Rastivarsat - Hiihtosuunnistuksen keskimatka ja viestit\nHiihtosuunnistuksen keskimatka ja viestit\nHiihtosuunnistajat ratkoivat mestaruuksiaan Pohjois-Pohjanmaalla Haapaveden Aakonvuoren hiihtokeskuksen rinteillä yllättävän hyvissä lumiolosuhteissa.\nRastivarsat saalisti hienosti hopeaa miesten viestissä\nsunnuntaina ja pääsarjan keskimatkalla kokenut Hannu-Pekka Pukema sujutteli varmasti nelosplaketille.\nIkäsarjoissa Markku Hämäläinen oli mitalin tuntumassa 4. sijalla.\nMIEHILLE JÄLLEEN MITALI\nMiesten trio puolusti menestyksekkäästi viime vuoden voittoa. Voittaja-ankkuri Sergei Gorlanovia (maajoukkueleirillä) tuurasi nyt väliosuudella 2017 vuoden nuorten MM-kultamitalisti Eerik Nurminen. Eerik teki hienon paluun rasteille kuukauden pikahälytyksellä, toki hiihtokisoja hän on käynyt talvisin.\nMiesten vauhdikkaan viestin avasi nytkin Hannu-Pekka Pukema:\n- virheetön nappisuoritus oikoineen onnistui jälleen vain vajaan minuutin erolla kärkeen\nToisella osuudella Nurminen suunnisti kolmen hengen porukassa osan aikaa ja ilman suunnistusvirheitä lähettäen ankkurin matkaan sijalla 4. Vain voittajajoukkue oli jo karussa.\nKolmannen osuuden kovassa paikassa Miska Tervala onnistui loistavasti (epäonnisen lauantain keskimatkan jälkeen) varsinkin loppukilometrit olivat Miskalle vauhtia lisäämällä onnistuneet. Näin varmistui hopeamitalit joukkueella ja hopea maistukin lähes kullalta...\n- Se oli hyvä ankkuripätkä se!!! Mitali oli tavoite ja se lämmittää aina! Taisteltu hopea ja ennen kaikkea voitettu sellainen!\nLähdin luottavaisin mielin jahtaamaan mitalia ja yleisörastilla (hyvän alun jälkeen) kuulin väliajat, että hopeasta kamppaillaan nyt tosissaan! Annoin Jyväskylän ankkurin vetää muutaman välin ja otin helppoa sillä aikaa.\n10.rastilla edellä menijä teki virheen ja kuittasin ohi. Kun on paikka pitää laittaa... Loppulenkillä näin Oulun ja Jyväskylän ankkurit jahtaamassa mua.\nLuistelu-uralla ALL IN, viimeiselle rastille tullessa tiesin tilanteen ja tuuletus oli sen mukainen!\nSM- hs keskimatka 29.2.2020, Haapavesi\nLähti: 19, Keskeytti: 2, Hylätty: 3\n1. Saarela Ville-Petteri Keminmaan Urheilijat 35:25\n2. Schroderus Samuli SK Pohjantähti 36:46 +1:21\n3. Viippola Aapo Kymin Suunnistajat 37:11 +1:46\n4. Pukema Hannu-Pekka Rastivarsat 38:24 +2:59\n5. Martikainen Juha Kuusamon Erä-Veikot 38:52 +3:27\n6. Tauriainen Teemu Kuusamon Erä-Veikot 40:39 +5:14\nH20 : 9,0 km\n1. Kotro Väinö Kymin Suunnistajat 31:01\n2. Ekström Niklas MS Parma 31:12 +11\n3. Salonen Seeti Valkeakosken Haka 31:15 +14\n4. Laitamäki Wille MS Parma 32:29 +1:28\n5. Maijala Matias Lapin Veikot 33:32 +2:31\n6. Nykänen Tomi Lahden Suunnistajat-37 33:33 +2:32\n7. Nurminen Eerik Rastivarsat 34:08 +3:07\nH50 : 7,6 km\nLähti: 20, Keskeytti: 0, Hylätty: 3\n1. Virtanen Antti Tarpian Suunta 29:09\n2. Tervala Mika Lounais-Hämeen Rasti 29:14 +5\n3. Sorjonen Pekka Lieksan Rasti 30:05 +56\n4. Asklöf Tom Lounais-Hämeen Rasti 30:30 +1:21\n5. Kiljunen Juha Lahden Suunnistajat-37 30:56 +1:47\n6. Ojala Kai Suunta 2000 31:55 +2:46\n7. Heinilä Hannu Rastivarsat 32:32 +3:23\n11. 233 Tuokko Jyrki Rastivarsat 35:26 +6:17\n1. Varkila Jorma Savon Suunta 31:50\n2. Peltonen Heikki Itä-Päijänteen Rasti 32:06 +16\n3. Mannila Tapio Epilän Esa 33:37 +1:47\n4. Paukku Ismo Itä-Päijänteen Rasti 34:03 +2:13\n4. Hämäläinen Markku Rastivarsat 34:03 +2:13\n6. Koponen Hannu Säyneisen Salpa 35:56 +4:06\nSM- hs viestit 1.3.2020\nH21 (9,7+9,5+9,4 km) (8-0-1): 1) Kymin Suunnistajat-1 1.30.01 (Väinö Kotro 30.13/2, Aapo Viippola 59.51/1, Tuomas Kotro 1.30.01/1), 2) Rastivarsat-1 1.35.10 (Hannu-Pekka Pukema 30.34/5, Eerik Nurminen 1.05.51/4, Miska Tervala 1.35.10/2), 3) SK Pohjantähti-1 1.35.27 (Santeri Schroderus 30.13/3, Lauri Leinonen 1.05.04/2, Samuli Schroderus 1.35.27/3), 4) Suunta Jyväskylä-1 1.35.38 (Matti Linna 32.50/7, Kalle Häkkinen 1.06.20/5, Misa Tuomala 1.35.38/4), 5) Kuusamon Erä-Veikot-1 1.38.54 (Juha Martikainen 32.27/6, Teemu Tauriainen 1.05.24/3, Santeri Aikio 1.38.54/5), 6) IF Femman-1 1.39.31 (Teemu Rantala 30.18/4, Peter Sundelin 1.06.22/6, Staffan Tunis 1.39.31/6)


Suomeen on luotava soveltavan tutkimuksen rahoitusjärjestelmä - Lukijoilta - Turun Sanomat\nSuomeen on luotava soveltavan tutkimuksen rahoitusjärjestelmä\nTeknologian kehittämiskeskuksen Tekesin painopistettä on muutettu tukemaan tutkimus- ja kehityshankkeita, jotka tukevat ulkomaan vientiä. Tekes ja Finpro yhdistettiin ja organisaation nimeksi tuli Business Finland.\nJärjestelyjen myötä tutkimuskenttään on jäänyt aukko. Suomen Akatemia tukee perustutkimusta ja entinen Tekes tukee tukimusta, joka tähtää ulkomaan vientiin. Rahoituskriteerinä on rahoitukseen suhteutettuna 30–40-kertaisesti ulkomaanvientiä 4–5 vuoden kuluessa. Halutaan siis vientituloja.\nTärkeän kriteerin tutkimusrahoitukselle tulisi olla myös kuinka vältetään veroeurojen valumista ulkomaille. Esimerkiksi julkisissa IT-hankinnoissa kotimaiset yritykset eivät pärjää ulkomaisille yrityksille. IT-ohjelmistoja ja palveluja ostetaan ulkomailta sadoilla miljoonilla vuosittain. Esimerkkinä tästä ovat sote-ala sekä valtion ja kuntien IT-järjestelmät.\nJulkisten palveluiden tehostamiseen on runsaasti tutkimustietoa mutta ei ole rahoituskanavaa, jonka avulla tutkimustieto siirrettäisiin hyötykäyttöön.\nMuutamia kärkiyrityksiä lukuun ottamatta yritykset hyödyntävät varsin vähän tutkimustietoa.\nVuoden 2021 budjettiesityksessä on verokannustin yritysten ja tutkimuslaitosten yhteistyöhön. Se on erinomainen asia.\nTämän lisäksi Suomeen tulisi luoda uusi eri ministeriöiden rahoittama soveltavan tutkimuksen yksikkö (SOTUT), joka tukisi julkisten palveluiden tehostamistutkimusta sekä yritysten soveltavaa tutkimusta.\nTavoitteena olisi merkittävä julkisten palveluiden tehostuminen ja yritysten soveltavan tutkimuksen lisääminen. Näin luotaisiin pohja merkittäville säästöille julkisissa palveluissa ja yritysten menestykselle aluksi kotimaassa ja toisessa kehitysvaiheessa ulkomaan viennissä.\nIlkka Reinne 08.09. 06.14\nJa rahoitus voitaisiin hoitaa karsimalla poliittisin ja näkemyksellisin perustein luodut työpaikot julkisesta hallinnosta ja sen oheispalveluista sekä järjestämällä kreikan hallitukselle maksullisia opintomatkoja teemalla "miten kasvatetaan julkinen talous kreikan kriisiaikaa suuremmaksi ilman että EU älähtää"!


Invest promotion ja osaava pääoma vauhdittavat kasvua valtiollisia rahastoja paremmin | Nokkela Kaupunki\nInvest promotion ja osaava pääoma vauhdittavat kasvua valtiollisia rahastoja paremmin\nKirjoitettu 12.11.2014 12.11.2014 julkaissut Juha Kostiainen\nToiminnalliset kaupunkiseudut ovat keskeisiä toimijoita globaalissa talouskilpailussa. Osaamispohjaisen talouden eniten lisäarvoa tuottavat toiminnot kuten tutkimus ja kehitys, strateginen markkinointi ja brändin hallinta, rahoitus sekä liiketoiminnan johto hakeutuvat kaupunkiseuduille, joissa on osaavia ihmisiä, hyvä saavutettavuus, kehittyvä aluetalous, yritysmyönteinen ilmapiiri sekä yhteistyöverkostoja. Osaava työvoima arvostaa puolestaan monipuolisia uramahdollisuuksia ja asuin- sekä elinympäristön laatua.\nSuomalaisessa talouskeskustelussa nämä asiat eivät näytä olevan kovin voimakkaasti esillä. Meillä haikaillaan valtion miljardiluokan sijoitusrahastoja, vahvempaa teollisuuspolitiikkaa tai lisää julkista T&K –rahoitusta. Valtiollisten operaatioiden sijaan nyt tarvittaisiin kaupunkiseutujen vahvuuksista ja kyvykkyyksistä lähtevää aktiivista elinkeinopoliittista toimintaa, jossa valtiovallalla voi olla tukeva rooli esimerkiksi yliopistoihin panostamalla.\nNostan esiin kaksi teemaa, joihin yleisesti ottaen millä tahansa taloudelliseen menestykseen pyrkivällä kaupunkiseudulla pitäisi keskittyä. Ne ovat pääomasijoittaminen ja investointien kansainvälinen houkuttelu eli invest promotion. Pääomasijoittamisen aktiviteetti on alan järjestön FVCA:n selvityksen mukaan ollut kuluvana vuonna hyvä. Se mitä kaivattaisiin lisää on ”osaava pääoma” eli toimijoita, jotka sijoittavat omia rahojaan ja joilla on osaamismielessä annettavaa alku- ja kasvuvaiheen yrityksille. Osaavaa pääomaa eivät korvaa valtiolliset rahastot.\nMiten osaavaa pääomaa saadaan markkinoille lisää tukemaan yritysten kasvua? Erilaiset verotukselliset kannustimet ovat yksi mahdollisuus. Kun tarvitaan isompia sijoituksia, osaavaa pääomaa pitää koota rahastoiksi. Oulussa on kokeilussa ns. epäsymmetrinen rahastomalli, jossa on sekä yksityisiä että julkisia sijoittajia. Epäsymmetrisyys tarkoittaa sitä, että yksityinen on voitonjaossa etusijalla. Oulun kaupungin hyöty tulee työpaikkojen ja verotulojen muodossa, jos on tullakseen. Singaporessa yksityistä pääomaa on houkuteltu radikaalilla mallilla, jossa yksityinen voi ostaa julkisen osuuden menestyneistä yrityksistä alkuperäisellä pääomalla ja korolla. Kaupunkiseutujen ei kannata odotella tulevan hallituksen toimia, vaan ryhtyä itse toimiin.\nJos Oulu on etsinyt uusia toimintatapoja pääomasijoituksessa, Helsinki naapureineen on näyttänyt maan parasta esimerkkiä invest promotionissa. Tehtävää on hoitanut vuosia onnistuneesti Greater Helsinki Promotion, jonka hallituksen jäsen olin 2009-2011. Muutaman miljoonan vuosittaisella budjetilla toimiva yritys on pystynyt kätilöimään kymmeniä osaamispohjaista taloutta vauhdittavia investointeja.\nSuomessa herättiin invest promotioniin vasta 1990-luvu alun lamassa, kun muualla Euroopassa sitä oli tehty kymmeniä vuosia. Edelleen panokset ovat vaatimattomia, vaikka kysymyksessä on tehokas tapa aluetalouksien kehittämiseen. Lyhyestä historiasta johtuen osaajiakin on vähän, mutta tekemällä oppii ja pohjimmiltaanhan kysymys on markkinoinnista ja myynnistä. Eurooppalainen ajattelu on perustunut jonkinlaiseen yritystukiajatteluun, mutta meillä sen täytyy perustua korkeaan osaamistasoon ja huippuhyviin innovaatioympäristöihin, joiden yksi osa on edellä mainittu pääomasijoitustoiminta.\nOsaamispohjaisen invest promotin vaatii sitä, että keskitytään muutamiin hyvin valittuihin aloihin, joissa ollaan vähintäänkin maailman kärjen tuntumassa. Uskottavuuden vuoksi työhön pitää kytkeä menestyneitä professoreja ja yritysjohtajia.\nSuurten kaupunkiseutujen menestys tarkoittaa Suomen menestymistä ja järjestys menee näin päin. Aloite pitää kaupunkiseuduilla ottaa omiin käsiin. Valtion kannattaa puolestaan tukea aktiivisia ja aloitteellisia, eikä lanseerata omia kehitysohjelmiaan.\nAvainsanat: elinkeinopolitiikka, invest promotion, osaava pääomaCategories: Kaupunkikehitys


Savo Volley selvitti VaLePan ottelupallot ja palasi sarjakärkeen | Yle Urheilu | yle.fi\nSavo Volley otti hurjan taisteluvoiton lentopalloliigan kärkiottelussa.\n9.12.2018 klo 20:34\nSavo Volley palasi lentopallon miesten Mestaruusliigan kärkeen sunnuntaina, kun joukkue kaatoi VaLePan vieraissa 3-2. Vieraat veivät viidennen erän 20-18 selvitettyään kolme VaLePan ottelupalloa.\nSavon yleispelaaja Andrus Raadik teki yhdeksän 26 pisteestään päätöserässä, ja hakkuri Eetu Häyrinen säesti hyvin tekemällä ottelussa 20 pistettä.\nLauantaina Savo oli hävinnyt Akaassa 0-3, nyt kaatui kahden edellisen kauden mestari tämän kotikentällä.\n– Ei meillä ollut mitään ylimääräistä palaveria lauantaina. Kaikki tiedostivat, että nyt täytyy pelata paremmin. Syöttö oli nyt parempi, samoin torjunta ja puolustus. Tiivistettynä palasimme omalle tasolle, Häyrinen sanoi.\nJoukkueet ovat tasapisteissä kärjessä. Myös niiden erä- ja pistesuhteet ovat samat, toki VaLePa on pelannut ottelun vähemmän. Arvis Greene oli 24 pisteellä VaLePan tehokkain.\nRaision Loimu murskasi Tiikerit\nRaision Loimu nousi viidenneksi kaadettuaan Kokkolan Tiikerit 3-0 selvin eräpistein. Samuli Kaislasalo teki Loimulle 14 pistettä.\n– Oli hyvä treeniviikko alla, ja petrasimme paljon verrattuna vieraspeliin Kokkolassa kolme viikkoa sitten. Peli oli aika selvää kauraa, ja kaveri auttoi virheillään, Kaislasalo sanoi.\nArgentiinalainen keskitorjuja Pablo Guzman jatkoi hyviä pelejään ja kokosi 12 pistettä. Hän iski ilman virheitä seitsemän pistettä ja otti viisi joukkueen 12 torjuntapisteestä. Tiikerit sai ottelussa vain neljä torjuntapistettä.\n– Pablo on varmasti kovakätisin keskari tässä liigassa. Ei sitä torju kukaan, Kaislasalo kehui.\nEdvarts Buivids oli 12 pisteellä vieraiden tehokkain, mutta hänkin teki kahdeksan hyökkäysvirhettä. Loimu teki niitä ottelussa vain 9, kahdeksantena vain kolme pistettä pudotuspeliviivan yläpuolella oleva Tiikerit 24.


Sota ilman voittoa – suomalais-venäläinen dokumenttielokuva talvisodasta | Yle TV1 | yle.fi\nNäyttelijä Ville Haapasalo tutustuu talvisodan tapahtumiin. Suomalais-venäläinen dokumenttielokuva talvisodasta. Juontajana Ville Haapasalo. Yle TV1,Ville Haapasalo,Sota ilman voittoa\nJulkaistu 18.11.2019 - 14:03 . Päivitetty 18.11.2019 - 14:03\nTV1 lauantaina 30.11.2019 klo 12.05 - 12.55, Areenassa\nSyksyllä 1939 Stalin vaati alueluovutuksia sekä Hangon vuokraamista vedoten Leningradin turvallisuuteen. Suomi oli valmis keskustelemaan asiasta, mutta kieltäytyi kompromisseista.\nSuomessa uskottiin, että Neuvostoliitto ei aloita sotaa, ja neuvottelut katkesivat tuloksettomina.\nKun sota syttyi marraskuun 30. päivä, Terijoelle perustettiin puna-armeijan tuella uusi hallitus, jonka johtoon nousi Otto Wille Kuusinen. Hän kehotti radiopuheessaan suomalaisia tukemaan puna-armeijaa. Stalin uskoi, että hallitus hyväksyttäisiin, ja Suomi liittyisi vapaaehtoisesti Neuvostoliittoon.\nDokumenttiohjelman juontavat Sergei Shnurov (vas.) ja Ville Haapasalo. Suomalais-venäläinen dokumenttielokuva talvisodasta. Juontajina Ville Haapasalo ja Sergei Shnurov. Yle TV1,Sota ilman voittoa\nSuomalais-venäläinen dokumenttielokuva Sota ilman voittoa esittelee kiinnostavasti 80 vuotta sitten syttynyttä talvisotaa molempien osapuolten näkökulmasta.\nDokumenttiohjelman juontavat näyttelijä Ville Haapasalo ja venäläinen rockmuusikko Sergei Shnurov, joiden molempien isoisät osallistuivat toiseen maailmansotaan.\nHaapasalon isoisä soti talvisodassa, Shnurovinkin ehkä – miehet kun eivät koskaan halunneet puhuneet sodasta omaisilleen sen päätyttyä. Muistoja jäi silti.\nDokumentin ohjaaja Arvo Tuominen vieraili talvisodan taistelupaikoilla. Suomalais-venäläinen dokumenttielokuva talvisodasta. Yle TV1,Sota ilman voittoa\nNeuvostoarmeijan sotilaille jaettiin keskusteluoppaita, joiden avulla he saattoivat tehdä tuttavuutta suomalaisten ystäviensä kanssa, jotka ottaisivat heidät avosylin vastaan. Oppaita ei tarvittu, sillä Karjala oli evakuoitu.\nYkkönen esittää dokumenttielokuvan Sota ilman voittoa uusintana talvisodan syttymisen 80-vuotispäivänä lauantaina 30.11.2019 klo 16.00 alkaen. Dokumentti on esitetty Ykkösellä edellisen kerran vuonna 2015.\nYle Uutiset: Talvisota\nLeningradin sotilaspiiri Leningradin sotilaspiiri


Charleston (Etelä-Carolina) – Wikipedia\nCharleston on kaupunki Etelä-Carolinan osavaltion rannikolla Yhdysvalloissa. Vuonna 2009 sen väkiluku oli 115 638 eli lähes yhtä paljon kuin osavaltion pääkaupungissa Columbiassa. Kaupunki kasvaa nopeaa tahtia. Se sijaitsee suurin piirtein Etelä-Carolinan rannikon puolivälissä, jossa kaksi jokea, Ashley ja Cooper, yhtyvät ja laskevat Atlantin valtamereen.\nCharlestonin Etelä-Carolinan kartalla\nKoordinaatit: 32°47′00″N, 79°56′00″W\n– Pormestari Joseph P. Riley Jr.\n– Kokonaispinta-ala 376,5 km²\n– Maa 361,2 km²\n– Josta vettä 15,3 km²\nVäkiluku (2008) 126 567\n– Väestötiheys 6 698,1 as./km²\n– Metropolialue 644 000\nLempinimi: "The Holy City", "The Palmetto City", Carolopolis (Latin), "Chucktown"\nCharleston perustettiin 1670, jolloin sen nimi oli Charles Town tai Charles Towne. Nykyisen nimensä se otti käyttöön 1783. Kaupunkia kutsutaan joskus myös nimellä "The Holy City" eli "Pyhä kaupunki" johtuen sen kaupunkikuvaa hallitsevasta suuresta määrästä kirkontorneja.\n1.1 Carolinan siirtokunta\n1.2 Yhdysvaltain alkuajat\n1.3 Yhdysvaltain sisällissota\n1.4 Sisällissodan jälkeiset ajat\n2 Väestö ja kulttuuri\nEnglanti hallitsi Pohjois-Amerikan itärannikkoa 1600-luvun puolivälin jälkeen, ja kun Kaarle II oli palannut valtaan, hän läänitti 1663 nykyisten Etelä- ja Pohjois-Carolinan alueet omaa nimeään (Kaarle on latinaksi Carolus) kantavaksi hallintoalueeksi Carolinan siirtokunta. Pian alueelle saavuttuaan siirtolaiset perustivat 1670 parhaaseen satamapaikkaan kaupungin, joka jälleen nimettiin Kaarle-kuninkaan (engl. Charles) mukaan. Siitä oli määrä tulla suuri satamakaupunki, ja näin kävikin. Siirtolaisten määrä kasvoi nopeasti, ja siirtokunnan pääkaupunki Charleston oli kasvun keskipiste. Jo 1690 sen väkiluku ylitti 1 200 asukasta.\nKaupungin ensimmäiset siirtolaiset olivat englantilaisia, mutta sen hyvä sijainti alkoi pian houkuttaa muitakin, erityisesti skotlantilaisia ja irlantilaisia, mutta myös ranskalaisia hugenotteja ja Välimeren maiden sefardijuutalaisia. Vaikka kaupunki olikin siis pääasiassa protestanttinen, tuli sinne jo varhain merkittävät katolilaiset ja juutalaiset vähemmistöt. Ison-Britannian siirtomaavallan aikaan Charlestonilla oli myös läheiset suhteet pohjoisen Massachusettsin siirtokunnan keskuksen Bostonin kanssa, jopa niin, että rikkaat saattoivat viettää kesät Bostonissa ja talvet Charlestonissa.\nCharlestonista tuli 1700-luvulla brittien eteläisten siirtokuntien (Virginia, Carolina, Georgia) suurin kaupunki, ja kulttuurillinen ja taloudellinen keskus. Kauppa kulki sen kautta, ja koska eteläisten siirtokuntien talous oli riippuvainen orjuudesta, oli se Pohjois-Amerikan tärkein orjakaupan keskus. Yli puolet Charlestonin asukkaista oli orjia. Kaupunki oli mantereen viidenneksi suurin, sen edellä olivat ainoastaan Boston, New York, Philadelphia sekä Kanadan Québec. Siirtolaisuus Charlestoniin ja sen kautta Carolinan siirtokunnan maaseudulle oli edelleen suurta, mutta lisäksi myös pohjoisista siirtokunnista tapahtui maata myöten muuttoa Carolinan sisämaahan. Tämä herätti kiistaa Charlestonin ja sitä ympäröivien alamaiden sivistyneen eliitin, sekä kauempana Charlestonista olevien ylämaiden "maalaismoukkien" välille. Tavallaan tämä ilmeni jo niin aikaisin kuin 1729, kun Pohjois-Carolina erosi omaksi siirtokunnakseen.\nCharleston oli yksi itsenäisyysliikkeen merkittävimpiä keskuksia Amerikan vallankumouksen ja Yhdysvaltain itsenäisyyssodan aikana. Sota päättyi siirtokuntien voittoon ja ne irtautuivat Britanniasta. Etelä-Carolinasta tuli nyt osavaltio, ja sen pääkaupunki siirrettiin pois rannikon Charlestonista osavaltion keskelle tätä tarkoitusta varten perustettuun Columbiaan 1786. Yhdysvallat jakautui suhtautumisessaan mustien orjuuteen kahtia; pohjoisen vapaisiin ja etelän orjavaltioihin. Näiden kahden pääalueen yhteiskunnalliset ja taloudelliset rakenteet erosivat toisistaan. Koska Charleston oli etelän suurin kaupunki ja satama, se pysyi itsenäisenkin Yhdysvaltain alkuaikoina orjakaupan pääporttina, mikä vaurastutti sitä entisestään.\nCharleston menetti tämän suhteellisen valta-asemansa 1800-luvun alkuvuosina useista syistä: 1803 Yhdysvallat osti Ranskalta suuren Louisiana-nimisen alueen Mississippi-joen länsipuolelta. Alueen keskus New Orleans oli tästä lähtien etelän suurin kaupunki, jossa kauppareitit kohtasivat. Samaan aikaan toisaalla vapaan talouden pohjoisvaltiot pystyivät houkuttelemaan Euroopasta paljon enemmän uusia siirtolaisia kuin orjatalouden etelävaltiot, mikä heikensi niiden suhteellista asemaa niin poliittisesti kuin taloudellisesti. Lisäksi 1807 Iso-Britannia kielsi Afrikan orjakaupan Atlantin ylitse ja kuninkaallinen laivasto ryhtyi valvomaan kieltoa; niinpä tästä lähtien Yhdysvaltoihin ei enää tuotu uusia orjia maan rajojen ulkopuolelta ja Charleston lakkasi rikastumasta orjientuonnilla entiseen tapaan.\nTästä kaikesta huolimatta Charleston kuitenkin jatkuvasti kasvoi ja vaurastui. Kaupungin ja koko osavaltion yhteiskunta perustui plantaasitalouteen ja erityisesti puuvillan viljelyyn. Tämä tuottava viljelymuoto vaati paljon työvoimaa, joka saatiin orjista. Sekä vapaiden että orjien lukumäärä kasvoi Carolinassa, enimmäkseen luonnollisen väestönkasvun eli syntyneiden enemmyyden ansiosta. Alamailla, erityisesti rannikkoa lähimpänä olevilla alueilla, plantaasitalous oli tuottavinta, kun taas ylämailla sillä ei ansainnut niin hyvin. Niinpä alamailla orjien osuus väestöstä oli hyvin suuri, joissakin piirikunnissa enemmän kuin kaksi kolmasosaa, ja Charlestonissakin mustia oli yli puolet. Charlestonin erityispiirre, jossa se poikkesi muusta Carolinasta, oli vapaiden mustien melko suuri määrä; he saattoivat jopa toimia itsenäisinä kauppiaina. Maaseudun plantaasiorjien tavoin suurin osa kaupungin mustistakin oli silti orjia, vaikka he työskentelivätkin mitä erilaisimmissa tehtävissä.\nMenestyvä puuvillatalous ja kauppa pitivät Charlestonin Yhdysvaltain itärannikon eteläosan tärkeimpänä kaupunkina halki 1800-luvun alkupuoliskon. Muut kaupungit, edes Georgian Savannah, eivät kyenneet kilpailemaan sen kanssa. Charleston hyötyi myös maan sisäisestä orjakaupasta: lännessä Yhdysvaltoihin liitettiin uusia orjavaltioita, joissa oli pulaa työvoimasta puuvillapelloille, kun taas pohjoisen orjavaltioissa kuten Virginiassa, joissa puuvilla ei juuri menestynyt, orjat lisääntyivät liikaa. Niinpä pohjoisen ylimääräisiä orjia myytiin länteen ja etelään aina Teksasiin saakka, ja yksi pääreiteistä kulki Charlestonin sataman kautta. Etelä-Carolina puolestaan ei itse vienyt orjia, sillä kukoistava talous ja puuvillan tuotanto tarvitsi kaiken mahdollisen työvoiman, ja osavaltiossa olikin suurin orjien osuus kokonaisväestöstä. Tämä vaati tiukkaa kuria, ja valkoiset olivat hyvin epäluuloisia.\nVapautensa ostanut orja Denmark Vesey suunnitteli Charlestonissa vuonna 1822 orjakapinaa, jonka tavoitteena olisi ollut polttaa kaupunki ja vapauttaa sen orjat. Mahdollisesti jopa 9 000 orjaa oli mukana kapinan suunnittelussa. Suunnitelma kuitenkin paljastui, ja yhteensä 130 mustaa pidätettiin. Vesey hirtettiin 34 muun henkilön ohella.\nPitkän ja monipuolisen historiansa ansiosta Charleston pysyi etelän kulttuurisena ja aatteellisena keskuksena. Sinne suuntautui jo tuolloin jonkin verran matkailua, ja siten siitä tuli myös eräänlainen etelävaltioiden näyteikkuna, kun Euroopasta asti saapuneet matkailijat ihmettelivät tätä eriskummallista puoliteollista yhteiskuntaa, joka perustui puuvillapelloilla raatavien orjien pakkotyöhön, ja orjia ostettiin ja myytiin satamassa ja torilla. Etelä-Carolina, ehkä enemmän kuin mikään muu etelävaltio, oli myös tiukasti liittovaltion vahvistamista vastaan. Carolinalaisten mielestä Yhdysvallat oli perustettu valtioliittona, jossa osavaltioilla tuli olla mahdollisimman suuri itsemääräämisoikeus omiin asioihinsa. Etelä-Carolinassa vastustus keskittyi erityisesti liittovaltion perimiin tulleihin, joissa heidän mukaansa valtio vei carolinalaisten rahoja täysin perusteettomasti. Toinen huolenaihe oli vapaiden pohjoisvaltioiden pyrkimys joskus tulevaisuudessa lakkauttaa orjuus liittovaltion päätöksellä. Etelävaltioiden vaatimukset itsemääräämisoikeudesta kiristivät näiden kahden osavaltioryhmän välejä 1800-luvun puolessa välissä.\nJo 1820-luvulla Etelä-Carolina oli noussut Yhdysvaltain liittovaltiota vastaan nullifikaatioksi kutsutussa kriisissä. Osavaltio piti oikeutenaan mitätöidä joitakin liittovaltion tasolla säädettyjä lakeja. Nimen omaan tuontitullit olivat tällainen asia, sillä ilman niitä ulkomailta tuodut teollisuustuotteet olivat halvempia kuin pohjoisvaltioista tuodut. Eteläcarolinalaiset katsoivat liittovaltion pyrkivän hyödyntämään pohjoista etelän kustannuksella, ja samaten haittaavan Charlestonin sataman toimintaa.\nKriisi huipentui liittovaltion lähetettyä sotalaivojaan Charlestoniin 1832lähde?, mutta poliittisesti Etelä-Carolina perääntyi vasta sen jälkeen, kun senaattori Henry Clay ehdotti kongressissa tuontitullien asteittaista alentamista. Tuossa kriisissä eivät muut etelävaltiot olleet tukeneet sitä, ja Etelä-Carolina pyrkikin tämän jälkeen yhdistämään etelää.lähde? Kaupungissa järjestettiin maaliskuussa 1838 kokous, johon osallistui edustajia Etelä-Carolinasta ja naapuriosavaltioista ja jossa etsittiin vaihtoehtoista tapaa kaupankäyntiin Euroopan kanssa. Kokousten sarja jatkui myöhemmin myös muissa kaupungeissa. Myös nullifikaation kannattajat pysyivät poliittisesti merkittävänä voimana.\nCharlestonista tuhoutui suuri osa tulipalossa 27. huhtikuuta 1838. Tuli tuhosi muun muassa vain muutamaa päivää aikaisemmin valmistuneen hotellin ja liki uuden teatterin, suurimman osan torialueesta ja kaupungin kirkon. Vahinkojen rahalliseksi arvoksi laskettiin noin kolme miljoonaa dollaria aikakauden rahassa. Etelä-Carolinan hallitus antoi kaupungin asukkaille noin kaksi miljoonaa dollaria avustuksena.\nCharlestonin pommitustuhoja sisällissodan lopussa 1865\nEnnen vuoden 1860 presidentinvaaleja Yhdysvaltain demokraattinen puolue piti puoluekokouksensa Charlestonissa. Kokouksessa yritettiin löytää yhteisymmärrys etelän ja pohjoisen demokraattiedustajien välille, ja kun tässä epäonnistuttiin, hajaantuivat osapuolet kannattamaan eri ehdokkaita syksyn vaaleissa. Tämän hajaannuksen seurauksena vaalit voitti uuden republikaanisen puolueen ehdokas Abraham Lincoln. Tämä johti Yhdysvaltain sisällissotaan.\nEtelä-Carolina erosi Yhdysvalloista 20. joulukuuta 1860. Se oli ensimmäinen näin tehnyt osavaltio, ja ilmoitti syyksi sen, että presidentiksi valittiin orjuudelle vihamielinen henkilö. Nyt itsenäisen Etelä-Carolinan valtion alueella oli Yhdysvaltain sotilastukikohta: Fort Sumter Charlestonin satamassa. Kun liittovaltio lähetti laivan vahvistamaan tukikohtaansa 9. tammikuuta 1861, Etelä-Carolinan joukot tulittivat sitä ja estivät täydennykset: Tätä kutsutaan joskus sisällissodan ensi laukauksiksi. Talven aikana etelävaltiot muodostivat konfederaation, ja 12. huhtikuuta Etelä-Carolina hyökkäsi linnoitukseen, joka antautui seuraavana päivänä. Sisällissota saattoi alkaa.\nCharlestonin satamaa suojasi koko sodan ajan sen omien joukkojen miehittämä Sumterin linnoitus, ja kaupunki kukoisti, vaikka kauppa kärsikin pohjoisvaltioiden merisaarrosta. Kaksi vuotta myöhemmin, 1863, liittovaltion joukot tekivät ensimmäisiä hyökkäyksiään jotka torjuttiin helposti. Syksyllä 1863 liittovaltio aloitti Fort Sumterin laajamittaiset pommitukset, mutta linnakkeen muurit korjattiin aina uudelleen, ja se pysyi etelävaltioilla. Hyökkäykset ja pommitukset jatkuivat lähes kahden vuoden ajan tuloksettomina. Charlestonin sataman puolustus oli tehokasta. Kuuluisin tapaus on helmikuulta 1864, kun etelävaltioiden sukellusvene H. L. Hunley (joskus myös CSS Hunley) upotti pohjoisvaltioiden sotalaivan USS Housatonicin; vaikka sukellusveneitä oli käytetty ennenkin, tämä oli ensimmäinen kerta, kun sellaisella saavutettiin merivoitto. Konfederaatio evakuoi Sumterin ja Charlestonin helmikuussa 1865, ei pommitusten takia, vaan koska pohjoisvaltiot olivat vallanneet Georgian suuret kaupungit ja etenivät pohjoiseen, mikä olisi saartanut kaupungin sisämaasta käsin. Sota päättyi etelän tappioon samana keväänä.\nSisällissodan jälkeiset ajatMuokkaa\nCharlestonin kartta vuodelta 1872\nSodan jälkeen Charlestonin, kuten koko etelän, talous oli romahtanut. Orjat vapautettiin ja jälleenrakennus alkoi. Liittovaltion joukot miehittivät Etelä-Carolinaa vuosikymmenen ajan. Kaupunkiin alkoi vähitellen syntyä teollisuutta ja yhteiskunta alkoi nykyaikaistua. Vapaat mustat kärsivät kuitenkin köyhyydestä ja räikeästä syrjinnästä, joten monet heistä muuttivat pohjoiseen. Kova isku kaupungille oli vuoden 1886 maanjäristys, joka tuhosi suuren osan kaupunkia. Toisaalta jälleenrakennus järistyksen jäljiltä mahdollisti uuden kehityksen vaiheen, ja nykyään Charleston on Yhdysvaltain etelän vauraimpia kaupunkeja.\nKing Street n. 1910-1920\nKing Street nykyaikana\nCharlestonin nykyisistä 115 000 asukkaasta noin 63 % on valkoisia ja 34 % mustia.lähde? Charlestonissa aikoinaan puhuttu englannin kielen murre erosi huomattavasti muun etelän murteista, ja sen erityispiirteiden on sanottu periytyvän ranskalaisilta hugenoteilta sekä alueelle muuttaneilta sefardijuutalaisilta.\nCharlestonin vieressä on North Charlestonin eli Pohjois-Charlestonin kaupunki, ja ympäristössä on useita muita asutuskeskuksia. Tällä löyhällä suurkaupunkialueella on yhteensä runsaat puoli miljoonaa asukasta.\nKaupungin siirtokunta-ajoilta peräisin olevat rakennukset ovat yhdysvaltalaisiksi poikkeuksellisen vanhoja. Yksi tärkeimmistä on 1771 rakennettu vanha tullikamari. Myös sisällissodan ajan vahva linnoitus Fort Sumter on nykyään merkittävä nähtävyys.\nSuosittu 1920-luvulla syntynyt tanssi charleston on nimetty kaupungin mukaan. Charlestonissa tapahtuu myös 1930-luvulle sijoittuva amerikkalainen ooppera Porgy ja Bess.\nCharleston on edelleen merkittävä satamakaupunki, ja Yhdysvaltain itärannikon eteläosan suurin satama. Turismi on myös merkittävä tulonlähde. Kaupunkialueen suurimmat työnantajat ovat Etelä-Carolinan lääketieteellinen yliopisto sekä Yhdysvaltain laivaston sodanjohtojärjestelmät. Lääketieteellisen lisäksi kaupungissa on useita muita korkeakouluja, tunnetuimpina Charlestonin College, joka on yksi Yhdysvaltain vanhimmista yliopistoista, sekä maanpuolustuskorkeakoulu The Citadel, joka koulutti Etelä-Carolinan upseeriston Yhdysvaltain sisällissodan aikana.\nMatkustajalaivaliikenne Charlestonista on nykyään erittäin vähäistä. Kaupungissa on kuitenkin kansainvälinen lentokenttä, ja päätiet kulkevat Columbiaan, Savannahiin sekä Pohjois-Carolinaan.\nCharlestonissa on yksi harvoista yhdysvaltalaiskaupungeista, jossa on runsaasti suojeltuja historiallisia rakennuksia. Kaupungin omaleimainen arkkitehtuuri on saanut vaikutteita sekä Euroopasta että Barbadokselta. Moniin Charlestonin vanhoista kartanoista pääsee myös tutustumaan. Entisöityjä ja suosittuja kartanomuseoita ovat Nathaniel Russell House ja Edmondston-Alston House sekä entisöimättömässä tilassa säilytetty Aiken-Rhett House. \nCharlestonin rantapuisto White Point Garden on suosittu nähtävyys sotamuistomerkkeineen. Puistosta on näköala kaupungin edustalla saarella olevalle Fort Sumterin linnoitukselle, jonne pääsee tutustumaan veneretkellä. \n↑ Denmark Vesey britannica.com. Viitattu 25.10.2020. (englanniksi)\n↑ a b c d Trautmann, Frederic: South Carolina through a German's Eyes: The Travels of Clara von Gerstner, 1839. The South Carolina Historical Magazine, 1984, 85. vsk, nro 3, s. 222-225. Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)\n↑ The Great Fire of Charleston and its Cultural Awakening historyengine.richmond.edu. Viitattu 25.10.2020. (englanniksi)\n↑ a b Annala, Maria: Verkkainen lönköttely sopii Charlestonin elämäntyyliin. Aamulehti, 15.5.2016, s. B32.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Charleston (Etelä-Carolina).\nKaupungin historiallisia nähtävyyksiä\nCharleston, SC Vacation Guide - lomailla johdattaa Charleston\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Charleston_(Etelä-Carolina)&oldid=19257990”\nViimeksi muokattu 25. lokakuuta 2020 kello 10.57\nSivua on viimeksi muutettu 25. lokakuuta 2020 kello 10.57.


Poliisi tutkii uusia lestadiolaislasten hyväksikäyttöepäilyjä | Yle Uutiset | yle.fi\nPoliisi tutkii uusia lestadiolaislasten hyväksikäyttöepäilyjä\nKeskusrikospoliisi on saanut uutta tietoa lestadiolaislasten hyväksikäyttöepäilyistä. Poliisi on aloittanut esitutkinnan muutamassa uudessa tapauksessa, jotka ovat tulleet ilmi kevään kuluessa.\nSRK kertoi liikkeessä ilmenneistä hyväksikäyttötapauksista huhtikuussa. Kuva: YLE\n27.5.2011 • Päivitetty 8.6.2012 15:24\nUusista epäilyistä ovat poliisille kertoneet uhrit itse tai heidän lähipiirinsä.\nMuutoin KRP:n kevään aikana tekemä oma selvitys vastaa jo esillä olleita tietoja. Pääosin kartoitus vastaa tutkija Johanna Hurtigin aiemmin saamia tietoja.\nKeskusrikospoliisi käynnisti selvityksen sen jälkeen kun Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys SRK huhtikuussa kertoi julkisuuteen liikkeessä ilmenneistä hyväksikäyttötapauksista ja -epäilyistä.\nYhdistyksen tiedot perustuivat pääosin Hurtigin tutkimukseen, jonka mukaan tapauksia oli 1980-luvulta lähtien noin 70. Tutkimuksessa ei kuitenkaan yksilöity tapauksia ja siksi ei voida selvittää, ovatko poliisin tietoon tulleet tapaukset samoja kuin Hurtigin tutkimuksessa. Poliisi kuitenkin olettaa, että koska tapausten määrät vastaavat toisiaan, kyse on suurelta osin samoista tapauksista.\nKeskusrikospoliisin kartoituksessa käytettiin hyväksi poliisille kirjattuja tietoja epäillyistä hyväksikäyttörikoksista. Lisäksi poliisilaitoksille lähetettiin asiasta kysely. Yhteystyötä tehtiin myös SRK:n ja Hurtigin kanssa.\nPoliisille kymmenkunta yhteydenottoa\nPoliisi sai kevään aikana asian saaman julkisuuden takia kymmenkunta suoraa yhteydenottoa hyväksikäytetyiltä tai heidän lähipiiriltään. Keskusrikospoliisi on käynnistänyt esitutkinnan muutamasta tällaisesta tapauksessa. Poliisi tiedottaa kyseisestä tutkinnasta aikaisintaan elokuussa.\nKartoituksen mukaan osa tapauksista oli vanhentuneita jo tullessaan poliisin tietoon. Osassa tapauksista poliisi oli keskeyttänyt tutkinnan näytön puutteessa ja osassa syyttäjä oli samasta syystä tehnyt syyttämättäjättämispäätöksen. Jotkut tapaukset etenivät kuitenkin tuomioistuimeen asti.\nPoliisi muistuttaa, että lasten seksuaalinen hyväksikäyttö on piilorikollisuutta, joka on pääsääntöisesti vain hyväksikäytetyn ja hyväksikäyttäjän tiedossa. Siksi poliisi pyytääkin hyväksikäytön uhreja tai asioista muuten tietäviä henkilöitä ottamaan yhteyttä asuinpaikkakuntansa poliisiin.\nLestadiolaisten johtohenkilöistä tutkintapyyntö poliisille 20.4.2011\nLestadiolaisilla suurkokous Perhossa - hyväksikäytöstä vain yksi puheenvuoro 8.4.2011\nLuterilainen kirkko ei ole tehnyt pedofiliaselvitystä 7.4.2011\nLasten hyväksikäyttötapauksia on salailtu 7.4.2011\nLestadiolaisliike myöntää kymmenet pedofiliatapaukset 7.4.2011\nLestadiolaisvaikuttajalle 4 vuotta vankeutta insestistä 10.3.2011\nLestadiolaiskohu johti yhteen rikossyytteeseen 18.10.2011\nlasten seksuaalinen hyväksikäyttöpoliisiseksuaalirikoksetKeskusrikospoliisi (KRP)lainvalvontapelastuspalvelupoliisitutkintalasten oikeudetseksuaalinen väärinkäytösesitutkintastate policeturvallisuuspelastustoimintarikoksetoikeus (oikeudenala)\n"Ihmiset ovat ihan sekaisin", sanoo Briteissä asuva Mari Powney – pula polttoaineista ajoi saarivaltion hamstrauskaaokseen\nKaksi kaupunkia aikoo muuttaa koko paikallisliikenteensä sähköiseksi ensimmäisenä Suomessa – oikeusprosessi ratkaisee, kumpi ehtii ensin\nJos maaseudulle halutaan lisää väkeä, futuristi Perttu Pölönen unohtaisi mummot ja vaarit ja heidän tapansa elää: "Meidän pitää päästä teinien pään sisään"\nYkköspesiksen voittajat nousevat ensi kaudella Superpesikseen


Hankkeen laadusta ja luonteesta riippuu, mistä EU-rahoitusta hankkeeseen kulloinkin haetaan. Esimerkiksi työ- ja elinkeinoelämään liittyvistä hankkeista vastaavat elinkeino- liikenne- ja ympäristökeskukset (ELY-keskukset). Alueellisten ELY-keskusten lisäksi alue- ja rakennepolitiikan hankkeiden rahoitusta taas koordinoivat työ- ja elinkeinoministeriö sekä aluetasolla maakuntaliitot. Rakennerahastoille on myös oma verkkoportaalinsa.\nNuoriso-, kulttuuri- ja henkilöstövaihdon EU-rahoitusta hallinnoi kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskus CIMO. Myös eri alojen ministeriöt tekevät rahoitusyhteistyötä EU:n kanssa.\nEU:n maataloustuki- ja maaseuturahaston varojen käytöstä Suomessa vastaa maaseutuvirasto\nAvustusohjelmia ylläpitävät komission pääosastot julkaisevat vuotuiset avustusohjelmansa verkkosivuillaan.\nAvustusten lisäksi komissio tekee sopimuksia julkisista hankinnoista tarjouspyyntöilmoitusten perusteella. Tarjouskilpailuista saa tietoa komission pääosastojen verkkosivuilta ja Euroopan unionin virallisesta lehdestä. TED (Tenders Electronic Daily) on maksuton tietokanta, jossa on tarjouspyyntöjä kaikkialta Euroopasta (EU- ja ETA-maista).\nEU-rahoitus on aina täydentävää rahoitusta\nEri alojen hakuehdot poikkeavat toisistaan, mutta jotkin ehdot koskevat kaikkia avustuksia. EU-tuen edellytyksenä hankkeille on aina myös kansallinen rahoitus, eli valtion, kuntien ja projekteihin osallistuvien yritysten, järjestöjen ja organisaatioiden oma rahoitusosuus. Avustuksia ei myöskään myönnetä jo toteutetun hankkeen kustannusten kattamiseen, ja yksi hanke voi saada EU:lta vain yhden avustuksen – avustuksia ei siis voi hakea yhtä aika monesta paikkaa.\nRahoitusta voivat hankkeesta riippuen hakea yritykset, oppilaitokset, erilaiset järjestöt, tutkimuslaitokset, kunnat, seutukunnat ja muut oikeuskelpoiset yhteisöt.\nMikrorahoitusohjelmien kautta EU järjestää alle 25 000 euron lainoja itsenäisille ammatinharjoittajille ja alle 10 työntekijän yrityksille. EU ei itse myönnä näitä lainoja, vaan se järjestää takuita, lainoja ja muuta pääomaa välittäjille, jotka puolestaan antavat luottoa tai oman pääoman ehtoista rahoitusta pienyrityksille.\nPk-yrityksille tarjolla olevista EU-rahoitusmahdollisuuksista on koottu tietoa Eurooppalaisen pk-yritysportaaliin.\nEuroopan unionin alue- ja rakennepolitiikkaa rahoitetaan kolmesta eri rahastosta:\nEuroopan aluekehitysrahasto (EAKR, perustettu 1975) on suurin rahastoista. Sen tehtävänä on tasoittaa alueiden välisiä kehityseroja. Aluekehitysrahastosta tuetaan ohjelmia, jotka koskevat aluekehitystä, talouden muutosta, kilpailukyvyn tehostamista ja alueellista yhteistyötä. Suomessa EAKR:a hallinnoivat työ- ja elinkeinoministeriö ja maakuntaliitot.\nEuroopan sosiaalirahasto (ESR, perustettu 1960) tukee työllisyyttä ja osaamista edistäviä hankkeita. Suomessa ESR-toiminnalla etsitään, kokeillaan, tuotetaan ja toteutetaan uusia ratkaisuja kansalliseen työvoima-, koulutus- ja elinkeinopolitiikkaan sekä levitetään hyviä käytäntöjä. ESR:n varoilla rahoitetaan uusien toimintamallien kehittämistä inhimillisten voimavarojen lisäämiseksi ja työllisyyden turvaamiseksi. Suomessa ESR:a hallinnoidaan työ- ja elinkeinoministeriössä ja ELY-keskuksissa.\nKoheesiorahasto (perustettu 1993) rahoittaa ympäristöhankkeita sekä Euroopan laajuisia liikenneverkkohankkeita. Koheesiorahastosta voivat saada tukea ne jäsenvaltiot, joiden bruttokansantuote on alle 90 prosenttia Euroopan unionin jäsenmaiden keskiarvosta.\nVuosia 2014–2020 koskevassa EU:n rahoituskehyksessä määritellään ensisijaisesti rahoitettaviksi kohteiksi sellaisia, jotka edistävät kestävää kasvua ja liittyvät työllisyyden ja kilpailukyvyn parantamiseen EU:n kasvustrategian Eurooppa 2020 mukaisesti. EU:n rakennerahasto-ohjelmakaudella 2014–2020 tuetaan myös Suomessa kestävää kasvua ja työtä. Uuden ohjelman toimeenpano käynnistyy toukokuun 2014 alussa. Sisällöllisesti rakennerahasto-ohjelma pitää sisällään toimintalinjoja ja erityistavoitteita, joita hankkeet toteuttavat. Neljäsosa jaettavista tuista, eli noin 190 miljoonaa euroa, on tarkoitettu tukemaan uutta tärkeäksi katsottua ja kauaskantoista vähähiilisyys-teemaa.\nUusi varainhoitoasetus helpottaa EU-rahoituksen hakemista\nEURA/EU:n rakennerahastojen hallintajärjestelmä\nEU-rahoitus ja -avustukset, Euroopan komissio


Jako-osuuden maksaminen yhteisvelkasuhteessa - Minilex\nKonkurssipesästä voidaan maksaa jako-osuutta myös konkurssivelallisen velan takaajalle, velallisen velasta vakuuden antaneelle eli vierasvelkavakuuden antajalle sekä konkurssivelallisen kanssa yhteisvastuullisessa velkasuhteessa olevalle kanssavelalliselle. Jos takaaja on maksanut velkojalle osan velallisen velasta konkurssin alettua, takaajalla on oikeus saada jako-osuutta tämän maksun perusteella syntyneelle takautumissaatavalleen.\nTakaaja saa kuitenkin jako-osuutta vasta, kun velkoja on saanut suorituksen koko velasta, josta takaaja vastaa. Näin ollen velkojalla on konkurssissa oikeus saada maksu ennen takaajaa. Sama käytäntö koskee konkurssin alettua velkojalle suorituksen tehnyttä vierasvelkapantin antajaa ja konkurssivelallisen kanssa yhteisvastuullisessa velkasuhteessa olevaa kanssavelallista.


Jos on mahdollista nostaa tehohoitopaikkojen lukumäärä tuhanteen niin miten nykyinen 33 on jo liikaa?\nKrista Kiuru: tehohoitopaikkojen määrä nostetaan tuhanteen – IS seurasi valmiuslain käsittelyä\nEduskunta jatkoi valmiuslain käsittelyä torstaina. Illalla keskustelun sähköisti uutinen tehohoitopotilaista.\nVoidaanhan koko sairaalatoiminta muuttaa tehohoidolliseksi niin paljon kun hoitohenkilökuntaa ja laitteita riittää mutta sitten kaikkeen muuhun tarvittava hoito loppuu. Ei tehdä gardiologisia, ortopedisiä, gynekologisia... toimenpiteitä tai leikkauksia tai mitään muutakaan.\nSe menee niin että rokotetut menevät edelle.\nNoh nuorimmat tietty ekaks oli rokotettu tai ei.\nÄlä ole ikärasisti. Lehtijutussa sanottiin, että lenkillä kävijä, virkeä kasikymppinen otetaan tehohoitoon.\nEi se mene niin. Ei ole ikään sidonnainen juttu. Nuoremmalla voi olla huonommat todennäköisyydet selviytyä kuin vanhemmalla potilaalla. Ei hoitoa annettaessa pohdita, onko toisella enemmän elämää jäljellä kuin toisella. Nuoret kuolevat myös.\nRokottamaton ei kyllä pääse kenenkään edelle.\nNäin on. Potilas hoidetaan miten hänelle tarvetta. Tilastoja/mediaa varten myöhemmin kysytään, jos potilas haluaa kertoa onko rokotettu vai ei.\nNoniin mä sano7n et miten itte näkisin sen tilanteen jos joudutaan tilanteeseen jossa rankataan ihmisiä et kuka pääsee hoitoon ja kuka ei. Noh ehkä ne perusterveet nuoret alle 40v menee ensteks ja sit jos tilaa on ni sitä ikää voi nostaa. Alle 40 on viellä pienten lasten vanhempiakin jotka tarvii enemmän vanhempiaan kuin vanhemmat ikäluokat joiden lapset jo isoja ja pärjäävät paremmin ilman vanhempiaan vaik menetys on tietty kova paikka heillekkin. Eli ehkä sittenkin alle 40v vanhemmat kaikkein ensin ja sitten muut.\nEi vaan ensimmäisenä kysytään rokotepassia ja jos sitä ei ole niin hoitoon pääsee vain jos on tilaa.\nEi. Virukoot kotonaan.\nEli elämä ei ole elämisen arvoista yli 40 v.? Ja heidän kannattaisi lopettaa itsensä 41 v\nNo elä nyt liioittele tottakait elämä voi olla noinkin vanhana viellä arvokasta mut tälläin mä ehkä sen rankkauksen tekisin jos pitäisi alkaa karsiin ketä pääsee hoitoon ja ketä ei toivottavasti sellaista ei tule suomeen. Mut tilanteen ollessa päällä se rankkaus pitäisi tehdä ja näillä mentäisiin mun mielestä.\nOnko alle 40 v. lapsettoman sinkun elämä huonompaa ja pitää hänen sijaansa hoitaa huonompikuntoista alle 40v perheellistä potilasta? Entäpä jos tämän alle 40 v. lapsettomuus ei ole oma valinta, kumman alle 40 v. elämä on arvokkaampaa?\nVoiko ihmisen elämän arvottaa iän, koulutuksen, tittelin, ihon värin tms takia ja kenelle annetaan hoitoa ja kenelle ei? Ja kuka ne arvot tekee? pitäisikö eduskunnan tehdä eettisesti sopiva arvotaulukko ja kenen puolueiden arvojen mukaan? Ollaan aika heikoilla jäillä mielestäni siinä vaiheessa. Pitäisikö joidenkin "alemman aineksen" ymmärtää olla lisääntymättä tai pitääkö eduskunnan säätää laki pakkosterisoinnista.\nToki kärjistän, mutta hoito kuuluu sille potilaalle kuka sitä tarvitsee.


Halonen ja Soini puhuvat paastonajan illoissa kirkossa – Kotimaa\nHalonen ja Soini puhuvat paastonajan illoissa kirkossa\n29.01.2014 20:25 - Ruttopuiston rovasti Hannu Kiuru\nKoska pyydettiin. Ei se sen suurempaa ihmettä kaipaa. Mitä nyt yhden Virtasen Kalkun, jonka ideasta kutsu lähti ja siihen vastattiin..\nPitäisikö niille ”tämän maailman” mahtaville antaa erityistä huomiota ja näkyvyyttä todellisessa Jumalan mielen mukaisessa kristillisessä seurakunnassa? Lisäksi politiikan henkilöillä voi olla esiintymisilleen muitakin vaikuttimia, kuin pelkkä oman uskon esiin tuominen. Yhdenlaisen vastauksen kysymykseen antaa 1. Korinttolaiskirjeen 1. luku (siteeraus uudesta kirkkoraamatusta):\n26 Ajatelkaa, veljet, mitä te olitte, kun teidät kutsuttiin: teissä ei ollut monta ihmisten mielestä viisasta, ei monta vaikutusvaltaista, ei monta jalosukuista. 27 Mikä maailmassa on hulluutta, sen Jumala valitsi saattaakseen viisaat häpeään. Mikä maailmassa on heikkoa, sen Jumala valitsi saattaakseen häpeään sen, mikä on voimakasta. 28 Mikä maailmassa on vähäpätöistä ja halveksittua, mikä ei ole yhtään mitään, sen Jumala valitsi tehdäkseen tyhjäksi sen, mikä on jotakin. 29 Näin ei yksikään ihminen voi ylpeillä Jumalan edessä.”\nOlihan muistaakseni se Kanervan Ilkkakin jokunen vuosi sitten kantamassa ristiä tämän kaltaisessa tilaisuudessa jossain Turun puolessa olevassa kirkossa. Kohta sen jälkeen hän sai ”potkut” ulkoministerin hommista menetettyään luottamuksen joidenkin seksiviestien vuoksi. Tuli silloin mieleen, että tämän puolueella olevan hieman tiukemmat kriteerit kuin kirkolla luottamuksen suhteen. 🙂\nPs. Kirkkovuoden 40-päiväisen paastonajan esikuvana kuulemma pidetään Kristuksen 40 päivää kestänyttä paastoa. Jeesus ei kuitenkaan koskaan käskenyt opetuslapsiaan viettämään tätä paastoa, eikä mikään osoita heidän tehneen siten.\nJeesus ei myöskään paastonnut ennen kuolemaansa vaan kasteensa jälkeen, joten voi tuntua oudolta, että jotkin kirkkokunnat viettävät paastoa ennen pääsiäistä. Kirkkojen näkemyksenhän mukaan Jeesus sai ylösnousemuksen juuri silloin.\nEnnen kuolemaansa Jeesuksen taas kerrotaan syöneen pesah-aterian opetuslastensa kanssa. Päivinä sitä ennen hänen kerrotaan vierailleen joidenkin kodeissa ja aterioineen siellä. Ei siis puhettakaan mistään paastosta.\nAlkuvuoteen sijoittuva 40-päiväinen paasto oli kuitenkin yleinen tapa babylonialaisten, egyptiläisten ja kreikkalaisten keskuudessa. Tämä ”kristillinen” perinne on todennäköisesti lainattu heiltä.\nVilli arvaus : valtaa käyttävä ”piskuinen puoluelauma” (n.6,6% väestöstä) on taas kerran johtanut kansansa toivottomaan tilanteeseen, jossa ”koko maailma” marssii kvartaalikapitalisoidun ja arvopaperistetun rahan voiton maksimoinnin komennossa, eivätkä hallitukset ja parlamentit mahda tilanteelle yhtään mitään.\n90-luvun lamassa tilanteen pelastamiseksi tehtiin ”konklaavi” oikeuslaitoksen kanssa, että voitiin riistää yrittäjien elämäntyö mm. epäterveen bilateraalisen kaupan aiheuttamien luottotappioiden maksamiseen. Nyt tehdään ilmeisesti sitten ”konklaavi” kirkon kanssa, että kansalaisilta kerättyjä vero- ja lahjoitusvaroja voidaan yhä enenevässä määrin juustohöylätä ja käyttää mm. erilaisiin konsulttipalveluihin, joihin ilmeisesti virkamieskunnan osaamattomuudenkin vuoksi kerätään vuosittain miljoonia euroja, ja onhan EU:n kansantalouksien tilinpitokin syyskuussa muuttumassa siten, että yritysten entiset T&K- menot lasketaan investoinneiksi, jotka nostavat bruttokansantuotetta ja siten myös EU:n nettomaksaja Suomen EU:lle maksettavaa jäsenmaksua arviolta 30-40 miljoonaa euroa vuodessa.\nOnhan se nähty jo pitkään, miten aiemmin verovaroista omakustannusperiaatteella tuotettuja asioita rahoitetaan erilaisilla entisen kansallisomaisuuden yhtiöittämisillä ja rahankeräyskampanjoilla . Mielipiteeni on, että poliitikkojen puheista ei juurikaan uskoa löydy, mutta laskelmointia ja vallanhimoa sitäkin enemmän.\nSie kysyt: Miksi ihmeessä? Mie kysyn: Miksi ihmeessä ei?\nTuire Kajasvirta: ”Mie kysyn: Miksi ihmeessä ei?”\nNo miepä vastaan vakka ei miulta kysynytkään Kun puoluepoliittinen korporaatioiden nomenklatuura on onnistunut sotkemaan muun julkisen sektorin sellaiseksi kuin se on, on mielestäni kohtuutonta, että se nyt marssii kirkkoihin ja saarnastuoleihin vailla todellista uskoa Jumalaan ja jopa vailla teologin koulutusta tekemään kirkosta pelkkää poliittista ”yhteiskunnallista palvelulaitosta”, kun kirkon tärkein tehtävä yhteiskunnassa kuitenkin on ilmentää ja välittää työssään ja sakramenteissaan tietoa Jumalasta Jumalaa kaipaaville ihmisille olivatpa he köyhiä tai rikkaita tai mistä puolueesta tai ”yhteiskuntaluokasta” hyvänsä.\nTietenkin siksi, että saataisiin kutistuviaa tilastoja kaunistumaan ja seteleitä lisää kolehtihaaveihin ja vielä muutama lööppi lehtiin.\nMinusta on vähän kohtuutonta väittää, ettei ko. puhujilla olisi todellista uskoa Jumalaan. En lähtisi kovinkaan helposti kenenkään uskoa mittaamaan. Eikä kenenkään muunkaan pitäisi.\nEpäilen, että Halonen ja Soini otsikoinnissa on sormensa pelissä Espoossa tai Espoonlahdessa asuvalla toimittajalla? Tällä otsikoinnilla itse tilaisuus sai hyvän mainoksen. Miltä se nyt olisi kuulostanut, että ’piispa Eero Huovinen Espoonlahden kirkossa’? Uutisen klikkaajia olisi ollut huomattavasti vähemmän. Taitavaa työtä toimittajalta.\nAika mielenkiintoista havaita, että Korsoon ei pitäisi kenenkään hiippakunnan ulkopuolisen piispan mennä puhumaan. Espoonlahteen ei taas saisi mennä puhumaan julkisuuden henkilöt.\nMittaan uskoa sillä vanhalla Raamatun viisaudella, joka sanoo, että ihminen ei voi palvella kahta Jumalaa. Mielestäni yhteiskunnallinen tilanne epäoikeudenmukaisuuksineen kertoo sen, että puolue-eliitin ja tärkein tavoite ei ole ollut ainakaan se Jumala, jonka itse olen ”vääräoppisena” oppinut tuntemaan.\nEttei vaan olisi vähän populismin piirrettä kommentissasi? Kovin helppo on sanoa, että puolue-eliitin tavoite ei ole ollut Jumalan tahto, siis oikeudenmukaisuus ja inhimillisyys, lähimmäisyys. Oikeasti kuitenkin ymmärrän niin, että aivan valtaosa puoluejohtajista ja asioista päättävistä ihan tosissaan pyrkii tähän. Mutta kun ne asiat eivät vaan ole niin yksinkertaisia. Ja olen aivan varma, että nämä henkilöt suostuessaan pyyntöön ovat myös hyvin syvästi ymmärtäneet, että heidät on kutsuttu puhumaan kirkkoon, joka on pyhitetty Jumalan kohtaamisen paikaksi ja että he puhuvat, paitsi läsnä olevan seurakunnan myös kaikkivaltiaan Jumalan edessä.\nPuoluejohtajista 4 on julkisesti kertonut olevansa uskovia kristittyjä. Lisäksi lehtitietojen mukaan yksi puoluesihteeri opiskelee teologiaa.\nYhteiskunta tai valtio/ kuntainliitto/kunta tai muu julkinen instanssi ei ole Jumala, jota palvellaan.\nSiinä olen Tuula samaa mieltä kanssasi, että yhteiskunnassa on paljon epäoikeudenmukaisuutta ja korjattavaa. Ja sitä työtähän politiikassa pyritään tekemään. Kahden Jumalan palvelemiseen viittaamista en tässä yhteydessä ymmärrä.\nTuire Kajasvirta :”Kahden Jumalan palvelemiseen viittaamista en tässä yhteydessä ymmärrä.”\nNäyttöjä siitä asiasta kyllä riittää ml. 80-luvun poliittiset valehtelemiset ja 90-luvun lamaratkaisut kansalaisilta laman aikana juustohöylättyine Venäjän vastikkeettomine lähialueyhteityötukineen. Niitä on riittänyt jos vaan on viitsinyt seurata talousuutisia: esim. Esko Seppäsen mukaan ”Suomi on maksanut EU:lle jäsenmaksua muiden maiden puolesta. Sitä on maksettu yhteensä 2 429 miljoonaa euroa! Se on yli kaksi kertaa enemmän kuin Suomi on lainannut Kreikalle rahaa, mutta siitä huolimatta Kreikka on mediassa kestouutinen ja EU:n jäsenmaksu ei ole uutinen lainkaan.”\nMiksi EU:n jäsenmaksu ei ole kestouutinen, ja kun kansalaisia ei tarvittu minkäänlaisiin neuvoa-antaviin ”äänestystalkoisiin”, kun liityttiin rahaliitto EMU:n tai päätettiin EU:n perustuslaista/Lissabonin sopimuksesta tai tehtiin Suomesta perustuslaillinen EU:n jäsenvaltio Suomen perustuslakia muuttamalla, niin ei kai kansalaisia tarvita heidän mielipidettään kysymättä tehtyjen poliittisten virheratkaisujen maksutalkoisiinkaan kirkosta puhumattakaan? Valtaeliitti on nyt vaan hyvä ja maksaa kerrankin itse omat törttöilynsä.\nSuomessa toimii edustuksellinen demokratia. Vaaleilla valitaan edustajat eri tasojen päättäviin elimiin. Me äänestäjät valtuutamme heidät tutustumaan perusteellisesti (niin perusteellisesti kuin aika ja muut rajoitukset mahdollistavat) asioihin ja tekemään sen pohjalta päätöksiä. Demokraattista päätöksentekotapaa sitten vahtii puolueeton lehdistö, ja laillisuutta valvoo riippumaton oikeuslaitos. Maailmalta ei kaiketi löydy parempaa systeemiä. Tähän vielä liittyy jokaisen oikeus asettua ehdolle vaaleissa, esim. nyt EU vaaleissa ja hankkia itselle kannatus, jotta pääsee päättämään.\nLainaanpa (taas kerran) itseäni viisaampaa: ”Harmaata, rakas ystäväiseni, on kaikki teoria…” ja niin myös tuo teoria Suomen demokraattisuudesta. Lukaisepa vaikka Arja Alhon väitöskirja Silent Democracy v. 2004. ”Alhon tutkimuksessa selvitettiin seuraavia asioita: Suomen liittyminen ensimmäisten maitten joukossa Euroopan raha- ja talousliittoon (EMU), Suomen Maailman kauppajärjestöpolitiikan (WTO) muotoutuminen globalisoitumisen vaikutusten analysoimiseksi, Soneran yksityistäminen ja siihen liittynyt poliittinen skandaali (ministeri Auran ero ja pääjohtaja Pekka Vennamon potkut) sekä työvoimapolitiikan uudistaminen ja siihen liittynyt skandaali mustista listoista.\nTutkimuksen mukaan ”[puolue] oligarkian sisällä on ”oligarkia”, osa poliittisesta eliitistä on suljettu informaatio- ja kommunikaatiorakenteiden ulkopuolelle ja informaatio virtaa poliittisen eliitin sisällä ilman, että siitä käytäisiin yhteistä keskustelua ja sitouduttaisiin tehtyihin valintoihin.”\nHiljaista demokratiaa (silent democracy) on sanottu myös diktatuurin valepuvuksi.\nVielä kun kerrot, millainen olisi parempi malli toimia yhteisiä asioita ratkaistaessa.\nPekka Kiviranta :”…millainen olisi parempi malli toimia yhteisiä asioita ratkaistaessa.”\nNo mietipä sinä sitä. Henk.koht. olen samaa mieltä kuin oli toimittaja Erkki Toivanen v. 2007, jolloin valtaeliitti oli salannut suomalaisilta jo kolmannentoista kerran peräkkäin sen, että EU:n tilintarkastustuomioistuin oli hylännyt EU:n komission budjetin.\nToivasen mukaan EU olisi liikeyrityksenä pantu konkurssiin jo vuosia aiemmin ja sen johto istuisi telkien takana Lisäksi hän oli sitä mieltä, että väärinkäytökset jatkuvat vuosikymmenestä toiseen niin kauan kuin se tapahtuu jäsenmaiden hallitusten ja viranomaisten tieten.\nOlen miettinyt, mutta en keksi. Voitko jeesata?\nMennäkseni takaisin aiheeseen:\nMielenkiintoinen ohjelma. Mielenkiintoiset puhujat. Osallistuisin ilman muuta, jos asuisin pääkaupunkiseudulla.\nKäykäämme nyt Jerusalemiin – paastonajan vaellussarja keskiviikkoiltaisin 5.3.–9.4.2014 kello 19–20.15 Espoonlahden kirkko: 5.3. Kärsimys, piispa Eero Huovinen 12.3. Kiusaus, tutkija Johanna Hurtig 19.3. Usko ja epäusko, toimittaja Suvi Ahola 26.3. Pahan valta, professori Heikki Hiilamo 2.4. Nälkä, presidentti Tarja Halonen 9.4. Kuuliaisuus, kansanedustaja Timo Soini


Maailman Paras Paikka: Istutushuumaa\nMilli`s Little Home 26 lokakuuta, 2016\nParit callunat ja hopealangat on tullut ostettua. Kesästä jäi pari tuijaa, jotka saavat olla terassilla kevääseen asti.\nKivaa viikkoa ja päästä sisäinen puutarhurisi irti;)\nJossu / Maailman Paras Paikka 27 lokakuuta, 2016\nPitäisiköhän munkin ostaa hopealankaa? Se on kyllä hauskannäköistä :) Mukavaa loppuviikkoa!\nAnnukka 27 lokakuuta, 2016\nJa mehän ollaan sun kanssa oltu vähän (paljon) sellaiset "viherpeukalo keskellä kämmentä"-samikset, mutta olen päättänyt muuttua, koska kyllästyttää toi itsestään vitsin vääntäminen. Olenkin päättänyt alkaa sellaiseksi, että saan kaikki kasvit kukoistamaan ihan pelkällä läsnäolollani :D. Hehhee. No ehkä ei sentään, mutta palkitsevaa on kyllä ollut, kun olen saanut montakin viherkasvia sisätiloissa pysymään hengissä ja kasvamaan kauniisti. Ulkona sensijaan on kaikki vielä vähän retuperällä, mutta ehtiihän tota. Ens viikonloppuna menee golfkenttä kiinni, joten tarvii sen tilalle keksiä jotain muuta, joten toiveissa on,e ttä intoa piisaa kotipihalle.\nHyvä päätös! Ehkä mäkin päätän, että tästä lähin oon kasvien paras kaveri :) Ja sainhan mä tänä vuonna kasvatettua mun peikonlehden niistä pistokkaista, joten hyvällä alulla ollaan :D Harmi kun haravoiminen tai muut tylsät pihahommat ei edelleenkään houkuta (tosin ulos kun katsoo, niin lumityöt olisi enemmän paikallaan)... Ja kotipihalle siirtyminen on ihan luontevaa golfkauden päätyttyä, ei muuta kuin innolla pihan kimppuun!\nRuut 27 lokakuuta, 2016\nNo ei kyllä ole :) Yks kanerva ja se siitä. Voi olla että jääkin ainoaksi :)\nJes, mä en siis ole ainut! Kyllä se inspis sullekin vielä tulee :)\nKauniita ja kivan värisiä. Mä laitoin liian aikaisin, mm. havut ovat tiputtaneet paljon neulasiaan. Vielä vois hakea uusia, mutta enpä uskalla mennä hakemaan. On vielä liian vähän aikaa kulunut lonkkaleikkauksestani, jos vaikka kaatuis, ei hyvä !!\nJossu / Maailman Paras Paikka 28 lokakuuta, 2016\nKiitos, minäkin tykkään väreistä kovasti! Jospa pian tulisi pakkaset jäädäkseen, niin pysyisivät kauniina talven yli. Eikä kannata lähteä seikkailemaan havujen perään, anna lonkan vain rauhassa parantua :)\nKristiina / Deko 133 -blogi 28 lokakuuta, 2016\nMe ollaan siivottu piha jo talvikuntoon, mutta vielä en ole päässyt istuttamaan mitä haluaisin. Yritin nimittäin etsiä metsästä mäntyä oven pieleen laitettavaksi, mutta ei löytynyt oikeanlaista! Tai jos löytyi, niin osa neulasista oli ihan ruskeita. :/ Jatkan etsintöjä! :D Loistavaa viikkistä!\nTe ootte olleet superahkeria! Me meinataan jatkaa samalla linjalla kuin aiempinakin vuosina, kyllä se lumi peittää lehdet nurmikolta :) Ei tuo haravointi kuulu ihan lempparipuuhiin.... Mulla oli viime vuonna ovenpielessä pieni kuusi ja siihen viritin valot. Täytyykin tänä vuonna etsiä myös. Tsemppiä etsintöihin sinnekin ja kivaa viikonloppua!\nNanni 28 lokakuuta, 2016\nSyksyssä ainoa hyvä asia on noi värikkäät kanervat ja kalluunat. Ensimmäistä kertaa ostin marjakatajan vai mikähän se nyt olikaan :D\nVitsi kun se on vaan niin kaunis.\nMä tykkään kyllä syksystä, kynttilöistä, pehmeistä vilteistä ja siitä syksyn tunnelmasta :) Eikä syyskukatkaan haittaa, niitä on melkeinpä kivempi laittaa kuin kesäkukkia. Taitaa olla marjakanerva ja se on kyllä ihana, viime vuonna meilläkin oli sellainen kuistilla :D


Vihreä kirkollinen vaikuttaja haastaa Merkelin - Sana\nSana //\tUutiset //\tVihreä kirkollinen vaikuttaja haastaa Merkelin\n29.8.2013Teksti Kaj AaltoKuva Kaj Aalto\nVihreä kirkollinen vaikuttaja\n– Olen poliitikko ja olen kristitty, molempia samassa persoonassa. Olen aktiivinen omassa kirkossani, papin kanssa naimisissa oleva Katrin Göring-Eckardt toteaa.\nGöring-Eckardtia onkin verrattu kristillisdemokraattien (CDU) liittokansleriin Angela Merkeliin. Molemmat ovat kotoisin itäisestä Saksasta, ja heillä on vähän samankaltainen maltillinen lähestymistapa politiikkaan. Merkelin sanoin: ”Kuulumme samaan kirkkoon, uskomme samaan Jumalaan, osaamme ja laulamme samoja virsiä.”\nMutta politiikan sisältö on hyvin erilainen.\nAvoimesti kristitty ja vihreä\nKun Katrin Göring-Eckardt valittiin puolueensa kärkiehdokkaaksi viime marraskuussa, evankelisen kirkon piirissä vaadittiin äänekkäästi, että hän jättäisi kirkolliset tehtävänsä. Jonkin ajan kuluttua hän ilmoittikin vetäytyvänsä taka-alalle, mutta ei eroavansa Saksan evankelisen kirkon synodin eli kirkolliskokouksen puheenjohtajuudesta. Hän on ollut tässä luottamustehtävässä vuodesta 2009.\nVihreiden politiikka ei ole perinteisesti vedonnut kirkon aktiivijäseniin, jotka mieluummin ovat äänestäneet kristillisdemokraatteja ja sosiaalidemokraatteja. Vihreitä on pidetty jopa uskonnonvastaisina. Ympäristökysymysten ja oikeudenmukaisuusteemojen kasvattaessa painoarvoa politiikassa avoimesti kristitty ehdokas saattaa kuitenkin nyt olla vahvoilla.\nGöring-Eckardt vakuuttaa, ettei puolue ole uskonnonvastainen, vaan että vihreissä on paljon kristittyjä, valitsivathan he hänet puolueen toiseksi kärkiehdokkaaksi.\nKadunmieheltä kysyttäessä Göring-Eckardtia pidetään parempana poliitikkona kuin puolueen toista puheenjohtajaa Claudia Rothia. Roth on henkilönä kiistellympi. Niinpä puolueen jäsenet eivät valinneet vaalien ykköskandidaateiksi puoluejohtajia vaan Katrin Göring-Eckardtin ja Jürgen Trittinin.\nVihreiden tavoitteena on kaataa Merkelin hallitus ja olla mukana seuraavassa Saksan hallituksessa.\nViime vaaleissa vihreiden kannatus oli reilut 10 prosenttia, kun taas kristillisdemokraatit pääsivät suurimmaksi puolueeksi 33,8 prosentin kannatuksella. Japanin ydinturma kaksi vuotta sitten on nostanut vihreiden gallupsuosiota, joka parhaimmillaan on hätyytellyt 30 prosenttia.\nUsko antaa tyyneyttä\nKatrin Göring-Eckardt haluaa osoittaa Saksan katolisille, joita on noin 30 prosenttia kansasta, että kirkollinen ja yhteiskunnallinen osallistuminen eivät sulje pois toisiaan. Sanomalehti Die Weltin haastattelussa hän sanoo haluavansa näyttää, etteivät ”protestantismi ja politiikka ole toistensa vastakohtia”.\nSternin haastattelussa Göring-Eckardt sanoo lukevansa päivittäin Raamattua. Hänen työpöydällään on puinen risti. Hän kertoo uskon antavan hänelle tyyneyttä ja voimaa pitää pää kylmänä politiikan kuumissa väittelyissä.\n– Uskoon voi nojata, kun ei muuten pääse eteenpäin, Göring-Eckardt sanoo.\nKun Saksan vihreiden kansanedustaja ja Saksan liittopäivien varapuheenjohtaja puhui taannoin evankelisilla kirkkopäivillä Hampurissa, kuulijoita oli tuhansia. Poliitikko puhui vihreistä niityistä ja ruokkimisihmeestä.\nGöring- Eckardtin mukaan tarina on kertomus toivosta, mutta myös protestista. Opetuslapset epäilivät, miten niin vähistä eväistä voisi olla viidelle tuhannelle ihmiselle. Jotkut opetuslapset kuitenkin ajattelivat, että voidaanhan näistä aloittaa.\n– Emme saa unohtaa, että Jeesus tulee apuun. Hän antaa voimaa, rohkeutta ja pitkämielisyyttä, Göring-Eckardt julisti.


Kannabiksen riskejä ei ymmärretä — Harri Lindell\nMiesten huumeiden käyttö on lisääntynyt 25 % ja naisten 15 % viimeisen vuoden aikana, kun käyttäjäksi ilmoittautuneita on peräti 250 000. Kannabistuotteet ovat selvästi yleisin huume maassamme ja heroiinia käytetään vähiten. Miehistä 60 % ja naisista 40 % on sitä mieltä, että kannabiksen käyttö ei ole riski. Suurempana riskinä he pitävät humalahakuista juomista.\nLäheisten hyväksyntä tukee matkaa irti huumeista\nHuumeista vapautuminen ja parantuminen lähtee aina omasta itsestä liikkeelle. Vain yksi kokeilu voi riittää koukkuun jäämiseksi loppuiäksi. Läheisten ja perheenjäsenten anteeksianto on myös avain parantumisen tiellä. Huumeiden käyttäjälle on ominaista patologinen valehtelu, joka johtaa helposti riitoihin ystävä- ja perhepiirissä. Nämä ristiriidat eivät auta huumeiden käyttäjää paranemaan, edellyttäen tietenkin, että hän on muuten motivoitunut ja yrittää kaiken voitavan. Silloin hän tarvitsee lisäksi paljon ymmärrystä ja rakkautta, vaikka se onkin usein vaikeaa, mutta myös oikea tapa tukea matkalla kohti elämää ilman huumeita.\nMikko Ahola 13.3.2016 01:20\nMeillä ainakin sähkölasku nousi tammikuussa kaksinkertaiseksi sen vuoksi, että taloyhtiö lämmitti liian vähän, ja jouduimme käyttämään sähköpattereita ja lämmittämään uunilla.\nReima Heikkilä 13.3.2016 02:39\nEt sitten kuitenkaan pahemmin avannu näitä kannabiksen riskejä meille vähämielisille.\nVille Hautakangas 13.3.2016 03:43\nHuumausaineiden laittomuus on kätevä syy esimerkiksi... totaalisen massavalvonnan ajamiseen.\nMilko Aikio 13.3.2016 04:20\nMitkä ne riskit oli? Taivaspaikan menettäminen?\nMax Jussila 13.3.2016 08:49\nKannabiksen väitetään usein olevan portti "kovien huumeiden" käyttöön. Willie Nelson on syntynyt vuonna 1933 ja tunnetusti spliffi palaa. Hänen kohdallaan alkaa siis olla hiukan kiire siirtyä niihin kovempiin aineisiin. Viina aiheuttaa huomattavia kuluja yhteiskunnalle. Siihen liittyvät useimmat Suomessa tapahtuvat henkirikokset ja muu väkivaltarikollisuus. Viinaa ja tupakkaa saa myydä ja käyttääkin melko vapaasti. Viinalla ei juuri ole lääketieteellistä käyttöä, tupakalla ei mitään, mutta kannabiksella on. ilman muuta kannabis on laillistettava, se on mukava ja vaaraton nautintoaine, marijuanasta on lääketieteellistä hyötyä eikä sitä ole pakko polttaa, nauttimiseen on muitakin tapoja!\nOssi Ojutkangas 13.3.2016 15:14\nMuistutan etteivät savukkeet ole ainoa tupakkatuote. Hyvälaatuinen kuubalainen sikari on enemmän kulinarismia kuin ruokakaupan hyllyltä napattu halpis-olut. Tätä ei vain moni sikareista tietämätön ymmärrä. Eikä varsinkaan sitä, että tupakasta voi nauttia myös kohtuudella. En itse tiedä yhtäkään sikaroitsijaa joka polttaisi niitä ketjussa tai edes joka päivä. Onhan noita toki rikkaita jotka voivat röyhytellä menemään 10e pöllejä monta päivässä, mutta moinen on harvojen hupia. Harmi vain, että tuo on silti ihmisten mielikuva sikarien polttelijoista. Todellisuudessa vaikkapa kuorma-autoa työkseen ajava voi polttaa sikarin tai kaksi viikossa kohottaakseen joitain hetkiä juhlallisesti yli arjen. Etelä-Euroopassa tämä on itsestäänselvästi osa kulttuuria, mutta Suomessa silkkaa terveyden vastaista pahuutta. Sikarit halutaan viedä ihmisiltä siinä samalla kun soditaan vimmaisesti tavanomaisia savukkeita vastaan. Pakko myöntää, että haluaisin kyllä nähdä tulevaisuuden jossa Suomessa diplomaateiltakin takavarikoidaan sikarit rajalla. Lait ja asetuksethan on oltava samat kaikille ja sota tupakkaa vastaan koskekoon myös ns. eliittiä. Vuonna 2040 Suomi on savuton ja yhden yhtäkään sikaria ei enää saa sytyttää. Joka tuota kritisoi, on edistystä ja terveyttä vastaan. Tällainen on ajan henki Suomessa 2010-luvulla.\nMax Jussila 13.3.2016 15:23\nPoltan sikareita ja merkkini on Romeo y Julieta/Short Churchills. Erinomaisia ja kohtuuhintaisia ainakin täällä Shanghaissa.\nOssi Ojutkangas 13.3.2016 16:34 Vastaus kommenttiin #14\nKovasti kehuvat tuota Romeo y Julietaa. Olihan se itse Churchillin luottomerkki. Itselläni sitä odottaa yksi kappale humidorissa, mutta muuta en voi sanoa kun en ole vielä ensimmäistäkään RyJ:tä maistanut. Espanjassa asuessani "omaksi" merkikseni tuli vähitellen Hoyo de Monterrey. Paljolti siksi kun sitä oli aika hyvin saatavilla eräästä Pontevedran pääkadun Tabacos-liikkeestä. Petit Robusto vähän pienempään nautiskeluun, arvokkaammassa tilanteessa Epicure nr. 2. Tai mahdollisesti jokin erikoisempi kuten LCDH erikoisjulkaisu kuten esim. Epicure de Luxe joita tilasin viime kuussa Saksasta laatikollisen. Oli vähän pakkokin tilata isompi satsi kun toukokuussa uuden tupakkalain myötä etämyynti kielletään ja verkko-ostelu muuttuu siten huomattavasti riskaabelimmaksi puuhaksi. Työllisyys lisääntyy ainakin Tullin puolella.\nJarkko Salo 13.3.2016 11:50\nöö, tuota noin, mites me chilin kasvattajat? 600w löytyy natikkatehoja + jokuisia led-lamppuja.. ei siinä kyllä mä savujakin poltan silloin tällöin. mutta nyt JUMALAUTA, sais riittää jo moinen jeesustelu. ganja on ollut täällä sohjolassa ennen viljaa. kielletään siis vilja? FFS.\nVille Pohjankoski 13.3.2016 12:16\nKaikella ystävyydellä: Perehdy hyvä mies päihdeongelmien syihin, seurauksiin ja yleisesti päihdepolitiikkaan ennen suun avaamista. Ajat selkeästi kontrollin lisäämistä ja vanhan liiton kovaa, toimimatonta kieltolakipolitiikkaa, josta ollaan luopumassa hyvästä syystä ympäri maailman. Nämä pari viimeistä avaustasi aiheesta suorastaan huutavat ettei ole minkäänlaista ymmärrystä siitä mistä ollaan puhumassa. Ensimmäisessä kappaleessa puhut kannabiksesta ja toisessa taas syvässä suossa rämpivässä, päihde- ja mielenterveysongelmaisesta ihmisestä. Stereotypiasta jäi uupumaan ainoastaan autostereoiden varastelu.\nJos olet huolissasi päihteiden käytöstä tai haitoista kansanterveydelle, olisi mielestäni tehokkaampaa askarrella kansallishuume alkoholin kanssa, se on kuitenkin suomalaisen työmiehen tyypillisin kuolinsyy ja liittyy joka ikiseen suomalaiseen perheeseen, suoraan tai välillisesti. Tämän asian rinnalla muu on näpertelyä. Tekstistä saa muutenkin kuvan, että huumeet ovat mielestäsi jokin yhtenäinen joukko tuhoon johtavia aineita. Eivät ne ole. Kyse ei ole siitä, että kielletyt aineet jakaisivat jonkun farmalogisen yhtäläisyyden, vaan enemmänkin politiikasta ja arvoista joita kansalaisten halutaan seuraavan. Politiikkaa ja lakeja taas on tehty halki vuosisatojen hyvin monenlaisista lähtökohdista. Tämä ei tietenkään tarkoita sitä, etteikö laittomien aineiden joukossa olisi myös potentiaalisesti haitallisia tai vaarallisia kemikaaleja.\nMikko Kokko 13.3.2016 12:31\nToden totta, suomalaisessa kannabispolitiikassa pitää tehdä jotain ratkaisua, sillä on huolestuttavaa että kannabis on saanut nuorten keskuudessa kasvavan suosion ja kasvaa vain.\nAuttaisikohan kannabiksen myyntiaikojen pienentäminen, kannabiksen siirtäminen kokonaan alkoon, kannabisveron nosto ja kannabiksen mainoskielto?\nHeikki Tuhkanen 14.3.2016 07:33\nJoskus alle kakskymppisenä senaikane tyttökaveri ihmeteli kapakissa miun poskisauhutupakanpoltteluu -> vedin henkeen ja siitä se lähti...\nAlkoholi ja nikotiini ovat ainuat merkittävät huumeet...\nOssi Ojutkangas 13.3.2016 15:01\nMuualla maailmassa YK:tä myöten on tuumittu, että sota huumeita vastaan on hävitty. Nyt mietitään uutta strategiaa jossa keskitytään haittojen minimointiin eikä fantasioihin "huumeettomasta" maailmasta. Mutta Suomessa ilmeisesti on jotain parempaa tietoa siitä, että sota huumeita vastaan on oikea strategia. Sota on Suomessa itsestäänselvyys, asevarustelu kiihtyy ja rintamaa laajennetaan koko ajan myös kohti tupakkaa. Suomen on tarkoitus olla "savuton" vuoteen 2040 mennessä, joten kaipa viimeistään silloin myös tupakan myynti on täysin kriminalisoitu. Hallussapidon mahdollisesta laillisesta statuksesta en tiedä, kun siihen eivät "savutonta Suomea" puuhaavat ole mitään sanoneet. Joskus mietin onko näillä tällaisilla turbovalistajilla suoranaisia kytköksiä järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Sillehän tämä "sota" on kuin lottovoitto. Rikolliset kiittävät kun musta pörssin kauppa käy. Ja niistä aineista jotka muualla ovat laillisia (vaikkapa nuuska), menevät verotulotkin näppärästi kotimaan ulkopuolelle. Ruotsalaisetkin meitä tästä kiittävät, kun maksamme heidän tupakkaveroa kantaessamme nuuskaa Ruotsista Suomeen. On se jännä, ettei verotulot kelpaa Suomelle sen enempää kannabiksesta eikä tulevaisuudessa ilmeisesti tupakastakaan. Ja kuten nuuskankin esimerkki näyttää, kyllähän se aineen kuin aineen käyttäminen loppuu Suomessa samantien kun se kielletään. Poissa silmistä, poissa mielestä.\nRiku Jungell 13.3.2016 15:11\nKun näitä samantyyppisiä blogeja on tullut herralta jo useampia kappaleita, ja ne ovat kaikki täynnä mustavalkoisuutta, urbaaneja legendoja ja väärää tietoa, on pakko kysyä: Miksi kirjoitat aktiivisesti aiheesta josta et juurikaan mitään tiedä tai ymmärrä?\nJoni Heikkilä 13.3.2016 15:16\nOlipahan taas melkoinen päästö! Onnittelut sinulle Harri Lindell tästä kirjoituksesta, sait minut eroamaan Perussuomalaisista.\nOlet kyllä oikeasssa otsikossasi, riskejä ei ymmärretä ja todistit sen varsin hyvin itse. Mutta se on jo yleisessä tiedossa että näitä "riskejä" on suurenneltu hävyttömästi ja valehdeltu ihmisille vuosikymmenien ajan. Ymmärrän kyllä jos kaltaisillasi ihmisillä on vaikea myöntää vääräksi asia johon kokonaisia sukupolvia on manipuloitu ja aivopesty.\nSe konkretisoituu huumeiden käyttäjien vainoamisella ja rankaisemisella, ja yllätys yllätys, tästä ei ole seurannut mitään hyvää!\nUNGASS2016 -erikoiskokous lähestyy ja siellä on käsittelyssä myös kannabis.\nÄlä tee itsestäsi isompaa pelleä ja kuvittele tietäväsi asioita paremmin kuin maailman huippuasiantuntijat.\nMene itseesi ja hanki tietoa asioista joista et ilmeisimmin tiedä yhtään mitään.\nJuha Jussila 13.3.2016 16:03\nArtikkelin kirjoittaja kuuluu siihen surulliseen ihmisryhmään, jonka ainoa tarkoitus on estää edistyksen tapahtumista kieltämällä todellisuutta pelkoihin vedoten.\nAiheuttaako kieltolaki enemmän haittoja, kuin mitä se oletetusti pitäisi poistaa?\nOnko kannabiksesta valehdeltu ihmisille useita vuosikymmeniä businessetujen edistämiseksi? (Mm. Egyptin puuvillakauppiaiden ja siirtomaaherrojen sopimus, DuPontin Nylon-sopimus, naurettavat progagandamainokset etc. etc. etc...)\nHerra kirjoittaja varmasti kuitenkin imailee kahvia vähintään viikottain, ja silti tekee näin tekopyhiä tekstejä kannabiksen vaaroista. Kofeiinihan aiheuttaa muun muassa ääniharhojen kuulemista ja on muutenkin laskettu vaarallisemmaksi kuin kannabis.\nKannabiksen tutkimiseen on käytetty useita satoja miljardeja dollareita ja nämä tutkimukset ovat tehty yrittäen etsiä siitä jotain pahaa. Satoja miljardeja dollareita puolueellisiin tutkimuksiin sitä syyllistääkseen, eikä vieläkään löydy käytännössä mitään todisteita minkäänlaisista haitoista?\nKuinka pahasti pitää olla omissa mielikuvitusmaailmoissaan, että kuvittelee kannabiksen vielä olevan jonkin sortin paholaisen maan päälle asettamana demoniruoho?\nHerätkää nyt, aikuiset ihmiset. Säälittää tuommoinen.\nTopi Rantakivi 13.3.2016 16:17\nHarri Lindell suoltaa näitä sepustuksia lukematta lainkaan kommentteja? Harrin pitää osallistua keskusteluun tai jättää kokonaan blogikirjoittelun, jos ei aio osallistua ja haluaa elää vanhassa propagandamaailmassa.\nTässä linkki kommenttiini edelliseen blogiisi:\nTHL:n listaus riippuvuutta aiheuttavat aineet:\nKofeiini ja kannabis kokonaispisteissä tasan? Listauksessa puuttuvat ne haitalliset ja riippuvuutta aiheuttavat lääkkeet.\nEnempää en viitsi kirjoitella, kun selkeästi blogisti ei vain välitä lukea saati kommentoida.\nVilhelm Junnila 13.3.2016 18:46\nKannabis pitäisi laillistaa, kuten olen kertonut ja perustellut vuoden 2015 eduskuntavaalien vaalikoneissa.\nKirkko ja valtio sen sijaan pitäisi erottaa toisistaan. Lisäksi pitäisi muutenkin tehdä lapsiarviointi siitä, miten uskonnolliset ryhmät vaikuttavat lapsen kehitykseen. Uskonnon riskejä ei ymmärretä.\nPekka Lampelto 13.3.2016 20:03\n"Suurempana riskinä he pitävät humalahakuista juomista."\nPäihdeaineita koskevan lainsäädännön kanssa on oltava johdonmukainen. Jos halutaan kiristää lainsäädäntöä päihteiden osalta, niin kiristämistoimia on samalla tehtävä etenkin alkoholin suhteen, sillä mikään päihdeaine ei aiheuta niin paljon väkivalta- ja seksuaalirikoksia, häiriökäyttäytymistä, perheen hajoamisia ja terveyshaittoja kuin alkoholin käyttö länsimaissa. Taloudelliset menetykset kansantaloudelle pelkästään krapulapäivistä ovat valtaisat.\nLiberalismi tai kontrolli, jompi kumpi suunta on syytä valita johdonmukaisesti.\nP.S. Olen vakuuttunut, että kaikilla päihdeaineilla on riskinsä ja haittansa, myös kannabiksella. Alkoholin ovat kuitenkin kovimmasta päästä. Ja kannabis ei muuten ole päihteistä vähiten haitallinen, kun katsoo David Nuttin tutkimusryhmän tuloksia. Joku voisi sanoa, että valistunut kansakuntansa menestystä toivova yksinvaltias saattaisi laillistaa vain LSD:n, taikasienet, buprenorfiinin, MDMA:n ja khatin ja kieltää alkoholin ja savukkeet.\nJuulia Järvi 13.3.2016 23:23\nEn ees tiedä miks kommentoin tätä... Mutta kun herra ei kirjoituksessaan näistä riskeistä oikeastaan puhunut niin ajattelin hieman avata kannabiksen riskejä.\nKaikissa lääke- ja huumausaineissa on riskinsä, usein myös hyötynsä. Joku väitti, ettei tupakalla ole lääkinnällisiä vaikutuksia, mikä sekin on väärin. Mm. nikotiinin on todettu ehkäisevän alzheimeria ja endometrioosia.\nMutta kannabikseen. Mahdollisia riskejä:\n-Pahoinvointi, oksentelu (yleensä alkoholin kanssa nautittuna, mutta voi yksinäänkin)\n-Limakalvojen kuivuminen, voi aiheuttaa silmien punoitusta, kutinaa ja kirvelyä\n-Psykoosi (yleensä vaatii useamman tekijän, eli perinnöllisen alttiuden, traumaattisia kokemuksia ja näihin yhdistettynä kannabis saattaa laukaista psykoosin)\n-Rytmihäiriöt henkilöillä, joilla on esim. verenpaineongelmia (yleensä lieviä ja vaarattomia)\n-Poltettuna tietenkin samat haitat mitä savulla nyt yleensä on\nEli kyllä sillä kannabiksellakin on riskinsä. Aivan kuten kaikilla psykoaktiivisilla aineilla. Mikään ei ole täysin riskitöntä.\nNyt ennen kun joku tulee lyömään otsaani kukkahattutätileimaa niin pakko vielä painottaa, että en väitä kannabista vaarallisemmaksi kuin esim. alkoholia, jolla on vielä paljon enemmän riskejä. Silti on höpöhöpöä väittää, että jollakin substanssilla ei olisi mitään riskejä.\nRisto Mikkonen 14.3.2016 12:33\nTämä suomalainen kannabiskeskustelu kiertää omaa kehäänsä, jossa kieltolain kannattajat väittävät, että laillistamisen kannattajat väittävät, ettei kannabiksella ole mitään haittoja. Sitten laillistamisen kannattajat väittävät jotakin ja kieltolain kannattajat taas väittävät jotakin. Onko tässä asian ydin?\nOtetaan esimerkiksi alkoholi. Sen kieltolaissa ei vedottu lainkaan sen lääkekäyttöön tai siis siihen, ettei sillä ole mitään lääkekäyttöä. Lääkekäyttöä ei käytetty myöskään laillistamisessa. Laillistamisen perustelut olivat jotakin aivan muuta.\nKieltolain kannattajien pitää perustella kieltolaki eikä toisinpäin eli kaikella rankaisemisella tai yksityisyyden loukkaamisella pitää olla selkeä perustelu. Kieltolaki rikkoo yhdenvertaisuuden ja suhteellisuuden periaatteita ja on siten itsessään vakava ihmisoikeusloukkaus.\nMeillä käytävä oikeusprosessi huumepoliisin johtajaa vastaan osoittaa, että huumesodan korruptoima oikeusjärjestelmä on vakavampi uhka kansalaisten turvallisuudelle ja vapaudelle kuin minkään huumeen, päihteen tai lääkkeen käyttö, lääkekäyttö tai väärinkäyttö. Meidän pitää pelastaa poliisi huumesodan korruptiolta, koska on meidän kaikkien etu, että meillä olisi uskottava ja luotettava poliisi silloin kun joudumme henki- tai omaisuusrikoksen uhriksi. Aarnio-keississä sekä puolustuksen lausunnoista että jutun tutkinnasta on noussut vakava epäilys, ettei asia ole näin tällä hetkellä.\nJani Korhonen 14.3.2016 00:29\nOuto otsikko ottaen huomioon, että itse kirjoitus ei mitenkään käsittele kannabiksen riskejä. Sen sijaan kirjoituksessa mainittu tieto siitä, että heroiinia käytetään vähiten, puhuu sen puolesta, että ihmiset ymmärtävät päihteiden riskit aika hyvin. Heroiinihan on yleisimmistä huumeista haitallisin, mutta myös eniten riippuvuutta aiheuttava, joten jos riskejä ei ymmärrettäisi, niin heroiininhan pitäisi olla käytetyin huume.\nTimo Tuovinen 14.3.2016 09:54\nAlkoholi aiheuttaa heroiinia kovemman riippuvuuden, eikä vaaratkaan ole juuri eri suuruisia.\nJuha Kuikka 14.3.2016 10:12\nVertailuja voi tietysti olla monenlaisia, mutta yleisesti riippuvuuslista alkaa: 1) heroiini, 2) kokaiini, 3) nikotiini ...\nEmpiirisen elämänkokemukseni mukaan valtaosa alkoholin käyttäjistä ei kehitä siihen minkäänlaista riippuvuuutta.\nTimo Tuovinen 14.3.2016 09:53\nJo ensinmäinen kannabis piikki tappaa\nOssi Ojutkangas 14.3.2016 12:03\nHyvä vinkki. Jos aikoo kannabista käyttää, se kannattaa tehdä jotenkin muuten kuin piikittämällä. Google tietää neuvoa miten. (Kohta joku keksii ehdottaa senkin kieltämistä.)\nJani Korhonen 14.3.2016 16:34\nRiippuu piikin koosta, ja siitä mihin kohtaan kehoa se osuu.\nErkki Falkstedt 15.3.2016 09:57\nTämäkin kaveri on äänestetty Helsingin kaupunginvaltuutetuksi!!!!!\nKertooko tämä perussuomalaisista jotain vaiko jotain yleisemmin? Aika huolestuttavaa!!!


Tulosta sivu - Didgeridoo\nViestitaulu => Elämää Australiassa => Kysymyksiä => Aiheen aloitti: HKI - Heinäkuu 20, 2008, 12:06\nKirjoitti: HKI - Heinäkuu 20, 2008, 12:06\nKotiväki antoi tehtäväkseni etsiä jostain toimiva didgeridoo :nuttu: joten kerrtokaapa noviisille te joilla kokemusta moisesta vempeleestä on, että mikä on lähin paikka josta tollaisen asiallisen (kohtuuhintainen) torven voisi hankkia Brisbanessa (tai ympäristössä)? Kyseistä soitinta lienee jos jonkin kokoista ja eri materiaalista väännettyä, eli mitä niistä suosittelette? Koska kyseinen soitin ei liene ihan kevyt ja matkalaukkuunkaan se ei mene, niin mitähän tollasen raahaaminen Suomeen maksaa ja saako sen käytännössä edes ehjänä menemään / miten?\nEli summa summarum, onko tollasen tötterön raahaamisessa mitään järkeä... ??? Kiitos foorumin tai pikaviestien kautta tulevaista vastauksista jo etukäteen... :god:\nOtsikko: Vs: Didgeridoo\nKirjoitti: MH - Heinäkuu 20, 2008, 12:56\nKirjoitti: MH - Heinäkuu 21, 2008, 09:09\nKirjoitti: villes - Heinäkuu 21, 2008, 09:46\nKirjoitti: HKI - Elokuu 21, 2008, 14:01


Yrttipaja – Kotimaisten pientuottajien erikoisliike\nEtusivu / Tuottajamme / Yrttipaja\nNordic Herbs Oy on luonnontuotealalla toimiva kotimainen perheyritys, joka myy tuotteitaan nimellä Yrttipaja. Yrityksen elinkaari on jatkunut yli 30 vuoden ajan. Yrtit ovat kasvaneet suomen puhtaassa luonnossa, josta ne on kerätty käsin tai ne on viljelty pellossa luonnonmukaisesti ilman kemiallisia kasvunparanteita tai torjunta-aineita. Suomen laadukkaimmat kuivatut yrtit saa Yrttipajalta.\nYrityksemme toiminnan pääpaino on erilaisten kasvien tuottamisessa, jatkojalostuksessa ja myynnissä. Järjestämme myös keruu- ja viljelykoulutuksia sekä erilaisia workshoppeja yrttien käyttöön liittyen. Koulutetut kerääjät ja sopimusviljelijät takaavat, että raaka-aine on laadukasta eikä kestävän keruun periaatteista tingitä. Yrtit viljellään luonnonmukaisesti ja keruu tapahtuu puhtailta, ja hyväksi havaituilta paikoilta. Pakkausmateriaaleiksi valitsemme aina markkinoiden ekologisimman vaihtoehdon, joka täyttää tuotteen säilyvyyteen liittyvät standardimme. Kehitämme jatkuvasti tuotantoprosessiamme paremmaksi ja energiatehokkaammaksi.\nTeemme työmme rakkaudella ja intohimolla. Toimintamme perustuu meille tärkeisiin arvoihin, joita on ekologisuus, eettisyys, puhtaus ja reilu peli. Missiomme on tukea ihmisten hyvinvointia tarjoamalla kotimaisia, ympäristöystävällisiä ja ensiluokkaisia vaihtoehtoja niin keittiöön, kosmetiikkaan ja elintarviketeollisuuteen. Asiakkaitamme on mm. Lumene ja Meira. Haluamme myös rohkaista kaikkia nauttimaan ainutlaatuisesta, kauniista luonnostamme ja tuoda ikiaikaiset luonnonantimien käyttöön liittyvät perinteet takaisin tähän päivään. Tuotteisiimme kuuluu maustesekoituksia, yrttiteejuomia, kylpytuotteita sekä Suomen laajin valikoima yksittäisiä yrttejä. Yhtenä mainittakoon Suomalainen nokkonen.\nHyvää Huomenta -yrttitee 25 g, Yrttipaja\nHyvää Yötä -yrttitee 25 g, Yrttipaja


Royal Enfield julkisti uuden Meteor 350 -mallin | Uutiset | Motouutiset\nEtusivu Uutiset Royal Enfield julkisti uuden Meteor 350 -mallin\nPerjantai 6.11.2020 10:01\nRoyal Enfield Meteor 350 korvaa valmistajan mallistossa Thunderbirdin ja Thunderbird X:n. Uuden mallin hinnat alkavat paikan päällä ostettuna 2010 eurosta.\nIntialainen Royal Enfield on julkistanut kerralla kolme uutta Meteor 350 -mallia. Halvin niistä on Fireball 176 000 rupian, 2010 euron hinnallaan. Stellar maksaa 181 000 rupiaa, eli 2067 euroa ja Supernova 190 000 rupiaa, 2170 euroa. Meteor perustuu kokonaan uudelle ratkaisulle.\nMalli tulee myyntiin kolmena variaationa: Fireball, Stellar ja Supernova.\nMeteor 350 korvaa Thunderbird ja Thunderbird X:n Intian markkinoilla. Ulkonäkö viittaa silti vahvasti tuttuun Thunderbird X:ään.\nAjovalo on pyöreä, ja sitä ympäröivät päivänvalo-LEDit. Muita tyypillisiä piirteitä ovat näkyvästi muotoiltu bensiinitankki ja kaarevat lokasuojat. Pyörässä on valuvanteet.\nMallissa on Royal Enfieldin uusi puolidigitaalinen mittaristopaneeli, jossa on erillinen väri-TFT-näyttö. Näyttö voidaan yhdistää älypuhelimeen Bluetooth-yhteydellä ja Royal Enfieldin appilla, joiden avulla näyttöä voidaan hyödyntää navigoinnissa. Mittaristo ei kuitenkaan näytä tulevia puheluja tai tekstiviestejä, koska RE uskoo, että ne häiritsisivät kuljettajan keskittymistä liikenteeseen.\nRoyal Enfield Meteor 350 -moottori.\nRE on kertonut alusta lähtien, että Meteor 350 on suunniteltu pitkänmatkanajoa varten, ja pyörän ergonomia heijastaa tätä. Tyypilliseen kruiserin tapaan jalkatapit ovat edessä, ohjaustanko vedetty vähän taaksepäin ja istuin on leveä ja pehmustettu. Istuinkorkeus on vain 765 mm.\nMeteorin täysin uusi ilmajäähdytteinen moottori on yksisylinterinen 349 cm3, jonka teho on 20.2 hv / 6100 rpm ja huippuvääntö 27 Nm / 4000 rpm. Moottorissa on tasapainoakseli kammitsemassa ylimääräisiä värinöitä. Voimanlähde täyttää BS VI -normin.\nUuden kaksoiskehtorungon pitäisi RE:n mukaan olla jäykempi kuin Thunderbirdin.\nEtuteleskooppi on perinteinen 41 mm, ja sen joustomatka on 130 mm. Takana on kaksi iskunvaimenninta, joissa on 6-asentoinen jousen etujännityksen säätö.\nMeteorin akseliväli on 1400 mm ja maavara 170 mm. Pyörän painoa on saatu alas kuusi kilogrammaa, se painaa nyt 191 kg.\nEdessä on yksi 300 mm levy ja takana 270 mm levy. ABS:stä ei ole tietoa.\nMalleihin on tarjolla runsaasti valmistajan kustomointiosia.\nMaltillisen nätisti modernisoitu Meteor kelpaisi varmaan täkäläisilläkin markkinoilla.\nTeksti Erkki Mäki, kuvat Royal Enfield


Oikeusministeri Henriksson vierailulla Inarissa ja Ivalossa - Artikkeli - Oikeusministeriö\nOikeusministeri Henriksson vierailulla Inarissa ja Ivalossa\nOikeusministeriö 30.10.2012 13.00\nOikeusministeri Anna-Maja Henriksson vierailee Inarissa ja Ivalossa tiistaina ja keskiviikkona 30. - 31. lokakuuta.\nMinisteri tapaa saamelaiskäräjien hallituksen sekä käräjien virkamiehiä. Keskustelussa esillä ovat ennen kaikkea ajankohtaiset saamelaisiin liittyvät hankkeet.\nOikeusministeriö vastaa saamelaisasioiden yhteensovittamisesta valtioneuvostossa. Parhaillaan selvittävänä on alkuperäiskansoja koskevan ILO-sopimuksen ratifioinnin esteiden poistaminen. Asia on todennäköisesti esillä hallituksen iltakoulussa vielä tämän vuoden aikana.\n- Kuten kaikessa valmistelussa, tärkeää on, että kuullaan eri osapuolia ja ryhmiä. Myös tämän hankkeen valmistelussa on tärkeää, että kaikki saavat ilmaista mielipiteensä, painottaa ministeri Henriksson.\nTavoitteen saavuttamisen kannalta tärkeät hankkeet on otettu myös hallituksen maaliskuussa hyväksymään kansalliseen perus- ja ihmisoikeustoimintaohjelmaan vuosille 2012-2013. Oikeusministeriö vastaa ohjelman toimeenpanon koordinoinnista.\nOikeusministeriö asettama työryhmä on valmistelemassa vuodelta 1995 olevan saamelaiskäräjistä annetun lain tarkistamista. Työn taustalla on hallitusohjelman maininta, jonka mukaan saamelaisten kulttuuri-itsehallinnon ja saamelaiskäräjien toimintaedellytyksiä kehitetään.\nMinisteri Henriksson tutustuu vierailullaan saamelaismuseo-luontokeskus Siidaan ja saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen sekä vierailee Yleisradion saamenkielisessä toimituksessa Yle Saamessa.\nMinisteri vierailee myös koltansaamen kielipesässä Ivalossa. Päiväkoti-ikäisille lapsille tarkoitetun kielipesän vahvistaminen on osa saamen kielten elvyttämisohjelmaa. Lisäksi ministeri tapaa kolttien luottamusmiehen Veikko Feodoroffin sekä kolttien kyläkokouksen edustajia.\nMinisteri Henriksson tapaa myös Metsähallituksen edustajia ja tutustuu Hammastunturin erämaan hoito- ja käyttösuunnitelman laadintaan sekä Metsähallituksen hallintomallin uudistukseen.\nUtsjoen kunnan edustajien tapaamisessa esillä ovat mm. kunnallishallinnon rakenneuudistus sekä saamelaislukion toiminta.


Viikon kysymys: Mikä on suosikkisi Xbox-konsolisukupolvista? / Uutiset / pelaaja.fi\nViikon kysymys: Mikä on suosikkisi Xbox-konsolisukupolvista?\n19.04.2022 // Kirjoittanut: Ville Arvekari\nPääsiäinen on tältä vuodelta lusittu, minkä jälkimainingeissa on aika käynnistää Pelaaja.fin tämänkertainen viikkokysely! Tällä erää päätimme jatkaa suosikkikonsolien metsästystä, ja Nintendon jälkeen päätimme pyhittää tämän viikon Microsoftin konsoleille. Vastausaikaa on tuttuun tapaan ensi viikon maanantaihin asti!\nLue myös: Lukijat ovat puhuneet: Super Nintendo on Nintendon paras konsoli\nMikä on suosikkisi Xbox-konsolisukupolvista?\nNämä pelit saapuvat tällä viikolla – myyttisiä sankareita ja Postal-sekoilun jatkoa\nPokémon GO -tekijöiden oma Tamagotchi ja suurräiskinnän pohjamutia – tässä viikon suurimmat peliuutiset\nPelaajacast 295: Vihan liekit\nAromit\tTi, 04/19/2022 - 14:01\nKaikilla konsolisukupolvilla olen pelannut ja oma lempparini näistä on ollut xbox 360. Jäänyt eniten hyviä pelejä mieleen tältä sukupolviajalta kuin muilta.\nPelit oli valmiita eikä suuria day one patchejä ollut. Kun pelilevyn osti kaupasta niin se peli oli siinä levyllä eikä vain digitaalinen avain jolla sai ladattua pelin konsoliin. Nykyisistä konsolisukupolvista ei jää kuin muistot jäljelle kun servut sammutetaan\nAudiovarmennus\tTi, 04/19/2022 - 14:27\nNykyinen ehdottomasti. Edellisillä sukupolvilla ei ollut oikein mitään tarjottavaa kilpailijoiden mennessä ohi oikealta ja vasemmalta. Nyt ollaankin tilanteessa jossa Game Pass ja kaikin puolin laadukas Series X konsoli on loistava paketti ja ykköspelikone on vaihtunut. Ms:n panostus studioihin alkaa näkymään toden teolla parin vuoden sisällä ja paketti sen kun paranee.\nPortable\tTi, 04/19/2022 - 14:59\nKöyhälle ja tyhmälle muksulle kuten minä oli 360 sukupolvi ykkönen. Konsoli oli halpa ja tehokas. Moni lempipelini kuten hl2, oblivion, dead rising, forza horizon ja rock bandit on jääneet suosikkipeleiksini. Tulipahan kinect aikakin koettua ja melkein kaikki sitä kameraa käyttävät merkkipelit pelattua (vanhenivat muuten kuin hyvä maito). Alkuperäinen xbox aika jäi kokematta ja one on jäänyt vähemmälle käytölle kunnon pelikoneen hankittuani.\nPauli4x4\tTi, 04/19/2022 - 15:48\nYhtään boxia en ole omistanut, joten eipä ole suosikkiakaan muodostunut. Jos vastata pitäisi, niin varmaan menisi sinne ekan boxin puolelle, kun sen muotokieli ja mainonta jäi aikoinaan hyvin mieleen. Näitä seuraavia en varmaan osaisi ulkomuistista listata edes sukupolvijärjestykseen!\nBillet\tTi, 04/19/2022 - 16:23\nNo vastasin 360 kun niitä on meillä 2 kpl alkuperäinen että E-versio, myös one s ja perus one löytyy ja tietysti se original..vastasin siis 360 koska sille oli paljon pelejä ja kohtuu hyviäkin vielä. Ja ei tarvinnut paljoa noita kiintis tiloja tsekkailla mahtuuko kun oli levyllä.\nAngel of Death\tTi, 04/19/2022 - 17:06\nXbox 360 aika selvästi, ainoa kerta jolloin Microsoft onnistui päihittämään Playstationin, taitaa 360 omata myös parhaimman pelivalikoiman boxeista. Xboxin kanssa oli vielä hakemista. Xbonen lähtölaukaus ammuttiin omaan jalkaan eikä homma niin sujuvasti muutenkaan mennyt. Series X:ää alas taas on vetänyt komponenttipula, joskin kaikilla on ongelmia tämän kanssa, lisäksi pelivalikoimaa on omaan makuun huomattavasti Sonyä heikompi tällä hetkellä.\nBalnazzard\tTi, 04/19/2022 - 17:21\nKyllähän se Xbox 360 oli Xboxin kulta-aikaa, vaikka alkuperäisestä Xboxista on myös erittäin hyviä muistoja. Xbox Onea tai One Xää en edes ikinä ostanut.\nXbox 360 sai kuitenkin tasaisesti kovan luokan yksinoikeuksia oikeastaan konsolisukupolven alusta loppuun ja etenkin tuo 2006-2007 vuodet olivat kyllä melkoista hypetyksen aikaa kun täysin uutta IPta ja odotettuja jatko osia pukkasi ulos.\nAinoa heikko juttu tuossa oli tietenkin RROD ja muut konsolin luotettavuus ongelmat, itsellänikin alkuperäinen 360 hajosi 3 otteeseen, takuun piikkiin meni pari ensimmäistä kertaa, kolmannella ei enää ja piti ostaa uusi konsoli joka onkin kestänyt näihin päiviin asti.\nSitähän ei tiedä miten Series X/S sukupolvi tästä vielä muovaantuu mutta vaikea nähdä että Xbox 360aa parempaa aikakautta enää tulisi, siis pelien ja sen 7 sukupolven alkuhuuman/hypetyksen määrän suhteen\nAugustus\tTi, 04/19/2022 - 20:49\nXbox 360 on kaikkien aikojen paras konsoli.\nHaerski\tTi, 04/19/2022 - 21:02\nEn ole yhtään omistanut, mutta Series X oli näistä ensimmäinen, joka yhdessä vaiheessa oikeasti kiinnosti. Sitten päivitin pc:n ja totesin senkin aika turhaksi.\nVastasin siis Series X.\nAugustus\tTi, 04/19/2022 - 21:44\nKeeping it real, I see. Itsekin ollut aina pääsääntöisesti PC-pelaaja, mutta sitten on aina näitä konsoliseikkailuja välissä. Xbox 360 on ainoa konsoli, joka korvasi PC:n muutamaksi vuodeksi. Tällä hetkellä itselläkin pelkkä PC käytössä. Series X lähti uudelle omistajalle vuoden käytön jälkeen samalla hinnalla millä sen ostinkin, kiitos sirupulan.


Kerhon 20-V pippalot | sivu 2 | Overdrive.fi\nKerhon 20-V pippalot\nKetju osiossa 'Ford Freak Club of Finland ry', aloittaja Hollow Head, 7.1.2007.\nAikataulu korjattu, eli valtakunnassa kaikki hyvin! Kai... Päivämäärä siis 8.-9.9.2007. Esiintyvän bändin ohjelmistossa on muuten Freak Show niminen biisi, eli jo pelkästään sen vuoksi kannattaa ilmestyä paikalle kuuntelemaan ja ihmettelemään showta.\nZero Nineko siellä möykkää, niillähän on tuon niminen ralli.\nEipä ole osunut korvaan tuollainen Zero Ninen biisi.\nOnhan noita FreakShow-biisejä muillakin... :wink:\nTuossa nyt kaksi ekana mieleen tulevaa.\nMeikä jättää suunnistuksen SM-kisat väliin tänä vuonna näiden kemujen takia...ooh...\nOnko pahakin kuume kun ei suunnistus kiinnosta???\nNäen silmissäni kirkkaana mielikuvana, tuon uljaiden urosten sekä viehkojen naaraiden temmellyskentän Sumiaisten sademetsissä. Tuo alkukantainen, ehkä hieman villin brutaali riitti pyöreiden vuosien täyttymisestä kiehtoo minua niin syvästi, että kilvoittelu fyysisellä tasossa toista ihmisyksilöä vastaan ei tunnu henkisesti niin täyttävältä kokemukselta kuin Fordhomokansan bakkanaalit.\nKumarrus tälle jälkikalevalaiselle fordhomoutta uhkuvalle kirjoitukselle.\nTaaskerran voi lähteä vaikka tsadista kohti uusia ja ihmeellisiä seikailuita joista jäljellejääneet saavat lukea kerhon 30v spektaakkeelista. Kun vielä\njäisi kuvallista materiaalia johonkin talteen ettei tarvitsisi turvautua vain\nTuonne pittää yrittää venyttäytyä, kun jää nyt toi FreakRace viikonloppu väliin.\nJos ei vaan aikaisemmin kesällä.....?\nAika onnistunut ilmo, etten sanoisi.\nKyllähän tuonne pittää yrittää tulla,kun melkein "nurkilla".\nsiellä siis ... :lol:\nTähän rytmiseen juhlarituaaliin kaivataan jonkinlaista ilmoittautumista jotta saadaan kartoitettua majoitustarpeita.\nSiis ilmoittakaa seurueenne yksilöiden lukumäärä esim. allaolevaan osoitteeseen.\nMajoitushinnoista yms. turhasta tiedosta pyritään saamaan tolkkua sen mukaan kunhan saadaan paikallisten majoitusliikkeiden tiedot.\nSeuratkaa ilmoittelua ja päivityksiä netistä.\n4 henkilöä ilmoitettu.\n2 Henkilöä lisää.\nettä sillee. eikö voisi siirtää lähemmäksi jäsenkeskittymää eli Etelä-Suomeen? onhan ne kaukana ainakin täältä katsoen.\nHyvä, ettei ole ilmoittautuneista tungosta .\nTällä hetkellä 8 ilmoittautunut .\nHelpottaahan se järjestävän tahon ponnisteluja...\nOlisihan tuonne mukava tulla, mutta tuo yöpymispolitiikka on tällä budjetilla vähän niin ja näin... Resonaattorissa toki mahtuisi nukkumaan, mutta ei näin vanhaa enää oikeen nappaisi. :-? Onko siinä ihan likellä jotain sopuhintaista mökkikylää, motellia, tms.?\nOnko siinä ihan likellä jotain sopuhintaista mökkikylää, motellia, tms.?\nTaitaa löytyä molemmat?\nMercury Meetissä olleet taisivat tutkailla tilannetta tarkemmin?\nCount me in! Pitäähän joidenkin huolehtia niistä kirkkaistakin .\nHollow Head, 23.7.2007\nKellokosken kirkassilmä lisätty listaan. :lol:\nNo tottakai miekiin oon tulos 8)\nTällä menolla ei mahduta tontille.\nJo kymmenen ilmoittautunutta.