alennus on tyypillisesti 10%). Henkilöstöanti on hyvä tapa sitouttaa työntekijöitä yhtiön tulevaisuuden kasvuun omistajuuden kautta. Yksityissijoittajille vuorostaan allokoidaan osakkeita yleisöannin kautta. Investointipankki valmistelee transaktiostruktuurin. Transaktiostruktuurin tärkeimmät olettamat ja muuttujat käydään yrityksen johdon sekä hallituksen kanssa läpi, ja prosessin edetessä struktuuri viimeistellään ja osakemäärät lyödään lukkoon.\nPörssin puolelta transaktiostruktuuriin liittyen tulee ottaa huomioon se, että yhtiön osakkeista vapaan kaupankäynnin kohteena tulee olla vähintään 10 % kaikista osakkeista. Vapaan kaupankäynnin kohteena olevat osakkeet määritellään niinä osakkeina, joihin ei kohdistu myyntirajoitteita. Lisäksi yhtiöllä tulee lähtökohtaisesti olla yli 300 osakkeenomistajaa, jotka kukin omistavat vähintään 500 euron edestä osakkeita. Investointipankki pitää huolen transaktiostruktuuria suunnitellessa, että nämä ehdot täyttyvät listautumisen jälkeen.\nViestinnällisten valmiuksien rakentaminen add\nListautumisprosessin yhteydessä yhtiölle rakennetaan viestinnälliset valmiudet listayhtiönä toimimiseen. Listautuvan yhtiön viestinnällisiä valmiuksia rakentavat tyypillisesti sijoittajaviestinnän ammattilaiset, joilla on omakohtaista kokemusta sekä listautumisista että listayhtiön talousviestinnästä ja sijoittajasuhteista. Valmiuksien rakentamiseen kuuluu muun muassa yhtiön puhehenkilöiden ja johtoryhmän valmentamista, mediasuhteiden rakentamista, talousraportoinnin pohjien laatimista ja raportoinnin harjoittelua, sijoittajaviestinnän vuosisuunnittelua, tiedonantopolitiikan ja kriisiviestinnän ohjeiston laatimista sekä sijoittajasivuston rakentamista.\nOn tärkeää, että yhtiölle syntyy laaja-alainen ymmärrys ja hyvät valmiudet sijoittajien kanssa toimimiseen. Listautumisprosessissa viestintäkumppanin tulisi olla tiiviisti mukana rakentamassa yhtiön sijoittajatarinaa ja yhtiöesitettä tai listalleottoesitettä, suunnittelemassa listautumisen mediaviestintää ja markkinointia sekä kommentoimassa ja laatimassa esityksiä, tiedotteita ja kysymys-vastaus -patteristoja.\nListautumisen viestintää on mielestämme keskeistä lähestyä yhtiön sijoittajatarinan rakentamisen ja sijoittajanäkökulman suunnalta, eikä keskittyä puhtaasti regulaatiovaatimusten täyttämiseen. Listautumisen viestinnän ensisijainen kohde onkin mielestämme sijoittaja, joka pyrkii ymmärtämään ja arviomaan yhtiötä sijoituskohteena. Viestinnällisen neuvonantajan valinnassa onkin hyvä varmistaa, että listautumisprojektissa on mukana riittävä ymmärrys sijoittajien näkökulmasta.\nListautumispohdinnoista kertominen julkisuuteen add\nVaikka moni listautuja kertoo aikeistaan vasta juuri ennen listautumisajankohtaa, kun listautumisen toteuttaminen on hyvin todennäköistä, voi aikeiden aikaisemmasta viestimisestä julkisuuteen saada merkittävää hyötyä prosessissa. Tämä antaa sijoittajille paremmin aikaa tutustua yhtiöön ja mahdollistaa palautteen keräämisen jo prosessin aikaisemmissa vaiheissa. Listautumisen neuvonantajilta kannattaa pyytää raamit viestinnälle, mutta listautumispohdinnoista ja taustoista on lähtökohtaisesti mahdollista kertoa varsin laajasti jo aikaisessa vaiheessa.\nSijoittajien kanssa on myös mahdollista käydä keskustelua esimerkiksi sijoitusfoorumeilla, joista on muodostunut sijoittajille tärkeä tietolähde sijoituskohteisiin tutustuessa.\nLue Inderes Oyj:n toimitusjohtaja Mikael Rautasen näkemyksistä listautumisvaiheessa käytävästä dialogista sijoittajien kanssa.\nMuita esimerkkejä Inderesin tekemästä viestinnästä ennen listautumista\nBlogikirjoitus: Inderes selvittää First North -listautumista ja yhteisöantia\nTarvittavat yhtiöoikeudelliset päätökset add\nOsana listautumisprosessia listautuvan yhtiön tulee tehdä erilaisia yhtiöoikeudellisia päätöksiä, joista keskeisimmät ovat seuraavat:\nYhtiön osakkeiden liittäminen arvo-osuusjärjestelmään\nYhtiömuodon muuttaminen julkiseksi osakeyhtiöksi\nYhtiökokouksen kutsumenettelyä koskevan yhtiöjärjestysmääräyksen muuttaminen lain oyj:ltä edellyttämään (ja tarkoituksenmukaiseen) muotoon\nOsakkeiden splittaus siten, että suunniteltu valuaatio on linjassa tavoitellun osakekohtaisen hinnan kanssa\nHallitukselle annettava osakeantivaltuutus listautumisannin toteuttamiseksi\nMahdollisten luovutusrajoitusten poistaminen yhtiöjärjestyksestä.\nEdellä kuvattujen yhtiökokouspäätösten lisäksi tarvitaan tiettyjä hallituksen päätöksiä prosessin eteenpäin viemiseksi.\nVaihe 3: Listautumisen aloittaminen, aktiivinen markkinointi ja listayhtiöksi tuleminen (n. 2kk)\nListautumisannin myynti add\nListautumisannissa osakkeiden myynti jakautuu kahteen osa-alueeseen, jotka ovat myynti institutionaalisille sijoittajille ja myynti yksityissijoittajille. Markkinoinnissa voidaan hyödyntää osittain samoja materiaaleja molempien striimien osalta, mutta myyntiprosessit poikkeavat toisistaan varsin suuresti.\nMyynti ja markkinointi instituutiosijoittajille add\nInstituutiosijoittajat ovat ammattisijoittajia. Kuten aikaisemmin on mainittu, instituutiosijoittajille allokoidaan tyypillisesti merkittävä osa listautumisannista. Ensimmäinen tehtävä on instituutiosijoittajien seulonta. Seulonnan tekee investointipankki, jolla on laaja käsitys instituutiosijoittajamarkkinasta sekä kontaktit sijoittajiin. Tavoitteena on löytää instituutiosijoittajia, jotka uskovat listautuvaan yritykseen ja haluavat olla mukana sen kasvutarinassa omistajina.\nMarkkinointi instituutiosijoittajille aloitetaan tyypillisesti jo useita kuukausia ennen varsinaista listautumista. Institutionaalisia sijoittaja tavataan yleensä ensimmäisen kerran ns. Early look -presentaation yhteydessä. Tämän tapaamisen tarkoituksena on antaa institutionaalisille sijoittajille mahdollisuus kuulla yhtiön tarina sen johdon kertomana. Lisäksi investointipankkiiri on mukana tapaamisessa kertomassa perustietoja suunnitellusta listautumisesta. Tapaamisen jälkeen institutionaalisilta sijoittajilta kerätään palautetta, jota voidaan hyödyntää transaktiostruktuuria suunnitellessa.\nSeuraavan kerran institutionaalisia sijoittajia tavataan tyypillisesti laajemman sijoittajaesityksen yhteydessä. Tämän tapaamisen aikana käydään syvällisesti läpi listautuva yhtiö, sen liiketoiminta, strategia ja tavoitteet. Tapaamisen jälkeen aloitetaan ns. ankkuri-sitoumusten neuvottelu. Ankkurisijoittajat sitoutuvat merkitsemään listautuvan yhtiön osakkeita jo ennen varsinaista merkintäaikaa. Ankkurisijoittajilla on tärkeä rooli prosessissa: nimekkäiden ankkureiden mukaan saaminen lisää listautumisen uskottavuutta muiden sijoittajien silmissä. Ankkurisitoumukset pyritään saamaan valmiiksi ennen ITF-päivää (*eng. *Intention to Float, eli päivä, jolloin virallisesti ilmoitetaan siitä että yhtiö suunnittelee listautumista), jotta näiden sijoittajien nimiä voidaan hyödyntää, kun myynti muille institutionaalisille sijoittajille ja yksityissijoittajille alkaa.\nEli osa instituutiosijoittaja-annista allokoidaan ankkurisijoittajille ja osa allokoidaan muille instituutioille, jotka merkitsevät osakkeita merkintäajan aikana. ITF käynnistää instituutiosijoittajille suunnatun laajemman markkinointivaiheen, joka kestää aina merkintäajan loppuun asti. Tänä aikana tavataan ja keskustellaan institutionaalisten sijoittajien kanssa, ja pyrkimyksenä on tietysti saada nämä institutionaaliset sijoittajat merkitsemään osakkeita merkintäaikana. Listautumisannin markkinointi instituutiosijoittajille on tärkeä osa listautumisprojektia, ja sijoittajatapaamiset vaativat johdolta myös paljon aikaa.\nMyynti ja markkinointi yksityissijoittajille add\nListautumisannin myynti ja markkinointi yksityissijoittajille käynnistetään tyypillisesti ITF-päivän yhteydessä. Markkinointitoimenpiteet sisältävät sekä perinteistä mediamarkkinointia että sijoittajatapahtumia. Yksityissijoittajamarkkinoinnin kulmakivenä toimii hyvät sijoittajasivut. Sijoittajasivuille kerätään kaikki listautumisannin markkinointimateriaalit ja se toimii sijoittajien pääasiallisena informaatiolähteenä listautumisannin yhteydessä.\nYhtiöesite on tärkein yksittäinen markkinointimateriaali listautumisanneissa. Kaikkien muiden materiaalien tulee pohjautua yhtiöesitteeseen, eikä sijoittajille saa listautumisen markkinoinnin aikana esittää sellaista tietoa mitä yhtiöesitteessä ei ole.\nSijoittajille pidetään tyypillisesti myös ns. roadshow-tapahtuma, jossa yhtiö esittelee toimintaansa sijoittajille. Nykyään roadshow-tapahtumat järjestetään lähes poikkeuksetta webinaareina. Interaktiivinen esitys, jossa sijoittajat saavat kysyä kysymyksiä johdolta toimii loistavana tiedonvälityskanavana yhtiön ja sijoittajien välillä.\nMyynti- ja markkinointiprosessi huipentuu merkintäaikaan, jolloin sijoittajat merkitsevät osakkeita merkintäpisteen kautta.\nAllokaatio ja listautuminen add\nHyväksytty neuvonantaja (tyypillisesti investointipankki) jättää listalleottohakemuksen merkintäajan alkaessa, ja yrityksen tiedonantovelvollisuus alkaa tällöin. Hakemusta täydennetään jo hyvissä ajoin ennen sen jättämistä, mutta sen varsinainen hyväksyntä saadaan vasta merkintäajan jälkeen kun listautumisen toteutumisesta on päätetty.\nKun merkintäaika loppuu (tai keskeytetään), on luvassa vielä viimeinen pyristys ennen kuin samppanjapullo voidaan korkata. Ensimmäinen päätös merkintäajan loputtua on se, että hallitus päättää toteuttaa listautumisen ja merkintäaikana osakkeelle on syntynyt riittävästi kysyntää, sen jälkeen investointipankki tekee ns. allokaatioehdotuksen, eli laskelman jonka perusteella päätetään kuinka monta osaketta kukin merkitsijä listautuvasta yhtiöstä saa.\nYlimerkintätilanne tarkoittaa sitä, että sijoittajat ovat merkintäaikana merkanneet enemmän osakkeita kuin mitä on ollut tarjolla. Allokaatiossa pohditaan sitä, kuinka tarjolla oleva osakepotti jaetaan merkitsijöiden kesken siten, että jokainen merkkaaja saa osakkeita. Kaikkia sijoittajia pitää tietysti kohdella tasapuolisesti, ja tyypillinen tapa on antaa jokaiselle merkitsijälle jonkin rahasumman edestä osakkeita, ja sitten leikata merkintöjä ylimenevältä osalta jollakin prosentilla.\nHallitus hyväksyy allokaation ja tekee päätöksen listautumisen toteuttamisesta. Tämän jälkeen on vielä edessä osakkeiden rekisteröinti sijoittajien arvo-osuustileille. Liikkeeseenlaskijan asiamies rekisteröi osakkeet, ja tämä prosessi kestää tyypillisesti päivästä pariin päivään. Kun osakkeet on rekisteröity sijoittajien tilille, huipentuu prosessi ensimmäiseen kaupankäyntipäivään ja pörssin kellonsoittotapahtumaan, jossa juhlistetaan listautuvan yhtiön alkavaa pörssitaivalta ja onnistuneesti toteutunutta listautumista.\nListayhtiön elämän aloittaminen add\nListautuminen on yhtiölle usein hieno merkkipaalu. Listautumisen tärkein osa on kuitenkin sen mahdollistama elämä listayhtiönä. Listautumiseen johtaneen projektin aikana yhtiölle on rakennettu valmiudet toimia listayhtiönä ja projektin lopuksi yhtiö pääsee toteuttamaan strategiaansa listayhtiön asemaa hyödyntäen.\nTule testaamaan yrityksesi listautumisvalmius\nTarjoamme listautumista harkitseville yrittäjille ja omistajille riippumattoman näkemyksen pörssilistauksen soveltuvuudesta yrityksen kehitysvaihe, strategia ja omistajien tavoitteet huomioiden.\nNoin kahden tunnin tapaamisen ja haastattelun pohjalta annamme riippumattoman näkemyksemme seuraavista asioista:\nListautumisen soveltuvuus yrityksen kehitysvaiheeseen ja strategiaan\nListautumisvalmiuden saavuttamista edellyttävät toimenpiteet\nKuinka rakentaa yrityksen sijoittajatarina\nRealistinen aikataulu listautumisvalmiudelle\nKeskustelu yhtiön arvoon vaikuttavista keskeisistä tekijöistä\nToivomme sinulta yrityksen normaalien taloustietojen toimittamisen lisäksi lyhyttä esittelyä yrityksestä ja sen strategiasta.\nSovi tapaaminen ja tule testaamaan yrityksesi pitchin toimivuus ammattianalyytikoille!\nListautujan tietopaketin ovat luoneet yhteistyössä:\nSisu Partnersin kotisivulle\nLue Inderesin viestintäpalveluista


Materiaalit Kivimateriaalit Voinko käyttää vanhat tiilet uudelleen?\nVoinko käyttää vanhat tiilet uudelleen?\nTiilet voi käyttää toiseen kertaan, kunhan ne puhdistetaan vanhasta laastista.\nOlen purkanut vanhan tiilivaraston ja aion rakentaa tilalle uuden. Monet vanhoista tiilistä näyttävät hyviltä. Voiko ne käyttää uudestaan?\nTiilet voi käyttää toiseen tai kolmanteenkin kertaan, jos ne ovat hyvässä kunnossa. Satoja vuosia vanhat tiilirakennukset todistavat, että tiilet eivät vanhene koskaan. Tiilet pitää puhdistaa perusteellisesti ennen uudelleenkäyttöä. On tärkeää, ettei tiiliin jää vanhaa laastia.\nVanhojen tiilten puhdistaminen on itse asiassa helppoa, sillä niiden muuraamiseen on käytetty kalkkilaastia. Kalkkilaasti irtoaa tiilistä helpommin kuin sementtipohjainen laasti.\nTiilten kierrättäminen säästää rahan lisäksi ympäristöä, sillä uusien tiilten polttamiseen kuluu energiaa. Tiili ei ole ainoa kierrätettävä rakennusmateriaali. Eri puolilla maata ja verkossa on paljon vanhojen rakennusmateriaalien myymiseen keskittyneitä kauppoja. Osa niistä myy myös vanhoja tiiliä.\nToimitus suosittelee: Säästä omaisuus kierrätystavaralla\nMuokattu viimeksi 19.11.17\nLisää samasta aiheesta Kivimateriaalit


Nokian Uutisten vaalikone: aluevaalit 2022 - Uutiset - Merikarvia-lehti\nKenellä aluevaaliehdokkaista on samanlaiset arvot, ajatukset ja mielipiteet kanssasi? Ketä kannattaa äänestää? Tee Merikarvia-lehden vaalikone ja testaa! Yleisten ja arvokysymysten lisäksi vaalikoneessa on Satakunnan hyvinvointialuetta koskevia ajankohtaisia kysymyksiä. Pääset käyttämään vaalikonetta tästä jutusta.\nMerikarvia-lehden vaalikone julkaistaan torstaina 16. joulukuuta. Pääset käyttämään aluevaalien 2022 vaalikonetta tästä.\nMerikarvia-lehden vaalikone on osa Sanoman yhteistä vaalikonehanketta, jossa ovat mukana myös Helsingin Sanomat, Satakunnan Kansa, Aamulehti, Ilta-Sanomat sekä lukuisat Sanoman paikallismediat sekä lukuisat paikallismediat, esimerkiksi Kankaanpään Seutu, Rannikkoseutu ja Sydän-Satakunta.\nVaalikoneen taustalla on Sanoman kokenut vaalikonetiimi. Vaalikoneen teko aloitettiin toden teolla jo vuoden 2021 syksyllä. Edellisen kerran Merikarvia-lehti julkaisi vaalikoneen kesän kuntavaaleissa.


Pentti Murole blogi: Liikenne arvossa arvaamattomassa\nLiikenne arvossa arvaamattomassa\nNyt juuri tällä hetkellä elämme mielenkiintoisia aikoja. Nyt kaikki on mahdollista. Johtuuko se siitä, että nyt on runsaasti ylimääräistä rahaa investointeihin, vai johtuuko se siitä että olemattoman korkokannan vuoksi nyt suorastaan kannattaa investoida hankkeeseen kuin hankkeeseen? Vai johtuuko se siitä, että kysyntä joukkoliikenteen suhteen ovat jostain syystä, esimerkiksi energian hinnan vuoksi räjähdysmäisesti kasvanut? Vai johtuuko se siitä, että ihmisten asenteissa on tapahtunut äkkinäinen ja mullistava muutos suhteessa asumisen luonteeseen ja ympäristön laatuun ja sitä kautta joukkoliikenteen palveluun?\nNyt en ole aivan varma siitä ovatko Tupu, Hupu ja Lupu, Iineksen avustamana, aivan itse luoneet tämän mahtavan raideliikennekulttuurin vai onko se syntynyt aivan heistä huolimatta, vai onko se syntynyt vastavoimana heidän oletetulle ymmärtämättömyydelleen? Insinööri, joka on koko ikänsä luullut taistelleensa ymmärtämättömyyttä vastaan. raideliikenteen puolesta, hänkö se nyt joutuu jarrumieheksi?\nMitä raskaampi sen parempi\nMielenkiintoinen nykyaika toimii aivan kuin häränpyllyä suhteessa siihen kaikkeen mitä on eletty ja koettu. Nokian Jorma Maansamyynyt Ollila kirjoittaa suomalaisten liiallisesta itsetyytyväisyydestä ja ruotii myös omia erehdyksiään. Hän teki myös ministeri Merja Potku Kyllöselle tiemaksujärjestelmän komiteatyön. Tämä sinänsä hyvä hanke ja samaan asiaan liittyvä pääkaupunkiseudun sujuvuusmaksujärjestelmä näyttävät haudatuilta. Seminaareissa pauhataan digitalisaatiosta tai lähes huuhaa-automaatiosta, kysynkin nyt estävätkö poliittiset syyt kustannustehokaista säätöjärjestelmistä eli siis sujuvuusmaksusta puhumisen? Sen sijaan raskaat investoinnit ovat nousseet suosiossa, jopa niin, että Liikenneministeriön emeritus kansliapäällikkö Juhani Kylmä Korpela äityy kirjoittaman suoran mielipiteensä tällä hetkellä ministeriön ajamista raidehankkeista. Hänen mielestään nyt innolla ajetut ratahankkeet ja varsinkin Helsingin kaupungin ajama bulevardisointi joutaisivat deletoitujen suunnitelmien galleriaan. Hän mainitsee erityisesti Pisaran ja Raidejokerin. Olisin halunnut hänen mainitsevan Talsinkifixin. Ymmärrän tavallaan talousmiehen huolta tulevasta.\nNyt on raideliikenteen kulta-aikaa. Me täällä Suomessa pyörittelemme ajatuksissamme ja puheissamme yli 30 miljardin euron investointeja. Teräspyörä teräskiskolla? Muuttuuko maailma, vai onko se pysähtynyt?\nMinulla henkilökohtaisesti on vain yksi kana kynittävänä Juhani Korpelan kanssa. Se on Kymijoen kanava. En ollenkaan ymmärrä Kymijoen kanavan hyllyttämistä. Tämä on vanha juttu, se tapahtui jo vuonna 2003. Korpela nimittäin aikanaan hyllytti tämän aivan mainion investointihankkeen. Tuosta hyllytyksestä olemme ystäväni, matkailumies Juhani Kylmä Korpelan kanssa totaalisesti eri linjoilla. Jos hulluihin asioihin investoidaan niin sitten mieluummin Päijänteen, Saimaan ja Suomenlahden yhdistämiseen ja Saimaan kanavasta luopumiseen kuin tuohon Talsinskifixiin. Luulin tuon hienon sisävesihankkeen jo täysin kuihtuneen, mutta ei aivan. Pari vuotta sitten vesiliikenneseminaarissa Markku Rossi, kepun kansanedustaja ja Kuopion valtuuston puheenjohtaja, näytti ottaneen esille Päijänteen ja Saimaan vesistöjen yhdistämisen ja Savon kanavan. Jos nyt jotkut saavat esitellä niinkin mielikuvituksellisia asioita kuin tunneli Suomenlahden alitse, niin kai minäkin saan esitellä matkailun superhanketta. Se olisi Päijänteen ja Saimaan yhdistäminen etelässä Mäntyharjun kanavalla ja pohjoisessa Savon kanavalla. Lisäksi voisi pohtia sitä onko matkailun kannalta edullista, että tälle reitille kuljetaan EU:n ulkopuolisen maan kautta. Varsinkin kun se maa on nykyvenäjä.\nSuomella on käsittämättömän hieno matkailuvaltti. Se on Saimaan ja Päijänteen muodostama matkailureitti. Tai sitä ei vielä ole, sillä nyt olisi ensin rakennettava pohjoiseen Savon kanava, Se vaatii viisi pikkukanavaa ja maksaa korkeintaan 1% Tallinnan tunnelista. Etelään pitäisi rakentaa Mäntyharjun kanava, se maksaisikin jo 2,5 % samaisesta tunnelista. Veneliikenteen siirtäminen Saimaan kanavalta Kymijoelle maksaisi ehkä saman verran kuin Mäntyharjun kanava. Kuten huomaatte, puhun veneilystä, en 140 metrin konttilaivoista ja työntöproomuista. Jos ne otettaisiin mukaan Mäntyharjulle ja Kymijoelle kustannukset nousisivat aina 15 prosenttiin Suomenlahden alituksesta. EU:n tuki olisi varma pihvi.\nMinisteri Anne Perheyrittäjä Berner ajautuu lähes hurmoksellisiin puheisiin Talsinkifix-tunnelista. Sivumennen sanoen hän on suomalaiseksi ministeriksi mahdottoman hyvä puhuja. Kuuntelin hänen virtuoosimaista puhettaan HKL:n ja KSV:n yhteisessä tilaisuudessa, Töölön vanhoilla korjaamohalleilla. Tuolla puheen taidolla hän puhuu kenet tahansa ympäri, mutta nyt ihmettelen miksi perheyritysten puheenjohtaja haluaa nyt kaikella asiantuntemuksellaan ja niin suurella antaumuksella liittää meidät tunnelin avulla itäisen Euroopan suureen perheeseen. Mitä tuosta suunnitelmasta sanoo puolustusministeri Jussi Tahrir Niinistö?\nOlen hatunnoston velkaa ministerin puhetaidolle. Puhetaidosta päätellen viestintä korostuu enemmän kuin rahvaanomainen liikenne.Hän hallitsee monimutkaiset sisällöt, ilman papereita ja ilman ainuttakaan painovirhettä. Joskus puheessa kuitenkin vilahtelee outoja hieman überiksi meneviä markkinatalousvisioita.\nMaanalainen toiminta myös vihreiden suosiossa\nYstäväni vihreät ovat suorittaneet täydellisen takinkäännöksen. Emma Talsinski Kari, ja muut laidasta laitaan Ode Tiivistäjä Soininvaaran säestämänä ovat siirtyneet niin raskaiden tunneleiden kuin raskaan raideliikenteen kannattajiksi. Ennen vanhaan he puolustivat nimenomaan kevyenvihreätä maanläheispolitiikkaa niin liikenteessä kuin kaupunkirakentamisessa. Muistammehan hyvin sen miten Espoon vihreät kaatoivat Länsimetron vakavan yrityksen pikaratikan toivossa 90-luvun lopulla. Nyt vanhat kevyen raideliikenteen ja tiiviin ja matalan rakentamisen periaatteet ovat muuttuneet. Ne ovat nyt: rajun kalliisti syvälle ja huiman kalliisti korkealle.\nYksikään kriittisistä toimittajista, ei edes kunnioittamani Husiksen Tommy Metronvihaaja Pohjola, hänkään ei halua ryhtyä totuudenetsintään. Jopa Antero Pikaratikka Alku on ryhtynyt Talsinkin puolustajaksi. Missä siis ovat nykyhetken metrosainiot ja muut kunnon maailmanparantajat? He jotka vastustaisivat ja panisivat jäitä hattuun kaikelle maanalaiselle toiminnalle. Eikö kehenkään voi enää luottaa?\nYksi euro rataan luo kymppejä asuntoihin?\nViimeisimpänä pukkaa tänä aamuna (keskiviikko) Hesarista mahtava julistus joukkoliikennehankkeiden autuaaksitekevästä vaikutuksesta. Kysymyksessä on suorastaan uusi talousteoria. Siinä ystäväni Tarmo Pipatti, Rakennusteollisuuden toimitusjohtaja, yhdessä ammattiyhdistysliikettä edustavien miesten kanssa, yhteen ääneen he vaativat joukkoliikenneinvestointeja mm. Raidejokeriin ja Espoon kaupunkirataan. He toistavat viimeaikojen suurta mantraa: yksi euro raiteisiin synnyttää 10 euroa rakennusteollisuudessa ja erityisesti asuntotuotannossa. Siivellä ryhtyisi syntymään kohtuuhintaisia asuntoja. He suorastaan uskovat, että hallituksen pakkolaeista voitaisiin osittain luopua jos euroja kilahtaisi joukkoliikenteeseen ja nimenomaan raiderakentamiseen. Hieman huimaa – anteeksi. Kumma juttu muuten, he eivät mainitse sanaakaan Pisarasta tai Taksinkifixistä, saati että mainitsisivat Lentoradan tai Elsan. Erityisesti Raidejokeri taitaa olla melkoisen vähäisessä määrin asuntotuotantoon vaikuttava hankkeita. Silti Tarmo näyttää esitelmässään slaidia, joka sanoo Raidejokerin rakentamisen synnyttävän 80000 asuntoa maankäytön tiivistämisen kautta - ja kaikki tämä vaivaisella 280 miljoonan euron ratapanostuksella. Hieno homma, mutta logiikka ei nyt aivan uppoa.\nMinusta tämä on aivan ihana juttu. Rakennus-teollisuuden Tarmo, SAK:n Sauli ja kumppanit ovat keksineet uuden talousteorian. Yksi euro raiteisiin generoi 20-50 euroa asuntotuotantoon. Tällä tavalla kai saadaan bulevardit rakennetuksi ilman ongelmia? Bulevardien raiteisiin ehdotetaan 2,2 miljardia. Se generoi asuntotuotantoon uuden talousteorian mukaan ainakin 60 miljardia. Se on 400000 asuntoa ja 600000 ihmistä. Ei onnistu, bulevardeille mahtuu vain 100000 asuntoa ja 150000 ihmistä.. Mitäs nyt?\nMieluummin Gukkikseen kuin Talsinskiin, Hellinna – no se käy!\nNyt kun on aivan varmaa, että pikkuraha Guggenheimiin olisi huomattavasti riskittömämpi sijoitus Suomen kilpailukyvyn parantamisessa kuin satakertainen jättiraha vuosikymmenten päästä mahdolliseen tunneliin ja mikä mahtavinta: Helsingin muuttamiseen Talsinskin esikaupungiksi, onko se sitten nimeltään ”Sinski”? Niin se on, eletäänpä huimia aikoja. Sen tietysti ymmärrän. Yksi mitä en ymmärrä, enkä hyväksy, on tuo nimihirviö. Tosin lisäsin siihen tuon yhden ässän, joka siihen ilman muuta tulee. Ystävät hyvät! Kun Demos-ajatushautomo oli jo keksinyt tuolle asialle siedettävän nimen, niin miksi se ei muutu? Nyt heti, tai ryhdyn raivoamaan. Demoksen hyvä nimiehdotus oli Hellinna. Jos ei tätä hyväksytä lahden toisella puolella, niin pitäköön tunnelinsa ja kaksoiskaupunkinsa!\nTalsinkin tulevaisuutta verrataan usein Öresundin tapahtumiin. Kiinteä yhteys on ollut olemassa 15 vuotta. Ovat laskeneet ruotsalaisten hyötyvän 7 miljardia euroa vuodessa, kun ihmiset asuvat halvemmalla Ruotsissa ja maksavat sinne veronsa. He käyvät Tanskassa töissä, joten voi ehkä sanoa että Tanskan työnantajat puolestaan hyötyvät saatavilla olevasta halvemmasta työvoimasta. Ruotsista pendelöi Tanskaan töihin 18000 ihmistä – suuri osa tanskalaisia, sinne halvemman asunnon perässä muuttaneita. Tanskasta taas Ruotsiin pendelöi vain noin 700 ihmistä. Kumpi me olisimme Talsinkin osana? Mitä luulette, olisimmeko Talsinkin tapauksessa ”ruotsi” vai ”tanska”?\nMinulla ei ole mitään virkaa…\nOlen koko pienen elämäni yrittänyt vakuuttaa itseäni ja muita siitä, että joukkoliikenteen kehittäminen on kestävän kaupunkikehityksen yksi ydinkysymys. Nyt olen aivan voipunut. Minulla ei ole enää mitään virkaa, sillä kaikki ihmiset näyttävät tietävän tuon asian. Ja mikä mahtavaa, he eivät suinkaan yritä vakuuttua tai vakuuttaa – he tietävät ja uskaltavat sen sanoa.\nOlen tullut tarpeettomaksi. Tai turhautumisessani olen ryhtynyt toppuuttelemaan. Tunnen itseni melkein jarrumieheksi, kun kaikki se mistä olin unelmoinut näyttääkin tulevan syliin. Mistä silloin unelmoida? Siksi sanon: Ei vielä, ei tuollaisena, ei noilla prioriteeteilla, ei tuohon paikkaan, väärässä järjestyksessä, ajateltu oikein - suunniteltu väärin! Ruksilla merkityt on toteutettu, kysymysmerkit ovat toteutumassa. Heureka!\nKokonaiskuvaa – ei pätkäsuunnitelmia\nOlen ollut kutsuttuna joskus silloin tällöin jonnekin tilaisuuksiin raideliikenteen tulevaisuutta visioimaan. Viimeisin taisi olla ProRautatien ”Mistä rahat raiteisiin?” Se oli ennen viime vaaleja. Vaalienpa jälkeen saimmekin nähdä liikennepolitiikassa muutoksia. Uusi liikenneministeri ryhtyi siivoamaan pesää. Esiin nousivat vahvasti yksityistämishankkeet. Antoikohan niihin vauhtia itse Brian bussikuningas Souter, sanomalla haluavansa Suomen rautatiet haltuunsa ja mieluummin nopeammin kuin hitaasti. Hitaalla hän tarkoitti yksityistämisen aiottua prosessia, jonka mukaa henkilöliikenteen yksityistäminen alkaisi vasta kymmen vuoden päästä.\nSir Brian Souter, hänestäkö Suomen joukkoliikenteen pelastaja? Olin luullut suomalaisten pussihousumiesten pärjäävän tässä kotimarkkinateollisuudessa perinteiden voimalla. Mutta ei! Rail Baltica näyttää olevan myös haltuunotossa, sillä SuperBussien kyljessä lukee Tallinna-Varsova. Rataa ei varmaankaan tarvita. Brian hoitaa hommat. Voit tästä katsella blogiani pussihousumiehistä ja Sir Brianista.:\nViimeinen varsinainen raideliikenteen konsulttityöni, jolloin aivan oikeasti pääsin sellaista maksullisesti tekemään, oli vuoden 2003 YTV 2050 RAIDELIIKENTEEN PITKÄN TÄHTÄYKSEN VISIOT HELSINGIN SEUDULLA. Nyt on aikaa kulunut. Asioita on tapahtunut. Näissä asioissa on kaikkina aikoina ollut omgelmana ajattelun pätkätyö. Hankkeet sijoitetaan koriin, mutta niiden loogista järjestystä ei haluta edes kokeellisesti määritellä. Tähän sisältyy politiikkaa. Politiikassa ei ole hyvä sitoutua liian pitkälle. Päättäminen onkin oma asiansa. Päätöksiä ei kannata sitoa aikaan, koska rahasta ja kehityksestä ei voi laatia ennusteita, kehitys kun on ilmiönä epälineaarinen. Suunnittelu on eri juttu. Siellä järjestelmiä tulee testata ja mallata. On koko ajan rakennettava toimivaa prosessia. Niin, siis kaipaan toteuttamispolkuja. Loogisia sellaisia. Raideliikenteessä tämä on välttämätöntä ja osittain myös helppoa. Ratoja ei voi tehdä siltarumpupolitiikalla. Ne syntyvät vain logiikalla. Logiikka muuttuu ajan myötä. Seuraavassa kuvassa on minun tämän hetken logiikkani. Sekin voi hetkessä muuttua.\nTässä saattaisi olla aika realistinen ohjelma ratainvestoinneiksi. Korjausvelkaan muilla kun tässä ehdotetuilla radoilla pantaisiin 50 milj. euroa vuodessa. Valtion radoilla investoitaisiin 250 miljoonaa euroa vuodessa. Isoista hankkeista pantaisiin ensin pakettiin Lentorata ja Esarata. Kumpi ensin? Molempiin voisi saada jopa 20 % EU-rahaa. Sitten vasta Pisara – 2030-luvun loppupuolelta alkaen.. Lapissa aloitettaisiin Pisaran kanssa samanaikaisesti noin 2035 paikkeilla Kemijärveltä Pelkosenniemeen ja sitten poikittaisradalla Kevitsa-Kolari ja/tai Pelkosenniemi Sokli. Sokli yhdistettäisiin myös Kouteroon. Vuonna 2050 saattaisi olla aika suurnopeusradalle Keravalta Kotkaan ja Venäjälle – tai sitten se unohdetaan. Nyt olisi ehkä aika jo ryhtyä harkitsemaan todenteolla Tallinnan tunnelia vai tehdäänkö ensin Jyväskylän rata Heinolan kautta Lahteen?\nKuntien pääosin rahoittamilla radoilla vuosi-investointeja tarvittaisiin 200 milj. euroa vuodessa. Pääosa menisi pääkaupunkiseudulle. Helsingin seudulla pannaan heti alulle Raidejokeri. Samoin toteutettaisiin muita HLJ 2015 hankkeita ja bulevardisointeja. Tampere ja Turku myös toteuttaisivat omat pikaraitiotiehankkeensa. Espoon kaupunkirata kannattaisi ilman muuta aloittaa, sitten kun rahaa on.\nKannattaa muuten havaita miten tiuhaan vaalikaudet menevät ja tulevat. Uusi vaalikausi tuo uudet ministerit ja uudet aatteet. Tässä näytetyn rataprosessin aikana hallitus ja ministerit vaihtuvat uuden eduskunnan mukaan vähntään 15 kertaa, todennäköisesti vielä huomattavasti useammin.\nNo, nämä jutut ovat kyllä minun blogeissani osin tarkemmin kaluttuja. Vaikka tuosta klikkaamalla:\nLähettänyt Pentti Murole klo 0.01\nJussi Rautsi 16. tammikuuta 2016 klo 11.58\nPari pointtia tutkielmaasi. Matalat tai nollakorot ovat talouden patologia, eivät etu. Pankeilla menee paremmin kuin milloinkaan, sillä korot on siirretty nopeampaan mekanismiin eli hintoihin. Myös talouden kieli on sekoitettu: puhutaan "marginaaleista" kun pitäisi puhua investointien järjettömistä hinnoista. Sitten pointti aluerakenteesta. Keskustelu kaupunkirakenteen tiivistämisestä on romahtanut rakentamatta jääneiden maapalasten metsästykseksi googlen ilmakuvista. Onnetonta tässä on, että 1980-luvulla kehitellyt kaupunkisuunnittelun peruskäsitteet kuten ekologiset käytävät ja avotilasarjat ovat unohtuneet tai niitä ei edes opeteta missään kun TKK:ta ja YTK:ta ei enää ole; tämän kertoi minulle eräs tiivistämisaktivisti. Muistuttaisin myös EU:n alueellisen agenda 2020:n tavoitteesta eli polysentrismistä (suom. monikeskuksiuus. Siinä katsannossa kannattaa lukea pohjoisten alueiden tuntijan suurlähettiläs Maimo Henrikssonin artikkeli The dynamic corner of Europe - the High North as a strategic survival strategy for Finland. Julkaisussa Baltic Rim Economies 19.12.2012.Näyttää siltä, että Norja ja Venäjä käyttävät hyvässä yhteisymmärryksessä pohjoiset potentiaalit Suomen ajatuspajojen tuijottaessa muutamaan muka vajaasti rakennettuun Töölön puistonkulmaan. Suurlähettiläs Henrikssonin näkemyksiä kuuntelisi enemmänkin mutta aika taitaa olla tiukalla, sillä hänet on nimitetty UM:n huippuvirkaan protokollapäälliköksi. Siispä kysynkin: katsooko Suomi etelään kun sen pitäisi katsoa pohjoiseen?\nPentti Murole 16. tammikuuta 2016 klo 12.56\nHyvä Jussi, aina hienoja analyysejä. Ajoin tässä taannoin autolla Helsingistä ensin Lappeenrantaan, sieltä Mikkeliin ja edelleen Jyväskylään. Yön nukuttuani jatkoin Tampereelle ja sieltä navigaattorin "lyhintä ekotietä", siis pikkuteitä Turkuun. Havaitsin Suomen asutuksi.\nJuha P Korhonen 17. tammikuuta 2016 klo 12.33\nOn ikuinen ongelma, kuinka valita monen hyvän hankkeen joukosta parhaat suunnitelmat. Kaikkia esillä olleita uudisratoja tuskin pystytään toteuttamaan lähitulevaisuudessa eikä ehkä koskaan. Kaukoliikenteen kannalta oleellista ovat mahdollisimman nopeat yhteydet maakunnista Helsinkiin, sillä vain nämä mahdollistavat taloudellisesti järkevän liikennöinnin riittävällä junatiheydellä.\nValitettavasti useimmat Helsingistä lähtevät reitit ovat epäsuoria, kun pitää kiertää esimerkiksi Karjaan ja Kouvolan kautta. Ainoastaan yhteys Etelä-Pohjanmaalle on kutakuinkin suora. Rautatiet antavat tässä melkoisen tasoituksen maantieliikenteelle. Moottoritiet eivät polveile sivusuunnassa! Suorilla yhteyksillä ja nykynopeuksilla (200 km/h) junat olisivat aivan kilpailukykyisiä.\nNäiden puutteiden korjaaminen pitäisi olla strategisen suunnittelun päämäärä. Valitettavasti tällaista ei ole harjoitettu.\nTämä pitäisi yhdistää kunnollisen valtakunnallisen vakio- eli rytmiaikataulun laadintaan. Sitä kutsutaan joskus ns. tunninjuna-systeemiksi. Poliitikon puhuessa tästä hän ei tosin luultavasti ymmärrä ajatuksen takana olevaa ideaa.\nRataverkon solmupisteiden väliset matkat tulisi kyetä ajamaan tietyissä tasaisissa matka-ajoissa. Usein tämä on noin tunti, mutta ei välttämättä. Itse asiassa nykyisin VR:n noudattamassa kolmituntirytmissä solmupisteiden tulisi sijaita 1½-tunnin tai sen kerrannaisen välein.\nRytmiaikataululla on sellainen paradoksaalinen ominaisuus, että mitä tiheämpää liikenne on, sitä helpompi aikataulu on laatia. Tällöin on nimittäin todennäköisempää, että fyysinen risteysasema sattuu aikataulullisen solmupisteen kohdalle.\nKaukoliikenteen kannalta rataverkon kehittämisessä olisi siis olennaista, että:\n1) mahdollistetaan tiheä liikennöinti kahden tai mieluiten tunnin välein\n2) yhteyksien on tällöin oltava riittävän nopeita kaupallisesti järkevään toimintaan\n3) ratojen kapasiteettia on korotettava vastaavasti, mikä tarkoittaa lisää kaksoisraideosuuksia\n4) solmupisteiden väliset matka-ajat on lyhennettävä aikataulun vaatimalle tasolle.\nUsein riittää nykyisen radan kunnostaminen, mutta joskus on edullisempaa tehdä oikorata kuten ESA Helsingin ja Turun välille.\nMattikoo 17. tammikuuta 2016 klo 18.28\nArvossa arvaamattomassa näyttää nyt olevan loppumaton talousjankutus. Siltä ei arvostettu liikennegurukaan voi välttyä. Näyttää varmalta, että tulevaisuus on ajan arvaamattomin arvo, niin myös liikenteen, sen tarpeen, sen suuntautumisen, sen välineiden, aikataulujen ym. ominaisuuksien suhteen. Samalla kun liikkuminen – tavaran ja ihmisten – on ja on aina ollut eräs elämän keskeinen funktio, ovat sen tavat ja tavoitteet vaihdelleet ajan ja paikan tuomien arvaamattomuuksien mukaan. Juna menee ja juna tulee – sitten se saa hautansa sivuraiteelta ja tilalle tulee muuta.\nEnnen sen muun tulemista on Suomessa lopultakin saatava aikaan paljon puhuttu, toivottu ja pelätty hallinnollinen isojako, jonka nimeä ei haluta turhaan lausua. Milloin Sote, milloin Kuke, lopullinen lienee kuitenkin Yke eli toimivasti sijoittuvien ja sopivan kokoisten yhdyskuntien (lue ”kaupunkien” jos enemmän miellyttää) nimeäminen hallintoalueidensa (lue ”läänit”) vastuita kantamaan. Helsinki-metropolin kehittäminen on toistaiseksi upotettu alueen poliittisten viranhaltijoiden vastustukseen… Tätä ennusti jo Ilaskivi eläköityessään, ja aika osoitti että oikeassa oli. Hajotettu metropolihallinto on luonut pohjan aluekehitykselle, jonka tuottama liikennetarve on melkein tappanut kauniin ja toimivan pääkaupungin. Eli: puhukoon lopultakin asiantuntemus äänekkäämmin kuin rahan arvaamattomat arvot, pelastetaan Helsinki ensin, valtakunnallisen kehityksen esikuvana, Lopetetaan höpinät Helsingin tiivistämisestä ja ohjataan liika väki Salpausselän toiselle puolelle vievään junaan.\nAnonyymi 18. tammikuuta 2016 klo 11.18\nJotenkin haluaisin nähdä Guggenheimin Tallinnassa kuin Helsingissä. Sieltä eurooppalaiset turistit voisivat jatkaa matkaa perinnesuomeen ja luontoretkien pariin.\nEn ole vieläkään ymmärtänyt mikä kiire ihmisillä on etteivät voi muutamaa tuntia laivassa viettää aaltoja katsellen, kuin klaustrofobisessa junatunnelissa, voisihan laivoistakin rakentaa paljon viihtyisämpiä.\nJunaturismi voi olla muutenkin yliarvostettua. Aniharva on junalla matkustanut Helsingistä Kiinaan vaikka seillainen mahdollisuuskin on. Mukavuudenhaluiset eurooppalaiset lenteleävt eko lentokoneilla mukavasti suoraan Lappiin.\nPekka Aalto 20. tammikuuta 2016 klo 13.48\nPena. Onpa hienoa, että Juhani Korpela on tiedostamattaan ja ehkä aivan vahingossa yrittänyt johtaa sinua järjen ja luontoarvojen ymmärryksen tielle. Kymijoen kanava olisi ollut sinulle ja suvullesi häpeäksi. Kalleudessaan ja luonnon oloja radikaalisti nykyisestäkin huonommaksi muuttavana hankkeena perin tuhoisa. Nyt on vielä jotain toivoa, että oloja saadaan muutettua ihmiselle ja luonnolle parempaan suuntaan. Työ on jo alkanut. Hyvä perusteos Kymijokeen ja sen historiaan on Ossi Seppovaaran ”Kymijoki – virran kohtaloita vuosisatojen saatossa”, jota saanee vielä antikvariaateista.\nPääasiassa eli Ollilan ulostuloon liittyen yhdyn analyysiisi. Tässäkin taloustilanteessa potentiaalisella investoijalla on kaksi kilpailevaa päävaihtoehtoa: epävarma tuotto ja mukava varma tuotto. Yleensä valitaan mukava varma tuotto eli rahat omaan käyttöön ja spekulaatioon mieluummin, kuin uusiin työllistäviin investointeihin. Tätä voittojen kotiuttamista edistivät viimeksi nuo politiikan Hannu ja Kerttu eli Jyrki Katainen ja Jutta Urpilainen, kun pimeässä korvessa kivisellä tiellä bisnesenkelin taluttamana kulkiessaan alensivat yhteisöveroja. Enkelin lupaamia dynaamisia vaikutuksia ei ole tullut. Hannu palkittiin, Kerttua rangaistiin.\nJokerifanit huutavat riemuissaan: ”Ihanaa, Ihanaa!...\nRisti ja puolikuu rinnakkaiselossa\nJorma Ollilan ja Pietari Kalmin manufaktuurit\nKahdesta eri maailmasta


Tulitauko katkolla Israelin hyökkäyksien vuoksi - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nTulitauko katkolla Israelin hyökkäyksien vuoksi\nJulkaistu: 19.8.2006 9:00 , Päivitetty: 19.8.2006 21:07\nLibanon vaati lauantaina selvitystä Israelin maan itäosaan tekemästä hyökkäyksestä, jossa sekä Hizbollah että Israel kärsivät tappioita. Libanon kehotti YK:ta puuttumaan tapahtumiin.\n- Isku oli selvä rikkomus turvallisuusneuvoston julistamaa aselepoa vastaan, Libanonin pääministeri Fuad Siniora sanoi.\n- Jos emme saa selkeitä vastauksia YK:lta, saatan joutua alkuviikosta pyytämään hallitusta pysäyttämään armeijan siirtymisen etelään, puolustusministeri Elias al-Murr sanoi.Libanonin armeijan sotilaat alkoivat torstaina levittäytyä maan eteläosiin, jotka olivat 34 päivää rajujen taistelujen keskiössä. Alueelle on tarkoitus saada 15 000 libanonilaista sotilasta. Lauantaina sotilaat ottivat haltuunsa Fatiman portin Israelin ja Libanonin rajalla.\nLauantaiaamun operaation tarkoituksena oli Israelin armeijan mukaan estää Syyrian ja Iranin asekuljetukset Hizbollahille. Kumpikin maa on kieltänyt aseistavansa järjestöä.\nLibanonin armeija kertoi, että Israelin joukot laskivat ilmahyökkäyksen turvin kaksi kulkuneuvoa vuoristoiselle Afqan alueelle lähelle Baalbekia. Sen jälkeen iskujoukon oli määrä hyökätä Budain kylässä olevaan Hizbollahin jäsenen toimistoon, mutta se joutui Hizbollahin taistelijoiden väijytykseen. Taisteluiden kerrottiin kestäneen tunnin ajan.\nBudain kylä sijaitsee runsaan 20 kilometrin päässä Syyrian rajasta, lähellä Baalbekin kaupunkia. Libanonilaisten turvallisuuslähteiden mukaan yhteenotossa kuoli kolme Hizbollahin taistelijaa. Israelin armeija kertoi yhden sotilaan saaneen surmansa ja kahden haavoittuneen.\nYK:n ensimmäiset rauhanturvaajat saapuivat lauantaina Libanoniin vahvistamaan maassa jo valmiiksi olevia YK-joukkoja. Eteläiseen Naquran kaupunkiin tuli viitisenkymmentä ranskalaista pioneeria. Kaikkiaan Ranska on luvannut lähettää Libanoniin 200 rauhanturvaajaa, mutta YK on toivonut maalta suurempaa panosta.\nLibanonin armeijan lisäksi alueelle on tarkoitus saada 15 000 sotilaan vahvuiset rauhanturvajoukot. YK pyrkii saamaan Etelä-Libanoniin jo syyskuun toiseen päivään mennessä 3 500 sotilaan etujoukon. YK:n alaisella Unifililla on Etelä-Libanonissa ennestään lähes 2 000 rauhanturvaajaa. YK on vedonnut Euroopan maihin, jotta ne kiireellisesti lähettäisivät sotilaita operaatioon.


Husbilen - Autot - Aikakauslehdet\nHUSBILEN Test on Ruotsin monipuolisin asuntoautolehti. Keskeisintä lehdessä on autojen testit ja vertailut. Jokaisessa numerossa testataan vähintään kolmea eri asuntoautoa, uusia ja vanhoja. Käymme myös messuilla ympäri maailman tutustumassa uusimpiin malleihin ja keksintöihin. Lehdessä haastatellaan niin asuntoautojen omistajia kuin valmistajiakin. Lehti on mielenkiintoinen niin asuntoauton omistaville kuin hankkimista miettivillekin. Kesä ja lomat lähestyvät, tämä lehti ehtii kaupan hyllylle juuri oikeaan aikaan!


Taulukon luvut on laskettu yritysten viimeisen vuoden tuloksista ja tasearvoista. Osa viimeisen kvartaalin (Q4/2011) luvuista on mukana laskelmassa.\nOne thought on “Suomen pörssin indeksillä käydään kauppaa USA:ssa”\nToimialarakenne selittää osan\nOlen joskus selvittänyt toimialaerojen vaikutusta maaindeksien tuottokertoimiin (P/E). Minusta erot toimialoissa selittää huomattavan osan eri maiden P/E luvuista. Tosin vertailuni kohteena silloin taisi olla lähinnä jotkut länsimaat.\nNoiden yllä listattujen maiden välisissä eroja ei kyllä toimialarakenne selitä, kehittyvissä maissa pörssiosakkeiden paino on tyypillisesti rahoituksessa ja raaka-aineissa, joiden P/E on maltillinen.


James Otis – Wikipedia\nJames Otis, Henry Blackburnin maalaama muotokuva vuodelta 1755.\nJames Otis (5. helmikuuta 1725 West Barnstable, Massachusetts – 23. toukokuuta 1783 Andover, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen lakimies, poliittinen aktivisti ja agitaattori, joka edisti 1760-luvulla toiminnallaan Amerikan vallankumoukseen johtanutta kehitystä. Hän teki kuuluisaksi iskulauseen ”Ei verotusta ilman edustusta” (engl. No taxation without representation).\nOtisin isä, James Otis vanhempi oli tunnettu vaikuttaja Massachusettsin brittiläisessä siirtokunnassa. Nuorempi Otis opiskeli lakia Harvardissa, valmistui asianajajaksi vuonna 1748 ja perusti lakitoimiston Plymouthiin, josta siirtyi 1750 Bostoniin. Kuuluisaksi Otis tuli vuonna 1761, jolloin hän kyseenalaisti brittiläisten tulliviranomaisten oikeuden tunkeutua ihmisten koteihin etsimään salakuljetettua tavaraa yleisluontoisten etsintälupien (writs of assistance) nojalla, joissa ei mainittu epäilyn kohdetta tai etsittäviä tavaroita. Esiintyessään siirtokunnan korkeimman oikeuden edessä Bostonissa hän julisti, että kansalaisoikeudet perustuivat luonnonoikeuksiin, ja että kansalaisoikeuksia rikkovat etsintäluvat olivat näin ollen mitättömiä, vaikka niillä olisi ollutkin Ison-Britannian parlamentin hyväksyntä. Hän vetosi myös brittiläiseen valtiosääntöön. Etsintälupakiistan kautta hän nosti esiin periaatteellisen kysymyksen siitä, oliko parlamentilla ylipäätään oikeutta säätää lakeja siirtokuntalaisille, joilla ei ollut edustusta parlamentissa. Otis teki tässä yhteydessä kuuluisiksi ne argumentit, joita siirtokuntien oikeuksien puolustajat myöhemmin innokkaasti käyttivät. Tällöin hän tiettävästi myös sanoi ensi kerran, että ”verotus ilman edustusta on tyranniaa”. John Adamsin mukaan Otisin esiintyminen loi pohjan siirtokuntalaisten epäluottamukselle emämaataan kohtaan.\nOtis valittiin toukokuussa 1761 Massachusettsin siirtokunnan lainsäädäntökokoukseen (General Court), ja hänet uudelleenvalittiin melkein joka vuosi. Vuonna 1766 hänet valittiin puhemieheksi, mutta siirtokunnan brittiläinen kuvernööri kumosi valinnan. Otis ryhtyi myös pamflettikirjailijaksi. Hänen ensimmäinen julkaisunsa oli Massachusettsin edustajainhuoneen toimia puolustanut A Vindication of the Conduct of the House of Representatives of the Province of Massachusetts Bay (1762). Toinen merkittävä teos oli The Rights of the British Colonies Asserted and Proved (1764). Otis tuli laajalti tunnetuksi Pohjois-Amerikan siirtokuntalaisten oikeuksien puolustajana ja hän laati asiakirjoja, joita lähetettiin toisiin siirtokuntiin ja parlamentille asti. Vuonna 1765 hänet valittiin Massachusettsin edustajana vuoden 1765 leimaverolakia vastustaneeseen New Yorkin leimaverokongressiin, jossa hän oli merkittävässä roolissa ja osallistui parlamentille lähetetyn adressin laatimiseen.\nMyöhemmin Otisin mielenterveys alkoi horjua. Hänen saatuaan vuonna 1769 säiläniskun päähänsä erään brittiviranomaisen kanssa syntyneessä käsikähmässä hänet todettiin hulluksi, joskin hänellä oli vielä myöhemmin kirkkaitakin hetkiä. Otis kuoli salamaniskuun vuonna 1783.\n↑ a b c d e f James Otis Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 30.1.2014. (englanniksi)\n↑ a b c d Nordisk familjebok (1914), s. 1084 Runeberg.org. Viitattu 30.1.2014. (ruotsiksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=James_Otis&oldid=16121363”\nSivua on viimeksi muutettu 14. joulukuuta 2016 kello 12.01.


Valtiovarainministeri Petteri Orpo, pääministeri Juha Sipilä ja ulkoministeri Timo Soini hallituksen pitämässä avoimessa valtioneuvoston istunnossa Porvoossa 4. toukokuuta. ( kuva: Lehtikuva / Heikki Saukkomaa )\nPääministeri Juha Sipilä (kesk), valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok) sekä eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri Sampo Terho (uv) ovat poissa Helsingistä pride-kulkueen aikaan, kertoo Helsingin Sanomat. Myöskään Timo Soinin (uv) ei odoteta osallistuvan tapahtumaan.\nHelsinki Pride 2017 -tapahtuman virallinen suojelija Helsingin apulaispormestari Nasima Razmyar (sdp) kutsui sunnuntaina 18.6. hallitusryhmien näkyvimmät vaikuttajat - pääministeri Juha Sipilän, valtiovarainministeri Petteri Orpon ja ulkoministeri Timo Soinin - mukaan 1. heinäkuuta järjestettävään Pride-kulkueeseen.\nHelsingin Sanomat kertoo, että Juha Sipilä on avaamassa jousiammunnan pohjoismaiden nuorten mestaruuskilpailuja Kemissä ja pride-viikolla aikana hän on virkamatkalla Kiinassa. Terho puolestaan on työmatkalla Virossa, eikä hän aio osallistua Pride-viikon muihinkaan tapahumiin. Orpo taas on perheen kanssa matkalla, eikä hän vielä osaa sanoa mahdollisesta osallistumisestaan muihin pride-viikon tapahtumiin.\nHelsinki Priden kulkueeseen kesällä 2016 osallitui yli 30 000 ihmistä.\nHelsinki Pride 2017 käynnistyy juhannusviikonlopun jälkeen maanantaina 26. kesäkuuta ja jatkuu sunnuntaihan 2. heinäkuuta asti. Pride-viikko huipentuu lauantaina 1. heinäkuuta järjestettävään pride-kulkueeseen ja puistojuhlaan. Helsinki Pride -tapahtuman järjestää HeSeta ry.\nJotkut ovat myös kritisoineet ministerien kutsumista prideen, koska kriitikoiden mukaan osallistuvien pitäisi toimia aktiivisemmin yhdenvertaisuuden edeistämiseksi, esimerkiksi edistämällä äitiyslakia ja uutta translakia. Joissain puheenvuoroissa on esitetty jopa ministerien osallistumisen suoranaista torjuntaa, koska hallitus ei mainittuja uudistuksia ole edistänyt. Toisaalta on myös esitetty kritiikkiä tällaista torjumista kohtaan, koska pride halutaan nähdä kaikille avoimena paikkana ilmaista tukensa yhdenvertaisuudelle.\nHelsingin Sanomat: Sipilä, Orpo ja Terho eivät marssi Pridessa – pääministeri avaa samaan aikaan jousiammuntakisat\nKeitä poliitikkoja oli pride-kulkueessa - keitä ei ollut (Helsinki Pride 2016)\nVarmaan Kepun seksuaalivähemmistöön kuuluva kansanedustaja-mies häpeissään, kun on miehen kanssa avioliitossakin, mutta puoluejohto ei tue, vaikka Sipilällä olisi ollut elämänsä tilaisuus ottaa vaimonsa kanssa osaa ylpeinä heteroina Prideen, puolueensa miesavioparin kanssa.\nMuiden puolueiden lomassahan ainakin kokoomusnuoret ja keskustanuoret ovat Helsinki Pidessä marssimassa, mutta persunuorilla kykyä ilmeisesti puuttuu yhä, sillä eiväthän persunuoret kyenneet / halunneet Prideen edes biseksuaalisuuttaan mainostaneen Sebastian Tynkkysenkään johtokaudella.\nHeitin itse Afganistanissa syntyneelle Nasima Razmyarille haasteen tulla Hki Priden pe 30.6. 1000 ja 1 yön partyyn näyttämään, miten afgaanitansseja tanssitaan ... saapas nähdä, osaako hän niitä - mutta mukavaahan se olisi, jos osaisi ja tulisi paikanpäälle.\nAinakin tuolla partyssä on turvapaikanhakija-oletushetero-pakolaisista, miehistä ja yhdestä naisesta moduostuva yhtye esiintymässä, eli ainakin he tulevat tukemaan seksuaalivähemmistöihin kuuluvia maanihmisiään.\nKommenttia muokattu: 24.06.2017 klo 22:50


Huippuluokan nykyaikainen silikonihydrogeeli-materiaalista valmistettu jatkuvakäyttöinen piilolinssi 30 päivän vaihtovälillä, jota voit pitää maksimissaan jopa 29 yötä peräkkäin silmissäsi. Linssissä uudenlainen silmien väsymistä vähentävä teknologia, jonka avulla digitaaliset laitteet tai lähityöskentely rasittavat silmiäsi vähemmän.\nLinssissä kaikista muista piilolinsseistä poikkeava optiikka; Digital Zone Optics™ vähentää silmien rasitusta lähityöskentelyssä. Voit vaihtaa tähän linssiin suoraan ilman erillistä sovitusta iWear Oxygen tai Biofinity linsseistä sillä linssin muotoilu on täysin sama.\nHuomioi aina optikkosi ohjeistus sinulle soveltuvasta piilolinssien yötä-päivää käytöstä; vaikka materiaali antaa siihen mahdollisuuden, tulee turvallisesta käytöstä varmistua kontrollilla


13 | joulukuu | 2014 | Reissumies - Ralli Se On Minun Rattoni Reissumies - Info\nTeemu Suninen testasi M-Sportin ralliuutuutta\nPosted on joulukuu 13, 2014 by reissumies\nFord Fiesta Sport Trophyn kansallisten rallisarjojen voittajat kutsuttiin viime viikolla Englantiin M-Sportin vieraiksi. Suomesta rallitalliin pääsi tutustumaan 20-vuotias Teemu Suninen, joka voitti kuluneella kaudella Ralli SM -sarjan ohessa ajetun FST-merkkiluokan mestaruuden.\nEri maiden sarjavoittajat saivat mahdollisuuden tutustua Fordin kansainvälistä rallitoimintaa pyörittävän M-Sport -tallin toimintaan sekä pääsivät testaamaan nelivetoista uutuutta, mallimerkiltään Ford Fiesta R5+.\nM-Sportin WRC-kuljettaja, britti Elfyn Evans kyyditsi aluksi vieraita, jonka jälkeen tulevaisuuden lupaukset pääsivät itse testaamaan läheiselle lentokenttäradalle.\nSuomen FST-sarjan puuhamies Arto Kumpumäki oli myös testeissä paikalla, kun samalla reissulla M-Sport esitteli eri maiden dealereille kauden 2015 asioita.\n– Nuorelle kuljettajalle tämä oli arvokas palkinto. Huippuauton testaaminen on toki hieno juttu, mutta kenties tärkeämpää on päästä näyttämään osaamistaan ja esittäytymään rallimaailman tärkeille henkilöille. Teemu Suninen esiintyi edukseen sekä ratin takana että auton ulkopuolella, Kumpumäki kertoo.\nEnsi vuoden tammikuussa M-Sport esittelee kaksi uutuusmallia: Testeissä mukana olleen Fiesta R5+:n sekä Ford Fiesta 1.0T R2 -mallin.\n– Tulevan kauden odotukset ovat varsin positiiviset, kun suosittuun R2-luokkaan tulee saataville uusi Fiesta 1,0-litraisella turbomoottorilla. Tehtaalla se on nyt testivaiheessa ja uutuus julkaistaan tammikuun alkupuolella, Kumpumäki selvittää.\n– M-Sportin pyrkimyksenä on tarjota uusi ja suorituskykyisempi ralliauto R2-luokkaan. Suomessa uutukainen nähdään ralleissa kesäkauteen mennessä.


Liigajoukkueiden voimasuhteet kaudella 2017–2018 | sivu 75 | Jatkoajan keskustelupalsta\nSivu 75 / 132 < Edellinen 1 ← 73 74 75 76 77 → 132 Seuraava >\n05.12.2017 klo 23.51\nHsshhh, Kärppä- ja Tappara-fanit. Ei saa puhua kärkijoukkueista.\nKeksikää jumalauta itse sanomista siitä keskikastistakin, jos ei kiinnosta kärkiseuroihin liittyvät asiat. Keskikasti on oikeasti mielenkiintoinen, kun se on ennätystasainen. KalPa ja IFK ovat nyt kovassa iskussa.\nTasainen on muuten tuo kärkikin, mitä nyt Kärpät vähän karussa ja... Ei ku jaa niin, sori. Palataas ruotuun: Ipalla ja Sportilla tekee tiukkaa. Jukurien osalta playoff-haaveet lienee haudattu ennen joulua.\nNo eihän täällä oo mitään keskusteltavaa, kärkijengit vaan voittaa ja voittaa, eiku eihän saatana aina voitakaan, sviddu meil on mahikset.\nVahva tunne, 05.12.2017 klo 23.51\n06.12.2017 klo 00.15\nKärppien ja Tapparan joukkueille voisi perustaa oman ketjun, tässä ketjussa sitten muut. En kyllä käsitä miten saadaan viestiä viestin perään samaa ja samaa.\nEdit: Jos joku erehtyy spekuloimaan jonkun kolmannenkin porukan saumoilla niin tähän Kärpät/Tappara spämmiin se hukkuu.\nNiXu89, 06.12.2017 klo 00.15\n06.12.2017 klo 00.43\nJuu ja pelit alkaa vasta välierissä, koskaan ei tiedä mitä tapahtuu. Pari sairastamista ja loukkia ja aivan uudet matsit. Mutta kyllä aika kovaa suoritusta on tällä hetkellä kärkijengeillä. Kuuden joukkoon moni tahtoo ja pienestä kiinni. Hyvä sarjakausi menossa ja joka peli tärkeä, vielä kun saatais nuo Mestiksen kärkijoukkueet mukaan kisaamaan noususta, niin loppuisi ne ikuiset myynnit keväällä.\nVahva tunne, 06.12.2017 klo 00.43\n06.12.2017 klo 08.47\nEihän tuo Junnila sentteri olekaan, mutta meillä se sellaista roolia vain pelaa. Usko tai älä. Itse olisin mielummin uskomatta.\nToivottavasti #muuten keväällä saataisiin vanha-kunnon Kärpät - Tappara pudotuspelisarja. Niitä alkaakin olla jo ikävä.\nNo ei se sielläkään ole sitten helppoa ollut. Junnila on kyllä huippu-ukko, mutta tähän saumaan ei kitos. Sama heikkoa kautta pelaavalle Ikosen Jasselle.\nEnnemmin tuolta hyppää Ruuttu ainakin keskelle ennen nuita kumpaakaan. Riippuen Sebokin tilanteesta tulisiko sitten IPKsta kuitenkin lainalle Kokkala ja Hämäläinen. Mutta jos Sebok on pitkään poissa, silloin pitää kyllä ihan hankintakin jo tehdä.\nNoutolokku, 06.12.2017 klo 08.47\n06.12.2017 klo 14.36\nKalPan menoa kuvaa ehkä paremmin\nPelit 1-15: 0,87 ppg\nPelit 16-30: 2,33 ppg\nJoskus tuossa muutosvaiheessa Kapanen vaihtoi pukukoppikielen englanniksi. Kyllä minä kokeilisin Turussa samaa ainakin muutaman kierroksen ajan! Ja miksei Vaasassakin!\nHuikea vaihe on KalPalla menossa ja vielä huikeamman siitä tekee se että ylivoimapeli on ollut umpisurkeaa. Viimeiseen 10 peliin yv% 10.53 ja edelliseen viiteen vain 6.25%. Alivoima onkin sitten aivan Liigan eliittiä, mutta paremmalla ylivoimapelillä tulos voisi olla vieläkin vakuuttavampi.\nNumberFour, 06.12.2017 klo 14.36\n06.12.2017 klo 15.23\nNumberFour kirjoitti: ↑\nTuota nauranut itsekkin. KalPa pelaa paremmin 5vs5 kuin ylivoimalla. Niin karua kuin se onkin.\nMutta tosiaan mikäli YV olisi edes 15% tienoilla, voisi pelit olla jo aikaisemmin selviä. Nythän saa peri kalpalaiseen tapaan jännittää loppuun asti, vaikka johto olisikin sen 4. maalia.\nNoutolokku, 06.12.2017 klo 15.23\n06.12.2017 klo 17.15\nmutta paremmalla ylivoimapelillä tulos voisi olla vieläkin vakuuttavampi.\nEikös KalPa oo lähinnä voittanut? MIten tulos tuosta enää voisi olla vakuuttavampi? :D\npeterra, 06.12.2017 klo 17.15\n06.12.2017 klo 17.19\nKalPalle taas voitto. Nyt sijalla 5. Kuka olisi tämän osannut kuukausi sitten tämän ennustaa? En minä ainakaan.\nEikä varmasto edes Petteri Sihvonen tai @McTorso kaan!?\nTotuuden nimessä on sanottava, etten minä aivan tällaiseen nousukiitoon KalPan osalta uskonut. Noin kuukausi sitten kuitenkin ennakoin, että KalPa voi olla mahdollinen yllättäjä. No, sehän tuo joukkue toden totta parhaillaan on.\nMcTorso, 06.12.2017 klo 17.19\n06.12.2017 klo 17.20\nTätä samaa Törmänen kysyi keväällä 2016, kun joukkue oli kärjessä ja voittanut ilmeisesti paskalla pelillä jonkun toisen, ja toimittaja yritti udella pressissä, että eikö IFK pärjäisi paremmin jos pelaisi paremmin. Vastaus oli jotakuinkin, että monentenako joukkue toimittajan mielestä olisi paremmalla pelillä.\nIshmael, 06.12.2017 klo 17.20\n06.12.2017 klo 18.16\nAina voisi voittaa isommin! Esim. Jukurit ei ole mielestäni pärjännyt vakuuttavasti millään sarjatasolla puoleentoista vuosikymmeneen, kun kauden 02-03 (muistaakseni, saattoi olla myös 01-02) jälkeen ei ole sarjan pistepörssin kärkiviisikko koostunut pelkästään joukkueen pelaajista.\nWiljami, 06.12.2017 klo 18.16\n06.12.2017 klo 19.37\nJos @Noutolokku nimimerkin aiempaa kirjoittelua on uskominen, niin todennäköisesti Sebokin rivistä tippuminen ainoastaan hyödyttää KalPaa, liekö Balazs sitten kussut kyseisen nimimerkin muroihin tai jotain.\nWigWam, 06.12.2017 klo 19.37\n06.12.2017 klo 19.39\nParemmalla ylivoimapelillä voisi olla vielä muutama piste enemmän :D Mielenkiintoista on että KalPa on voittanut tällä kaudella viisi peliä useammalla kuin yhden maalin erolla ja noista neljä on tullut neljään edelliseen peliin vaikka yv-peli on sakannut pahasti.\nNumberFour, 06.12.2017 klo 19.39\n06.12.2017 klo 19.53\nKyllä oikeassa olet. Mutta kun lähtee samalla 3 muutakin sentteriä niin alkaa jo tuntumaan.\nSebok ei omiin suosikkeihini kuulu, vaikka tällä kaudella on kulkenutkin. Toki ei ole hänen vikansa, että on niin suuressa roolissa, kuin on. En ole kummempaa kehitystä nähnyt ja ne tuhlatut paikat. Melkeen Junnilaakin pahempi. Junnila on kuitenkin kuningas.\nSen verran voin kuitenkin kättä nostaa pystyyn, että en häneltä näinkään hyvää kauden ekaa puoliskoa odottanut. Yllättänyt positiivisesti. On siis tehnyt parhaansa ja se on tällä kaudelle riittänyt kelpo suoritukseen.\nJa kohta käännän niin että hyvä kun teki jatkoa niin ei Kärpät häntä ainakaan heti nappaa?\nNoutolokku, 06.12.2017 klo 19.53\n08.12.2017 klo 21.14\nKalpa, Ässät ja HIFK vaikuttaisivat puksuttavan aika vahvasti, vähän pidemmälläkin otannalla. Ässien tilanteen tekee tällä hetkellä muikeaksi se, että "ykköskorin" ukkoja puuttuu ketjullinen ja Taimikin kuulemma tulossa tekemään bisniksiä tammikuussa. Kärjen ja Salmisen (puolet peleistä kylläkin telakalla) hankinnan jälkeen on voitettuja pelejä 7/9 Ässillä.\nPrt Sc, 08.12.2017 klo 21.14\n08.12.2017 klo 21.35\nToisaalta sijalta 4. sijalle 10. kaikki jengit on viiden pisteen sisällä toisistaan, joten ei tuolla mikään jengi voi huokasta vielä helpotuksesta. Vertailukohtana Pelicansilla, Lukolla ja varsinkin JYPillä oli hemmetin vahva kauden alku mutta sittemmin näillä joukkueilla on ollut vaikeampaa, mikä on tasoittanut sarjatilannetta entisestään. Samaan aikaan HIFK:lla, SaiPalla ja KalPalla kausi lähti käyntiin todella yskähdellen. Ässät on oikeestaan ainut joukkue tuolla ns. keskikastissa jonka koko kausi on ollut aika tasapaksua menoa ilman pitkiä nousu- tai laskukausia. Nyt Ässillä kuten viestistäsikin käy ilmi, on tosin menossa vahvin jakso tähän mennessä.\nMutta kuten sarjataulukosta näkee, niin Liiga on tänä vuonna hemmetin tasainen ja kaikki jengit SaiPasta alkaen aina Lukkoon asti ovat käytännössä yhen voiton turvin suorassa poffipaikassa kiinni tai voiton päässä siitä. Vaikka mainitsemasi joukkueet hyvässä vireessä nyt ovatkin, on edessä vielä lähes puolet runkosarjasta, jonka aikana voi tapahtua vielä paljon, ja joukkueiden vireet sekä sijoitukset tulevat muuttumaan jossain kohtaa väkisinkin. Niin tasanen sarja tää on.\nSmitty#41, 08.12.2017 klo 21.35\n08.12.2017 klo 21.50\nKalPalla edessä todella haastava viiden ottelun putki ja reipasta laskua sarjataulukossa on odotettavissa.\nUkkoja telakalla ja maajoukkueiden mukana kahden kentällisen verran, joten seuraavat 3 ottelua pelataankin sitten top3 joukkueita vastaan nykyistäkin junnummalla porukalla. Poissaolot näkyivät jo tänään Saipaa vastaan ja tuostakin lähtee vielä pari ukkoa pois.\nJaaku, 08.12.2017 klo 21.50\n08.12.2017 klo 21.57\nToisaalta sijalta 4. sijalle 10. kaikki jengit on viiden pisteen sisällä toisistaan... CLIP...Niin tasanen sarja tää on.\nJuu, lähinnä tarkoitin, että juuri nyt menee yllä mainitulla kolmikolla suht kivasti, Ässätkin on ottanut isoja päänahkoja (mm. Tappara ja Kärpät vieraissa), en suinkaan tarkoittanut, että nyt voi nostaa jalat pöydälle. Putkia tulee ja menee, Lukkokin oli kuusi peliä sitten neljäntenä, nyt kymmenentenä, jne...\nPrt Sc, 08.12.2017 klo 21.57\n08.12.2017 klo 22.20\nOn kyllä hämmentävän tasainen sijat 4-10. KooKoolla on vielä mahdollisuudet nousta myös taistoon säälipleijaripaikasta, muiden (Jukurit, Sport) uskon olevan jo ulkona, vaikka HPK:kin (ja jopa Ilves) voi nousta vielä mukaan kunnon voittoputken avulla. Tappara ja TPS ovat omissa papareissa jo varmasti neljän parhaan joukossa. Kärpistä lienee turha edes mainita, sijat 1-2 runkkiksen jälkeen ovat erittäin todennäköiset.\nMutta nuo sijat 4-10. Uskon, että HIFK nyt ainakin tulee taistelemaan itsensä kuuden parhaan joukkoon, samoin JYP:iin löytyy sen verran luottoa. Kova taistelu tullaan kyllä käymään, se on varmaa. Toivottavasti KooKoo kampeaa itsensä tuolta mukaan, jotta taistelu myös viimeisestä säälipaikasta pysyisi jännänä runkosarjan loppuun asti.\nEpätietoinen, 08.12.2017 klo 22.20\n09.12.2017 klo 19.22\nKärpät näyttää pirun kovalta tällä hetkellä. Lukko tasoitti, mutta Kärpät nousi väkisin ohi, vaikka Kähkönen pelasi loistavaa peliä.\nCharles Bertrand on aivan jäätävässä vireessä. Tänään putki kulki ja tahtoa oli. Siihen kun lisää tuon taidon niin avot. Hieno 3-1 -maali. Nautinnollista katsottavaa näin objektiivisesta näkövinkkelistä.\nMac^, 09.12.2017 klo 19.22\n09.12.2017 klo 20.11\nTänä viikonloppuna on nähnyt aika montaa joukkuetta värilaseitta, jos heittäisin missä näkemäni porukat menevät toistensa suhteen mielestäni tällä hetkellä:\nVirveliä kainaloon, 09.12.2017 klo 20.11\n09.12.2017 klo 21.44\nVaikka kärkijengit voitettiin, niin Tepsi on kyllä vahva. Keväällä mielenkiintoinen pudotupelisarja tulossa. Tai, äkkiä se peli myös romahtaa ; ).\nVahva tunne, 09.12.2017 klo 21.44\n09.12.2017 klo 22.01\nKärpät vahvin tällä hetkellä. Hieman perästä tulee KalPa, HIFK, Ässät ja TPS. Muut tulee jossain.\nKooJii_#1, 09.12.2017 klo 22.01\n09.12.2017 klo 22.15\nAi Tappara ja SaiPa eivät mahdu tähän rintamaan vai? En ulkoa muista SaiPan viimeaikaista virettä, mutta kävivät neljäntenä, joten varmaan ihan hyvin on mennyt.\nTapparalla oli tuossa neljän tappion putki (sitä ennen pitkä voittoputki). Sen jälkeen kelpo pelillä voitot Kerhosta, Lukosta ja Pelicansista. Eivät toki kärkijengejä, mutta peli oli taas paranemaan päin. Ei jollain Ässillä sen paremmin mene.\nMac^, 09.12.2017 klo 22.15\n09.12.2017 klo 22.23\nAnteeks arvon Kahvara-fani. Taas on teidät pahoin häpäisty ku ei löydy jokaisen listauksessa kärkisijoilta! Pistä siis oma listaus äläkä mussuta, toi on mun mielipide.\nKooJii_#1, 09.12.2017 klo 22.23\n09.12.2017 klo 22.37\nKenestä sinä kirjoitat? Mikä joukkue on Kahvara ja kuka on sen fani jota on häpäisty? Saadanko kotoiseen liigaan jollain kabinettisopimuksella joulutauoksi uusi joukkue?\nRixa, 09.12.2017 klo 22.37


NHL-legenda opiskelee Youtubesta tarvittavan - "Parikymmentä kiloa pois maaliskuuhun mennessä" | Yle Urheilu | yle.fi\nNHL-legenda opiskelee Youtubesta tarvittavan - "Parikymmentä kiloa pois maaliskuuhun mennessä"\nNHL:ssä tappelijaksi profiloitunut Georges Laraque, 38, on kertonut, miten hän valmistautuu Norjan jääkiekkopestiin maaliskuun alussa.\n26.1.2015 klo 20.13päivitetty 26.1.2015 klo 20.21\nGeorges Laraque (oik.)EPA\nLaraque teki jokin aika sitten viikon pituisen pelisopimuksen Norjan 2. divisioonassa pelaavan, bergeniläisen Lokomotiv Fanan kanssa.\nMontreal Canadiensin riveissä NHL-uransa kaudella 2009-2010 päättänyt Laraque pelasi kaikkiaan 695 taalaliigan ottelua, joissa teki 53 maalia ja kokosi 1126 jäähyminuuttia.\nLaraque pelaa Norjassa parissa ottelussa ja tekee siinä sivussa jääkiekon pr-työtä sekä ohjaa myös jääkiekkokoulua.\n- Olen saanut joitain linkkejä, joista voin katsella kuvia Fanan joukkueesta ja seurata Youtube-videolta seuran pelejä. Tiedän siis, mitä minua odottaa. En lähde tappelemaan Norjaan. Olen tottunut pelaamaan kiekkoa kaikilla mahdollisilla keinoilla, toteaa Laraque.\nJärkälemäisen, 191-senttisen voimahyökkääjän ammattiuran paino keikkui 110 kilon paikkeilla. Tällä hetkellä vaaka pysähtyy Laraquen kohdalla 124 kiloon.\n- Olen aloittanut intensiivisen harjoittelun. Minulla on nyt parikymmentä kiloa liikaa, ja minun on päästävä takaisin matsipainooni. Harjoittelen joka päivä, jotta olen valmis maaliskuussa. Kun tulen paikalle, niin minun pitää olla joka suhteessa ammattilainen, Laraque muistuttaa.


134,3 m² Livantie 30, 41800 Jyväskylä Omakotitalo 4h myynnissä - Oikotie 15539348\nMyytävät asunnot Jyväskylä Korpilahti Livantie 30, 41800 Jyväskylä\n349 000 €134,3 m²\nLivantie 30, Korpilahti, Jyväskylä4h,k,khh,kh,s,2xwc,vh,lasit.terassi\nVuonna 2012 valmistunut talo, jossa on huomattavaa avaruutta korkean huonekorkeuden ansiosta, osittain 3,8 m. Koti kätkee sisäänsä kolme tilavan kokoista makuuhuonetta sekä olohuoneen, keittiön ja ruokailutilan muodostaman avaran oleskelutilan. Asunnosta on käynti lasitetulle terassille jossa rauha viettää lepohetkiä vaikka ympäri vuoden. Kodissa on hyvät ja toimivat kodinhoito- sekä pesutilat. Helpoutta asumiseen ja arkeen tuovat kaksi erillistä vessaa, kylpyhuoneen tuplasuihkut sekä kätevä kodinhoitohuone josta on myös käynti ulos.\nTalo lämpiää maalämmöllä ja lämmönjako on toteutettu vesikiertoisella lattialämmityksellä. Tämän lisäksi olohuoneessa on varaava takka. Talo sijaitsee mäellä, metsän siimeksessä, omalla 1,009 ha puustoisella tontilla.\nLisäksi kiinteistöllä on lämmin autotallirakennus, jossa lisäksi autokatos ja varastotila /tekninen tila.\nJyväskylän keskustaan on matkaa noin 34 km.\nOta yhteyttä Hannele Aro / 050 365 1978 - hannele.aro@op.fi\nLivantie 30, 41800 Jyväskylä\nJääkaappi, pakastekaappi jääpala ja kylmävesi toiminnolla, erillisuuni kiertoilmalla, sähköliesi, induktioliesi, liesituuletin, mikroaaltouuni, astianpesukone, kaapistot, kiinteät valaisimet, pöytätasojen materiaali mustat graniittitasot.\nSauna, puukiuas, kylpyhuone, erillinen wc 2 kpl, suihku 2:lla sadetinsuihkupaikalla, peilit, kaapit kodinhoitohuoneessa, pesukoneliitäntä kodinhoitohuoneessa, lattialämmitys, kiinteät valaisimet. Kodinhoitohuoneessa lisäksi ulko-oven läheisyydessä pieni pesupaikka lattiakaivolla, vaikka kotieläimelle tai likaisille saappaille.\nVaatehuone, asunnon lukuisat kaapistot\nKorpilahden Nesteen kohdilta Vespuolentie, Kärkisten sillan yli, noin 500 m vasemmalla Livantie...\nPalvelut: Korpilahden palvelut 11 km, Jyväskylän keskustaan 34 km. Korpilahdella ruokakaupat, apteekki, terveysasema, kirjasto, pizzerioita, pankki ym. peruspalvelut. Koulut: Korpilahdella. Päiväkoti: Korpilahdella.\nKohde sijaitsee rauhaisassa ympäristössä, hyvien liikenneyhteyksien varrella. - Kiinteistöllä on paljon omaa puustoa, mm. mänty- ja koivupuita. Pihaistutuksina on sepelvarpua, lumipalloheisiä, lamoherukkaa (ei syötävä), kääpiö- ja sinikatajia, peittopajua, laikkukirjokanukkaa\n* tiemaksu sisältää biojätemaksun (biojätesäiliö sijaitsee Livantien päässää, noin 1,5 km)\n918,12 €/vuosi 2019\nVesijohto: Kaivo. Viemäröinti: Saostuskaivo, maasuodattamo. Kaivo sijaitsee autotallirakennuksen takana. Veden laatu on hyvä ja riittävä. Teknisessä tilassa on aktiivihiilisuodattimella varustettu patruunasuodatin. Olisi hyvä olla jokaisen oman kaivon omistajalla. Maasuodattamo 29 m², mitoitettu 5:lle hengelle, saostuskaivo on 3,5 m3, jonka tyhjennys on ollut noin kerran vuodessa.\nYleiskaava, rakennuslupa, käyttöönottotarkastus. Tila sijaitsee Kärkisten etelärannan osayleiskaavan alueella ja on kaavamerkinnältään asuinpientalojen aluetta (AP).\nOma auto, koulukyyti Vespuolentieltä\nKokonaisrakennusoikeus 600,0 m2. e =\nMaalämpö. Varaava takka, LTO (koneellinen tulo ja poisto)\nKeittiö: kivilaattalattia, seinät maali / tapetti. Olohuone: kivilaattalattia, seinät maalattu. Makuuhuone 1: laminaattilattiat, seinät maali / tapetti. Makuuhuone 2: laminaattilattiat, seinät maali / tapetti. Makuuhuone 3: laminaattilattiat, seinät maali / tapetti. Kodinhoitohuone: kivilaattalattia, seinät laatta, kivitasot. Sauna: kivilaattalattia, seinät harjattu paneli, sormipaneli. Kylpyhuone: kivilaattalattia, seinät laatta. Eteinen: kivilaattalattia, seinät maalattu. Wc: 2 kpl, joissa kummassakin kivilaattalattia ja laatoitetut seinät, lisäksi kivitasot, wc-istuimet ovat seinämallia.\nPetäjävesi Muurame Jyväskylä Uurainen Äänekoski Laukaa Keuruu Toivakka Multia Jämsä Joutsa Hankasalmi Saarijärvi Juupajoki Konnevesi Luhanka\nKorpilahti Kuohu Kuusjärvi Saukkola Isolahti Vesanka Haukkalanranta Nyrölä Keltinmäki Taka-Keljo Muurame Tikkakoski Heikkilä Suuruspää Pirttimäki Köhniö Mustalampi Tikkamannila Itäranta Tikkala Mäyrämäki Ruoke


Lukijalta: Etelä-Kymenlaakson trendit ovat kääntymässä | Karhulalainen\nTiistai 7.7.2020 - Klaus, Launo\nLukijalta: Etelä-Kymenlaakson trendit ovat kääntymässä\nJulkaistu: 01.03.2019 - 11:28\nYritykset ja yrittäjät, joilla on kokemusta Cursorista, suhtautuvat kyselyiden mukaan positiivisesti yhtiön toimintaan ja sen tarjoamiin palveluihin. Tämä osoittaa, että Cursorin henkilökunta on erittäin ammattitaitoista ja kokenutta, ja että yhtiön palveluita arvostetaan.\nToisaalta, sekä äsken julkaistu Elinkeinoelämän Keskusliiton Kuntaranking, että viime vuonna Suomen Yrittäjien toteuttama Elinkeinopoliittinen mittaristo antavat signaaleja uudistumisen tarpeesta. Cursor ei luonnollisestikaan yksin ole vastuussa kyseisten tutkimusten tuloksista, mutta olemme ottaneet haasteen vastaan ja kehittäneet omaa toimintaamme.\nCursor on terävöittänyt tavoitteitaan kolmeen tehtävään. Tehtävämme ovat tukea seudun yrityksiä kehittymään ja luoda puitteet uudelle yritystoiminnalle, tuoda seudulle investointeja sekä kehittää matkailua eli lisätä matkailijoiden määrää seudulle.\nTämä vaatii huolellista harkintaa siitä, mihin yhtiön rajatut resurssit suunnataan. Linjaus tarkoittaa muun muassa sitä, että hanketoiminta on integroitu perustoimintaan ja sen lähtökohtaa tarkennetaan siten, että hankkeet toimivat nykyistä selkeämmin rahoitusmuotona edellä mainitun kolmen perustavoitteen saavuttamiseksi.\nNojautuen osaavaan henkilöstöön panostamme entistä enemmän organisaatiosta ulospäin suuntautuvaan ja asiakaslähtöiseen tekemiseen. Tavoitteena on lisätä yhtiön palveluita käyttävien yritysten määrää ja sitä kautta tuoda lisäarvoa entistä useammalle yrittäjälle ja yritykselle. Kaupallisessa toiminnassa käytettäisiin termiä asiakaskunnan laajentaminen.\nOlemme myös tiivistäneet yhteistyötä seudun yrittäjäjärjestöjen kanssa ja tehostaneet raportointia maksaville asiakaskunnille. Kuuntelemme tarkalla korvalla ympäristön tarpeita ja signaaleja.\nIlmapiirin parantamisessa on mielestäni tärkeää painottaa paitsi uudistumisen tarvetta, myös sitä, että uudistuminen on käynnissä. Täytyy hyväksyä, että entinen toiminta ei yksin tuo toivottuja tuloksia, ja sen perusteella kehittää uusia toimintatapoja. Siinä valossa, että näin myös on tehty, uskon että sekä ilmapiiri että todellinen tilanne tulevat kehittymään positiivisesti.\nOptimistisuuteni perustuu myös varovaisen optimistisiin tilastoihin. Viralliset tulokset osoittavat, että työpaikkojen määrän lasku oli huomattavasti loivempaa 2016 verrattuna vuoteen 2015, kuin aikaisempina vuosina. Myös seudulle suuntautuvien investointien määrä antaa aihetta optimismiin.\nVäitän, että kaikkien toimijoiden yhteinen ja pitkäjänteinen työ seudun kehittämiseksi tulee tuottamaan tulosta, ja että trendit ovat kääntymässä.\nKirjaudu sisään tai rekisteröidy kommentoidaksesi artikkelia\nPressipalvelu Oy ei jatka Karhulalainen -lehden kustantajana Lue juttu >\nKehitysjohtaja Terhi Lindholmin työpöydällä suuria mahdollisuuksia Lue juttu >\nKiitos, lukijat! Lue juttu >\nKarhulalaisessa tapahtuu muutos Lue juttu >\nIhmiseltä ihmiselle Lue juttu >\nKarhula on osa Kotkaa\nKotkan kaupungin sivut\nKotkan-Haminan seudun tapahtumat


Erikoista valmistautumista – Elämäni kuvat\n” Miten järjettömällä tavalla Mooses valmistautui tehtäväänsä! Yleensähän kengät puetaan ja hyvät kengät puetaankin, kun lähdetään matkalle – erityisesti jos lähdetään erämaahan. Mooseksen tarvitsi riisua kengät – ja totella Kutsujaansa! – Mitä jos Mooses olisi äänen kuullessaan vain kiristänyt sandaaliensa nauhoja ja lähtenyt karkuun?”\nValmistellessani syksyn materiaalia törmäsin mielenkiintoiseen ajatukseen – ja totesin, että enpä tuolta kannalta ole asiaa tullut ajatelleeksi Kerron asian seuraavassa vapaamuotoisesti. Pekka Huokuna ja Jukka Helin pohtivat nuortentyöhön tarkoitetussa materiaalissaan Ison Kirjan Ihmisiä muun muassa Moosesta.\nTie tehtävään Mooseksen tarina on varmasti pääkohdittain tuttu. Avaimeksi Mooseksen elämään Heprealaiskirjeen kirjoittaja nostaa uskon: “Koska Mooses uskoi, hän aikuiseksi vartuttuaan kieltäytyi esiintymästä faraon tyttären poikana. Hän mieluummin jakoi Jumalan kansan kärsimykset kuin hankki synnistä ohimenevää nautintoa.” (Hepr 11: 24, 25) Tosiaankin Mooseksella näyttää olleen kutsumus idullaan jo sinä hetkenä, kun hän huomasi veljeään pahoinpideltävän. Uskallan ounastella, että tuossa tilanteessa oli vielä muutama mutka matkassa: 1) Aika ei ollut vielä kypsä. 2) Mooses luotti vielä liian paljon itseensä 3) Mooseskaan ei tainnut olla vielä kypsä. Miksi ajattelen näin. Näen kertomuksessa, että Mooses heilutti vielä lihan käsivartta. Toisaalta hän oli vielä täynnä pelkoa; hän perääntyi helposti. Kolmanneksi: Näyttää, että kansa ei ollut vielä kypsä liikkumaan. Tarvittiin aikaa…\nTie Kristuksen täyteyteen\nMitä tarvittiin? Tarvittiin KUOLEMA! Michael Howardin persoonasta voidaan olla montaa mieltä. Minulle pysyvä opetus [joka on matkan varrella kertaantunut ja syventynyt ] oli elämänohje Kristuksen täyteyttä kaipaavalle uskovalle: “DIE!” [KUOLE!] hän karjaisi – ja kirkkosali mykistyi [entisestään…:)] Mitä? Kaveri tarjoaa KUOLEMAA ihmiselle, joka kaipaa ELÄMÄÄ?\nTarkemmin ajateltuna… Niinhän se menee Raamatunkin mukaan hengellisessä elämässä. Kuolema ensin, sitten elämä. Eikö Jeesus puhunut vehnänjyvästä, jonka oli ensin kuoltava, jotta se kantaisi satoa? Eikö Paavali puhunut synnin ruumiin kukistamisesta, jotta emme enää syntiä palvelisi? Eikö Paavali puhunut myös kasteesta kuolemana? – Niin – ja uskoimme sitten kumpaan tahansa kasteeseen, kaste ei ole päätepiste. Elämää on kasteen jälkeen. Vaikka kasteessa tapahtuukin tärkeitä ja konkreettisia asioista (se, miten ne tulkitsemme, vaihtelee opinsuunnan mukaan), emme pääse synnistä eroon – Muuten seurakuntamme olisivat aika ihania paikkoja, eikö?\nJa entä Luther -ystäväinen. Hän sanoi niinkin rankasti, että meidän on kuoletettava syntinen ihmisemme jokapäiväisessä parannuksessa. Lutheria pidetään liian usein muotojumalisuuden airuena. Sitä hän ei ole – etenkin, jos luemme hänen ajatuksiaan siitä, että sakramentit edellyttävät uskoa! Näin palaamme Heprealaiskirjeen ja Roomalaiskirjeen äärelle: Ilman uskoa on mahdoton olla Jumalalle otollinen!\nKun Hän on kaikki kaikessa\nPalaamme vielä kuolemaan. Vuosien kuluttua – erämaassa – ollessaan paimentamassa appensa lampaita Mooses kohtaa Herran enkelin ja Herransa. Herralla on hänelle viesti: Sinä tulet vapauttamaan kansasi. Nyt Mooses ei enää kylve itsevarmuudessa, asemassaan, sivistyksessään. Hänellä on jopa kanttia väittää, että hän ei kykene puhumaan faaraolle eikä kansalleen – hän, vaikka oli saanut aikansa parasta sivistystä! Mooseksen tarinan äärellä huomaan, mitä Jumala tekee: Hän antaa Moosekselle työtoverin; Hän antaa Moosekselle työvälineet; Hän antaa Moosekselle ohjeet, kuinka tehdä työtä. Mooseksen kohdalla tapahtuu se, mitä Paavali sanoi itsestään: En enää elä minä, vaan Kristus minussa.\nPalaan Helinin ja Huokunan ajatuksiin siitä, miten järjettömällä tavalla Mooses valmistautui tehtäväänsä! Yleensähän kengät puetaan – ja hyvät kengät puetaankin, kun lähdetään matkalle – erityisesti jos lähdetään erämaahan. Mooseksen tarvitsi riisua kengät – ja totella Kutsujaansa! Näin on meidänkin laita (uskallan puhua meistä monikossa). Meidätkin pitää Jumalan riisua, ennenkuin voi pukea itsellään, tehtävällään, tahtonsa täyttymisellä, sota-asullaan – mitä ikinä Raamattu lupaa. Jos olemme omissa varusteissamme ja vanttuissamme, pukeminen on kieltämättä hankalaa .\nNiinpä: Älä ihmettele sitä tulta ja hehkua, jossa olet – sanoo Pietari – ja puhuu koettelemisesta. Liittäisin tuohon tuleen ja hehkuun myös Jumalan kohtaamisen ja pukemisen. Juuri tuota Jumalan tulta ja hehkua Mooses katseli – ja hänen oli peitettävä kasvonsa sen kirkkauden edessä. Samaan tapaan kasvonsa ovat peittäneet ainakin Jesaja ja Hesekiel. Ei kestä liha Jumalan Pyhyyden edessä. Tarvitaan Jumalan kosketus, puhdistus ja vahvistus. Kun omavoimaisuutemme on riisuttu, Jumala voi käyttää.\nHelin ja Huokuna esittävät vielä yhden kysymyksen: “Mitä jos Mooses olisi äänen kuullessaan vain kiristänyt sandaaliensa nauhoja ja lähtenyt karkuun?” Pohdipa sitä! Minun mielestäni historia voisi olla hieman toisennäköinen. Mitä Jumala haluaa tehdä minun kauttani? Entä sinun? Uskalletaan riisua omat sandaalimme ja kohdata Jumala. Kuolla itsellemme. Pääsemme eteenpäin Jumalan suunnitelmassa. Niin – eikä tuo ole suinkaan itsemme mitätöintiä – Kristus antaa mitä suurimman arvon meille jokaiselle. Ajatelkaapa vaikka “pienoisevankeliumin” Joh 3:16: sanomaa. Niin paljon on Jumala maailmaa rakastanut… Voiko sen suurempaa rakkautta ja arvoa antaa?\n© Pauliina Kuikka\nJulkaistu aiemmin blogissa Todellinen herätys\nJulkaistu 22 Mar 2011 28 Elo 2017 Kirjoittaja Pauliina KuikkaKategoriat thoughts of different items; ajatuksia eri alueiltaAvainsanat Taivaan "ajantasa"/God is up to Speed, valmistautuminen Jumalan valtakunnan työhön; elämä Kristukselle; itselleen kuoleminen; palava pensas; riisu kengät jalastasi\nEdellinen Edellinen artikkeli: Jumala saa sen aikaan