Yhteiskuntavastuuraportti 2017, Kruunuasunnot Oy by Kruunuasunnot Oy - Issuu\nKuvassa kiinteistötaidetta Oulun Kenttätie 18:n päädyssä. Teoksen on suunnitellut ja toteuttanut Kruunuasunnot Oy:n toimeksiannosta kuvanveistäjä Jorma Parkkari.\nKruunuasunnot lyhyesti Kruunuasuntojen visio, strategia ja arvot Toimitusjohtajan haastattelu Vuoden 2017 kohokohdat\nVastuullisuustoiminnan lähtökohdat Toimintaympäristö ja siihen liittyvät megatrendit Kestävän kehityksen teemat Sidosryhmäyhteistyö Olennaisuusanalyysi Olennaiset vastuullisuusteemat Yhteiskuntavastuun johtaminen\nTaloudelliset tunnusluvut Verojalanjälki Korruptionvastaisuus\nMonipuolinen ja tasa-arvoinen työyhteisö Henkilöstön osaamiseen panostaminen Työhyvinvoinnin kehittäminen\nTurvalliset ja terveet asuinympäristöt Asiakkaiden viihtyvyys Asiakaspalvelu ja asioinnin helppous\nEnergiankulutus Vedenkulutus Kasvihuonekaasupäästöt Muut ympäristövaikutukset\nLaskennan lähtötiedot Data taulukoina\n66 72 74 76\nTässä Kruunuasunnot Oy:n yhteiskuntavastuuraportissa kuvataan yhtiön toiminnan taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset tilikaudelta 1.1.-31.12.2017. Raportti perustuu Glogal Reporting Initiative Standardien ”core” -laajuuteen eli jokaisesta olennaisesta päänäkökohdasta on raportoitu vähintään yksi indikaattori. Lisäksi raportti noudattaa Suomen valtioneuvoston yhteiskunta-vastuuraportointia koskevaa ohjetta. Yhteiskuntavastuuraportissa käsitellyt olennaiset vastuullisuusteemat ja -näkökohdat on määritelty Kruunuasuntojen kestävän liiketoiminnan johtamismallin mukaisesti vuosille 20172019. Tässä raportissa kuvataan vuonna 2017 tehdyt toimenpiteet, saavutetut tavoitteet sekä tavoitteet vuodelle 2018. Tavoitteiden toteutumista on seurattu jokaisen teeman alussa eri värein: Tavoite saavutettu kokonaan Tavoite saavutettu osittain Tavoitetta ei ole saavutettu Raportin on toteuttanut yhteistyössä Kruunuasuntojen kanssa EcoReal Oy. Raporttia ei ole varmennettu. Lisätietoja Kruunuasuntojen yhteiskuntavastuuraportista saa ottamalla yhteyttä mika.karlsson@kruunuasunnot.fi. Kruunuasunnot tulee myös jatkossa julkaisemaan yhteiskunta-vastuutietoja vuosittain erillisessä raportissa. Aikaisempina vuosina Kruunuasunnot on julkaissut Suomen valtioneuvoston yhteiskunta-vastuuraportointia koskevan ohjeen mukaisia raportteja. Edellinen yhteiskuntavastuuraportti julkaistiin huhtikuussa 2016. Tässä yhteiskuntavastuuraportissa keskistytään ainoastaan Kruunuasunnot Oy:n määräysvallassa oleviin asioihin. Raportti kattaa vastuullisuusluvut, jotka liittyvät suoraan yhtiön omaan toimintaan. Energian- ja vedenkulutuksen sekä kasvihuonekaasupäästöjen osalta laskentarajat on rajattu koskemaan ainoastaan Kruunuasuntojen omistamia kiinteistöjä. Tarkastelun ulkopuolelle on jätetty ne kiinteistöt, joita Kruunuasunnot ei omista, mutta joista se huolehtii. Raportin tiedot on kerätty vuodelta 2017 ja joidenkin indikaattoreiden osalta esitetään myös historiatietoa hahmottamaan pidemmän aikavälin muutoksia. Vertailuvuotena on käytetty vuotta 2016. 5\nKRUUNUASUNNOT LYHYESTI Kruunuasunnot Oy on asuntojen ja asumisen kehittämiseen keskittynyt yritys, jonka emoyhtiö on valtio-omisteinen Governia Oy. Yhtiö hallinnoi ja omistaa asuntokantaa ympäri Suomen. Lisäksi yhtiö on perusparantamisen osalta merkittävä asuntorakennuttaja. Yhtiöllä ei ole toimintaa ulkomailla. Kruunuasuntojen pääkonttori sijaitsee Helsingissä eikä yhtiöllä ole muita toimipaikkoja.\nKruunuasunnot omistaa noin\nasuntoa ympäri Suomen Asunnot sijaitsevat\npaikkakunnalla ympäri Suomen\nHuolehdittavaa asuntokantaa on noin\nasuntoa ympäri Suomen\nPerusparannettuja asuntoja on jo yli\n2000 ympäri Suomen\nEnergian ominaiskulutus (kWh/rm3)\nHenkilöstö Henkilöstön lukumäärä\nPuolustusvoimat suurin asiakas Kruunuasunnot perustettiin vuonna 1999 tervehdyttämään puolustusvoimien omistuksessa ollutta vuokra-asuntokantaa. Puolustusvoimien palvelukeskus (PVPALVK) on edelleen yhtiön suurin yksittäinen asiakas, mutta puolustusvoimien vuokraamien asuntojen osuus koko Kruunuasuntojen asuntokannasta on pienentynyt vuosien varrella. Yksittäisten kuluttajien osuus Kruunuasuntojen asiakkaina on puolestaan kasvanut. Vuoden 2017 alussa Kruunuasunnot aloitti lisäksi palvelutuotannon Senaatti-kiinteistöille ja puolustusvoimille. Palvelutuotantoon sisältyy esimerkiksi vuokrareskontraa, vuokrien perintää ja isännöintiä.\nKRUUNUASUNTOJEN VISIO JA STRATEGIA\nVisio: Kruunuasunnot toimii keskeisten paikkakuntien monipuolisena turvallisen asumisen tekijänä\nStrategia: Kruunuasunnot kehittää asuntoja ja asumisviihtyvyyttä sekä ylläpitää ja kehittää vastuullaan olevaa kiinteistöomaisuuttaan. Strategiakaudella 2017-2020 tavoitteena on kiinteistökannan hallittu uudistaminen, joka toteutetaan myynneillä ja uudistuotannolla.\nMissio: Kruunuasunnot tarjoaa koteja erilaisiin asumistarpeisiin ja elämäntilanteisiin\nKRUUNUASUNTOJEN ARVOT Kruunuasuntojen arvot ovat innovatiivisuus, vastuullisuus, luotettavuus ja tehokkuus. Arvot toimivat vastuullisuustyön pohjana ja ne näkyvät jokapäiväisessä toiminnassa, sillä ne määrittelevät Kruunuasuntojen tavan toimia ja tuottaa palveluitaan.\nINNOVATIIVISUUS ”Emme kangistu vanhoihin tapoihin vaan kehitämme toimintaamme jatkuvasti.”\nVASTUULLISUUS ”Toimimme vastuullisesti ja vaadimme sitä myös yhteistyökumppaneiltamme.”\nLUOTETTAVUUS ”Mahdollistamme turvallisen asumisen. Olemme luotettava ja avoin toimija.”\nTEHOKKUUS ”Kehitämme ja ylläpidämme asuntoja ja viihtyvyyttä jatkuvasti ja tehokkaasti.”\nKruunuasuntojen toimitusjohtaja Mika Karlsson pohtii vastuullisuuden merkitystä yhtiön toiminnassa.\nMikä rooli vastuullisuudella on Kruunuasuntojen strategiassa ja toiminnassa?\nVastuullinen toiminta on olennainen osa Kruunuasuntojen strategiaa. Yhtiö on kokonaan Suomen valtion omistama, joten yhteiskuntavastuun perusvaatimukset tulevat jo omistajataustasta. Lakien ja määräysten noudattamisen lisäksi haluamme tehdä myös vaadittua enemmän töitä vastuullisen liiketoiminnan toteuttamiseksi. Yhtiön kestävän liiketoiminnan johtamismalli toimii tässä työssä apuna. Olemme osaltamme sitoutuneet yhteiskunnallisesti tärkeisiin tavoitteisiin (mm. VAETS) ja haluamme aidosti tehdä asioita hyvin ja vastuullisesti. Mielestäni on hyvä olla töissä yrityksessä, jossa asiat halutaan hoitaa rehdisti ja oikein, eikä väärinkäytöksille ole sijaa.\nMitkä ovat Kruunuasuntojen tärkeimmät vastuullisuustyön saavutukset vuonna 2017?\nKruunuasunnoille myönnettiin joulukuussa 2017 ISO 9001:2015 -sertifikaatti. Sertifikaatti varmentaa, että yhtiön laatujärjestelmä täyttää standardin vaatimukset. Laatujärjestelmätyö aloitettiin yhtiössä jo elokuussa 2016, joten sertifikaatin saaminen vuonna 2017 oli merkittävä saavutus. Lisäksi onnistumiset asiakastyytyväisyyden kehityksessä, asiointiin liittyvien sähköisten palveluiden kehittämisessä sekä asuntojen käyttöasteen parantamisessa olivat kuluneen vuoden tärkeimpiä saavutuksia. Toiminnallisista tavoitteista yhtiö saavutti melkein kaiken muun paitsi henkilöstön tyytyväisyyden parantamisen.\nMitkä vastuullisuusteemat ovat tärkeitä Kruunuasuntojen vastuullisuustyössä?\nMielestäni kaikki Kruunuasuntojen vastuullisuustyön pohjalta määritellyt neljä teemaa ovat erityisen tärkeitä. Teemojen painotukset vaihtelevat vuosittain ja vuoden 2017 aikana kiinnitettiin huomiota erityisesti asiakkaisiin ja asiakkuuksien hoitamiseen muun muassa tietojärjestelmä-hankkeiden ja laatujärjestelmän avulla. Osana asiakkuuksien kehittämistä yhtiö aloitti vuoden 2017 alussa palvelutuotannon, johon sisältyy esimerkiksi yhtiön omistamattomien kohteiden vuokrareskontraa, vuokrien perintää ja isännöintiä. Paikallisten toimijoiden laaduntuottokyvyn varmistaminen on myös ollut iso osa toimintaa, mutta työ on vielä siltä osin kesken.\nMitkä ovat Kruunuasuntojen vastuullisuustyön suurimmat haasteet?\nKruunuasuntojen vastuullisuustyön vuosittainen haaste on asiakaskokemuksen painottaminen koko palveluketjussa aina päivittäispalvelusta investointihankkeiden toteutukseen. Yhtiön suurin ja merkittävin vastuullisuustyön haaste on tällä hetkellä kuitenkin työtyytyväisyyden parantaminen. Henkilöstön työtyytyväisyyden parantamiseksi tehtiin vuoden 2017 aikana paljon töitä, mutta haluttuun lopputulokseen ei silti päästy. Työtyytyväisyyden eteen tullaankin vuonna 2018 tekemään yhä enemmän töitä muun muassa esimiestyön, johtamisen, tiedonkulun ja henkilöstön tasa-arvoisen kohtelun kehittämisellä. Vuonna 2018 toteutetaan lisäksi uusi työhyvinvointiprojekti, jossa haasteisiin pyritään löytämään ratkaisuja.\n1/2017 Siirryttiin uusiutuvalla energialla tuotetun sähkön käyttöön.\n1/2017 Otettiin käyttöön vuokrasopimusten sähköinen allekirjoittaminen ja irtisanominen asioinnin helpottamiseksi.\n1/2017 Luovuttiin vesiennakkomaksujen perimisestä ja tasauslaskutuksista ja siirryttiin laskuttamaan asukkaita vedestä toteutuneen, mitatun kulutuksen mukaan kahden kuukauden välein.\n4/2017 Julkaistiin vuoden 2016 yhteiskuntavastuu-raportti.\n9/2017 Aloitettiin vuoden 2017 yhteiskuntavastuuraportin laatiminen. Raportin toteuttamiseen valittiin ulkopuolinen asiantuntija.\n11/2017 Mahdollisten väärinkäytösten ilmoittamiseen luotiin ilmoituskanava yrityksen nettisivuille.\n10/2017 Otettiin käyttöön uusi sähköinen palvelu, joka kerää asiakkaiden palautetta yksittäisestä asumiseen liittyvästä palvelutapahtumasta.\n12/2017 Kruunuasunnot Oy:lle myönnettiin ISO 9001:2015 -laatujärjestelmäsertifikaatti.\n10/2017 Toteutettiin sidosryhmätutkimus.\nTOIMINTAYMPÄRISTÖ JA MEGATRENDIT\nKruunuasuntojen vastuullisuusteemat ja -näkökohdat\nVASTUULLISUUSTOIMINNAN LÄHTÖKOHDAT Valtio-omistajan vaatimus\nValtio-omisteisena yhtiönä Kruunuasunnot noudattaa Suomen Valtioneuvoston periaatepäätöstä yhteiskuntavastuusta ja kestävän kehityksen periaatteiden noudattamisesta. Periaatepäätöksen mukaan yhtiön odotetaan integroivan YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pohjautuva yhteiskuntavastuu osaksi yrityksen johtamista, strategiaa ja päivittäisiä operatiivisia toimintoja. Lisäksi valtio-omistaja odottaa tavoitteellista vastuullisuuden johtamista, joka perustuu yrityksen olennaisten asioiden tunnistamiseen.\nKestävän liiketoiminnan johtamismalli\nKruunuasuntojen emoyhtiö Governia Oy käynnisti vuoden 2016 aikana projektin Kestävän liiketoiminnan johtamismallin toteuttamiseksi. Johtamismallin käyttöönotto aloitettiin Kruunuasunnoissa loppuvuodesta 2016. Sen tarkoituksena on auttaa yhteiskuntavastuun integroimisessa osaksi liiketoimintaa. Johtamismallia tehdessä Kruunuasunnot tunnisti omaan liiketoimintaan ja strategiaansa olennaisimmin liittyvät YK:n kestävän kehityksen teemat, joille se asetti mitattavat tavoitteet ja toimintatavat.\nSidosryhmätutkimus ja olennaisuusanalyysi\nVuonna 2017 Kruunuasunnot toteutti Kestävän kehityksen johtamismallin pohjalta sidosryhmätutkimuksen, jossa se tutki sidosryhmien odotuksia ja toiveita tunnistettujen teemojen ja näkökohtien pohjalta. Sidosryhmätutkimuksen pohjalta toteutettiin olennaisuusanalyysi, jonka avulla olennaisimmat vastuullisuusnäkökohdat saatiin olennaisten teemojen rinnalle esille.\nVastuullisuustoiminta ja sen seuraaminen\nTässä vastuullisuusraportissa kerrotaan tarkemmin, miten Kruunuasunnot on tunnistanut Kestävän kehityksen teemojen pohjalta olennaiset vastuullisuusnäkökohdat, miten se on tavoitteellisesti johtanut näitä asioita sekä miten Kestävän liiketoiminnan johtamismallia on käytännössä vuonna 2017 toteutettu. Raportti tarkastelee käytännön työtä vuoden 2017 saavutusten avulla ja linjaa tavoitteet vuodelle 2018.\nValtio-omistajan vaatimus •YK:n kestävän kehityksen tavoitteet •Yhteiskuntavastuun integroiminen osaksi liiketoimintaa •Tavoitteellinen vastuullisuuden johtaminen\nKestävän liiketoiminnan johtamismalli •Tunnistettiin omaan liiketoimintaan ja strategiaan olennaisimmin liittyvät YK:n kestävän kehityksen teemat •Asetettiin teemoille tavoitteet ja toimintatavat\nSidosryhmätutkimus/olennaisuusanalyysi •Kartoitettiin sidosryhmien odotuksia ja toiveita •Määriteltiin olennaisimmat vastuullisuusnäkökohdat olennaisuusanalyysissä\nToiminta ja sen seuraaminen •Yhteiskuntavastuun toteuttaminen johtamismallin mukaisesti •Toiminnan seuraaminen ja kehittäminen raportoinnin avulla\nTOIMINTAYMPÄRISTÖ JA SIIHEN LIITTYVÄT MEGATRENDIT Kruunuasunnot on tunnistanut toimintaympäristönsä, jossa se vaikuttaa sekä siihen sisältyvät toimijat ja toiminnan vaikutukset osana kestävän liiketoiminnan johtamismallin toteuttamista. Nämä tekijät ovat toimineet lähtökohtana kestävän kehityksen teemojen sekä olennaisten vastuullisuusnäkökohtien määrittelyssä. Kruunuasuntojen liiketoimintaan vaikuttaa lisäksi useita globaaleja megatrendejä, kuten hyvinvoinnin korostuminen, väestön ikääntyminen ja kestävä kehitys. Tunnistamalla megatrendejä Kruunuasunnot pystyy ennakoimaan tulevaisuuden haasteita ja mahdollisuuksia tehokkaasti sekä vastaamaan niihin paremmin.\nKruunuasuntojen toimintaan vaikuttavat megatrendit\nHyvinvoinnin trendikkyys korostuu lähivuosina. Erityisesti työelämään hyvinvointi kietoutuu uusin tavoin, kun sitä edistävä toimet lisääntyvät.\nVäestön ikääntyminen ja perhekoon pieneneminen\nIkääntyminen ja perhekoon pieneneminen vaikuttavat asumisen tarpeisiin muun muassa kasvattamalla esteettömyyden tarvetta ja lisäämällä pienten ja kompaktien asuntojen tarvetta. Lisäksi asumisen ja palveluiden yhdistämisen tarve kasvaa.\nKruunuasunnolla on asuntoja myös pienemmillä paikkakunnilla, joten kaupungistuminen on merkittävä Kruunuasuntojen strategiaan vaikuttava megatrendi.\nErityisesti energiatehokkuuden, mutta myös muiden vastuullisten toimintatapojen merkitys kasvaa lähitulevaisuudessa entisestään. Toiminnalta odotetaan jatkuvaa kehittymistä ja innovatiivisia ratkaisuja kestävyyden kehittämiseksi.\nKansainvälistyminen vaikuttaa Kruunuasuntojen toimintaan muun muassa kasvattamalla asiakkaiden tarvetta saada palvelua eri kielillä.\nDigitalisoituminen lisää eri kanavien kautta tapahtuvan asioinnin tarvetta. Tulevina vuosina asioinnin ja palvelun saaminen eri kanavien kautta laitteista riippumatta korostuu.\nKorruptionvastaisuus Verojen maksaminen Selkeä viestintä Kestävä kehitys\nH ko yvin ro vo stu in m nin in en Työhyvinvointi ja -viihtyvyys Työssä jaksaminen Työntekijöiden osaaminen Tasa-arvoinen kohtelu Työturvallisuus Kestävä kehitys\nJätteet Jätevesi Palvelukokemus\nAsumisturvallisuus ja -terveys\nHyvinvoinnin korostuminen Kaupungistuminen Väestön ikääntyminen ja perhekoon pieneneminen\nVedenkulutus Energiankulutus Materiaalien käyttö Materiaalien turvallisuus Kestävä kehitys\nKESTÄVÄN KEHITYKSEN TEEMAT YK julkaisi syksyllä 2015 uudet kestävän kehityksen tavoitteet, jotka ohjaavat jäsenmaiden toimintaa vuoteen 2030 saakka (Agenda 2030). Kestävän kehityksen 17 tavoitetta tähtäävät köyhyyden lopettamiseen, eriarvoisuuden torjumiseen ja ilmastonmuutoksen ehkäisyyn. Yrityksillä on tärkeä tehtävä valtion tukemisessa näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Osana Kruunuasuntojen kestävän liiketoiminnan johtamismallin toteutusta Kruunuasunnot tunnisti omaan liiketoimintaansa ja strategiaansa olennaisimmin liittyvät kestävän kehityksen teemat. Näille teemoille Kruunuasunnot asetti mitattavat tavoitteet ja toimintatavat. Tunnistetut teemat sekä niille asetetut tavoitteet ja toimintatavat ovat:\nTerveellinen elämä ja hyvinvointi Kruunuasunnot lisää henkilöstön hyvinvointia ja työssä viihtymistä. Hyvä työyhteisö ja henkilöstön vahva osaaminen ovat Kruunuasuntojen tärkein menestystekijä tulevaisuudessa.\nTurvalliset ja kestävät kaupungit sekä asuinyhdyskunnat Kruunuasunnot tuo asukkaiden ja yhteisöjen kestävää elämäntapaa tukevat ratkaisut ja palvelut kiinteäksi osaksi Kruunuasuntojen uutta asuntotarjontaa. Kruunuasunnot lisää nykyisten kohteiden vuokra-asumisen houkuttelevuutta asukkaiden kanssa yhdessä suunniteltujen, kestävää elämäntapaa helpottavien ratkaisujen ja palveluideoiden avulla.\nCASE Vastuullinen toiminta on omistajille tärkeää Timo Kankuri, toimitusjohtaja, Governia Oy Miki Lehtomäki, talous- ja hallintopäällikkö, Governia Oy\nGovernia Oy Governia Oy on Suomen valtion sataprosenttisesti omistama yhtiö, jonka tehtävänä on omistaa ja kehittää omistuksessaan olevia listaamattomia yhtiöitä sekä toteuttaa valtion tarkoitusperiä tukevia järjestelyjä. Governia syntyi vuonna 2009, kun silloinen nykyisiä Governian tehtäviä hoitanut Solidium Oy jakaantui kahdeksi yhtiöksi. Uuteen Governiaan siirrettiin vanhasta Solidiumista ei-listattujen yritysten omistus ja muut omaisuuserät, jolloin myös Kruunuasunnot siirtyi Governian omistukseen. Mitä vastuullisuus merkitsee Governialle? Vastuullisuus merkitsee Governia-konsernille paljon. Valtio-omisteisena yhtiönä olemme sitoutuneet noudattamaan toukokuussa 2016 voimaan tullutta periaatepäätöstä, joka koskee yhteiskuntavastuuta ja YK:n kestävän kehityksen periaatteita. Asetamme selvät odotukset myös tytäryhtiöillemme, joilta odotamme vastuullisuuden integroimista osaksi liiketoimintaa, vastuullista verokansalaisuutta, valtion omistajapolitiikassa määriteltyjä palkitsemisperiaatteita sekä vastuullisuudesta raportoimista. Näemme, että vastuullisella toiminnalla on positiivinen vaikutus omistaja-arvoon, minkä lisäksi se tuo useita liiketoiminnallisia ja taloudellisia hyötyjä tytäryhtiöille.\nMiten arvioitte Kruunuasuntojen vastuullisuustyötä? Kruunuasunnot aloitti kestävän kehityksen johtamismallin käyttöönoton loppuvuodesta 2016. Se on onnistunut ottamaan vastuullisuusasiat vakavasti ja tekee jatkuvasti toimenpiteitä pysyäkseen tavoitteissaan. Avainasemassa on ollut johdon hyvä sitoutuminen johtamismalliin ja innovatiivinen suhtautuminen uusia ratkaisuja kohtaan. Jatkossa haasteena on jalostaa vastuullisuustoiminta päivittäiseksi osaksi yrityksen kaikkea liiketoimintaa ja arkea siten, ettei se jää yksittäiseksi johtotason ohjeeksi ja erilliseksi kehitystoiminnaksi. Lisäksi haasteena on raportoida vastuullisuusasioista hallitukselle useita kertoja vuodessa.\nSIDOSRYHMÄYHTEISTYÖ Kruunuasunnot tekee jatkuvasti yhteistyötä sidosryhmien kanssa vastuullisen toiminnan edistämiseksi. Yritys on tunnistanut neljä tärkeintä sidosryhmää, joiden kanssa se viestii päivittäin eri kanavien kautta. Sidosryhmillä on keskimäärin hyvä mielikuva Kruunuasuntojen vastuullisuudesta ja siitä viestimistä pidetään erittäin tärkeänä. Kruunuasunnot pyrkiikin ottamaan huomioon sidosryhmien odotukset ja toiveet jokapäiväisessä toiminnassaan. Sidosryhmien tärkeimmät odotukset ja huolenaiheet on koottu oheiseen kuvaan. Kuvaan on listattu myös tavat, joilla Kruunuasunnot pyrkii vastaamaan näihin odotuksiin ja huoliin sekä kanavat, joiden avulla sidosryhmien odotukset ja huolet saadaan selville. Omistajat ja rahoittajat Omistajat ja rahoittajat odottavat Kruunuasunnoilta taloudellista tulosta, verojen maksamista, korruption-vastaisuutta ja vastuullisuutta. Lisäksi tärkeänä pidetään asiakkaiden kuuntelua, asiakaspalvelun kehittämistä sekä työntekijöiden tasa-arvoista kohtelua ja kouluttautumista. Kruunuasuntojen toimintaa ohjaavat visio ja strategia sekä eettinen ohjeisto ja kestävän liiketoiminnan johtamismalli. Asiakkaille järjestetään asukastilaisuuksia, minkä lisäksi kehitystyötä tehdään suunnittelupalavereissa. Tasa-arvoperiaatteisiin on listattu tasa-arvoisen kohtelun lähtökohdat ja työntekijöille järjestetään koulutuksia. Hall\nit uk sen\nmi s e t, st rate rapo giap rtoin alav ti e ri t\nt laveri a p i s t au ustelu , kuuk k o s t e i k p s n kehity teyde , h t y y l a e r ys Suo ointik v n i v Hy\nHenkilöstö Henkilöstö odottaa tasa-arvoista kohtelua, turvallista ja viihtyisää työympäristöä sekä mahdollisuuksia kouluttautumiseen. Henkilöstö pitää tärkeänä kehityskohtana lisäksi asiakkaiden turvallisuutta ja viihtyvyyttä sekä asiakas-palvelun kehittämistä ja asiakkaiden kuuntelua. Työterveyshuollon kanssa kartoitetaan vuosittain työterveyteen ja -turvallisuuteen vaikuttavat tekijät ja riskit, joiden pohjalta tehdään toimintasuunnitelma. Työntekijöiden viihtyvyyteen panostetaan jatkuvasti järjestämällä mm. TYHY-tapahtumia ja henkilöstöpäiviä. Järjestettävät koulutukset on listattu koulutussuunnitelmaan.\nTärkeimpien sidosryhmien lisäksi Kruunu-asunnot on aktiivisesti mukana järjestöissä ja niiden toimikunnissa. Kruunuasunnot on mukana seuraavissa järjestöissä:\nAsiakkaat Asiakkaat odottavat turvallista ja viihtyisää asumista, tarpeiden huomioonottamista sekä hyvää palvelua. Asiakkaat pitävät tärkeänä myös ympäristövaikutusten minimointia sekä korruptionvastaisuutta. Kruunuasunnot pitää huolta asunnoista ja asumisviihtyvyydestä ylläpidon toimintaohjeiden mukaisesti. Asiakkaat otetaan mukaan toiminnan suunnitteluun kestävän elämäntavan konseptissa ja asukastilaisuuksissa. Kestävän liiketoiminnan johtamismallissa on määritelty tavoitteet ympäristövaikutusten minimointiin ja eettinen ohjeisto ohjaa korruptionvastaista toimintaa. ava, n a k en ytöst t kyselyt ä k n i är ut se ito, vä makohtai ot i s i v k p , n i t e d h u kasle yhtey elutapaht a i a r s a o , v Su tteet ja pa l o i d s e i o t ri vu Pape Kotisiv u\nt, suora yhteyd Väärink enpito, äytöste palave n kanava ri t yhteyd , suora enpito , palav e ri t\nYhteistyökumppanit Yhteistyökumppanit odottavat Kruunuasunnoilta selkeitä pelisääntöjä, korruptionvastaisuutta sekä vastuullisuutta. Lisäksi erittäin tärkeäksi koetaan asiakkaiden kuuntelu ja huomioiminen sekä asiakasturvallisuudesta vastaaminen. Selkeät pelisäännöt kirjataan yhteistyö-sopimuksiin, minkä lisäksi suunnitelmallisissa tapaamisissa käydään läpi ajankohtaisia asioita. Korruptionvastaista toimintaa ohjaa eettinen ohjeisto ja vastuullista toimintaa kestävän liiketoiminnan johtamismalli. Myös Kruunuasunnot odottaa yhteistyökumppaneilta vastuullisuutta.\nOLENNAISUUSANALYYSI Olennaisuusanalyysi perustuu GRI standardien ohjeistukseen\nKruunuasunnot on tunnistanut toimintaympäristönsä vaikutuksista sekä sidosryhmien odotuksista tärkeimmät vastuullisuusnäkökohdat, joista se raportoi tässä yhteiskuntavastuuraportissa. Vastuullisuusnäkökohtia on 12 ja ne on jaettu vastuullisuusteemoihin olennaisuusanalyysin tuloksena. Olennaisten vastuullisuusteemojen määrittely perustuu GRI standardien ohjeistukseen olennaisten näkökohtien määrityksestä.\nSidosryhmien odotukset ja huolenaiheet olennaisuusanalyysin lähtökohtana\nOlennaisuusanalyysi on tehty hyödyntämällä Kruunuasuntojen kestävän liiketoiminnan johtamismallissa määriteltyjä teemoja ja näkökohtia sekä sidosryhmäyhteistyössä esiin nousseita huolenaiheita ja odotuksia. Tietoa on kerätty jatkuvan yhteistyön ohella vuonna 2016 tehdyillä asiakastutkimuksilla ja -palautteilla, työtyytyväisyys- ja työhyvinvointikyselyillä sekä neuvottelujen ja tapaamisten pohjalta.\nSidosryhmien odotuksia ja huolenaiheita kartoitettiin sidosryhmätutkimuksella\nKruunuasunnot toteutti lisäksi lokakuussa 2017 sidosryhmätutkimuksen, jossa selvitettiin tärkeimpien sidosryhmien ja hallituksen jäsenten näkemyksiä Kruunuasuntojen vastuullisuudesta sekä toiveita tulevaisuuden suhteen. Tutkimuksessa selvitettiin lisäksi, mistä vastuullisuusnäkökohdista sidosryhmät ovat kiinnostuneita ja mitä ne pitävät erityisen tärkeinä kehityskohtina. Tutkimus toteutettiin kyselytutkimuksena ja se lähetettiin yhteensä 33 henkilölle. Kyselyyn osallistui tärkeimmät yhteistyökumppanit, henkilöstön jäsenet sekä B-to-B asiakkaat. Tutkimuksen vastausprosentti oli 82 %.\nOlennaisuusanalyysissä vastuullisuusnäkökohdat laitettiin tärkeysjärjestykseen\nTutkimusten ja sidosryhmäyhteistyön pohjalta nousseita asioita käsiteltiin johtoryhmän toimesta erillisessä työpajassa, jossa näkökohdat laitettiin tärkeysjärjestykseen niiden merkityksen mukaan. Kruunuasuntojen hallitus on hyväksynyt työpajassa määritellyt olennaiset vastuullisuusnäkökohdat ja -teemat. Näitä näkökohtia tullaan painottamaan tässä yhteiskuntavastuuraportissa.\n1. Työhyvinvoinnin kehittäminen 2. Asiakkaiden viihtyvyys 3. Asiakaspalvelu ja asioinnin helppous 4. Turvalliset ja terveet asuinympäristöt 5. Taloudellinen tulos 6. Kasvihuonekaasujen vähentäminen 7. Monipuolinen ja tasa-arvoinen työyhteisö\n8. Energian- ja vedenkulutuksen pienentäminen 9. Korruptionvastaisuus 10. Henkilöstön osaamiseen panostaminen 11. Verojalanjälki 12. Muiden ympäristövaikutusten minimointi (jätteet sekä kestävät materiaalit ja hankinnat)\nMERKITYS KRUUNUASUNNOILLE Rehti liiketoiminta\nOLENNAISET VASTUULLISUUSTEEMAT Kruunuasunnot on määritellyt neljä vastuullisuusteemaa ja 12 vastuullisuusnäkökohtaa, joita tässä vastuullisuusraportissa tullaan käsittelemään. Nämä teemat ja näkökohdat nousevat esille Kruunuasuntojen kestävän liiketoiminnan johtamismallissa, sidosryhmäyhteistyössä ja näiden pohjalta tehdyssä olennaisuusanalyysissä. Käsiteltävät teemat ja näkökohdat ovat:\nMonipuolinen ja tasa-arvoinen työyhteisö\nTurvalliset ja terveet asuinympäristöt\nAsiakaspalvelu ja asioinnin helppous\nMuut ympäristövaikutukset (jätteet, kestävät materiaalit ja hankinnat)\nYhteiskuntavastuun johtamisesta vastaa yhtiön johto\nYhtiön yhteiskuntavastuun toteuttamisesta ja integroimisesta liiketoimintaan vastaa viime kädessä Kruunuasuntojen ylin johto, joka rakentuu toimitusjohtajasta, kiinteistöjohtajasta ja hallintojohtajasta. Johtoryhmän tehtävänä on johtaa ja seurata yhteiskuntavastuun toteutumista käytännössä. Avainasemassa yhteiskuntavastuun käytännön toteuttamisessa on yrityksen operatiivinen taso, joka muodostuu kolmesta yksiköstä: vuokraus ja markkinointi, talous ja hallinto sekä isännöinti ja rakennuttaminen. Johtoryhmä raportoi yhteiskuntavastuuasioista säännöllisesti hallitukselle, joka seuraa yhteiskuntavastuun johtamista ja toteutumista. Vuonna 2017 Kruunuasuntojen hallitukseen kuului viisi henkilöä eikä kokoonpanossa tapahtunut muutoksia. Hallituksen jäsenistä 20 % on naisia ja 80 % miehiä.\nRiskien ennaltaehkäisy on osa yhteiskuntavastuun johtamista\nKruunuasunnot ehkäisee riskejä suunnitelmallisella riskienhallinnalla, jonka tarkoituksena on varmistaa toiminnan jatkuvuus, tuottaa informaatiota päätöksenteon tueksi sekä lisätä organisaation tietoisuutta mahdollisuuksista ja uhista. Mahdolliset riskit kartoitetaan vuosittain johdon toimesta strategia- ja toimintasuunnittelun yhteydessä. Myös operatiivinen taso tunnistaa jatkuvasti riskejä ja tuo niitä esille esimiehille. Riskien jatkuva hallinta ja raportointi kuuluu johdon lisäksi yrityksen operatiiviselle tasolle. Johto raportoi riskeistä ja tehdyistä toimenpiteistä hallitukselle vuosittain.\nKestävän liiketoiminnan johtamismalli ohjaa toimintaa ja raportointi seuraa sitä\nVuonna 2016 Valtioneuvoston periaatepäätöksen pohjalta laadittu kestävän liiketoiminnan johtamismalli ohjaa Kruunuasuntojen yhteiskuntavastuun johtamista. Johtamismalli on tehty vuosille 2017-2019 ja siihen on koottu vuosittaiset tavoitteet ja toimenpiteet, jotka ohjaavat toimintaa. Yksittäisiä vastuullisuusnäkökohtia johdetaan erilaisten ohjaavien periaatteiden, politiikkojen ja hallinnollisten ohjeiden avulla. Yksittäisten olennaisten vastuullisuusnäkökohtien johtamista on kuvattu seuraavalla sivulla. Konkreettisten toimenpiteiden etenemistä ja tavoitteiden toteutumista seurataan säännöllisesti yhteiskuntavastuuraportoinnin avulla.\nHALLITUS Naisia: 20 % Miehiä: 80 % 30-50 vuotiaita: 20 % Yli 50 vuotiaita: 80 %\nTimo Kankuri, Governia Oy (s. 1954) Jorma Heinonen (s. 1948) Kim Mattsson, Puolustusvoimat (s. 1962) Ilpo Nuutinen, Valtioneuvoston kanslia (s. 1964) Aija Tasa, RAKLI (s. 1969)\nSeuraa yhteiskuntavastuun johtamista ja toteutumista sekä riskienhallintaa\nJOHTO Toimitusjohtaja Mika Karlsson Kiinteistöjohtaja Juhani Solkinen Hallintojohtaja Katri Tattari Vastuussa yhteiskuntavastuun toteuttamisesta (johtaa ja seuraa) sekä riskienhallinnasta (tunnistaa, arvioi, määrittelee hallintakeinot ja seuraa)\nVUOKRAUS JA MARKKINOINTI\nISÄNNÖINTI JA RAKENNUTTAMINEN\nKonkreettiset toimenpiteet sekä jatkuva riskien tunnistaminen, esille tuominen, arviointi ja hallinta\nYHTEISKUNTAVASTUUN JOHTAMINEN NÄKÖKOHTA\nKESKEISET OHJAAVAT PERIAATTEET JA POLITIIKAT\nREHTI LIIKETOIMINTA Taloudellinen tulos\nStrategiset suunnitelmat ja riskienhallinta\nHallinnollisen toimintaohjeen eettinen ohjeistus, kestävän liiketoiminnan johtamismalli\nYleiset ihmisoikeusperiaatteet, hallinnollisen toimintaohjeen tasa-arvoperiaatteet\nHallinnollinen toimintaohje, työhyvinvointisuunnitelma, kestävän liiketoiminnan johtamismalli\nHallinnollinen toimintaohje, koulutussuunnitelma\nASIAKKAIDEN ARVOSTUS Turvalliset ja terveet asuinympäristöt\nKestävän liiketoiminnan johtamismalli, hallinnollisen toimintaohjeen eettinen ohjeistus\nEnergian- ja vedenkulutuksen pienentäminen\nKestävän liiketoiminnan johtamismalli, vuosittaiset tavoitteet, hallinnollisen toimintaohjeen eettinen ohjeistus\nValtioneuvoston periaatepäätös 2016\nKuvassa kiinteistötaidetta Joensuun Kirkkokatu 2:ssa. Teoksen on suunnitellut ja toteuttanut Kruunuasunnot Oy:n toimeksiannosta kuvanveistäjä Jorma Parkkari. 31\nREHTI LIIKETOIMINTA Kruunuasuntojen rehti liiketoiminta toimii lähtökohtana yrityksen vastuulliselle toiminnalle. Se luo lisäarvoa sidosryhmille tarjoamalla työtä ja tuloja sekä veroja yhteiskunnalle. Kruunuasunnot varmistaa kannattavan ja rehdin toiminnan seuraamalla liiketoimintansa taloudellista tulosta, verojalanjälkeä sekä korruptionvastaisuutta.\nVUODEN 2017 TAVOITTEIDEN SAAVUTUKSET Eettisen vakuutuksen antamisvelvollisuus laajennetaan koskemaan koko henkilöstöä. Mahdollisten väärinkäytösten ilmoittamiseen luodaan kanava nettisivuille. Eettiseen ohjeistukseen kirjataan korruption torjuminen sekä ohjeet lahjusten tai etujen vastaanottamisesta. Verot maksetaan siihen maahan, missä tulos tehtiin ja verojalanjäljestä raportoidaan.\nTAVOITTEET VUODELLE 2018 Väärinkäytösten ilmoituskanavaan tulleet ilmoitukset käsitellään ja raportoidaan asianmukaisesti. Vuoden aikana ei ilmene yhtäkään korruptiotapausta tai lahjusten/etujen vastaanottamista. Kruunuasunnot ei toteuta aggressiivista verosuunnittelua sekä raportoi verojen maksamisesta maakohtaisesti.\nTALOUDELLISET TUNNUSLUVUT Kruunuasunnot on vastuussa toimintansa tuloksellisuudesta omistajilleen. Myös rahoittajat, yhteistyökumppanit ja henkilöstö kokevat yhtiön tuloksentuottamiskyvyn tärkeäksi. Kannattava liiketoiminta ja pääomalainan takaisinmaksukyky ovat merkittäviä yhtiölle asetettuja tavoitteita. Uudistuotanto- ja perusparannushankkeiden tulee olla taloudellisesti kannattavia, minkä takia hankkeiden kannattavuudet ja rahoitukset selvitetään aina ennen toteutusta. Strategiset suunnitelmat ja riskienhallinta toimivat johdon välineinä taloudellisen tuloksen varmistamiseksi. Tilannetta seurataan taloudellisten tunnuslukujen ja rahavirtojen avulla.\nLiikevoitto-% Sijoitetun pääoman tuotto-%\nQuick ratio Current ratio\nTaloudellisen lisäarvon tuottaminen ja jakautuminen SIDOSRYHMÄT\nSELITYS Vuokra- ja käyttökorvaukset, myynnit\nTuotettu taloudellinen lisäarvo\nTärkeimmät taloudelliset tunnusluvut\nOstetut palvelut, muut hankekulut\nHenkilöstön palkat sivukuluineen\nKorko- ja rahoituskulut\nInvestoinnit yhteisöllisiin tarkoituksiin\nTaloudellisen lisäarvon säilyminen\nRahavirrat syntyvät tuotoista ja menoista Kruunuasuntojen toiminnan merkittävimmät suorat rahavirrat syntyvät vuokra- ja myyntituotoista, ostoista palveluntuottajilta sisältäen kasvu- sekä ylläpitoinvestoinnit, henkilöstön palkoista, korvauksista pääoman tuottajille sekä maksetuista veroista. Kruunuasunnot osallistuu epäsuorien taloudellisten vaikutusten avulla yhteiskunnan toimintaan mm. maksamalla veroja yhteiskunnalle. Näillä tuotoilla turvataan yhteiskunnan perustoimintoja ja rakennetaan hyvinvointia. Kruunuasuntojen palveluihin ja investointeihin liittyvät ostot puolestaan työllistävät sekä paikallisia että toiminta-alueen ulkopuolella toimivia tahoja. Kruunuasuntojen maksama palkat ja sosiaalikulut sen sijaan vaikuttavat positiivisesti ympäröiviin työntekijöihin ja sitä kautta ympäröiviin yhteisöihin. Vuonna 2017 Kruunuasuntojen taloudellinen käyttöaste oli 95,0. Käyttöaste parani edellisestä vuodesta, kun asuntojen vuokrauksen vajaakäyttöä saatiin pienennettyä.\nASIAKKAAT Vuokratuotot 17,1 M€ (20,6) Käyttökorvaukset 0,7 M€ (0,8) Kiinteistöjen myynnit 1,1 M€ (22,7)\nJULKINEN SEKTORI Saadut avustukset 0 M€ (0)\nTOIMITTAJAT Palvelujen ostot 10,2 M€ (26,3), joista investointeja 3,7 M€ (14,6)\nHENKILÖSTÖ Maksetut palkat 1,6 M€ (1,6)\nOMISTAJAT JA RAHOITTAJAT Lainanotto 4,2 M€ (0,7)\nOMISTAJAT JA RAHOITTAJAT Lyhennykset 4,1 M€ (25,0) Korkokulut 0,4 M€ (0,7)\nMUUT TUOTOT Muut rahoitustuotot 0,2 M€ (0,3)\nJULKINEN SEKTORI Verot 0,9 M€ (1,1)\nVEROJALANJÄLKI Kruunuasunnot toimii Suomessa ja maksaa kaikki veronsa Suomeen. Yhtiön liiketoimintaratkaisuja ei ohjaa verosuunnittelu vaan toiminnan tarkoituksenmukaisuus ja kannattavuus, minkä lisäksi yhtiö välttää veroriskejä. Kruunuasunnot ei toteuta järjestelyjä, joiden yksinomaisena tarkoituksena on verojen välttäminen. Yhtiöllä ei ole kytköksiä niin kutsuttuihin veroparatiiseihin vaan yhtiö noudattaa verojen maksamisessa, keräämisessä, tilittäessä sekä raportoinnissa Suomen lainsäädäntöä. Kruunuasuntojen verojalanjäljessä on kuvattu olennaiset Kruunuasuntojen tilikaudelta maksamat välittömät ja välilliset verot sekä tilikaudelta tilitettävät verot. Vuonna 2017 Kruunuasunnot maksoi veroa yhteensä 4,8 miljoonaa euroa. Puolet veroista muodostui välillisiin veroihin lukeutuvista vähennyskelvottomista arvonlisäveroista. Lisäksi Kruunuasunnot maksoi huomattavan määrän veroja muun muassa tuloverojen, kiinteistöverojen ja palkkoihin liittyvien verojen muodossa. Kruunuasuntojen verojalanjälki vuonna 2017\nPalkkoihin liittyvät verot 522 600 €\nArvonlisäverot, netto 147 300 €\nTuloverot 640 800 € Työnantajamaksut 243 700 €\nMuut välilliset verot 20 700 € Kiinteistöverot 481 300 € Muut välittömät verot 3000 € Vähennyskelvottomat arvonlisäverot 2 455 800 €\nSähkö- ja energiaverot 253 600 €\nKORRUPTIONVASTAISUUS Kruunuasunnot on kirjannut eettiseen ohjeistukseen korruption torjumisen sekä ohjeet lahjusten tai etujen vastaanottamiseen. Yhtiö ei käytä epäeettisiä kauppatapoja eikä hyväksy tai maksa lahjuksia tai muita laittomia taloudellisia etuuksia tai maksuja hankkiakseen tai ylläpitääkseen liiketoimintaa. Yhtiö ei myöskään osallistu poliittisen toiminnan rahoittamiseen tai taloudelliseen tukemiseen. Ohjeistus on viestitty koko henkilöstölle. Kruunuasunnot pitää jatkuvasti huolta, että hallinnon edustajilla kuten hallituksen jäsenillä tai johtoryhmillä ei ole eturistiriitoja suhteessa yrityksen toimintaan.\nEettisen vakuutuksen antamisvelvollisuus koskee johdon lisäksi henkilöstöä\nEettisen vakuutuksen antamisvelvollisuus laajennettiin kuluneen vuoden aikana koskemaan koko henkilöstöä. Koko henkilöstö allekirjoittaa vuosittain vakuutukset, etteivät he ole antaneet tai vastaanottaneet normaalista poikkeavia henkilökohtaisia etuja suhteessa yhteistyökumppaneihin. Aikaisemmin eettisen vakuutuksen antamisvelvollisuus koski ainoastaan johtajia, päälliköitä ja isännöitsijöitä.\nVuonna 2017 Kruunuasuntojen tietoon ei tullut yhtäkään epäiltyä väärinkäytöstä\nKruunuasunnot perusti nettisivuilleen kuluneen vuoden aikana väärinkäytösten ilmoituskanavan, jonka kautta voi ilmoittaa huomatuista väärinkäytöksistä ja eettisten ohjeiden vastaisesta toiminnasta. Ilmoituskanava avattiin joulukuussa 2017. Tällä hetkellä ilmoitukset käsittelee Kruunuasuntojen johto, joka tekee päätökset mahdollisista seuraamuksista. Kanava on kaikkien Kruunuasuntojen sidosryhmien käytettävissä. Vuonna 2017 ilmoituskanavalle ei tullut yhtään ilmoitusta. Kruunuasuntojen tietoon ei muutoinkaan kuluvan vuoden aikana tullut yhtäkään epäiltyä väärinkäytöstä.\nHYVINVOIVA TYÖYHTEISÖ Kruunuasunnot on tunnistanut hyvinvoivan työyhteisön tärkeimmäksi voimavarakseen menestyvän liiketoiminnan kannalta. Työyhteisö kokee tasa-arvoisen kohtelun, turvallisen ja viihtyisän työympäristön sekä koulutusmahdollisuudet tärkeimpinä työhyvinvoinnin tekijöinä. Näitä tekijöitä Kruunuasunnot pyrkii jokapäiväisessä toiminnassaan kehittämään.\nVUODEN 2017 TAVOITTEIDEN SAAVUTUKSET Kruunuasunnot toteuttaa suunnitellut toimenpiteet henkilöstön voimavarojen ja hyvinvoinnin lisäämiseksi (kestävän kehityksen tavoite). Kruunuasunnot mittaa työntekijöiden työhyvinvointia vuosikyselyllä. Henkilöstön kokonaisarvosana työtyytyväisyydestä paranee vuodesta 2016. Koulutussuunnitelma päivitetään vastaamaan tasa-arvoperiaatteita. Henkilökunnalle järjestetään vähintään yksi koulutustilaisuus vuodessa. TAVOITTEET VUODELLE 2018 Kruunuasunnot mittaa työntekijöiden työhyvinvointia vuosikyselyllä. Henkilöstön kokonaisarvosana työtyytyväisyydestä paranee vuodesta 2017. Kruunuasunnot jatkaa työtä henkilöstön voimavarojen ja hyvinvoinnin lisäämiseksi. Henkilökunnalle järjestetään vähintään yksi koulutustilaisuus vuoden aikana. Kruunuasunnot laatii erillisen tasa-arvosuunnitelman ja koulutussuunnitelman päivitys saadaan valmiiksi.\nMONIPUOLINEN JA TASA-ARVOINEN TYÖYHTEISÖ Kruunuasunnot tiedostaa, että hyvinvoiva työyhteisö on avainasemassa kannattavan ja toimivan liiketoiminnan kannalta. Yhtiön henkilöstöpolitiikka on kirjattu hallinnolliseen ohjeeseen, joka sisältää eettisen ohjeen ja tasa-arvoperiaatteet. Erillistä tasaarvosuunnitelmaa ei Kruunuasunnoilla ole, mutta sen tekeminen on asetettu tavoitteeksi vuodelle 2018. Koulutussuunnitelman päivitys vastaamaan tasa-arvoperiaatteita sen sijaan aloitettiin vuonna 2017. Päivitystyö on vielä kesken.\nKruunuasunnot kunnioittaa työntekijöitään\nTasa-arvoista kohtelua pyritään seuraamaan ja lisäämään\nKruunuasunnot kunnioittaa ja noudattaa YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen kirjattuja periaatteita sekä toteuttaa Kansainvälisen työjärjestön (ILO) määrittelemiä työntekijän perusoikeuksia. Henkilöstökäytännöissä noudatetaan tasa-arvosta annettuja lakeja ja määräyksiä sekä syrjimätöntä ja tasa-arvoista kohtelua työsuhteen kaikissa vaiheissa. Kruunuasunnot toimii niin, ettei kukaan joudu eriarvoiseen asemaan sukupuolen, iän, uskonnon, vanhempainloman tai muun vastaavan seikan vuoksi. Rekrytoinnissa huomioidaan ainoastaan ammatillinen pätevyys, osaaminen ja soveltuvuus eikä valintoihin vaikuta henkilökohtaiset ominaisuudet.\nKruunuasunnot seuraa jatkuvasti tasa-arvon edistymistä. Tasa-arvoasioita on vuoden 2017 aikana käyty läpi johtoryhmän toimesta koulutussuunnitelman läpikäynnin yhteydessä. Tilannetta ja tavoitteiden toteutumista seurataan työhyvinvointimittauksilla sekä erilaisten mittareiden avulla. Kruunuasunnot seuraa vuosittain muun muassa henkilöstön sukupuoli-, ikä- ja koulutustilannetta. Työntekijöiden yhtäläisiä mahdollisuuksia lisätään hyödyntämällä, monipuolistamalla ja syventämällä osaamista sekä laatimalla jokaiselle työntekijälle henkilökohtainen kehittymissuunnitelma tulos- ja kehityskeskusteluissa.\nTilikauden päättyessä henkilöstömäärä oli 22\nVuonna 2017 Kruunuasuntojen keskimääräinen henkilöstömäärä oli 21. Tilikauden päättyessä henkilöstömäärä oli 22. Kuluneena vuonna työntekijöiden vaihtuvuus oli suurempaa kuin aikaisempina vuosina. Aloittaneita oli yksi alle 30 vuotias mies, yksi 30-50 vuotias nainen ja kolme yli 50 vuotiasta naista, joista yhden määräaikainen sopimus myös päättyi kuluneen vuoden aikana. Eläkkeelle jäi yksi mies (yli 50 vuotta) ja opintovapaalle yksi nainen (30-50 vuotta). Yhtäkään työntekijää ei vuonna 2017 irtisanottu tai lomautettu.\nSuurin osa työntekijöistä vakinaisia ja kokoaikaisia\nKuluneena vuonna Kruunuasuntojen työntekijöistä vakituisia oli keskimäärin 86 % ja kokoaikaisia 77 %. Pääsääntöisesti yhtiön henkilöstö on vakituisessa työsuhteessa. Määräaikaisia ja osa-aikaisia työsuhteita käytetään ainoastaan poikkeustilanteissa, kuten sijaisuuksissa tai erilaisissa projekteissa. Osa-aikainen työ mahdollistetaan myös työntekijän aloitteesta tarvittaessa. Vuonna 2017 määrä- ja osa-aikaisten työntekijöiden määrä kasvoi edellisistä vuosista. Tämä johtuu mm. yrityksen sisäisistä organisaatiojärjestelyistä ja työn ohella suoritettavista opinnoista. Henkilöstön lukumäärä tilikauden 2017 päättyessä (hlö)\nTyöntekijöiden määrä tilikausien päättyessä 25 20 15\n10 5 0 2015\nTyösuhteiden laadut keskimäärin vuosina 2015-2017 (%) 2017 Vakituiset kokoaikaiset Vakituiset osa-aikaiset\nMääräaikaiset kokoaikaiset Määräaikaiset osa-aikaiset\nMONIPUOLINEN JA TASA-ARVOINEN TYÖYHTEISÖ Suurin osa henkilöstöstä on naisia\nVuoden 2017 lopussa Kruunuasuntojen 22 työntekijästä 16 (73 %) oli naisia ja 6 miehiä 27 %). Lähes kaikki miehet eli 5/6 toimii johtotai päällikköasemassa. Naisista kolme toimii johto- tai päällikköasemassa ja loput 13 toimihenkilöinä. Miehistä yksi työntekijä toimi vuonna 2017 toimeenpanevissa tehtävissä.\nTyöntekijöiden keski-ikä aleni\nTyöntekijöiden keski-ikä oli vuoden 2017 lopussa 49 vuotta. Vuonna 2018 alle 30 vuotiaita työntekijöitä oli 9 %, 30-50 vuotiaita 23 % ja yli 50 vuotiaita 68 % henkilöstöstä. Keski-ikä aleni hieman vuodesta 2016 (50,3), mihin vaikutti osaltaan työntekijöiden vaihtuvuus. Kruunuasunnoissa on tiedostettu, että ikäjakauma painottuu yli 40-vuotiaisiin. Keskimääräinen työsuhteiden pituus Kruunuasunnoilla kuluneena vuonna on 7,2 vuotta, kun se vuonna 2016 oli yhdeksän vuotta. Henkilöstön ikäjakauma vuonna 2017 14 12 10 8 6 4 2 0 20-29\n60 tai yli\nTyöntekijöiden ja johdon palkitseminen\nKruunuasuntojen henkilöstölle maksetaan kuukausipalkkaa, joka perustuu tehtävän vaativuuteen ja siinä suoriutumiseen. Kuukausipalkkaan kuuluvat rahapalkka ja luontoisetuna puhelinetu. Työntekijöillä on oikeus ostaa lounasseteleitä verotusarvoonsa, minkä lisäksi työnantaja tarjoaa työntekijöille mahdollisuuden kulttuuriseteleihin. Yhtiössä on käytössä koko henkilökunnan kattava tulospalkkiojärjestelmä, joka pohjautuu valtioneuvoston talouspoliittisen ministeri-valiokunnan kannanottoon. Palkitseminen perustuu Suomen valtion omistajaohjaus-politiikassa määriteltyihin palkitsemisperiaatteisiin. Palkkion maksamisen perusteena on yhtiön hallituksen vuosittain päättämät tavoitteet ja mittarit. Yrityksen johto ei omista osakkeita eikä optioita, eikä yhtiöllä ole optioihin perustuvaa palkitsemisjärjestelmää. Pitkän aikavälin palkitsemista ei ole käytössä, vaan palkitseminen perustuu kokonaan lyhyen aikavälin palkitsemiseen. Henkilöstölle, johdolle ja hallituksen jäsenille maksetut palkkiot\nToimitusjohtajalle maksetut palkkiot Henkilöstölle ja muulle johdolle maksetut tulospalkkiot\nJohtajat ja päälliköt\nJäsenten lkm Hallituksen jäsenille maksetut palkkiot\n*Sisältää vuonna 2015 eläkkeelle jääneelle toimitusjohtajalle maksettuja tulospalkkioita 19.800 €. **Maksetaan ainoastaan muille, kuin Governia -konsernin palveluksessa oleville jäsenille.\nHENKILÖSTÖN OSAAMISEEN PANOSTAMINEN Kruunuasunnot on panostanut työntekijöiden koulutukseen merkittävästi useiden vuosien ajan. Koulutukset pitävät työntekijöiden ammattitaitoa ajan tasalla, minkä lisäksi ne mahdollistavat työssä kehittymisen. Koko henkilökunnalla on vuosittain mahdollisuus osallistua vähintään yhteen koulutustilaisuuteen, minkä lisäksi koko henkilöstö kuuluu suoritusarviointien ja kehityskeskustelujen piiriin. Kehityskeskusteluissa käydään läpi työntekijän ajankohtaiset koulutustarpeet. Henkilöstön osaamisen kehittämistä ohjaa Kruunuasuntojen johtoryhmän laatima koulutussuunnitelma.\nHenkilöstö asiantuntevaa ja koulutettua\nKruunuasuntojen henkilöstöstä lähes 60 % on suorittanut korkeakoulututkinnon, 32 % ammattitutkinnon ja loput muun koulutuksen. Henkilöstö on siis ammattitaitoista ja koulutettua. Kruunuasunnot kannustaa työntekijöitään pitämään ammattitaitoaan ajan tasalla ja kehittämään osaamistaan iästä riippumatta. Koko henkilökunnalle järjestetään vuosittain ammattitaitoa ylläpitävää tai sitä kehittävää koulutusta riippuen omasta osaamisesta, muutoksista toimintaympäristössä ja mahdollisista tehtävänmuutoksista. Koulutus tukee työntekijöiden tehtävien hoitoa. Henkilöstön koulutusjakauma vuosina 2016 ja 2017 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 Ylempi Alempi AMK tai vastaava korkeakoulututkinto korkeakoulututkinto 2016\nAmmattiopisto tai vastaava\nHENKILÖSTÖN OSAAMISEEN PANOSTAMINEN Vuonna 2017 keskimääräisiä koulutuspäiviä kertyi 5,6 päivää henkilöä kohden\nKruunuasuntojen koulutussuunnitelman mukaisesti työntekijöille järjestetään joko henkilön omista työtehtävistä suoriutumista tukevaa koulutusta, yksikkökohtaista työntekoa tukevaa koulutusta tai koko henkilökunnan tarpeisiin suunnattua koulutusta. Koulutuspäivien määrä vuonna 2017 oli 124. Määrä kasvoi 5,6 päivään (4,5) henkilöä kohden. Keskimääräiset koulutustunnit vuonna 2017 olivat 42,3 h/hlö. Koulutustunneista 34 % (14,3 h/hlö) oli miehillä ja 66 % (28,0 h/hlö) naisilla.\nKuluneena vuonna koulutukset painottuivat työhyvinvointiin ja laatujärjestelmään\nVuonna 2017 koko henkilökunnalle suunnatut koulutukset painottuivat työhyvinvointiin ja laatujärjestelmään. Keskimääräisistä koulutustunneista noin 58 % muodostui henkilökunnan yhteisistä koulutuksista. Koulutustunneista noin 40 % muodostui henkilökohtaisista koulutuksista ja noin 2 % yksikkökohtaisista koulutuksista. Yksikkökohtainen koulutus suuntautui taloushallintoon ja siihen osallistui talous- ja hallintopalvelut -yksikkö.\nKoulutustuntien jakautuminen koulutustyypeittäin vuonna 2017\nHenkilökohtainen koulutus (40 %) Yksikkökohtainen koulutus (2 %) Koko henkilökunnan kattava koulutus Laatujärjestelmäkoulutus (26 %) Työhyvinvointikoulutus (32 %)\nKouluttautuminen pitää mielenkiintoa yllä Susanna Korhonen, kiinteistöpäällikkö, AIT, KITA, KED, Kruunuasunnot Oy\nMiten urasi on kehittynyt Kruunuasunnoilla? Aloitin työt Kruunuasuntojen kohteiden parissa vuonna 2000. Olin silloin työssä Kruunuasuntojen palveluntuottajalla tytäryhtiöiden kirjanpitäjänä laskentamerkonomin pohjatutkinnolla. Vuonna 2007-2008 suoritin kiinteistöalan talouspäällikön tutkinnon (KITA) ja siirryin Kruunuasunnoille töihin controllerin äitiyslomasijaiseksi. Vuonna 2010 suoritin kiinteistöedustajan koulutuksen ja tutkinnon (KED) ja sijaisuuden päättyessä vuonna 2011 siirryin Kruunuasuntojen talouspäälliköksi. Vuonna 2015 sain mahdollisuuden osallistua AITkoulutukseen (johtavan ammatti-isännöitsijän tutkinto). Koulutus kesti kaksi vuotta ja syksystä 2017 olen toiminut Kruunuasuntojen kiinteistöpäällikkönä. Miten koet työsi muuttuneen koulutuksen myötä? Kouluttautuminen on mahdollistanut tehtävien vaihdon ja etenemisen yrityksen sisällä. Uudet tehtävät pitävät mielenkiintoa yllä ja antavat mahdollisuuden katsoa asioita monelta eri kannalta. Koulutuksen myötä olen päässyt hyödyntämään aikaisemmissa työtehtävissä oppimiani ja kokemiani asioita yhä vaativammissa tehtävissä. Myös vastuu on kasvanut jatkuvasti työtehtävien muutoksen myötä. Olen iloinen, että Kruunuasunnot on tukenut ja kannustanut minua osallistumaan erilaisiin koulutuksiin ja mahdollistanut etenemisen työuralla. 47\nTYÖHYVINVOINNIN KEHITTÄMINEN Työhyvinvointia kehitetään yhdessä työterveyshuollon kanssa\nHenkilöstön työterveyttä ja -turvallisuutta kehitetään jatkuvasti panostamalla ennalta ehkäiseviin käytäntöihin. Hallinnolliseen toimintaohjeeseen ja koulutussuunnitelmaan on kirjattu lähtökohdat työhyvinvoinnin ylläpitämiseksi ja sen kehittämiseksi. Työterveyshuolto seuraa vuosittain työntekijöiden työterveyteen ja -turvallisuuteen vaikuttavia tekijöitä ja riskejä. Tätä kautta se osallistuu mahdollisten vaarojen ja työterveysriskien, kuormitusten ja altistusten kartoittamiseen sekä arviointiin, minkä jälkeen sovitaan tarvittavista toimenpiteistä ja tehdään tarvittavat työhyvinvointisuunnitelmat. Henkilöstön ikääntyminen on otettu huomioon työhyvinvoinnin ylläpidossa tarjoamalla työterveyshuollon kautta muun muassa ikävuositarkastuksia, fysioterapiaa ja työpiste-ergonomiaa.\nTyöhyvinvointia seurataan eri mittareiden avulla\nTyöntekijöiden hyvinvointia, viihtyvyyttä ja tyytyväisyyttä seurataan jatkuvasti eri mittareiden avulla. Vuosittain järjestettävät työtyytyväisyyskyselyt mittaavat työhyvinvoinnin ja työviihtyvyyden eri osa-alueita. Näiden kyselyjen pohjalta Kruunuasunnot tekee vuosittain suunnitelmat kehitystoimenpiteiden ja koulutusten osalta. Työntekijöiden työhyvinvointia seurataan yritystasolla lisäksi mittaamalla sairauspoissaoloja ja työtapaturmia.\nSairauspoissaolot ja työtapaturmat vähäisiä\nKruunuasuntojen työntekijät olivat vuoden 2017 aikana sairauden takia poissa keskimäärin 5,9 (4,3) päivää. Yhteensä sairauspoissaolopäiviä kertyi 131 (86), joista miehillä 16 päivää ja naisilla 115 päivää. Sairauspoissaoloprosentti nousi edellisestä vuodesta 3 %:iin (2 %), mutta se on edelleen alhainen. Poissaolojen lisääntyminen näyttää korreloivan vahvasti myös työtyytyväisyyden mukaan. Työtyytyväisyys on alentunut vuodesta 2015, kun taas sairauspoissaolot on nousseet. Sairauspoissaolopäivien lisääntymiseen vaikuttaa lisäksi se, ettei 1-3 päivän poissaoloja seurattu ollenkaan ennen vuotta 2017. Näiden päivien osalta seuraaminen aloitettiin vuoden 2016 loppupuolella. Kruunuasuntojen työn luonteen vuoksi työssä tapahtuvat tapaturmat ovat harvinaisia. Vuoden aikana tapahtuneita poissaoloon tai kuolemaan johtaneita tapaturmia ei ollut ollenkaan.\nTyötyytyväisyydessä ei päästy tavoitteeseen\nKruunuasunnot on mitannut työntekijöidensä tyytyväisyyttä vuosittain toteutettavalla henkilöstökyselyllä. Kysely toteutettiin aikaisemmin kahden vuoden välein, mutta vuodesta 2016 työtyytyväisyyttä on mitattu vuosittain. Kuluneen vuoden työtyytyväisyyden kokonaisarvosanaksi muodostui 4,2 (4,6), mikä on 5,7 %:n pudotus edellisvuodesta. Arvosana jäi 0,8 pisteen päähän tavoitearvosta (5,0). Missä onnistuttiin? ☺Esimies luottaa työntekijöiden kykyyn toimia itsenäisesti. ☺Työntekijät ovat sitoutuneita ja ymmärtävät oman työpanoksensa vaikutuksen yrityksen menestymiseen. Missä eniten kehittämistä? Henkilöstöä ei kuunnella riittävästi toiminnan kehittämisessä. Tehtäviä ja toimenkuvia ei ole määritelty riittävän hyvin yrityksessä.\nTyöntekijöiden oma toiminta Muutoksen hallinta\nTyötyytyväisyyden kokonaisarvosanat ja keskimääräiset sairauspoissaolopäivät vuosina 2015-2017 7\nKeskimääräiset sairauspoissaolopäivät (päivää per henkilö) Tavoitteellinen työtyytyväisyyden kokonaisarvosana (asteikolla 1-7) Mitattu työtyytyväisyyden kokonaisarvosana (asteikolla 1-7)\nTYÖHYVINVOINNIN KEHITTÄMINEN Työhyvinvoinnin lisääminen on yksi Kruunuasuntojen kestävän liiketoiminnan tavoitteista Kruunuasunnot tiedostaa työtyytyväisyyden kokonaisarvosanan negatiivisen kehityksen ja pyrkii toiminnallaan kehittämään työntekijöiden hyvinvointia ja työssä viihtymistä. Henkilöstön hyvinvoinnin ja työssä viihtymisen lisääminen onkin yksi Kruunuasuntojen kestävän liiketoiminnan tavoitteista.\nVuonna 2017 työhyvinvointiprojekti\nEtätyömahdollisuus, joustavat työaikajärjestelyt\nKEINOT TYÖHYVINVOINNIN LISÄÄMISEKSI\nAvoin vuorovaikutus, selkeä tavoitteiden asettaminen, kehityskeskustelut, suoritusarvioinnit\nTyöterveyshuollon vuosittainen seuranta\nTYHY- ja kehityspäivät\nHenkilökohtainen työhyvinvoinnin seuranta\nTyöhyvinvointia ylläpitävää ja parantavaa ohjelmaa, muita aktiviteetteja\nKuluneen vuonna työhyvinvointia pyrittiin lisäämään työhyvinvointiprojektilla Vuonna 2017 työviihtyvyyttä ja -hyvinvointia pyrittiin lisäämään hyvinvointiprojektilla, joka toteutettiin yhteistyössä työterveyshuollon kanssa. Projekti antoi työyhteisölle hyviä eväitä työhyvinvoinnin parantamiseen, mutta sen jalkauttaminen käytäntöön jäi kuitenkin vuoden 2017 työhyvinvointimittauksen mukaan vajavaiseksi. Vuonna 2018 Kruunuasunnot tuleekin kiinnittämään huomiota erityisesti siihen, miten työhyvinvointia saadaan konkreettisesti parannettua työyhteisössä.\nCASE Työhyvinvointiprojektilla kohti paremmin voivaa työyhteisöä Yhteistyössä työterveyshuollon kanssa\nProjektin sisältö Kruunuasunnot toteutti vuonna 2017 monipuolisen Kruunuasuntojen työterveyshuollon vetämän työhyvinvointi-projektin, jonka tarkoituksena oli parantaa työntekijöiden hyvinvointia ja viihtyvyyttä työssä. Projekti sisälsi neljä koulutustilaisuutta, koulutuksiin valmistavia tehtäviä sekä työntekijäkohtaisen Firstbeat hyvinvointianalyysin. Koulutukset liittyivät työilmapiirin ja vuorovaikutuksen parantamiseen, työn muutokseen ja muutoksen jalkauttamiseen sekä kokonaisvaltaiseen arjen hallintaan ja hyvinvointiin. Kaksiosainen Firstbeat hyvinvointianalyysi toteutettiin kahdessa osassa ja siinä mitattiin työntekijän sykkeen avulla stressiä, palautumista, unta ja liikuntaa. Maaliskuu\nProjektin hyödyt Koulutukset auttoivat hahmottamaan työilmapiiriin vaikuttavia asioita ja lisäämään ymmärrystä muutoksesta. Hyvinvointikoulutus ja Firstbeat hyvinvointianalyysi antoivat puolestaan jokaiselle työntekijälle tietoa henkilökohtaisen hyvinvoinnin lisäämiseen ja työn hallintaan. Vaikka projekti antoi työyhteisölle hyviä eväitä työhyvinvoinnin parantamiseen, jäi sen jalkauttaminen käytäntöön kuitenkin vajavaiseksi. Vuonna 2018 Kruunuasunnot tuleekin kiinnittämään huomiota erityisesti siihen, miten työhyvinvointia saadaan konkreettisesti parannettua työyhteisössä. 51\nASIAKKAIDEN ARVOSTUS Kruunuasunnot on monipuolisen ja turvallisen asumisen tekijä. Toiminta perustuu asiakkaiden arvostukseen ja yritys tekeekin jatkuvasti töitä turvallisten ja terveiden asuinympäristöjen sekä asiakkaiden viihtyvyyden eteen. Tämä onnistu asiakkaita kuuntelemalla ja osallistamalla, minkä takia Kruunuasunnot kiinnittääkin huomiota asioinnin helppouteen ja asiakaspalvelun toimivuuteen.\nVUODEN 2017 TAVOITTEIDEN SAAVUTUKSET Uudiskohteisiin luodaan elinkaariesteettömyyden konsepti (kestävän kehityksen tavoite). Järjestetään asukastilaisuuksia asumisviihtyvyyden kehittämiseksi (kestävän kehityksen tavoite). Peruskorjauskohteissa aloitetaan huoneistokohtaisten lämpötilojen optimointijärjestelmien käyttöönotto. Otetaan käyttöön palvelutapahtumakohtainen asiakaspalautejärjestelmä (onlinepalaute). Mitataan asiakastyytyväisyyttä vuosikyselyn muodossa. Laatujärjestelmä sertifioidaan. TAVOITTEET VUODELLE 2018 50 %:ssa uudiskohteista toteutetaan elinkaariesteettömyyden konseptia. Asukastilaisuuksia järjestetään viidellä paikkakunnalla. Asiakaspalvelua ja asiointia kehitetään asiakastyytyväisyyskyselyjen ja onlinepalautteen pohjalta. Lämpötilan optimointijärjestelmät on otettu käyttöön vähintään 70 % tulevista peruskorjauskohteista. Laaditaan laatuseurantajärjestelmä kiinteistöpalveluiden laaduntuottokyvyn varmistamiseksi sekä uusitaan huoltoyhtiöiden yhteistyösopimukset.\nTURVALLISET JA TERVEET ASUINYMPÄRISTÖT Kruunuasuntojen visiona on toimia keskeisten paikkakuntien monipuolisena turvallisen asumisen tekijänä. Tähän yhtiö pyrkii kehittämällä asuntoja ja asumisviihtyvyyttä sekä ylläpitämällä vastuullaan olevaa kiinteistöomaisuuttaan. Yhtenä tärkeänä tehtävänä on luoda uusia ja parantaa vanhoja kohteita siten, että ne vastaavat asukkaiden erilaisia tarpeita ja elämäntilanteita.\nKruunuasunnot huolehtii kiinteistöomaisuudestaan\nKruunuasuntojen kohteiden kunnossapidosta, asumiskustannusten hallinnasta ja asukkaiden sujuvasta arjesta huolehtii Kruunuasuntojen kiinteistöpäälliköt yhdessä huoltoyhtiöiden kanssa. Huoltoyhtiöiden tehtäviin kuuluvat mm. kiinteistöjen kuntotarkastukset, piha-alueiden hoito sekä erilaiset huolto- ja korjaustyöt. Kruunuasunnoilla on käytössään huollon ympärivuorokautinen päivystys, joka takaa nopean reagoinnin ongelmatilanteissa ja näin ollen pitää vahingot mahdollisimman pieninä. Asunnot tarkastetaan aina huoneiston asukkaan vaihtuessa kaksivaiheisella tarkastuksella, joka sisältää kuntotarkastuksen ja siivoustarkastuksen,\nDigitaalisuus on mukana kiinteistöjen ylläpidossa\nKruunuasuntojen tavoitteena on lisätä energiankäytön hallintaa tukevia ratkaisuja sen ylläpitämissä kohteissa. Tavoitteeksi kuluvalle vuodelle asetettiin huoneistokohtaisten lämpöolosuhteiden reaaliaikaiseen optimointiin kehittyvien järjestelmien käyttöönotto peruskorjausja parannuskohteissa. Tarkoituksena on parantaa asuntojen käyttäjätyytyväisyyttä, sisäolosuhteita ja energiatehokkuutta. Tällä hetkellä 85 %:ssa huoneistoista on käytössä reaaliaikainen lämpötilan ja suhteellisen kosteuden seuranta. Kaikkiin uudis- ja peruskorjauskohteisiin kyseinen järjestelmä tulee automaattisesti.\nSuunnitteluohje ohjaa uudiskohteiden rakentamista\nKruunuasunnoilla on käytössään uudiskohteiden rakentamisessa suunnitteluohje, joka toimii yleisohjeena uudisasuntotuotannossa. Tavoitteena on tuottaa viihtyisiä, käytännöllisiä ja toiminnallisesti tarkoituksenmukaisia asuntoja ja asuinympäristöjä. Suunnittelussa ja rakentamisessa kiinnitetään huomiota erityisesti suunnitteluratkaisujen toimivuuteen, energiatehokkuuteen, käyttövarmuuteen, esteettömyyteen, turvallisuuteen ja pitkäikäisyyteen. Materiaalien valinnassa otetaan huomioon kestävyys ja materiaalien vaatimat huoltotoimenpiteet.\nCASE Kiinteistötaide lisää viihtyvyyttä ja vähentää kunnossapitokuluja Kiinteistötaide tarkoittaa kiinteistöön toteutettua pysyväisluontoista taidetta, joka on toteutettu julkisivuihin, porraskäytäviin ja pihoihin. Kruunuasunnot on toteuttanut runsaasti kiinteistötaidetta omiin vuokra-asuntokohteisiinsa useimmiten rakentamisen tai perusparannuksen yhteydessä. Taide on toteutettu kiinteistön lähtökohdista ja sen ehdoilla, jolloin taide kuvaa kiinteistön historiaa tai kiinteistöön ja sen asukkaisiin liittyvää tarinaa. Kiinteistötaide luo kiinteistöille yksilöllisyyttä, omaleimaisuutta ja viihtyvyyttä. Kokemusten mukaan porraskäytävätaide suojelee porrasta kulumiselta ja nuhraantumiselta, mikä vähentää kunnossapitokuluja ja lisää asumisviihtyvyyttä.\nPihataidetta Helsingin Laajasalossa Svanströminkuja 7:n parkkialueella. Taideteos liittyy siihen, että alueen lähituntumassa kulki aikoinaan Viikinkien purjehdusreitti.\nPorraskäytävätaidetta Tikkakosken Itärannan Nurmeksentie 30:n Aportaassa. Lasitaideteos kertoo Tikkakosken varuskunnan vihaisista hevosista ja varuskunnan päällikön nopeasta polkupyörästä.\nJulkisivutaidetta Hämeenlinnan Suomen kasarmin katu 11:n seinällä. Teoksessa ollaan matkalla lähistön Myllymäelle, jossa sijaitsi aikoinaan roheva tuulimylly.\nTaideteokset on suunnitellut ja toteuttanut Kruunuasunnot Oy:n toimesta kuvanveistäjä Jorma Parkkari.\nTURVALLISET JA TERVEET ASUINYMPÄRISTÖT Tavoitteena elinkaariesteettömät asuinrakennukset\nYhtenä asiakkaisiin liittyvänä Kruunuasuntojen kestävän kehityksen tavoitteena on tuoda asukkaiden ja yhteisöjen kestävää elämäntapaa tukevat ratkaisut ja palvelut kiinteäksi osaksi uutta asuntotarjontaa. Tähän Kruunuasunnot pyrkii luomalla elinkaariesteettömiä taloja, jotka muokkautuvat asukkaiden eri elämäntilanteisiin ja tarpeisiin. Elinkaariesteettömät talot vastaavat erityisesti väestön ikääntymisestä johtuvaan haasteeseen. Yhtiö toteutti kuluneena vuonna uuden elinkaariesteettömyyteen liittyvän konseptin, jonka mukaisesti se tulee toteuttamaan uudisrakennuskohteita. Ensimmäisen elinkaariesteettömän talon rakentaminen on jo aloitettu. Tavoitteena on, että vuonna 2018 jopa 50 %:ssa uusista kohteista on konseptin mukaisia ratkaisuja ja palveluita.\nElinkaariesteettömässä asuinrakennuksessa tavoitellaan pitkäaikaista asumista\nAsunnot helposti muokattavissa ikääntymisen tai toimintakyvyn heikkenemisen mukaan\nSuunnittelussa huomioitu liikunta-, kuulo- ja näkörajoitteet\nLiikkuminen turvallista Yhteisiä tiloja, talosauna\nVäljät käytävät Oviautomatiikkaa\nEnsimmäinen elinkaariesteetön talo rakentuu Tampereelle Juhani Solkinen, kiinteistöjohtaja, Kruunuasunnot Oy Mistä on kyse? Kruunuasunnot Oy:n tavoitteena on kehittää elinkaariesteetöntä asumista ja luoda elinkaariesteetön asuinkerrostalo. Tavoitteena on tehdä asukkaan eri elämäntilanteisiin ja tarpeisiin mukautuvia asuntoja siten, että talo tarjoaa mahdollisuuden asua siellä itsenäisesti liikunta- tai toimintarajoitteesta huolimatta läpi elämän. Ensimmäinen elinkaariesteetön talo rakentuu Tampereen Turtolankadulle. Rakentaminen on tarkoitus käynnistää kesällä 2018 ja talon suunniteltu valmistumis-ajankohta on kesällä 2019.\nMillainen on elinkaariesteetön talo? Elinkaariesteettömässä talossa rakennus lähiympäristöineen on esteetön. Tilaratkaisut ja piha-alue suunnitellaan sellaisiksi, että liikkuminen ja toimiminen on mahdollista apuvälineillä tai ilman niitä. Huomiota kiinnitetään liikkumisen lisäksi tilojen näkö- ja kuunteluympäristön esteettömyyteen siten, että myös näkö- tai kuulorajoitteisten henkilöiden liikkuminen ja toimiminen tiloissa helpottuu. Talojen rakennus- ja talotekniset ratkaisut suunnitellaan niin, että muutokset ovat helposti ja nopeasti tehtävissä muutostarpeiden mukaan. 57\nASIAKKAIDEN VIIHTYVYYS Kruunuasuntojen koko toiminta perustuu asiakkaiden arvostukseen ja yritys tekeekin jatkuvasti töitä asukkaiden viihtyvyyden ja tyytyväisyyden eteen. Asiakkaiden kuuntelu ja ymmärtäminen on avainasemassa asiakasviihtyvyyden ja -tyytyväisyyden ylläpitämisessä ja kehittämisessä, minkä takia yrityksellä on käytössään erilaisia kanavia asiakaspalautteen keräämiseksi. Asiakkaiden kuuntelun lisäksi Kruunuasunnot pyrkii osallistamaan asukkaitaan asukastilaisuuksissa, joissa kerätään palautetta ja ideoita asumisen kehittämiseksi.\nAsumisviihtyvyyttä seurataan tyytyväisyyskyselyn avulla\nKruunuasunnot mittaa asumistyytyväisyyttä vuosittaisen asukastyytyväisyyskyselyn avulla. Kysely toteutetaan ulkopuolisen toimijan toimesta ja se mittaa asukastyytyväisyyden lisäksi tyytyväisyyttä asiakaspalveluun kokonaisuudessaan. Vuosikyselyiden pohjalta Kruunuasunnot tekee toimenpiteitä asukasviihtyvyyden ja -tyytyväisyyden parantamiseksi.\nMiten annettu palaute on vaikuttanut Kruunuasuntojen toimintaan?\n☺Vuonna 2016 Kruunuasunnot nosti asuntojen keskimääräistä tavoitelämpötilaa yhdellä asteella saatuaan asiasta paljon palautetta. Lämpötilan nosto tehtiin asukkaiden viihtyvyyden parantamiseksi vaikka se nosti lämmityksen ominaiskulutusta. ☺Vuonna 2017 Kruunuasunnot luopui vesiennakkomaksujen perimisestä ja tasauslaskutuksista annetun asiakaspalautteen johdosta.\nPalvelujen toimivuutta seurataan palvelutapahtumakohtaisten kyselyjen avulla Kuluneen vuoden aikana vuosittaisen kyselytutkimuksen rinnalle otettiin käyttöön palvelutapahtumakohtainen online-kysely, jolla pyritään keräämään palautetta asukkailta liittyen tiettyyn palvelun osa-alueeseen. Palautetta kerätään esimerkiksi liittyen asuntoon muuttoon, asunnosta poismuuttoon tai huoltopyyntöön. Kyselyillä pyritään kehittämään yksittäisiä palvelukokemuksia, minkä lisäksi asukkaat pystyvät kertomaan toiveitaan ja kehitysehdotuksiaan kyselyiden välityksellä. Asukastilaisuuksissa kuunnellaan asukkaita\nToisena Kruunuasuntojen kestävän kehityksen tavoitteena on lisätä nykyisten kohteiden vuokra-asumisen houkuttelevuutta asukkaiden kanssa yhdessä suunniteltujen, kestävää elämäntapaa helpottavien ratkaisujen ja palveluideoiden avulla. Tähän Kruunuasunnot pyrkii järjestämällä asukastilaisuuksia, joissa asukkaiden ideat ja kehitysehdotukset asumisen parantamiseksi pääsevät esille. Asukastilaisuudet järjestetään asukastoimikuntien toimesta, mutta Kruunuasuntojen kiinteistöpäälliköt pyrkivät muodostamaan nämä asukastoimikunnat. Vuonna 2017 pidettiin yhteensä kuusi asukastilaisuutta, kun vuonna 2016 asukastilaisuuksien määrä oli neljä. Kuluneena vuonna tilaisuuksiin osallistui noin 50 asukasta. Vuonna 2018 tavoitteena on järjestää tilaisuuksia viidellä eri paikkakunnalla. Näihin tilaisuuksiin kutsutaan asukkaita useista eri lähialueiden asuntokohteista.\n• Vuorovaikutteista keskustelua • Kerätään palautetta ja asukkaiden ideoita\n• Arvioidaan toteutusmahdollisuudet • Tehdään päätökset toteutuksesta • Toteutetaan mahdolliset ideat\nASIAKKAIDEN VIIHTYVYYS Kruunuasunnoilla viihdytään\nSuurin osa Kruunuasuntojen asiakkaista on tyytyväisiä Kruunuasuntojen toimintaan. Vuoden 2017 asukastyytyväisyyskyselyn tulosten perusteella kokonaistyytyväisyys Kruunuasuntojen toimintaan parani jopa 2 %. Tyytyväisyys asumiseen ja viihtyvyyteen pysyi lähes ennallaan edelliseen vuoteen verrattuna keskiarvosanalla 3,8 (3,9). Asukkaat viihtyvät Kruunuasunnoissa siis edelleen keskivertoa paremmin. Asiakkaiden tyytyväisyys asumiseen ja viihtyvyyteen 3,8 3,9\nKokonaisarvosana 3,4 3,4\nAsunnon sijainti 3,9 3,9\nYhteisten tilojen kunto\nYhteisten tilojen siisteys\nPiha-alueiden siisteys ja viihtyvyys 3,3\nRauhallisuus ja järjestys asuintalossa 0\nMihin oltiin erityisen tyytyväisiä?\n☺Asunnon sijainti ☺Rauhallisuus ja järjestys asuintalossa ☺Asunnon viihtyvyys ☺Asunnon kunto\nMissä on eritysesti kehitettävää?\nPiha-alueiden varustelussa Piha-alueiden siisteydessä ja viihtyvyydessä Asumiskustannuksissa Yhteisten tilojen siisteydessä\nMiten Kruunuasunnot vastaa näihin kehitettäviin näkökohtiin?\nKruunuasunnot tulee vuonna 2018 kiinnittämään erityistä huomiota piha-alueiden hoitoon ja yhteisten tilojen siisteyteen. Kruunuasunnot vastaa piha-alueiden ja yhteisten tilojen siisteydestä, mutta käytännössä niistä huolehtii huoltoyhtiöt. Kruunuasunnot tulee vuoden 2018 aikana uudistamaan yhteistyösopimukset huoltoyhtiöiden kanssa. Lisäksi vuoden 2018 aikana on tarkoitus laatia laatuseurantajärjestelmä, joka on osa kiinteistöpalveluiden laaduntuottokyvyn varmistusta. Kruunuasunnot tulee lisäksi seuraamaan onlinepalvelupyyntöjen käsittelyn sujuvuutta, jotta asiakaspalautteeseen pystytään reagoimaan mahdollisimman tehokkaasti.\nASIAKASPALVELU JA ASIOINNIN HELPPOUS Asukkaat odottavat Kruunuasunnoilta erityisesti kilpailukykyistä vuokratasoa sekä viihtyisää ja turvallista asuinympäristöä. Yksi keskeisimmistä asiakastyytyväisyyttä lisäävistä tekijöistä on nopea reagointi asiakkaiden yhteydenottoihin. Kruunuasunnot pyrkiikin kehittämään jatkuvasti asiakaspalveluaan ja asiointia siten, että se on asiakkaille mahdollisimman helppoa. Yhtiöllä on käytössään laatujärjestelmä, jolla osaltaan varmistetaan yrityksen laaduntuottokykyä. Järjestelmä helpottaa yrityksen suorituskyvyn parantamista ja mahdollistaa asiakastyytyväisyyden parantamisen lisäämisen. Kruunuasuntojen laatujärjestelmä sai ISO 9001:2015 -sertifikaatin joulukuussa 2017. Tämä oli yhtiön yksi suurimmista saavutuksista vuonna 2017. Tyytyväisyys asiakaspalveluun parani Vuoden 2017 asukastyytyväisyyskyselyn tulosten perusteella asiakkaat olivat tyytyväisiä erityisesti asiakaspalveluun ja sen kehittymiseen. Erityisesti palvelukeskuksen asiakaspalveluun oltiin selkeästi tyytyväisempiä kuin edellisenä vuonna. Parhaimmat arvosanat asukkaat antoivat asiakaspalvelulle vuokrauksen yhteydessä. Asiakkaiden mielestä kehitettävää on erityisesti viestinnässä ja tiedonkulussa. Kuluneena vuonna käyttöön otetut palvelutapahtumakohtaiset kyselyt ovat hyvä esimerkki siitä, miten Kruunuasunnot pyrkii kehittämään asiakaspalveluaan. Näiden kyselyiden tuloksia ei käsitellä tässä vastuullisuusraportissa, sillä kyselyt aloitettiin vasta loppuvuodesta 2017. Näitä tuloksia tullaan tarkastelemaan vasta vuoden 2018 vastuullisuusraportissa. Asiakkaiden tyytyväisyys asiakaspalveluun 3,3 3,4\nViestintä ja tiedonkulku\nHuolto 3,6 3,6\nIsännöinti Asumiseen liittyvät muutokset\nEi mitattu vuonna 2016\nVuokraus 4,0 3,8\nMiten Kruunuasunnot tekee asioinnista helppoa? Monikäyttöisyys\nKruunuasuntojen nettisivut, asuntohakemukset ja muut tiedotteet on luettavissa ja käytettävissä tietokoneen nettiselaimen lisäksi myös mobiililaitteilla.\nKruunuasunnoilla on käytössä vuokrasopimuksen sähköinen allekirjoittaminen ja irtisanominen asioinnin helpottamiseksi. Lisäksi käytössä on mobiililaitteille soveltuvat uudet nettisivut ja asuntohakemus.\nKruunuasunnoilla on käytössään keskitetty valtakunnallinen 24/7 palvelukanava, johon voi olla yhteydessä sekä puhelimitse että sähköpostilla. Palvelukanavan kautta hoituu kaikki asiakkaan ja Kruunuasuntojen väliset asiat.\nKuluneena vuonna otettiin käyttöön uusi sähköinen palvelutapahtumakohtainen palautejärjestelmä, jossa asiakkaat voivat halutessaan antaa palautetta yksittäisestä asuiseen liittyvästä palvelutapahtumasta.\nKruunuasunnot tiedottaa asiakkaitaan kaksi kertaa vuodessa ilmestyvän Avaimet-lehden avulla sekä paperisin kotitalouksiin jaettavin tiedottein. Nettisivulla myös tiedotteita. Tiedotteet ja lehdet ilmestyvät myös sähköisenä. Asukkaiden käytössä on lisäksi asukassivut, joiden kautta pääsee lukemaan lisätietoa oman taloyhtiön asioista. Tietoja jaetaan myös sosiaalisessa mediassa, kuten Facebookissa. Porrashuonenäytöt on käytössä osassa kohteista.\nKESTÄVÄ YMPÄRISTÖ Kruunuasunnot tiedostaa kiinteistöalan merkityksen ilmastonmuutoksen torjumista vastaan ja toimii päivittäin energiankulutuksen, kasvihuonekaasupäästöjen ja vedenkulutuksen minimoimiseksi. Tämän lisäksi Kruunuasunnot pyrkii tarkastelemaan myös muita ympäristövaikutuksiaan, kuten jätteiden syntymistä sekä käytettävien materiaalien ja hankintojen kestävyyttä.\nVUODEN 2017 TAVOITTEIDEN SAAVUTUKSET Saavutetaan asetetut vuositavoitteet energian ja veden käytön vähentämiseksi sekä uusiutuvan energian käytön lisäämiseksi. Rakentamisessa toteutetaan energiatehokkuudeltaan minimivaatimuksia tehokkaampia ratkaisuja. Kruunuasunnot tekee toimia kierrätyksen edistämiseksi asunnoissa. Kruunuasunnot kiinnittää huomiota investoinneissa käytettyjen materiaalien turvallisuuteen ja myrkyttömyyteen, minkä lisäksi lisätään kierrätettyjen ja biopohjaisten materiaalien käyttöä mahdollisuuksien mukaan. Isoille hankintapäätöksille luodaan vastuullisuuskriteerit, minkä lisäksi kaikkiin uusiin tarjouspyyntöihin sekä hankinta- ja palvelusopimuksiin lisätään vastuullisuusvaatimukset. TAVOITTEET VUODELLE 2018 Saavutetaan asetetut vuositavoitteet energian ja veden käytön vähentämiseksi sekä uusiutuvan energian käytön lisäämiseksi. Isoille hankintapäätöksille luodaan vastuullisuuskriteerit, minkä lisäksi kaikkiin uusiin tarjouspyyntöihin sekä hankinta- ja palvelusopimuksiin lisätään vastuullisuusvaatimukset. Kruunuasunnot tekee toimia kierrätyksen edistämiseksi asunnoissa. Uudistuotantopuolelle asetetaan vuositavoitteet syntyvän jätteen määrän vähentämiseksi. Kruunuasunnot kiinnittää huomiota käytettyjen materiaalien turvallisuuteen ja myrkyttömyyteen, minkä lisäksi lisätään kierrätettyjen ja biopohjaisten materiaalien käyttöä mahdollisuuksien mukaan. Vesimittareita uusitaan vuonna 2018 ja asuntoihin tulee päätelaitteet, joiden avulla myös asukkaat voivat seurata vedenkulutusta jatkuvasti.\nENERGIANKULUTUS Kruunuasunnot pyrkii aktiivisesti energiatehokkuuteen ja se on mukana vuokraasuntoyhtiöiden energiatehokkuussopimuksessa. Ympäristövastuuta johdetaan kestävän liiketoiminnan johtamismallilla ja onnistumista seurataan asettamalla tavoitteet kulutuksille. Tässä yhteiskuntavastuuraportissa energian- ja vedenkulutuksia tarkastellaan ainoastaan Kruunuasuntojen omistamien kohteiden osalta. Tarkastelun ulkopuolelle on jätetty ne kohteet, joita Kruunuasunnot ei omista, mutta joista se huolehtii. Lisäksi tarkastelun ulkopuolelle on jätetty Kruunuasuntojen toimiston sekä työmaiden energian- ja vedenkulutukset.\nKruunuasunnot on mukana energiatehokkuussopimuksessa\nKruunuasunnot on mukana Kiinteistöalan energiatehokkuussopimuksen vuokraasuntoyhteisöjen toimenpideohjelmassa (VAETS), jonka kausi on 2017-2025. Ohjelman mukainen säästötavoite on -1 % vuodessa. Kruunuasunnot oli mukana myös vuonna 2010 alkaneessa energiatehokkuussopimuksessa, jonka kausi päättyi vuonna 2016. Tuolloin energian säästötavoitteena oli -7 % ja Kruunuasuntojen toteutunut energiasäästö vuosilta 2008-2016 oli -22,6 %.\nEnergiatehokkuus huomioidaan perusparannus- ja uudisrakentamisessa\nKruunuasunnot huomioi perusparannus- ja uudisrakentamisessa aina energiatehokkuuden ja valituilla ratkaisuilla on pyritty saavuttamaan paras mahdollinen tulos asuntokannan ikä ja tekniikka huomioon ottaen. Palvelukehityksessä priorisoidaan elinkaarivaikutuksiltaan mahdollisimman energiatehokkaita ja vähäpäästöisiä ratkaisuja. Rakentamisessa toteutetaan jo nyt energiatehokkuudeltaan minimivaatimuksia tehokkaampia ratkaisuja (uudistuotannon tavoitteena energiatehokkuusluokka B), minkä lisäksi suositaan vähäpäästöisempiä materiaaleja. Tämä on johtanut hyviin pitkän aikavälin tuloksiin energiatehokkuudessa.\nEnergianhallinnan työkalujen käyttäminen ja kehittäminen\nKulutuksen ja sisälämpötilojen etähälytykset\nKulutustavoitteiden asettaminen ja kulutuksen jatkuva seuranta etähallintatyökalujen avulla\nEnergianhallinnan työkalut ja toimenpiteet\nVälittömät toimenpiteet häiriötilanteissa Käyttöhenkilökunnan ohjeistus tavoitearvojen säädössä ja häiriötilanteissa\nTavoitearvojen asettaminen energiaa kuluttaville laitteille ja näiden jatkuva seuranta\nLämmitettävien sisätilojen tavoitelämpötilojen asettaminen ja ajantasainen valvonta lämmityskaudella\nLämmitysjärjestelmän tasapainotus ja säätö etäseurannan avulla\nENERGIANKULUTUS Lämmön ominaiskulutus nousi asuntojen keskilämpötilan noston vuoksi\nKruunuasuntojen omistamien ja ylläpitämien huoneistojen keskimääräistä tavoitelämpötilaa nostettiin vuoden 2016 puolella yhdellä asteella 21°C:stä 22°C:een asumisviihtyvyyden parantamiseksi. Tämä tavoitelämpötilan nosto näkyy selkeästi Kruunuasuntojen omistamien kohteiden lämmön ominaiskulutuksessa kuluneena vuonna. Lämmön ominaiskulutuksen tavoitteeksi oli huoneistojen tavoitelämpötilan noston vuoksi asetettu valmiiksi 39,2 kWh/rm3, mutta tavoite ylittyi silti lämmön ominaiskulutuksen ollessa 39,5 kWh/rm3. Vuoden 2018 tavoitteeksi on tavoitelämpötilan noston vuoksi asetettu 39,9 kWh/rm3. Kuluneen vuoden lämmönkulutus sekä asetetut tavoitteet ovat kuitenkin edelleen huomattavasti alhaisempia vuoden 2010 tasoon verrattuna.\nSähkön ominaiskulutuksessa päästiin alle asetetun tavoitteen\nKruunuasuntojen kiinteistöjen sähkönkulutus kasvoi aikaisempina vuosina pitkään kiinteistöjen teknisten ominaisuuksien kehittyessä. Kasvuun vaikutti merkittävästi ilmanvaihdon parantamisessa toteutettavien lämmön talteenottojärjestelmien asentaminen perusparannusja uudiskohteissa. Tämä on nähtävissä esimerkiksi vuoden 2010 ja vuoden 2015 sähkön ominaiskulutuksia verrattaessa. Viime vuosina sähkönkulutus on kuitenkin pienentynyt tasaisesti. Tämä johtuu siitä, että huoneistojen keskilämpötilan asteen korotus vähentää huoneistojen sähkönkulutusta lämmöntalteenotolla varustettujen huoneistokohtaisten ivlaitteiden ja märkätilojen lattialämmitysten osalta. Kuluneen vuoden aikana sähkön ominaiskulutus oli 7,7 kWh/rm3, joka oli alle asetetun tavoitteen (7,9 kWh/rm3). Sähkön ominaiskulutuksen lasku kompensoi huoneistojen keskilämpötilan noston aiheuttaman lämmön ominaiskulutuksen nousun.\nKokonaisenergian ominaiskulutuksessa päästiin melkein tavoitteeseen\nLämmön ominaiskulutuksen nousun vuoksi kokonaisenergian ominaiskulutuksessa ei päästy asetettuun tavoitteeseen, vaikka tavoitetta asettaessa huoneistojen lämpötilan nosto oli otettu huomioon. Energian ominaiskulutus kuluneena vuonna oli 47,2 kWh/rm3, kun se vuonna 2016 oli 46,1 kWh/rm3. Ominaiskulutus on kuitenkin edelleen huomattavasti alhaisempi, kuin vuonna 2010.\nLämmön ominaiskulutus Kruunuasuntojen omistamissa kohteissa (kWh/rm3) 45\nSähkön ominaiskulutus Kruunuasuntojen omistamissa kohteissa (kWh/rm3) 9\nKokonaisenergian ominaiskulutus Kruunuasuntojen omistamissa kohteissa (kWh/rm3) 60 47,1\n10 0 2018\nENERGIANKULUTUS Energian kokonaiskulutus pysyi samalla tasolla\nKruunuasuntojen omistamien kohteiden kokonaisenergiankulutus vuonna 2017 oli 25,2 GWh, mikä on samaa tasoa vuoden 2016 energiankulutuksen kanssa. Kokonaisenergiankulutus vaihtelee vuosittain johtuen kiinteistökannassa tapahtuvista muutoksista. Kruunuasuntojen energiankulutus on epäsuoraa, sillä se koostuu ostetusta sähköstä ja kaukolämmöstä. Kaikki ostettu lämpö on kaukolämpöä. Kaikki ostettu sähkö on arvioitu uusiutuvaksi.* Suoraa energiankultusta Kruunuasunnoilla ei ole. Epäsuoraan kokonaisenergiankulutukseen ei ole laskettu mukaan niitä Kruunuasuntojen ylläpitämiä kohteita, joita se ei omista. Raportissa ei ole otettu huomioon myöskään työmaiden energiankulutusta eikä Kruunuasuntojen toimiston energiankulutusta.\nKruunuasuntojen omistamien kohteiden kokonaisenergiankulutus (GWh)\n*Kruunuasunnot siirtyi vuoden 2017 alusta uusituvan sähkön käyttöön kaikissa kohteissa, joissa sähkö on vapaasti hankittavaa. Eräillä yhtiön omistamista kohteista ei kuitenkaan ole kaupallista siirtoverkkoa, joten näiden kohteiden osalta operoidaan puolustushallinnon rakennuslaitoksen hankkimalla sähköllä. Näiden kohteiden määrä on kuitenkin vähäinen suhteessa muuhun kiinteistökantaan.\nUusiutuvan energian käyttöä lisätään mahdollisuuksien mukaan Asuntojen sähkö tuotetaan vesivoimalla Kruunuasunnot siirtyi vuoden 2017 alusta uusiutuvalla energialla tuotetun sähkön käyttöön, kun se hankki EECS RES-GO sähkön alkuperätakuita kulutusvuosille 2017 ja 2018. Sähkön tuotantomuotona on Pohjoismainen vesivoima. Vesivoimalla tuotettua sähköä käytetään kaikissa Kruunuasuntojen kohteissa lukuun ottamatta niitä kohteita, joilla ei ole kaupallista siirtoverkkoa. Näiden osalta operoidaan puolustushallinnon rakennuslaitoksen hankkimalla sähköllä. Kyseisten kohteiden määrä suhteessa Kruunuasuntojen muuhun kiinteistökantaan on kuitenkin vähäinen.\nMitä ovat EECS RES-GO sähkön alkuperätakuut? EECS (European Energy Certificate System) alaiset RES-GO (Renewable Energy Sources – Guarantee of Origin) sähkön aluperätakuut ovat Euroopan Unionin Uusiutuvan Energian Direktiivin 2009/28/EC mukaisia sähkön alkuperätakuita, joilla sähkön alkuperä varmennetaan tuotetuksi täysimääräisesti uusiutuvilla energialähteillä ja ilman suoria hiilidioksidipäästöjä. Kyseessä on siis takuu siitä, että hankittu sähkö on direktiivin vaatimusten mukaisesti uusiutuvalla energiantuotannolla tuotettua ja päästötöntä.\nVEDENKULUTUS Veden ominaiskulutuksessa päästiin alle asetetun tavoitteen\nVuonna 2017 Kruunuasuntojen omistamien kohteiden veden ominaiskulutus pysyi samalla tasolla edellisvuoteen verrattuna. Veden ominaiskulutus oli 185 l/rm3 ja se alitti sille asetetun tavoitteen (189 l/rm3). Veden kokonaiskulutus vuonna 2017 oli 104 tonnia m3 ja se jäi jopa noin 6 000 m3 alle asetetun tavoitteen. Veden ominaiskulutuksen ja sille asetettujen tavoitteiden nousu johtuu suurelta osin asukkaiden vedenkulutuksen kasvusta sekä lisääntyvistä piilovuodoista. Asukaskohtainen vedenkulutus on noussut tasaisesti monen vuoden ajan. Vuonna 2017 asukaskohtainen vedenkulutus oli 107 l/vrk ja vuonna 2018 sen arvioidaan olevan 109 l/vrk. Pääosassa Kruunuasuntojen omistamista kiinteistöistä on ollut samat vesikalusteet pitkän aikaa, mikä lisää pieniä piilovuotoja. Tämän vuoksi myös tavoitteet on asetettu aikaisempaa korkeammalle. Kruunuasuntojen omistamissa kiinteistöissä kaikki käytetty vesi tulee kunnallisista vesijohtoverkoista ja jätevedet johdetaan kunnallisiin jätevedenpuhdistamoihin.\nVedenhallinnan työkalut ja toimenpiteet Osassa kohteita vesi laskutetaan kulutuksen mukaan.\nInnovatiivisia ratkaisuja vedenkulutuksen pienentämiseksi mietitään jatkuvasti.\nUudis- ja perusparannuskohteissa panostetaan vähän vettä kuluttaviin kalusteisiin\nVesimittareita uusitaan kootusti ja asuntoihin sijoitetaan päätelaitteet, joista asukas pystyy näkemään ajantasaisen vedenkulutuksen.\nVeden ominaiskulutus Kruunuasuntojen omistamissa kohteissa (l/rm3) 250 199\n50 0 Veden ominaiskulutus\nAsukaskohtainen vedenkulutus (l/as/vrk) ja kokonaisvedenkulutus (m3) l/as/vrk\n0 2010 Kulutus (tonnia m3)\nTavoite (tonnia m3)\n2017 Kulutus (l/as/vrk)\n2018 Tavoite (l/as/vrk)\nKASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT Hiilidioksidipäästöt laskivat viime vuodesta\nKruunuasunnot on onnistunut vähentämään omistamiensa kohteiden hiilidioksidipäästöjä energiansäästötoimilla ja uusiutuvien energianlähteiden käytöllä. Kruunuasuntojen omistamien kohteiden kiinteistökantaan suhteutetut ominaishiilidioksidipäästöt kuvaavat hyvin Kruunuasuntojen energiatehokkuustyön tuloksia. Kiinteistökantaan suhteutetut ominaishiilidioksidipäästöt pienenivät yli 24 % kuluneen vuoden aikana.\nTämä johtuu suurelta osin Kruunuasuntojen siirtymisestä uusiutuvan sähkön käyttöön. Kaikki sähkö, joka voidaan hankkia vapaasti on tuotettu uusiutuvalla energialla. Eräillä Kruunuasuntojen omistamista kohteista ei ole kaupallista siirtoverkkoa, joten näiden kohteiden osalta operoidaan puolustushallinnon rakennuslaitoksen hankkimalla sähköllä. Näiden kohteiden määrä on kuitenkin vähäinen suhteessa muuhun kiinteistökantaan, joten laskuissa on oletettu kaikkien Kruunuasuntojen omistamien kohteiden käyttävän uusiutuvaa sähköä. Uusiutuvaan sähköön siirtyminen alensi ominaishiilidioksidipäästöjä 16,3 %. Vähennykseen vaikuttaa lisäksi laskennassa käytettävien päästökertoimien muutos. Laskuissa käytetyt kaukolämmön päästöarvot alenivat vuoden 2016 arvosta 183 gCO2/kWh vuoden 2017 arvoon 176 gCO2/kWh. 74\nKokonaishiilidioksidipäästöt olivat kuluvana vuonna 3680 tCO2\nKruunuasunnot on laskenut lisäksi omistamiensa kohteiden kokonaishiilidioksidipäästöt vuosilta 2015-2017. Kokonaishiilidioksidipäästöjen määrään vaikuttaa kiinteistökannan muutos. Vuonna 2017 Kruunuasuntojen omistamien kohteiden kokonaishiilidioksidipäästöt olivat 3680 tCO2. Kruunuasunnoilla ei ole suoria hiilidioksidipäästöjä (Scope 1), sillä yhtiöllä ei ole omaa energiantuotantoa. Kokonaishiilidioksidipäästöihin on laskettu mukaan Kruunuasuntojen epäsuorat hiilidioksidipäästöt (Scope 2), jotka sisältävät Kruunuasuntojen omistamiin kohteisiin ostetun energian tuotannosta aiheutuvat päästöt. Muita epäsuoria hiilidioksidipäästöjä (Scope 3) ei ole laskettu. Kruunuasuntojen kokonaishiilidioksidipäästöt (Scope 2) vähenivät kuluvana vuonna 27 % edellisen vuoden päästöistä. Tästä suurin osa oli uusiutuvaan sähköön siirtymisen ansiota. Vähennykseen vaikuttaa lisäksi laskennassa käytettävien päästökertoimien muutos sekä kiinteistökannan muutos.\nKruunuasuntojen omistamien kohteiden ominaishiilidioksidipäästöt (Scope 2) (kgCO2/rm3)\nKruunuasuntojen omistamien kohteiden kokonaishiilidioksidipäästöt (Scope 2) (tCO2)\nMUUT YMPÄRISTÖVAIKUTUKSET Jätteiden määrää pyritään aktiivisesti vähentämään Kruunuasunnot ei seuraa asumisessa syntyvää jätemäärää, sillä sen järjestämisestä vastaa kunnallinen jätehuolto ja jätemäärän jatkohyödyntäminen on paikkakohtaisesti erilaista. Asumisessa syntyvää jätteiden määrää ei myöskään tulevaisuudessa tulla seuraamaan. Kruunuasunnot pyrkii kuitenkin aktiivisesti vähentämään asumisessa syntyvää jätteiden määrää tiedottamalla asukkaita sekä mahdollistamalla jätteiden syntypaikkalajittelun. Rakentamisessa ja purkamisessa jätteet hoidetaan lainsäädännön ja kunnallisten käytäntöjen mukaisesti. Kruunuasunnot saa käyttöönsä työmailta syntyvät jätemäärät, mutta niiden vähentämiselle ei ole asetettu tavoitteita. Työmailla syntyvää jätemäärän vähentämistä ohjaavat kuitenkin lainsäädäntö ja jätteiden hävittämisestä syntyvä hinta. Kruunuasunnot on päättänyt ottaa vuodelle 2018 tavoitteeksi tavoitteiden asettamisen uudistuotantopuolella syntyvän jätteen määrän vähentämiseksi.\nKehittämällä toimintatapoja, joilla jätteen syntymistä pystytään minimoimaan Lajittelemalla jätejakeet mahdollisimman tehokkaasti kierrätykseen tai hyötykäyttöön\nLisäämällä uusiutuvien ja kierrätysmateriaalien käyttöä mahdollisuuksien mukaan\nMiten jätteiden määrää pyritään vähentämään? Kannustamalla asukkaita kierrättämään ja vähentämän kulutusta\nAsettamalla vuositavoitteet jätteen vähentämiseksi\nKruunuasunnot varmistaa käytettävien materiaalien kestävyyden\nKruunuasuntojen käyttämissä materiaaleissa ja raaka-aineissa pyritään välttämään kiistanalaisia ja konfliktiraaka-aineita sekä hankkimaan niitä sertifioiduista lähteistä. Huomiota kiinnitetään erityisesti materiaalien turvallisuuteen ja myrkyttömyyteen. Kruunuasunnot pyrkii myös lisäämään kierrätettyjen ja biopohjaisten materiaalien käyttöä silloin, kun ne vastaavat käyttövaatimuksia. Rakentamisessa käytetään yleisesti hyväksyttyjä CE harmonisoituja tuotteita tai suomalaiset laatuvaatimukset täyttäviä tuotteita. Kierrätys- ja biomateriaalien markkinoille tuloa seurataan jatkuvasti ja niitä pyritään ottamaan käyttöön, kun niiden hintataso on kilpailukykyinen.\nHankintapäätöksissä huomioidaan vastuullisuus\nKruunuasuntojen hankintakäytännöt ovat tilaajavastuulain mukaisia ja sisäisessä toimintaohjeessa on määritelty tehtävien mukaiset hankintavaltuudet. Tarjouspyynnöissä ja hankintapäätöksissä huomioidaan kokonaistaloudellisuutta arvioitaessa myös hankinnan kohteen kannalta olennaiset ympäristö- ja sosiaaliset kriteerit, kuten palveluntarjoajan henkilöstökäytäntöjen lain- ja työehtosopimusten mukaisuus tai hankinnan kohteena olevien materiaalien ekologisuus. Olennaiset kriteerit määritellään tapauskohtaisesti. Kruunuasuntojen tavoitteena oli vuoden 2017 aikana määritellä ympäristö- ja sosiaaliset kriteerit kokonaisarvoltaan yli 50 000 € hankintapäätöksiin. Kriteerien tarkoituksena on vaatia palvelun tai tuotteen tarjoajalta voimassa olevan ympäristölainsäädännön noudattamista sekä ihmisoikeuksien kunnioittamista kaikessa liiketoiminnasta ja liikesuhteissa. Lisäksi tarkoitus on varmistaa, että yritys tai yhteistyökumppani ei ole omalla toiminnallaan suoraan tai epäsuoraan osallinen ihmisoikeusloukkauksiin. Kriteerien määrittäminen jäi vuonna 2017 tekemättä. Kruunuasuntojen tavoitteena on vuonna 2018 lisätä kaikkiin uusiin tarjouspyyntöihin ja hankinta sekä palvelusopimuksiin kyseinen vaatimus.\nLaskennassa käytetyt oletukset perusteluineen\nLaskennassa käytetyt lähtötiedot perusteluineen\nNumeerinen data taulukoina\nLASKENNAN LÄHTÖTIEDOT TALOUDELLISET TUNNUSLUVUT Yhteiskuntavastuuraportissa esitetyt taloudelliset tunnusluvut kattavat ainoastaan Kruunuasunnot Oy:n toiminnan. Luvut liittyvät suoraan yhtiön omaan toimintaan ja ne perustuvat kirjanpitoon sekä tilinpäätökseen. Luvut ovat tilintarkastettuja.\nSOSIAALISET TUNNUSLUVUT Henkilöstötunnuslukujen laskentaa ohjaa myös yleisohje. Henkilöstömäärällä tarkoitetaan sitä henkilöstömäärää, joka on ollut voimassa tilikauden päättyessä. Tässä raportissa on esitetty myös tilikauden keskimääräinen henkilöstömäärä. Henkilöstön kouluttautumista on seurattu keskimääräisillä koulutuspäivillä, jotka on muutettu keskimääräisiksi koulutustunneiksi kertoimella 7,5 h Kruunuasuntojen työajan ollessa 7,5 h/päivä. Koulutuspäivät henkilöä kohden on laskettu tilikauden päättyessä voimassa olleelle henkilöstömäärälle (22 henkilöä). Tapaturmien osalta on huomioitu sellaiset tapaturmat, jotka ovat johtaneet vähintään yhden päivän sairauspoissaoloon. Sairauspoissaoloprosentilla tarkoitetaan sellaista poissaoloa, jonka aiheuttaa työntekijän sairastuminen tai tapaturma. Vuoden 2017 sairauspoissaolopäivät eivät suoraan ole verrannollisia aikaisempien vuosien tuloksiin, sillä sairauspoissaoloja alettiin kerätä myös 1-3 poissaolopäivän osalta vasta vuoden 2016 lopussa. Keskimääräiset sairauspoissaolot on laskettu tilikauden päättyessä voimassa olleelle henkilöstömäärälle (22 henkilöä). Työtyytyväisyystaso perustuu vuosittain tehtävään henkilöstötutkimuksen kokonaisarvosanaan. Henkilöstötutkimuksen toteuttaa ulkopuolinen toimija. Asiakastyytyväisyyttä seurataan asteikolla 1-5 asumisviihtyvyyden ja asiakaspalvelun onnistumisen avulla vuosittaisten asiakastyytyväisyyskyselyiden pohjalta. Kyselyn toteuttaa ulkopuolinen toimija.\nYMPÄRISTÖTUNNUSLUVUT Ympäristötunnuslukujen laskennassa laskentarajat on rajattu koskemaan ainoastaan Kruunuasuntojen omistamia kiinteistöjä. Tarkastelun ulkopuolelle on jätetty ne kiinteistöt, joita Kruunuasunnot ei omista, mutta joista se huolehtii. Lisäksi tarkastelun ulkopuolelle on jätetty Kruunuasuntojen toimiston sekä työmaiden energian- ja vedenkulutukset. Vuonna 2017 ympäristö-mittareiden raportointia on selkeytetty ja tarkennettu edellisistä vuosista, minkä lisäksi hiilidioksidipäästöt raportoidaan ensimmäistä kertaa. Raportoitu ostetun sähkön ja lämmön kulutus sekä veden kulutus vastaavat kiinteistöissä mitattuja arvoja. Sähkön ja lämmön ominaiskulutus Raportoitu lämpöenergian ominaiskulutus on sääkorjattu (normitettu) lämmitystarveluvulla normaalivuoteen. Laskennassa käytettävät paikkakuntakohtaiset lämmitystarveluvut julkaisee vuosittain Ilmatieteen laitos. Kokonaisenergiankulutus Raportoitu kokonaisenergiankulutus kuvataan GRI Standardien suosituksen mukaan jaettuna suoraan ja epäsuoraan energiankulutukseen. Kruunuasunnoilla ei ole suoraa energiankulutusta (omaa energiantuotantoa) vaan kaikki energiankulutus on sähköstä ja kaukolämmöstä koostuvaa epäsuoraa energiankulutusta.\nLASKENNAN LÄHTÖTIEDOT Hiilidioksidipäästöt Perusvuodeksi eli vuodeksi johon vuotuisia syntyneitä päästöjä verrataan, on valittu vuosi 2016. Pääosa Kruunuasuntojen päästöistä syntyy energiankulutuksen kautta. Uusi kiinteistöalan energiatehokkuussopimuksen vuokra-asuntoyhtiöiden toimenpideohjelma (VAETS) alkoi vuoden 2017 alusta. Ohjelman mukainen säästötavoite on -1 % vuodessa, joten on luontevaa verrata päästöjä vuoteen 2016. Tämän lisäksi päästöt on laskettu myös vuodelta 2015. Kruunuasuntojen kasvihuonekaasupäästöistä merkittävin on hiilidioksidipäästöt. Muut kasvihuonekaasupäästöt on siten rajattu raportoinnin ulkopuolelle. Hiilidioksidipäästöt lasketaan GRI Standardien suositusten mukaisesti ja ne jaetaan suoriin (Scope 1), epäsuoriin (Scope 2) ja muihin epäsuoriin (Scope 3) päästöihin. Kruunuasunnoilla ei ole suoria (Scope 1) päästöjä ja epäsuorat (Scope 3) päästöt on rajattu tarkastelun ulkopuolelle. Näin ollen raportissa tarkastellaan ainoastaan ostetun sähkön ja lämmön epäsuoria (Scope 2) hiilidioksidipäästöjä Kruunuasuntojen omistamien kohteiden osalta. Laskenta perustuu siis energiankulutuksen seurantaan. Hiilidioksidipäästöt on laskettu sähkön osalta sekä hankinta- että sijaintiperusteisesti ja kaukolämmön osalta sijaintiperusteisesti. Sijaintiperusteisella luvulla tarkoitetaan maakohtaisilla päästökertoimilla laskettua lukua ja hankintaperusteisella sähköntoimittajakohtaisilla päästökertoimilla laskettua lukua. Yhteenlasketuissa päästöluvuissa käytetään sähkön osalta hankintaperusteista lukua.\nLämmön ympäristöprofiiliin liittyvät oletukset ja lähtötiedot • Kaikki ostettu lämpö on kaukolämpöä. • Ostetulle kaukolämmölle ei ole saatavissa hankintaperusteista päästökerrointa, joten kaukolämmön osalta hiilidioksidipäästöt on laskettu ainoastaan sijaintiperusteisesti. • Kaukolämmön sijaintiperusteisena CO2-päästökertoimena on käytetty Motivan julkaisemia kaukolämmön erillistuotannon keskimääräisiä CO2-päästökertoimia eri vuosilta. Kertoimet perustuvat kaukolämmön yhteistuotannon hyödynjakomenetelmällä kolmen viimeisen vuoden keskiarvona määriteltyihin CO2-päästökertoimiin. Päästökertoimet ja niiden lähteet on esitetty taulukossa 1 (sivu 43). • Tiedot kaukolämmön jakautumisesta uusiutuviin ja uusiutumattomiin polttoaineisiin on Energiateollisuuden kaukolämpötilastoista. Jakaumat ja niiden lähteet on esitetty taulukossa 2 (sivu 43). Sähkön ympäristöprofiiliin liittyvät oletukset ja lähtötiedot • Kaikki hankittu sähkö vuonna 2017 on oletettu uusiutuvaksi. Kruunuasunnot siirtyi vuoden 2017 alusta uusituvan sähkön käyttöön kaikissa kohteissa, joissa sähkö on vapaasti hankittavaa. Eräillä yhtiön omistamista kohteista ei kuitenkaan ole kaupallista siirtoverkkoa, joten näiden kohteiden osalta operoidaan puolustushallinnon rakennuslaitoksen hankkimalla sähköllä. Näiden kohteiden määrä on kuitenkin vähäinen suhteessa muuhun kiinteistökantaan. Tämän vuoksi vuonna 2017 kaiken ostetun sähkön on oletettu olevan uusiutuvan energian alkuperätakuilla katettua sähköä. Tällöin hankintaperusteisena ominaispäästökertoimena on käytetty 0 gCO2/kWh. • Vuosina 2015 ja 2016 hankitulle sähkölle on hankintaperusteisena päästökertoimena käytetty Energiaviraston julkaisemaa jäännösjakaumalaskennan ympäristöprofiilia vuosille 2014 ja 2015. Nämä ympäristöprofiilit on esitetty taulukossa 3 (sivu 43). • Sijaintiperusteisena päästökertoimena on käytetty Motivan julkaisemia sähkönhankinnan keskimääräisiä CO2-päästökertoimia eri vuosilta. Kertoimet perustuvat viiden vuoden liukuvaan keskiarvoon. Nämä päästökertoimet ja niiden lähteet on esitetty taulukossa 1 (sivu 43).\nLASKENNAN LÄHTÖTIEDOT Taulukko 1. Sähkön ja kaukolämmön sijaintiperusteiset CO2-päästökertoimet (gCO2/kWh) Sähkö (gCO2/kWh)\nTilastokeskus 2015, Motiva 2017 mukaan\nEnergiateollisuus 2015, Motiva 2017 mukaan\nTilastokeskus 2014, Motiva 2016 mukaan\nEnergiateollisuus 2014, Motiva 2016 mukaan\nTilastokeskus 2013, Motiva 2015 mukaan\nEnergiateollisuus 2012, Motiva 2014 mukaan\nTaulukko 2. Kaukolämmön jakautuminen uusiutuviin ja uusiutumattomiin polttoaineisiin Uusiutuvat\nLähde Energiateollisuus. Kaukolämpötilasto 2016. https://www.slideshare.net/energiateollisuus/energiavuosi2016-kaukolmp-esittelykalvot Energiateollisuus. Kaukolämpötilasto 2015. https://www.slideshare.net/energiateollisuus/kaukolmp-2015graafeina Energiateollisuus. Kaukolämpötilasto 2014. https://www.slideshare.net/energiateollisuus/energiavuosi2014-kaukolmp-55153584\nTaulukko 3. Energiaviraston julkaisemat jäännösjakaumalaskennan ympäristöprofiilit Sähköntuotannon Fossiiliset Uusiutuvat Ydinvoima keskimääräiset CO2-ominaispäästöt 2016\nEnergiavirasto. 2016. Jäännösjakauma vuodelta 2015. http://www.energiavirasto.fi/documents/10179/0/Jä ännösjakauma_2015_julkaisu_23_6_2016_Allekirjoit ettu+versio.pdf/ed235900-af00-47c6-8e4aaf943ca5b5a1\nEnergiavirasto. 2015. Jäännösjakauma vuodelta 2014. http://www.energiavirasto.fi/documents/10179/0/Ja annosjakauma_2014+_2362015.pdf/cb63b5f0-985c4c30-96b4-084f20f0e537\nDATA TAULUKOINA Kruunuasuntojen verojalanjälki YHTEENVETO (tuhatta euroa)\nTilikaudelta välittömästi maksettavat verot Tilikaudelta välillisesti maksettavat verot Tilikaudelta tilitettävät verot Saadut avustukset\n1 368,7 2 730,0 670,0 0,0\n1 960,1 1 881,6 406,5 0,0\n640,8 243,7 481,3 0,0 3,0\n1 300,9 260,7 391,4 0,0 7,1\nKiinteistökannan laskennalliset sähkö- ja energiaverot Vähennyskelvottomat arvonlisäverot Muut verot\n253,6 2 455,8 20,7\n274,5 1 590,0 17,1\nTilikaudelta maksettavat välilliset verot yhteensä\nPalkkoihin liittyvät verot Auto- ja ajoneuvoverot Arvonlisäverot, netto Lähdeverot Valmisteverot\n522,6 0,0 147,3 0,0 0,0\n510,1 0,0 -103,6 0,0 0,0\nTilikaudelta tilitettävät verot yhteensä\nAvustukset ja korvaukset Yritystuet\nTilikaudelta saadut tuet ja avustukset yhteensä\nTilikaudelta maksettavat välittömät verot (tuhatta euroa) Tuloverot Työnantajamaksut Kiinteistöverot Varainsiirtoverot Muut verot Tilikaudelta maksettavat välittömät verot yhteensä Tilikaudelta maksettavat välilliset verot\nTilikaudelta saadut tuet ja avustukset\nDATA TAULUKOINA Vedenkulutus Ominaiskulutus l/rm3 Kulutus l/as/vrk Kokonaiskulutus m3\nMuutos-% vuosilta 2016-2017\n185 107 104 094\n185 106 104374\n175 100 96002\n193 95 95484\n0,0 0,9 -0,3\nEnergian kokonaiskulutukset, MWh Sähkö, ostettu Kaukolämpö, ostettu Yhteensä\n4338 20911 25249\n4488 20723 25211\n4490 18024 22514\n3846 22444 26290\n-3,3 0,9 0,2\nEnergian ominaiskulutukset, kWh/rm3 Sähkö, ostettu Kaukolämpö, ostettu Yhteensä\n7,7 39,5 47,2\n8,0 38,1 46,1\n8,1 38,3 46,4\n7,5 41,4 48,9\n-3,8 3,7 2,4\nScope 2. Kruunuasuntojen epäsuora energiankulutus, MWh OSTETTU ENERGIA UUSIUTUMATON Sähkö 2017 Kaukolämpö Yhteensä Sähkö 2016 Kaukolämpö Yhteensä Sähkö 2015 Kaukolämpö Yhteensä Sähkö Muutos Kaukolämpö 2016-2017 (%) Yhteensä\n4338 20911 25249 4488 20723 25211 4490 18024 22514 -3,3 0,9 0,2\n0 14219 14219 1925 13884 15809 1985 12437 14421 -100,0 2,4 -10,1\n4338 6692 11030 508 6839 7347 422 5587 6010 753,9 -2,2 50,1\n0 0 0 2055 0 2055 2083 0 2083 -100,0 0,0 -100,0\nScope 2. Kruunuasuntojen epäsuorat kokonaiskasvihuonekaasupäästöt (tCO2) Sähkö (hankintaperusteinen) Sähkö (sijaintiperusteinen) Lämpö (sijaintiperusteinen) Yhteensä*\nMuutos (%) vuosilta 2016-2017\n0 785 3680 3680\n1247 938 3792 5039\n1285 988 3352 4637\n-100,0 -16,3 -3,0 -27,0\n*Yhteispäästöt on laskettu sähkön osalta hankintaperusteisesti.\nScope 2. Kruunuasuntojen epäsuorat ominaiskasvihuonekaasupäästöt (kgCO2/rm3) Sähkö (hankintaperusteinen) Sähkö (sijaintiperusteinen) Lämpö (sijaintiperusteinen) Yhteensä*\n0,0 1,4 7,0 7,0\n2,2 1,7 7,0 9,2\n2,3 1,8 7,1 9,4\n-100,0 -16,6 -0,3 -24,4\nDATA TAULUKOINA Henkilöstön määrä ja rakenne Henkilöstön määrä tilikauden lopussa Henkilöstön määrä keskimäärin Vakituisten työsuhteiden määrä Kokoaikaisten työsuhteiden määrä Tulovaihtuvuus Lähtövaihtuvuus Keskimääräinen työsuhteiden pituus Henkilöstön keski-ikä Eläkkeelle jääneiden lukumäärä Irtisanottujen työsuhteiden määrä Lomautettujen työntekijöiden määrä ja keskim. kesto\n22 21 86 % 77 % 4 2 7,2 49 1 0 0\n21 20 99 % 99 % 1 0 9 50 0 0 0\n20 20,8 100 % 100 % 3 3 8 51 3 0 0\nHenkilöstön ja hallinnon sukupuolijakauma\nHallitus Johto Päälliköt Toimihenkilöt Yhteensä\n2017 Miehiä Naisia 4 1 2 1 3 2 1 13 10 17\nHenkilöstön vaihtuvuus vuonna 2017\n2016 Miehiä Naisia 4 1 2 1 2 2 2 12 10 16\nAloittaneet Lähteneet Yhteensä Miehiä Naisia Alle 30 v. 30-59 v. Yli 50 v.\nHenkilöstön koulutusjakauma 2016\n2017 Ylempi korkeakoulututkinto Alempi korkeakoulututkinto AMK tai vastaava Ammattiopinto tai vastaava Muu koulutus\nlkm 3 2 8 7 2\n% 13,6 9,1 36,4 31,8 9,1\nlkm 3 2 8 7 1\n% 14,3 9,5 38,1 33,3 4,8\n3 1 2 0 1 2\nKeskimääräiset koulutustunnit vuonna 2017 ja niiden jakautuminen koulutustyypeittäin Miehet\n42 1,9 315 14,3\n82 3,7 615 28,0\n124 5,6 930 42,3\nKoulutuspäivät (pv) Koulutuspäivät per henkilö (pv/hlö) Koulutustunnit (h) Koulutustunnit per henkilö (h/hlö)\nHenkilöstön ikäjakauma vuonna 2017 %\nHenkilökohtainen koulutus Yksikkökohtainen koulutus Koko henkilökunnan koulutus josta laatujärjestelmäkoulutusta josta työhyvinvointikoulutusta\n39,5 2,4 58,1 45,0 55,0\n20 - 29 vuotta 30 - 39 vuotta 40 - 49 vuotta 50 - 59 vuotta 60 tai yli Yhteensä\n2 2 3 12 3 22\n9,1 9,1 13,6 54,5 13,6 100,0\nTyöhyvinvointi-indikaattorit Työtapaturmat, poissaoloon johtaneet Työhön liittyvät kuolemantapaukset Sairauspoissaolopäiviä joista vuonna 2017 naisilla 115 päivää ja miehillä 16 päivää Keskimäärin päivää per henkilö Sairauspoissaoloprosentti\nKruunuasuntojen yhteiskuntavastuuraportti noudattaa Global Reporting Initiative (GRI) standardien ”core” -laajuutta eli jokaisesta olennaisesta päänäkökohdasta on raportoitu vähintään yksi indikaattori. GRI Standardit julkaistiin vuonna 2016 ja ne korvaavat entisen GRI G4 -ohjeistuksen. GRI:n mukainen raportointi on tehtävä standardien mukaisesti viimeistään 1.7.2018 alkaen. Tässä yhteiskuntavastuuraportin osiossa on esitetty raportin GRI-vastaavuus GRI-sisällysluettelon avulla. Kruunuasuntojen GRI-raporttia ei ole varmennettu.\nMistä GRI standardit muodostuvat?\nGRI 101 GRI 102\nKolme universaalia standardia\n33 aihekohtaista standardia kolmessa eri sarjassa\nGRI-SISÄLLYSLUETTELO 102- YLEINEN SISÄLTÖ Organisaation kuvaus 102-1\nToimialat, brändit, tuotteet, palvelut\nSivut 6-7 ja ja 21\nRaportoitavan organisaation koko\nTietoa palkansaajista ja muista työntekijöistä\nSivut 42-43. Jaottelu maittain tai alueittain ei ole oleellista, sillä toimipaikkoja on vain yksi.\nMerkittävät muutokset organisaatiossa ja toimitusketjussa\nEi merkittäviä muutoksia. Tarkemmat tiedot löytyvät tilinpäätöksestä.\nSivut 28-29. Kaikessa toiminnassa noudatetaan lainsäädännön vaatimuksia ja rakentamisessa rakennusmääräyksiä.\nKaikki työntekijät kuuluvat yleisten työehtosopimusten piiriin.\nTilinpäätökseen sisältyvät yhtiöt\nIlmoitetaan tunnuslukujen yhteydessä.\nSivut 5 ja 80-81\nYhteystiedot, joista kysyä raporttiin liittyviä lisätietoja\nGRI-standardien mukainen raportoinnin kattavuus\nSivu 5: This report has been prepared in accordance with the GRI Standards: Core option.\nSivut 5 ja 91\n103- JOHTAMISMALLI 103-1\nOlennaisia näkökohtia koskevat laskentarajat\nSivut 5, 24-25, 80-83. Tarkemmat näkökohtia koskevat rajaukset ilmoitetaan tunnuslukujen yhteydessä.\nSivut 28-30. Tarkemmat tiedot ilmoitetaan näkökohtien yhteydessä.\nGRI-SISÄLLYSLUETTELO 200 – TALOUDELLISET VAIKUTUKSET Taloudelliset tulokset 201-1\nKorruptionvastaisuus Oma näkökohta\nEettisen vakuutuksen antamisvelvollisuus\n300 - YMPÄRISTÖVAIKUTUKSET Energiankulutus 302-1\nSivut 68-69: kWh/rm3\nToimenpiteet energiankulutuksen pienentämiseksi\nSivut 72-73: l/rm3\nToimenpiteet vedenkulutuksen pienentämiseksi\nSivut 74-75: ei suoria kasvihuonekaasupäästöjä\nSivut 74-75: kgCO2/rm3\nKäytettävien materiaalien kestävyys\n400 - SOSIAALISET VAIKUTUKSET Työsuhteet 401-1\nUuden palkatun henkilöstön määrä ja vaihtuvuus\nSivut 40-42. Jaottelu maittain tai alueittain ei ole oleellista, sillä toimipaikkoja on vain yksi.\nTyöterveys ja -turvallisuus 403-2\nTapaturmatyypit, tapaturmataajuus, menetetyt työpäivät, poissaolot ja kuolemantapaukset\nSivut 48-49. Jaottelu maittain tai alueittain ei ole oleellista, sillä toimipaikkoja on vain yksi.\nKeskimääräiset koulutustunnit vuodessa henkilöä kohden\nSivu 46. Jaottelua työntekijäkategorian mukaan ei ole tehty.\nSivu 44. Kaikki työntekijät, 100%.\nMonimuotoisuus ja yhdenvertaiset mahdollisuudet 405-1\nHallinnon ja henkilöstön monimuotoisuus\nSivut 29 ja 42\nAsiakaspalvelun ja asioinnin kehittäminen\nKruunuasunnot Oy ElimĂ¤enkatu 25-27, 00510 Helsinki puh. 020 743 2950, fax 020 743 2951 www.kruunuasunnot.fi\nYhteiskuntavastuuraportti 2017, Kruunuasunnot Oy