Kirjastot ja kehitys | Menneet tapahtumat\nTIlaa ihmisille - Kirjastot ja kansalaisyhteiskunta -paneelikeskustelu järjestettiin Maailma kylässä -festivaaleilla 27.5.2017. Ennen paneelia nähtiin Street Librarian -elokuva. Panelisteina olivat muusikko Samae Koskinen, kirjastonjohtaja Sunniva Drake, toiminnanjohtaja Rauha Maarno ja projektikoordinaattori Marjatta Lahti. Keskustelua veti toimittaja Annika Damström.\nKirjasto vientituotteena? Kirjastoalan kehitysyhteistyöseminaari järjestettiin 6.-7.4. Helsingin vuosaaresta.\nKirjastoseuran toimistolla järjestettiin 11.2.2016 Afrikka-lukupiiri, jossa pääasiallisena luettavana kirjana oli Chimananda Adichien "Kotiinpalaajat". Mielenkiintoista keskustelua veti kirjastovirkailija Maisku Myllymäki.\nHelsingissä järjestettiin perjantaina 25.9 Street Librarian -elokuvan virallinen ensi-ilta. Näytöksessä oli noin kahdeksankymmentä osallistujaa ja näytös herätti paljon keskustelua. Kiitos osallistuneille!\nNyt elokuva on vapaasti käytettävissä verkossa, ja haluammekin kannustaa esimerkiksi kirjastoja järjestämään siitä näytöksiä. Myös DVD-levyä voi tilata meiltä maksutta.\nKatso tunnelmia ensi-iltanäytöksestä:\nKirjastot ja kehitys osallistui Maailma kylässä -festivaleille Helsingissä viikonloppuna 23-24.5. 2015.\nNamibialaisten ja Tansanialaisten kirjastoammattilaisten opintomatka Suomeen toteutui toukokuussa 2015. Vierailun aikana kävimme tutustumassa suomalaisiin kirjastoihin ja kirjastoalan koulutukseen. Vieraamme osallistuivat myös Maailma kylässä -festivaaleille kanssamme.\nSuomen kirjastoseura ry järjesti yhteistyössä Koonono Matkat Oyn kanssa opintomatkan Namibiaan. Matkalla tutustutiin Kirjastoseuran ja sen yhteistyökumppanin, Namibia Library and Archives Servicen ja muiden yhteistyötahojen toimintaan. Oheisen linkin taka voi lukea yhden heistä matkakertomuksia reissun varrelta! http://kirjastomatkallanamibiassa.blogspot.fi/\nJärjestimme yhteistyössä Joensuun Gospel-festivaalien kanssa Afrikan tähden -illan Joensuun Noljakan kirkolla. Illan musiikkiohjelmasta vastasivat joensuun-ghanalaisten muodostama Narrow Way, oopperalaulaja Matti Turunen yhtyeineen sekä Juuan missiokuoro. Viidentoista euron lipun hintaan sisältyi myös afrikkalainen buffetillallinen. Ilta oli loppuunmyyty ja kaikenkaikkiaan valtava menestys! Kuvia löytyy kuvagalleriastamme.\nToukokuu 2014: Maailma kylässä -festivaali 24. -25.5.2014\nOsallistuimme jälleen Maailma kylässä -festivaaleille Helsingissä toukokuun lopussa. Tällä kertaa pisteemme oli iso ja olimme kutsuneet mukaan HelMet-alueen kirjastot. Pisteellä esiteltiin perinteiseen tapaan hanketta ja kirjastojen toimintoja, mutta lisäksi pisteeltämme löytyi mm. lukunurkkaus satutunteineen, Espoon ja Helsingin kirjastofillarit, poistokirja-askartelupiste ja elämysmatkatoimisto. Vieraita viihdyttivät myös vierailevat maahanmuuttajakirjailijat sekä Börje-lukukoira. Valokuvia löytyy kuvagalleriastamme.\nSuomen kirjastoseura järjesti yhteistyössä HelMet -kirjastojen kanssa sunnuntaina 22.9. hyväntekeväisyyskonsertin Club Maktaba*.\n* Maktaba on Tansaniassa puhuttua kiswahilin kieltä ja tarkoittaa - tietenkin - kirjastoa!\nKirjastot ja kehitys -hankkeen tukikonsertti tarjosi afrikkalaisia ja kotimaisia rytmejä\nsu 22.9.2013 Kuudes linja, Hämeentie 13, Helsinki (sisäänkäynti pihan puolelta, Kaikukatu 4) Klo 19-01:30. K-18.\nCola & Jimmu - Nicole Willisin ja Jimi Tenorin uusin projekti, "deep house revival"\nReino Nordin - sielukasta suomisaundia\nEero Koivistoinen - Suomi-jazzin legenda soittaa yhdessä pianisti Alexi Tuomarilan kanssa\nTuula Amberla - soittaa yhdessä Tero-Petri Suovasen kanssa\nMad Ice - afro-soulia à la ugandalaistaustainen Ahmed Kakoyi\nThe Mpondas- energinen tansanialaistaustainen perheyhtye\nväleissä ja lopussa afromusiikkia soitti lisäksi DJ Fidelis Tungaraza\nMyynnissä afrikkalaista pikkupurtavaa\nKlo 19:00-19:30 Portti maailmaan -dokumenttielokuva\n10 € (Kannatuslippu 15 €) VAIN KÄTEISELLÄ\nEnnakkoliput: Kirjasto 10, Kallion kirjasto, Digelius (2-19.9)\nSamalla lipulla ilmainen sisänpääsy naapurissa sijaitsevan Kaiku-klubin Reggae Sundays-jameihin klo 01-04\nTuotot kirjastojen kehittämiseen Namibiassa ja Tansaniassa!\nTapahtuma onnistui yli odotusten. Kiitos kaikille tapahtumaan osallistuneille ja tapahtumaa tehneille!\nOsallistuimme jälleen Maailma kylässä -festivaaleille Helsingissä toukokuun lopussa. Lisätietoa itse festivaalista: http://www.maailmakylassa.fi\nKirjastokaistan Tuomas Lipposen käsikirjoittama ja ohjaama elokuva Portti maailmaan valmistui. Näytökset alkoivat ympäri maata. Elokuva sijoittuu Namibian pääkaupunkiin, Windhoekiin Katuturan kaupunginosaan. Ohjelmassa seurataan kahta nuorta köyhällä Greenwell Matongon alueella, jossa slummiin perustettu kirjasto toimii ihmisten porttina parempaan elämään. Greenwell Matongon kirjasto on yksi Kirjastot ja kehitys -hankkeessa mukana olevista kirjastoista.\nPortti maailmaan -dokumenttielokuvan kutsuvierasnäytös ma 25.2 ja ensi-ilta la 2.3. Pasilan kirjastossa\nElokuvan kutsuvierasnäytös järjestitteiin Helsingissä, Pasilan kirjaston auditoriossa, Kellosilta 6, maanantaina 25.2 klpo 17. Ensi-ilta järjestettiin lauantaina 2.3. klo 15. Elokuva sai erinomaisen vastaanoton!\nAfrikka-klubi 7.3.2013: Portti maailmaan -dokumenttielokuva\nKlubi järjestettiin tuttuun tapaan Rikhardinkadun kirjaston ensimäisen kerroksen kokoushuoneessa. Afrikka-klubilla katsottiin Kirjastokaistan Tuomas Lipposen ohjaama, äskettäin valmistunut dokumenttielokuva Portti maailmaan. Ohjaaja oli paikalla kertomassa dokumentista. Lisäksi Kirjastot ja kehitys -hankkeen Marjatta Lahti ja Minna Koskinen esittelivät projektia. Tilaisuus oli maksuton. Tapahtuma Facebookissa: http://www.facebook.com/events/327216524064144/\nKävimme Valtterin kirpputorilla tekemässä kauppaa hankkeen hyväksi. Kauppa kävi vallan kivasti. Kiitos kaikille kirpparitavaraa lahjoittaneille!\nMentorointi- ja suunnittelumatka Namibiaan ja Tansaniaan 6-22.10.2012\nKirjastot ja kehitys -hankkeen projektityöntekijät sekä kaksi IT-spesialistia Helsingin ja Tampereen kaupunginkirjastoista matkustivat lokakuussa 2012 Namibiaan ja Tansaniaan hankkeen ensimmäiselle suunnittelu- ja mentorointimatkalle. Molemmissa maissa vietettiin viikko, joiden aikana järjestettiin yhteistyössä paikallisten yhteistyökumppaneidemme kanssa IT-koulutusta projektikirjastojen kirjastonhoitajille. Namibiassa koulutettavia oli vajaa nelisenkymmentä, Tansaniassa parikymmentä. Lisäksi molemmissa maissa järjestettiin viralliset hankkeen avajaisseminaarit, jotka osoittautuivat menestyksiksi ja projekti sai myös paljon mediahuomiota.\nAfrikka-klubi 27.9.2012 (Rikhardinkadun kirjasto, Helsinki)\nKirjastot ja kehitys järjesti toiseen Afrikka-klubin syyskuun lopussa Rikhardinkadun kirjastolla.\nKlubilla puhui v. 2011 ilmestyneestä kirjastaan ”Afrikassa” valtiotieteen tohtori Pekka Peltola, joka on toiminut mm. YLEn toimittajana Biafran sodassa, Namibian vapautusliikkeen Swapon kouluttajana, antropologina, dokumenttifilmien tekijänä ja kehitysyhteistyöhankkeen vetäjänä. Pekan puheenvuoro herätti ajatuksia ja keskusteltavaa olisi ollut enemmän, kuin mihin aikamme riitti. Lisäksi klubilla askarreltiin kirjastojen poistokirjoista pieniä paperikasseja. Kirjastot ja kehitys -hankkeesta keskusteltiin epämuodollisessa hengessä ja hauskaa piti!\nLa 11.8 – to 16.8Kirjastot ja kehitys osallistui IFLAn vuosikonferenssiin Helsingin messukeskuksessa. Mukana oli myös kymmenkunta vierastamme Namibiasta, Tansaniasta ja Senegalista.\n13.8.2012: Hankekoordinaattori Marjatta Lahti esitelmöi projektista yhdessä hankkeen yhteistyökumppanien edustajien, NamibiaLibrary and Archives Servicen johtajan Ms Veno Kauarian sekä Tanzania Library Services Boardin johtaja Dr Alli Mcharazon kanssa maanantaina (Session 101, Africa libraries now on open access agenda, 13:45 – 15:45, Session Room 1).\n14.8.2012: Hankkeesta kerrottiin Replay-theatre -lavalla\nNäiden puheenvuorojen lisäksi hanketta esiteltiin Library Boulevard -käytävällä koko konferenssin ajan nähtävissä olevalla rollupilla ”Libraries for Development”, sekä poster-näyttelyssä, joka oli auki maanantain ja tiistain 13-14.8 välisen ajan. Hankkeen toimijat Namibiasta, Tansaniasta ja Suomesta esittilevät julistetta erityisissä poster session-tilaisuuksissa molempina päivinä klo 12-14.\nSu 20.5 – ti 29.5\nKirjastot ja kehitys -hankkeen namibialaiset ja tansanialaiset vieraat Suomessa. Opintokäynti sujui mainiosti ja yhteishenki oli mahtava!\nKirjastot ja kehitys -hankkeeseen kuuluu, että vuosittain järjestetään kahdelle työntekijälle kummastakin maasta opintokäynti Suomeen. Ensimmäinen opintokäynneistä toteutui 20-29.5.2012. Tansaniasta tulivat projektivastaava Comfort Komba ja Dar es Salaamin lastenosaston johtaja Somo Mnubi. Namibiasta vieraanamme oli kaksi IT-osaajaa, Maria Ausiku ja Renza Sibolile.\nVieraat kävivät tutustumassa useisiin kirjastoihin ja heidän kanssan käytiin keskusteluja hankkeen toteuttamisesta. He osallistuvat kanssamme myös Maailma Kylässä -festivaaliin 26-27.5 Helsingin Kaisaniemessä.\nKirjastot ja kehitys -hankkeen opintopiiri, ”Afrikka-klubi” järjestettiin Helsingin Rikhardinkadun kirjastossa. Kerroimme hankkeesta, vieraamme esittelivät itsensä, ja punoimme helmiä hankkeen varainhankintaa varten.\nLa 26.5 – su 27.5.\nKirjastot ja kehitys osallistui vieraineen Maailma kylässä -festivaalille Helsingissä. Ilma oli lämmin ja tunnelma mukava!


Miksi sinun tulisi käyttää GatsbyJS: ää staattisten sivustojen rakentamiseen\nGatsby on kasvanut ajan myötä, ja olen iloinen nähdessäni sen käyttävän valtavan määrän sivustoja, kuten markkinointisivustoja, blogeja ja generoituja staattisia sivuja.\nEnsinnäkin minua houkutteli sujuva kehityskokemus, uskomattomat tulokset ja lämmin yhteisö. Ekosysteemin toiminnan syventäminen ja keskusteleminen sen potentiaalista useampien kehittäjien kanssa sai minut ajattelemaan, kuinka voimakas se on - paljon enemmän kuin olin alun perin olettanut.\nTämän artikkelin tarkoituksena on saada sinut ymmärtämään, miksi se on saavuttanut suosiota. Jos käytät sitä jo, saat paremman käsityksen ominaisuuksista, joita voit käyttää vielä suuremman kehityskokemuksen saavuttamiseksi.\nHuomaa, että tämä toimii minulle, ja jaan vain näkemykseni. En mitenkään kerro sinulle, että nykyinen sinulle sopiva kokoonpano on vanhentunut, mutta yritän vain kertoa, kuinka Gatsby on ollut minulle hyvä.\nMikä on Gatsby?\nSe on toinen staattisten sivustojen generaattori, kuten Hugo, Jekyll ja niin edelleen. Joten mikä tekee siitä erityisen? Miksi puhumme nimenomaan siitä?\nTämä tarkoittaa, että monet kehittäjät voivat hypätä sisään ilman paljon oppimiskäyrää, koska he jo tietävät tai ovat ainakin käyttäneet yhtä kappaletta tästä tekniikkapinosta, johon Gatsby on rakennettu.\nToisaalta meillä on käyttäjiä, jotka odottavat sovelluksen kaltaista sujuvaa kokemusta verkossa. Toinen puoli on kehittäjiä, jotka ovat tottuneet sivustoihin, joilla on sivuja, joista kukin on HTML-tiedostoja, tai ehkä käyttävät joitain mallipohjia - aivan pohjassa - sivuina, joilla on sisäinen linkitys .\nJos olet aloittamassa jonkin uusimmista kehyksistä, otetaan React-tapaus. Sinulla voi olla sovellus käynnissä, ja kokoonpano on minimaalinen luomisreagointisovelluksella. Mutta jos katsot projektirakennetta, se ei ehkä ole järkevää aloittelijalle tai edes joillekin kehittäjille, jotka tulevat muista tekniikkapinoista. Kuvio on melko erilainen kuin mitä olet koskaan ennen nähnyt.\nSe johtuu siitä, että ilman lisäasetuksia he pyrkivät rakentamaan yhden sivun sovelluksia (SPA). Reitityksen, sivujen lisääminen tai SEO-optimointi edellyttää enemmän työkaluja ja määrityksiä.\nSe ei näytä kovin kätevältä, kun haluat staattisia sivustoja, eikö niin? Joten tässä meillä on Gatsby, optimoitu tähän erityiseen käyttötapaukseen. Tämä voisi olla intuitiivisempaa kehittäjille, koska on olemassa sivuja, jotka on luotu komponenteista, jotka seuraavat pääidettä siitä, että sivustot ovat sivuja, joilla on sisäisiä linkkejä.\nKomponentit ovat Reactin keskeinen piirre, ja nyt ne ovat yleisesti noudatettu verkkosuunnittelumalli. Käyttöliittymien nykyisellä monimutkaisuudella on melkein mahdotonta kirjoittaa ylläpidettävää koodia pitkille HTML-sivuille tai käyttää mallimoottoreita ja odottaa johdonmukaisuutta.\nJoten sen sijaan rakennamme uudelleenkäytettäviä komponentteja ja käytämme niitä sitten näkymien rakentamiseen. Tällä tavalla meillä on erilliset moduulit, jotka käsittelevät erillisiä asioita, ja sitä on helpompi hallita ja ylläpitää. Komponentti sisältää vain kaikki tarvitsemansa tiedot, ja Gatsby noudattaa samaa mallia, koska se käyttää Reactia.\nAtomisuunnittelu on lähestymistapa, joka on hyvä tapa käsitellä monimutkaisia rajapintoja, ja voimme käyttää sitä tässä React-komponenttien kanssa. Brad Frostilla on hämmästyttävä blogiviesti, joka kuvaa mitä se on ja miten se toimii.\nWebpack-paketti ja uusimmat työkalut\nJäät kakkulla: meillä on sisäänrakennettu kuuma päivitys ja koodinjako, mikä antaa paremman kehityskokemuksen ja paremman sivuston suorituskyvyn. Tämän tarkoituksena on saada kehittäjä kirjoittamaan minimaalinen työkalukokoonpano ja keskittyä enemmän varsinaiseen sivuston kehittämiseen.\nGatsby-laajennukset, käynnistimet ja React-paketit\nVoit käyttää mitä tahansa paketteja, joita olet jo käyttänyt NPM: n kanssa, etenkin React-paketteja, koska se on rakennettu samaan asiaan. Mutta se ei ole kaikki: Gatsbyn yhteisö tarjoaa suuren määrän jatkuvasti kasvavia laajennuksia, käynnistimiä ja muuntajia.\nEt melkein koskaan tule siihen pisteeseen, että sinun on todella rakennettava omalle työkalulle tai moduulille, yhteisö tarjoaa jo valtavan määrän jokaiseen tarpeeseen.\nNäiden avulla Gatsby voidaan laajentaa lisätoiminnoilla. Esimerkiksi muutama esimerkki sisältää reagoivat kuvat, offline-toiminnot, lähdetiedot CMS: stä ja tietojen merkintämuodot, kolmansien osapuolten palveluiden (Google analytics jne.) Lisäämisen ja niin edelleen.\nJälleen monimutkaiset käyttöliittymät tarkoittavat monimutkaisia muotoilumalleja, ja on vain ajan kysymys, ennen kuin tyylisivut paisuvat. Saat tarkkuuteen liittyviä kysymyksiä, selaa satoja koodiriviä yrittäessäsi selvittää asioita ja !importantpääset lopulta käyttämään nähdäksesi lisäämäsi tyylin.\nKuvien koon muuttaminen reagointikykyä varten eri laitteilla, laiska lataus, käyttö srcsetsja picture… Kuulostaa jo ikävältä, kun se tehdään manuaalisesti.\nVaikka se edellyttää suorituskykyä ja sovelluksen kaltaisia optimoituja käyttöliittymiä nykyään, emme näe monia työkaluja, joihin voimme suoraan siirtyä ja käyttää.\nSillä välin Gatsbyssa vain pluginilla, etenkin gatsby-plugin-sharpillä, voit luoda suoraan sujuvia kuvia, lisätä suodattimia, muuttaa muotoja, hämärtää kuormituksessa ja paljon muuta. Tämä säästää paljon työtä ja aikaa manuaalisesti kuvien koon muuttamiseen ja nimenomaisen kattilakoodin kirjoittamiseen reagoiville kuville. Se antaa sinulle myös paremman suorituskyvyn ja tasaisemman käyttökokemuksen.\nSovelluksen kaltainen kokemus\nSuorituskyvyn parantamisen ja ominaisuuksien avulla, jotka lisäävät käyttökokemuksen sujuvuutta, Gatsby pyrkii saamaan täyden sovelluksen kaltaisen kokemuksen lainaa täydiltä PWA-laitteilta. Sivujen välillä ei ole latauksia, kun käytetään gatsby-linkkiä hyperlinkkien sijaan, ja sovellus näyttää silti sujuvalta ja suorituskyvyltä laiskojen kuvien lataamisen ja koodin jakamisen ansiosta.\nSivustoille, jotka noudattavat standardeja, jotka haluat myös olla suorituskykyisiä, meillä on paljon tehtäviä ja noudatettavia oppaita: pienentäminen ja niputtaminen, selaimen välimuisti ja asynkroniset komentosarjat tai tiedostot jne. Kun työskentelet Reactin kaltaisen kehyksen kanssa, sinulla on enemmän asioita, joista huolestua, vaikka se ratkaisee muutaman ongelman: koodinjako, hakukoneoptimointi, tarvittaessa reititys, reagoivat kuvat ja luettelo jatkuu.\nGatsbyn tavoitteena on ratkaista kaikki nämä ongelmat viemällä vähemmän aikaa työkaluihin, kokoonpanoon ja ympäristöön sekä enemmän aikaa sivuston todelliseen suunnitteluun ja kehittämiseen.\nGatsby rakennettiin laajennettavaksi ja joustavaksi - laajennusten käyttö on yksi tapa tehdä siitä. Ne voidaan asentaa suoraan, ja niitä voidaan käyttää monenlaisiin toimintoihin, kuten sivuston tekemiseen offline-tilaan, Google-analytiikan lisäämiseen, sisäisten SVG-tiedostojen tuen lisäämiseen, nimi on - luettelo on melkein loputon.\nErityyppisistä Gatsby-laajennuksista erityisesti gatsby-lähdelaajennukset noutavat tietoja paikallisesta tai etälähteestä ja mahdollistavat sen käytettävyyden GraphQL: n kautta. Nämä lähteet voivat olla CMS-tiedostoja, kuten Wordpress, Drupal, Plone, paikallinen merkintä, XML tai sellaiset tiedostot, tietokannat, API: t ja tietomuodot kuten JSON, CSV.\nTämä tarkoittaa, että melkein mitä tahansa voidaan käyttää lähteenä työskennellä Gatsbyn kanssa ja luoda staattisia sivustoja.\nHuomaa: GraphQL on sovellusliittymien kyselykieli, joka toimii sen periaatteen mukaisesti, että kysyt vain mitä tarvitset. Toisin kuin REST-sovellusliittymät, et etsi päätepisteitä tietojen toimittamiseksi ja käsittelemiseksi niitä varten annetusta rakenteesta, vaan kysyt mitä haluat ja käytät näitä tietoja suoraan. Lue lisää siitä, miten se toimii ja miten sitä käytetään heidän dokumenteissaan.\nAsennuksen jälkeen joitain laajennuksia voidaan käyttää heti vain luetteloimalla ne gatsby-config.jsja toiset määrittämällä asetusobjektilla.\nMene katsomaan Gatsby-laajennuskirjasto, sillä on jo melko suuri määrä laajennuksia, ja aktiivinen yhteisö lisää vielä lisää.\nNämä ovat pohjimmiltaan kattolevyn Gatsby-sivustoja, jotka auttavat käynnistämään kehityksen nopeasti sen mukaan, millainen sivusto se on. Ne auttavat sinua pääsemään suoraan käsittelemään sivuston, kokoonpanon ja perusominaisuuksien kehittämistä. Tämä tarkoittaa, että vähemmän aikaa työkalujen valmistamiseen, enemmän aikaa kehitykseen.\nGatsby-laajennuksilla on usein vastaavat käynnistimet, jotka osoittavat tai tarjoavat nopean tavan aloittaa sen käyttö. Ne toimivat myös viitteenä, joka kattaa kaikki käytössä olevan laajennuksen ominaisuudet ja esittelymääritykset.\nGatsby-teemat ovat vielä kehitteillä oleva ominaisuus, jonka avulla voit pakata ja käyttää uudelleen näitä toimintoja ja malleja samankaltaisesti kuin mitä aloituksissa nähdään. Lue lisää panimosta Gatsby-blogista.\nSe koski paljon Gatsbystä, sen ekosysteemistä ja siitä, miten se auttaa luomaan hämmästyttäviä staattisia sivustoja. Mutta miksi haluaisimme staattisia sivustoja? Eikö se kuulosta askelta takaisin dynaamisista?\nNe eivät vaadi monimutkaista palvelinasetusta tietokannoilla, ylläpitoa, eikä niillä ole mitään skaalausongelmia.\nTiedot ovat täysin suojattuja. CMS: llä ja API: lla on yksityisiä ominaisuuksia, mutta tiedot ovat edelleen palvelimessa, joita voidaan hyödyntää. Gatsby ottaa vain tarvittavat tiedot näytettäväksi lähteestä, eikä yksityisiä tai suojattuja tietoja ole edes läsnä lopullisessa koontiversiossa. Mikä on turvallisin se voi saada.\nSen sijaan, että luotettaisiin palvelimiin sivujen dynaamiseen luomiseen, esirenderöi ne kaikki valmiiksi ja käytä CDN-tiedostoja, jotta käyttäjät pääsevät nopeasti ja sujuvasti kokemaan kaikkialta maailmasta.\nGatsby tekee staattisen hahmonnuksen. Mikä tekee sisällöstä saatavana HTML-muodossa ja hakukoneoptimoiduna, ilman pitkää alkulatausaikaa.\nSen olisi pitänyt tuoda valoa siihen, mikä on kaikki hype sen ympärillä ja miksi jotkut suuret yritykset päättävät käyttää sitä sivustoillaan. Gatsbyn sivusto näyttää vain kasvavan viime aikoina monien upeiden lisäysten kanssa.\nEhkä on aika kastaa kätesi ja katsoa ympärillesi!\nCodeSandboxin ansiosta voimme tehdä tämän heti selaimessa.\nJos haluat suorittaa sen paikallisesti, kannattaa tarkistaa gatsby-cli. Se on nopein ja helpoin tapa aloittaa. Heillä on myös upeita asiakirjoja ja oppaita, joiden avulla voit sukeltaa sivustojen kehittämiseen osoitteessa gatsbyjs.org.\nToivottavasti pidit tästä artikkelista ja pidit sen kannattavana. Voit tutustua kaikkiin projekteihini Githubissa tai Dribbble'ssä äläkä epäröi ottaa yhteyttä minuun Twitterissä!\nHaluat ehkä myös tutustua muihin artikkeleihini:\nProgressiiviset verkkosovellukset: Verkko- ja mobiilisovellusten välisen kuilun poistaminen\nEllet ole asunut kiven alla, olet todennäköisesti kuullut PWA: sta tai Progressive Web -sovelluksista. Se on kuuma aihe oikein ... medium.freecodecamp.org Hackathon-raportti: Mitä voit koodata 30 tunnissa? Melko paljon!\nMitä voit rakentaa 30 tunnissa suoraan? Toisen vuoden opiskelijoiden ryhmänä kasvava työportfolio ... medium.freecodecamp.org ACM Code Of Code 2k17: Building Moodify\nMaaliskuu oli melko tuottava kuukausi, kiitos tämän suuren tapahtuman, jonka isännöi Association for Computing Machinery, NIT… hackernoon.com


Sydän- ja verisuonisairauksien ja diabeteksen asiantuntijaryhmän - PDF\nSydän- ja verisuonisairauksien ja diabeteksen asiantuntijaryhmän\nDownload "Sydän- ja verisuonisairauksien ja diabeteksen asiantuntijaryhmän"\n1 Sydän- ja verisuonisairauksien ja diabeteksen asiantuntijaryhmän raportti 2008 Kansanterveyslaitoksen julkaisuja B 2/2008\n2 Kansanterveyslaitoksen julkaisuja B 2 / 2008 Publications of the National Public Health Institute SYDÄN- JA VERISUONISAIRAUKSIEN JA DIABETEKSEN ASIANTUNTIJARYHMÄN RAPORTTI 2008 Kansanterveyslaitos Terveyden edistämisen ja kroonisten tautien ehkäisyn osasto KTL-National Public Health Institute, Finland Department of Health Promotion and Chronic Disease Prevention Helsinki 2008\n3 Kansanterveyslaitoksen julkaisuja B2 / 2008 Copyright National Public Health Institute Julkaisija-Utgivare-Publisher Kansanterveyslaitos (KTL) Mannerheimintie Helsinki Puh. vaihde (09) , telefax (09) Folkhälsoinstitutet Mannerheimvägen Helsingfors Tel. växel (09) , telefax (09) National Public Health Institute Mannerheimintie 166 FIN Helsinki, Finland Telephone , telefax ISBN (print) ISBN (pdf) ISSN Kannen kuva - cover graphic: Barbro Wickström/Kuvakori.com Edita Prima Oy Helsinki\n4 Sydän- ja verisuonisairauksien ja diabeteksen asiantuntijaryhmän raportti 2008 Kansanterveyslaitoksen julkaisuja, B2/2008, 62 sivua ISBN (print) ISBN (pdf) ISSN YHTEENVETO Edellinen asiantuntijaraportti sydän- ja verisuonisairauksista ja diabeteksesta on julkaistu vuonna Tämän asiantuntijaraportin tehtävänä on kuvata viimeaikainen kehitys sydän- ja verisuonisairauksien ja diabeteksen ehkäisyssä ja hoidossa ja antaa suosituksia niiden tehostamiseksi. Sydäntautien väheneminen johtui 1970-luvulla väestön keskimääräisen kolesterolija verenpainetason alenemisesta ja tupakoinnin vähenemisestä. Vuoden 2007 FINRISKI tulosten perusteella voidaan arvioida, että vuodesta 1972 lähtien työikäisessä väestössä sepelvaltimotautikuolleisuuden olisi pitänyt laskea 60 % riskitekijöiden alenemisen vuoksi. Kuolinsyytilastojen mukaan laskua on ollut 80 %. Siten suurin osa laskusta johtuu riskitekijöiden laskusta. Loppuosa voidaan hyvin selittää uusien hoitomuotojen käyttöönotolla. Veren kolesterolitaso ei laskenut vuosien 1997 ja 2002 välillä, mutta se on jälleen kääntynyt laskuun. Muutokset ruokavaliossa ovat samansuuntaisia: vuosien 1997 ja 2002 välillä tyydyttyneiden tai monityydyttymättömien rasvojen käytössä ei tapahtunut muutosta. Mutta vuosien 2002 ja 2007 välillä tyydyttyneen rasvan käyttö on vähentynyt ja monityydyttymättömien rasvojen osuus on lisääntynyt. Tyydyttyneen rasvan osuus on nykyisin noin 12 % energian saannista, kun taas suositus on 10 %. Eli edelleen kovien rasvojen käyttöä pitäisi vähentää ja juoksevien kasviöljyjen käyttöä suosia. Väestön verenpaineen vuosikymmenet jatkunut lasku on pysähtynyt. Mitä ilmeisimmin tähän on syynä lisääntynyt alkoholin käyttö ja ylipainon lisääntyminen, vaikka suolan käyttö onkin vähentynyt. Miesten tupakointi on vähentynyt ja myös naisten tupakointi näyttää kääntyneen ensimmäistä kertaa laskuun. Viimeisimmän FINRISKI tutkimuksen mukaan ylipainon lisääntyminen olisi hidastumassa. Se että, pysähtyykö ylipainon lisääntyminen kokonaan, jää nähtäväksi vuoden 2012 FINRISKI:ssä. Väestön lihominen on keskeinen uhka kansanterveydelle, ja sen seurauksena erityisesti tyypin 2 diabetes on yleistymässä. Ylipaino on tärkein syy metaboliselle oireyhtymälle, johon liittyvät epäedulliset veren rasva-arvot ja kohonnut verenpaine sekä kohonnut riski sairastua diabetekseen, sepelvaltimotautiin tai aivohalvaukseen. Tulevaisuudessakin valtimotautien ehkäisy perustuu riskitekijöiden alentamiseen. Akuuttien sairauksien uusien hoitomuotojen käyttöä tulee laajentaa ja tehostaa. Sekundaaripreventio ja kuntoutus toteutuvat nykyisin huonosti. Sekundaaripreventiota parantamalla voidaan sairauksien uusimista oleellisesti vähentää nykyisestä. 3\n5 Perusterveydenhuollon, työterveyshuollon ja erikoissairaanhoidon yhteistyötä tulee tehostaa hoitoketjujen toiminnan turvaamiseksi. Ravitsemuksen asiantuntemusta, koulutusta ja koordinaatiota tulee lisätä sekä kunnan, perusterveydenhuollon että erikoissairaanhoidon alueella. Terveyden- ja sairaanhoitajien roolia sydän- ja verisuonisairauksien ja diabeteksen ehkäisyssä ja hoidossa voidaan oleellisesti lisätä. Tämä edellyttää kuitenkin koulutuksen kehittämistä. Kansanterveysjärjestöjen työn tehostamiseksi tulisi pyrkiä laaja-alaisiin yhteistyöohjelmiin perinteisten lyhytkestoisten yksittäisten projektien sijaan. Alueellisia ja paikallisia terveyden edistämisen ja sairauksien ehkäisyn perusrakenteita tulee oleellisesti vahvistaa. Sydän- ja verisuonisairauksien, niiden riskitekijöiden, terveyskäyttäytymisen ja ruokavalion seurantajärjestelmät ovat aikuisten osalta riittävät. Lasten ja nuorten terveyden seuranta on järjestämättä lukuun ottamatta nuorten terveyskyselyjä. Tämä vakava puute pitäisi pikimmiten korjata. Diabeteksen ehkäisyyn ja hoitoon kehitetyt seurantajärjestelmät tulee saada pysyvään käyttöön. Asiasanat: sydän- ja verisuonisairaudet, diabetes, ehkäisy, hoito, kuntoutus 4\n6 Folkhälsoinstitutets publikationer, B2/2008, 62 sidor ISBN (print) ISBN (pdf) ISSN SAMMANFATTNING Den föregående sakkunnigrapporten om hjärt- och kärlsjukdomar samt diabetes publicerades år Syftet med denna sakkunnigrapport är att beskriva hur förebyggande och behandling av hjärt- och kärlsjukdomar och diabetes utvecklats under de senaste åren och ge rekommendationer för att effektivera dessa. På 1970-talet baserades minskningen av hjärtoch kärlsjukdomar helt på sänkta kolesterol- och blodtrycksnivåer och minskad rökning. Utgående från FINRISKI-resultaten från år 2007 kan man uppskatta att mortaliteten i kranskärlssjukdomar i den arbetsföra befolkningen borde ha minskat med 60 procent p.g.a. att riskfaktorerna minskat. Enligt mortalitetsstatistiken har nedgången varit 80 procent. Största delen av minskningen beror på att riskfaktorerna minskat. Resten kan förklaras med nya behandlingsmetoder. Blodets kolesterolnivå sjönk inte mellan åren 1997 och 2002, men har efter det igen vänt neråt. Förändringarna i kosten är liknande: mellan 1997 och 2002 skedde inga förändringar i användningen av mättat eller fleromättat fett, men mellan 2002 och 2007 har mängden mättat fett minskat och de fleromättade fetternas andel ökat. Det mättade fettet utgör numera 12 procent av energiintaget, medan rekommendationen är 10 procent. Det betyder att användningen av hårda fetter borde ytterligare minskas och användningen av flytande växtfetter gynnas. Den nedgång i befolkningens blodtryck som pågått i årtionden har stannat. Det beror högst sannolikt på ökat alkoholbruk och ökad övervikt trots att användningen av salt har minskat. Männen röker mindre och det ser ut som om också kvinnornas rökning för första gången skulle vända neråt. Enligt den senaste FINRISKI 2007-undersökningen ser det ut som om ökningen i övervikten skulle sakta in. Om ökningen i övervikt stannar av helt återstår att se i FINRISKI år Befolkningens viktuppgång är ett centralt hot mot folkhälsan, eftersom det leder till att diabetes typ 2 blir allt vanligare. Övervikt är en stor orsak till metabolt syndrom, till vilket hör dåliga blodfettsvärden och förhöjt blodtryck samt en ökad risk att insjukna i diabetes, kranskärlssjukdomar eller hjärninfarkt. Också i framtiden är förebyggandet av kärlsjukdomar baserat på att minska riskfaktorerna. Nya behandlingsmetoder för akuta sjukdomar ska utvidgas och effektiveras. Sekundärpreventionen och rehabiliteringen sköts också dåligt nu. Genom att förbättra sekundärpreventionen kan man avsevärt minska risken för att sjukdomarna uppträder på nytt. 5\n7 Samarbetet mellan primärvården, företagshälsovården och specialsjukvården bör effektiveras för att säkra vårdkedjornas funktion. Sakkunskapen, utbildningen och koordineringen i kostfrågor bör ökas inom såväl kommunen, primärvården som specialsjukvården. Hälsovårdarnas och sjukskötarnas roll vid förebyggandet av hjärt- och kärlsjukdomar och diabetes kan ökas avsevärt. Det här förutsätter ändå att utbildningen utvecklas. För att effektivera folkhälsoorganisationernas arbete borde man sträva efter omfattande samarbetsprogram i stället för traditionella kortvariga, separata projekt. Basstrukturerna för regionalt och lokalt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete bör stärkas avsevärt. När det gäller vuxna är uppföljningssystemen för hjärt- och kärlsjukdomar, deras riskfaktorer, hälsobeteende och kost tillräckliga. Uppföljningen av barns och ungdomars hälsa är oorganiserad förutom hälsoenkäterna till ungdomar. Denna allvarliga brist borde korrigeras snarast. De uppföljningssystem som utvecklats för förebyggande och behandling av diabetes borde fås i bestående användning. Ämnesord: hjärt- och kärlsjukdom, diabetes, förebyggande, behandling, rehabilitering 6\n8 Publications of the National Public Health Institute, B2/2008, 62 Pages ISBN (print) ISBN (pdf) ISSN ABSTRACT The previous expert report on cardiovascular diseases and diabetes was published in The aim of this report is to describe the latest development on the prevention and treatment of cardiovascular diseases, and give recommendations to make these more effective. In the 1970s the decline in cardiovascular diseases was due to the decline in cholesterol and blood pressure levels and in smoking. Based on the results of the FINRISK 2007 it can be estimated that after the year 1972 the mortality from cardiovascular diseases should have decline 60% because of the decline of risk factors. Based on the mortality statistics the decline has been 80%. Hence most of the decline in mortality is due the decline in risk factors. Rest of the decline can be explained by improved treatment. Blood cholesterol level did not decline between 1997 and 2002, but have declined again since that. Changes in diet are similar between the years 1997 and 2002 there was no change in saturated or polyunsaturated fats, but between 2002 and 2007 use of saturated fats have declined and proportion of polyunsaturated fats have increased. At the moment the proportion of saturated fats are 12% of the energy intake, while the recommendation is no more than 10%. There is still a need to reduce the use of hard fats and increase use of vegetable oils. The decline in blood pressure which have continued decades has stopped. The obvious reason is increased alcohol consumption and increasing obesity although salt consumption has decreased. Smoking among men has declined and it looks like women s has started to decline first time. Based on the FINRISK 2007 survey the increase in obesity is decelerating. If the increase in obesity will level off will be seen in 2012 FINRISK survey. Increased obesity is a serious public health problem. Increase in type 2 diabetes can be to great extent explained by obesity. Obesity is also the main reason of metabolic syndrome, which is related to unfavourable blood lipid profile, and increased risk to get diabetes, coronary heart disease or stroke. In the future, the prevention of diseases is still based on the decline of main risk factors. The use of new treatments of acute diseases will be improved. Recurrent events are largely preventable from the present level by improving secondary prevention and rehabilitation. Co-operation between primary health care, occupational health care and specialised health care should be improved to ensure adequate treatment on all levels. The role of public health nurses in the prevention and treatment can largely be increased. This requires devel- 7\n9 opment in the education of the nurses. Large co-operative programmes are needed to strengthen the work of non-governmental organizations instead of small short-term projects. The infrastructure of health promotion and prevention on national, regional and local levels (state and municipals) should essentially be strengthened. Surveillance of cardiovascular disease, risk factors, health behaviour and nutrition is sufficient among the adult population. The surveillance of health in children and adolescents is not organized, except of questionnaire surveys in adolescence. The methods developed to prevent and treat diabetes should be taken in routine use. Keywords: cardiovascular diseases, diabetes, prevention, treatment, rehabilitation 8\n10 TYÖRYHMÄN JÄSENET Puheenjohtaja: Erkki Vartiainen, Kansanterveyslaitos Sihteerit: Eliina Aro, Suomen Diabetesliitto Hannu Vanhanen, Suomen Sydänliitto Jäsenet: Johan Eriksson, Kansanterveyslaitos, Helsingin yliopisto Jorma Huttunen, Suomen Diabetesliitto Tor Jungman, Suomen Sydänliitto Ilmo Keskimäki, Stakes Antero Kesäniemi, Oulun yliopistollinen sairaala Eeva Ketola, Suomalainen Lääkäriseura Duodecim Timo Klaukka, Kansaneläkelaitos Sirkka-Liisa Kudjoi, Lempäälän terveyskeskus Katriina Kukkonen-Harjula, UKK-instituutti Kaj Lahti, Vaasan Keskussairaala Kristiina Mukala, Työterveyslaitos Kirsti Pakkala, Suomen Työterveyslääkäriyhdistys ry Maire Rantala, Pirkanmaan Sydänpiiri Veikko Salomaa, Kansanterveyslaitos Olli Simonen, Sosiaali- ja terveysministeriö Juhani Sivenius, Kuopion yliopistollinen sairaala, Aivohalvaus- ja dysfasialiitto Mauno Vanhala, Laukaan terveyskeskus 9\n11 SISÄLLYS CONTENT YHTEENVETO SAMMANDRAG ABSTRACT TYÖRYHMÄN JÄSENET 1 SYDÄN- JA VERISUONITAUDIT Kuolleisuus ja sairastavuus Sepelvaltimotautikuolleisuuden laskun syyt Ehkäisyn ja hoidon mahdollisuudet DIABETES Tyypin 1 diabetes Tyypin 2 diabetes Kokonaisvaltaisen hoidon merkitys Tyypin 2 diabeteksen ehkäisy RISKITEKIJÄT JA TERVEYSKÄYTTÄYTYMINEN Ruokavalio Liikunta Lihavuus Metabolinen oireyhtymä Tupakointi Verenpaine Kolesteroli Kokonaisriskin arviointi SEURANTAJÄRJESTELMÄT Sydän- ja verisuonisairauksien, riskitekijöiden, elintapojen ja ruokavalion seuranta Diabeteksen seuranta TOIMENPITEET JA OHJELMAT Käypä hoito suositukset Perusterveydenhuolto Työterveyshuolto Erikoissairaanhoito Hoidon kehitys Sydäninfarkti ja äkillinen sepelvaltimotautikohtaus Krooninen sepelvaltimotauti Sydämen vajaatoiminta Eteisvärinä\n12 5.4.6 Aivoverenkiertohäiriöt Diabetes Sekundaaripreventio Sepelvaltimotauti Aivoverenkiertohäiriöt Kuntoutus Sydän- ja verisuonitaudit Aivoverenkiertohäiriöt Diabetes Tutkimuslaitokset Kansanterveysjärjestöt\n13 JOHDANTO Sosiaali- ja terveysministeriö päätti vuonna 2002 lisätä sairauslähtöisten asiantuntijaryhmien määrää ja sijoittaa ne eri valtionhallinnon laitosten alaisuuteen. Ensimmäinen sydän- ja verisuonisairauksien ja diabeteksen asiantuntijaryhmä perustettiin Kansanterveyslaitokseen väliseksi ajaksi. Ryhmä antoi asiantuntijaraportin toimikautensa lopussa. Ryhmän toimintaa päätettiin jatkaa, ja uuden asiantuntijaryhmän toimikausi ja tehtävät on Kansanterveyslaitoksen asettamiskirjeessä linjattu seuraavasti: Kansanterveyslaitos on asettanut ajaksi sydän- ja verisuonitautien ja diabeteksen asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on tehdä ehdotuksia sydän- ja verisuonitautien ja diabeteksen ehkäisyn ja hoidon kehittämiseksi. Tämän lisäksi ryhmän tulee arvioida vuonna 1997 pidetyn sydän- ja verisuoniterveyden konsensuskokouksen ehdottaman toimenpideohjelman, Diabeteksen ehkäisyn ja hoidon kehittämisohjelman (Dehko ) sekä Tyypin 2 diabeteksen ehkäisyohjelman toimeenpanon, Dehkon 2D-hankkeen ( ) toteutumista. Asiantuntijaryhmän tulee sopia tarpeellisesta yhteistyöstä valtion ravitsemusneuvottelukunnan kanssa. Ryhmä on kokoontunut viisi kertaa, kuullut useita alan asiantuntijoita ja kartoittanut sairauksien ehkäisyn ja hoidon tämän hetkistä tilaa. Raportissa on huomioitu Toimenpideohjelma suomalaisten sydänterveyden edistämiseksi ja Dehko-ohjelma, Valtion ravitsemusneuvottelukunnan ravitsemuspoliittinen toimintaohjelma ja Valtioneuvoston periaatepäätös terveyttä edistävästä liikunnasta siihen liittyvine suosituksineen. Asiantuntijatyöryhmä kuvaa tässä raportissa sydän- ja verisuonitautien ja diabeteksen tämänhetkistä tilaa ja esittää suosituksensa ongelmakohtien ratkaisemiseksi sekä sairauksien ehkäisyn ja hoidon tehostamiseksi. 12\n14 1 SYDÄN- JA VERISUONITAUDIT 1.1 Kuolleisuus ja sairastavuus Kuolleisuus sepelvaltimotautiin on pienentynyt 1960-luvulta lähtien. Miesten kuolleisuus oli vuotiaassa väestössä korkeimmillaan 508 henkilöä asukasta kohden vuonna Kuolleisuuden pieneneminen alkoi nuoremmista ikäryhmistä ja on ollut niissä voimakkaampi. Nykyisin kuolleisuus sepelvaltimotautiin on vähentynyt myös vuotiaiden ikäryhmässä. Maailman standardiväestöön ikävakioitu sepelvaltimotautikuolleisuus ikäluokassa v asukasta kohti oli miehillä vuonna , vuonna ja vuonna Naisilla vastaavat luvut olivat 22, 22 ja 19. Miehillä kehitys on ollut tasaisen laskeva ja naisillakin laskua on havaittavissa. Muihin Länsi-Euroopan maihin verrattuna sepelvaltimotautikuolleisuus on Suomessa kuitenkin edelleen korkea. Tähän kärkiryhmään kuuluvat Suomen lisäksi Englanti, Skotlanti ja Irlanti. Aivohalvauskuolleisuus ja - ilmaantuvuus ovat pienentyneet 1970-luvulta lähtien. Kuolleisuus on vähentynyt 64 prosenttia. Vakavien sepelvaltimotautikohtausten ilmaantuvuus työikäisillä on laskenut viime vuosina 2-3 % vuodessa. Ilmaantuvuuden lasku on kuitenkin ollut hitaampaa kuin kuolleisuuden lasku, mikä on johtanut prevalenssin kasvuun ja hoidon tarpeen lisääntymiseen väestössä. Vaikka ikävakioitu sairastuvuus sepelvaltimotautikohtauksiin ja aivohalvauksiin on vähentynyt, tämä ei ole laskenut potilaiden lukumäärää, koska sairastuvuus on siirtynyt vanhempiin ikäluokkiin, erityisesti naisilla. Sepelvaltimotautikuolleisuuden lasku on suureksi osaksi seurausta ilmaantuvuuden pienenemisestä, mikä viittaa ehkäisevien toimenpiteiden vaikutukseen. Kohtausten tappavuus yhden vuoden seurannassa aleni jo 1980-luvulla, joka puolestaan osoittaa sekundaariprevention paranemista. Lyhyemmän aikavälin kohtaustappavuus esim. 28 vuorokauden seuranta-aikana on alentunut vasta 1990-luvun loppupuolella, jolloin myös akuutin infarktin hoito alkoi tehostua. Edelleen kaksikolmasosaa sepelvaltimokuolemista tapahtuu ennen sairaalaan tuloa. Jotta tätä voitaisiin oleellisesti vähentää pitää tehostaa preventiota, oireiden varhaista tunnistamista ja pikaista hoitoon pääsyä. 13\n15 1.2 Sepelvaltimotautikuolleisuuden laskun syyt Sepelvaltimotautikuolleisuuden pieneneminen 1970-luvulla työikäisessä väestössä voitiin selittää kokonaan seerumin kolesterolitason ja verenpaineen alenemisella sekä tupakoinnin vähenemisellä. Kuolleisuus on vähentynyt ja 1990-luvuilla enemmän kuin riskitekijöiden perusteella voidaan ennustaa. Vuosien 1982 ja 1997 välillä 53 prosenttia kuolleisuuden vähenemisestä selittyy riskitekijöiden (tupakka, kolesteroli, verenpaine) laskulla. Kolesterolitason lasku yksin selittää sepelvaltimotautikuolleisuuden pienenemisestä kolmanneksen ja uudet sepelvaltimotaudin hoidot 25 prosenttia. Pisin seuranta-aika sekä riskitekijöistä että kuolleisuudesta on Pohjois-Karjalasta ja Pohjois-Savosta. Vuodesta 1972 vuoteen 2007 sepelvaltimotautikuolleisuuden olisi pitänyt alentua 60 %. Kuolleisuus on kuitenkin alentunut 80 %. Tämä erotus voidaan hyvin selittää viime vuosikymmenien aikana kehitetyillä uusilla hoitomuodoilla. Sekä riskitekijöiden alentaminen että hoitojen tehostuminen ovat vaikuttaneet sepelvaltimotautikuolleisuuden alenemiseen. Molempia toimia tehostamalla voitaisiin kuolleisuutta vieläkin oleellisesti vähentää. 1.3 Ehkäisyn ja hoidon mahdollisuudet Suurin osa tautitapauksista ja kuolemista tulee väestöryhmästä, jonka riskitekijätaso on vain lievästi tai kohtalaisesti koholla. Tämän vuoksi väestöstrategia on keskeinen keino pyrittäessä vähentämään suomalaisten riskitekijätasoa. Väestöstrategian toteuttaminen edellyttää laajaa yhteistyötä yhteiskunnan eri toimijoiden kesken. Lisäksi on tärkeää, että erityisen korkean riskitekijätason omaavat henkilöt hoidetaan terveydenhuollon keinoin. Hoitojen kohdentamisessa tulisi käyttää hyväksi myös kokonaisriskin arviointia. Viime vuosina Suomessa on otettu käyttöön eurooppalaisiin kohortteihin perustuvat SCOREtaulukot, jotka ennustavat sydäninfarkti- ja aivohalvauskuolleisuutta. Sekä sairastavuutta että kuolleisuutta ennustava FINRISKI-laskuri on kaikkien käytettävissä Kasanterveyslaitoksen sivuilla Laskurilla voi ennustaa 10 vuoden vakavan sepelvaltimotautikohtauksen ja aivohalvauksen sekä näiden yhdistettyä riskiä. Suuret sosioekonomiset erot kuolleisuudessa ja sairastuvuudessa lisääntyivät luvulle asti, mutta sen jälkeen erot eivät ole enää kasvaneet. Erot johtuvat riskitekijöiden eroista, mutta myös hoidon toteutumisen vaihtelusta eri väestöryhmissä. Sydänliitto selvitti sepelvaltimopotilaiden kuntoutuskäytäntöjä ja palveluja julkisessa terveydenhuollossa kyselyn avulla, joka lähetettiin kaikille sepelvaltimotautipotilaita hoitaville sairaaloille ja terveyskeskuksille keväällä Selvitys ei sisällä yksityissairaaloiden eikä Kelan järjestämää kuntoutusta. Vastauksia saatiin joka toiselta kirjeenvastaanottajalta. Selvityksen mukaan ensitiedon-, kuntoutumis- tai sopeutumisvalmennuskurssille osallistui vuoden aikana noin 3900 potilasta ja läheistä. Vuosittain sairaa- 14\n16 lasta kotiutuneista sepelvaltimotautipotilaista noin 7-8 prosenttia pääsee järjestetyn kuntoutuksen piiriin julkisessa terveydenhuollossa. Määrä on Euroopan pienimpiä. Akuutin sepelvaltimotautipotilaan ohjeistus oli runsaalla puolella sairaaloista, mutta vain kolmanneksella siihen sisältyi kuntoutus. Vain hieman yli puolet sairaaloista ilmoitti varmistavansa jatkohoidon ja kuntoutuksen järjestämisen avohoidossa. Jatkohoitoon hakeutuminen jäi yleensä potilaan vastuulle. Systemaattista ohjausrunkoa, jossa olisi sovittu neuvonnan suuntaviivoista, jatkohoidosta tai ammattiryhmien välisestä työnjaosta, ei ollut yleisesti käytössä. Sydänkuntoutus ei toteudu määrällisesti eikä sisällöltään toivottavalla tavalla. 2 DIABETES Suomessa on arvioitu olevan noin diabetesta sairastavaa henkilöä, joista valtaosa sairastaa tyypin 2 diabetesta. Erityiskorvattavaan diabeteslääkitykseen oikeutettuja oli vuoden 2006 lopussa henkilöä. Vähintään kolmasosalla suomalaisista on perinnöllinen alttius sairastua tyypin 2 diabetekseen, ja prosentilla väestöstämme on heikentynyt sokerinsieto eli diabeteksen esiaste. Noin 90 prosentilla tyypin 2 diabeetikoista ja 75 prosentilla heikentyneen sokerinsiedon omaavista on metabolinen oireyhtymä. Suomi on maailman tilastojen kärjessä tyypin 1 diabeteksen esiintyvyydessä. Maassamme on runsaat tyypin 1 diabetesta sairastavaa, joista kymmenesosa on alle 16-vuotiaita. Vuosittain sairastuu noin 500 lasta. Tyypin 1 diabeteksen ilmaantuvuus on kasvanut viime aikoina noin kolmen prosentin vuosivauhdilla. 2.1 Tyypin 1 diabetes Tyypin 1 diabetes on elinikäinen aineenvaihdunnan häiriö, jossa elimistön oma insuliinituotanto loppuu ja tämä elämälle välttämätön hormoni korvataan ulkoisesti annettavalla insuliinilla, nykyisin useimmiten ns. monipistoshoitona. Hoito edellyttää insuliinin, ruoan, liikunnan ja muiden tekijöiden yhteensovittamista ja säännöllistä verensokerin seurantaa. Diabeetikon oma rooli onkin päivittäisessä hoidossa ratkaiseva, ja siksi hän tarvitsee hyvän ohjauksen, kuntoutuksen ja täyden tuen hoitohenkilökunnalta. Tähän tautityyppiin liittyy lisäsairauksia, kuten silmän verkkokalvonsairaus (retinopatia), munuaissairaus (nefropatia), valtimotaudin eri muodot ja ääreishermojen toimintaa haittaava hermovaurio (neuropatia). Tutkimukset ovat selvästi osoittaneet, että lisäsairauksia voidaan ehkäistä hyvällä hoidolla. 15\n17 Lisäsairauksien ehkäisemisessä verensokerin hoitaminen on tyypin 1 diabeetikolla keskeistä, mutta myös verenpaineen ja veren rasva-arvojen hoito on tärkeää sydän- ja verisuonisairauksien ehkäisemiseksi. Hoidossa on tapahtunut erityisesti 1990-luvun lopulta lähtien suuria muutoksia, sillä insuliinit ovat parantuneet merkittävästi ja insuliinin annosteluvälineet ovat koko ajan kehittyneet. Hoitoteknologiset näköalat ovat huimat, mutta diabeetikon päävastuu omasta hoidostaan on pysyvää, samoin hyvin koulutetun henkilökunnan anatman jatkuvan tuen tarve. Tyypin 1 diabetesta ei voida vielä ehkäistä, mutta taudin syytä selvittelevässä perustutkimuksessa on edetty viime vuosikymmenen aikana huimasti. Suomessa tehdään tällä alueella erittäin korkealaatuista tutkimusta, ja suomalaiset tutkijaryhmät hakevat ratkaisuja muun muassa rokotteen kehittämiseksi tyypin 1 diabeteksen ehkäisyyn. 2.2 Tyypin 2 diabetes Tyypin 2 diabetes on vakava sairaus, joka usein johtaa ennenaikaiseen valtimosairauteen. Tyypin 2 diabetesta onkin kutsuttu valtimosairaudeksi. Sokeritasapainon ohella diabeetikolla on yleensä myös ongelmia verenpaineen, veren rasva-arvojen ja veren hyytymisen alueilla. Tämän potilasryhmän hoidon järjestäminen on äärimmäisen tärkeää, koska heidän lukumääränsä on rajusti kasvamassa lihavuuden lisääntymisen ja väestön ikääntymisen myötä. Samanaikaisesti diabeteksen liitännäissairaudet ovat voimakkaasti lisääntymässä. Tyypin 2 diabeteksen hoidossa keskeistä on hyvän sokeritasapainon saavuttaminen sekä kohonneen verenpaineen, dyslipidemian ja hyytymishäiriöiden korjaaminen. Meneillään oleva Diabeteksen ehkäisyn ja hoidon kehittämisohjelma, Dehko, kiinnittää huomiota juuri näihin seikkoihin. Molempiin diabetesmuotoihin liittyy vakavia lisäsairauksia, jotka merkitsevät niitä sairastaville suuria ongelmia, ja toisaalta aiheuttavat huomattavaa kuormitusta maamme terveydenhuollolle. On arvioitu että diabeteksen hoito tulee maksamaan Suomessa vuonna 2010 suorina kuluina 3,3 miljardia ja lisäkuluina 1,8 miljadia. Valtaosa hoitokustannuksista tulee pääosin tyypin 2 diabetekseen liittyvien sydän- ja verisuonitautien hoidosta. Ilman komplikaatioita tyypin 2 diabeteksen lisäkustannukset olivat 530 euroa vuodessa/diabeetikko, kun taas komplisoituneen tyypin 2 diabeteksen kustannukset olivat keskimäärin / diabeetikko vuodessa. Tämän vuoksi valtakunnallisen Diabeteksen ehkäisyn ja hoidon kehittämisohjelman (Dehko ) päätavoitteena onkin tyypin 2 diabeteksen sekä diabetekseen liittyvien lisäsairauksien ehkäisy ja tehokas varhainen hoito. 16\n18 2.3 Kokonaisvaltaisen hoidon merkitys Tyypin 1 diabeteksen sokeritasapainon tärkeyttä lisäsairauksien ehkäisemisessä alleviivannut amerikkalainen Diabetes control and complications trial -tutkimus (DCCT) julkaistiin jo vuonna Tutkimuksen tulokset ja muu kehitys ovat vaikuttaneet Suomessakin tyypin 1 diabeteksen hoitokäytäntöihin: tyypin 1 diabeteksen hoitosuositus uudistettiin vuonna 1995, seuraava tuli vuonna 2001 ja päivitetty versio vuonna Insuliinihoito on kehittynyt suuresti viime vuosina. Insuliinin annostelu on helpottunut annosteluun käytettävien välineiden myötä ja verensokerin omaseurantavälineiden nopea kehitys on tukenut omahoidon toteuttamista. Diabeetikkojen hoitotilannetta on maassamme selvitetty viimeksi vuosilta Edellä mainituista seikoista huolimatta tyypin 1 diabeteksen hoitotulokset eivät ole parantuneet maassamme 10 vuoden seurantajaksoaikana. Vain viidennes (21 %) suomalaisista tyypin 1 diabeetikoista on hyvässä sokeritasapainossa ja hälyttävän huonossa sokeritasapainossa oli 19 prosenttia tutkituista GHbA 1c -mittauksen perusteella. Nuorilla tyypin 1 diabetespotilailla (15 20-v.) tilanne oli erityisen huono, heidän GHbA 1c -arvonsa olivat huomattavasti korkeammat kuin vanhemmilla ikäryhmillä. Valtakunnallisella tasolla tyypin 1 diabeetikoiden verenpaine- ja lipidiarvot olivat hyvällä tasolla. Tyypin 2 diabeteksen kokonaisvaltaisen hoidon merkitystä puolestaan todisti luvun lopulla julkaistu englantilainen UK Prospective Diabetes Study (UKPDS 1998) sekä vuonna 2003 julkaistu STENO-2 tutkimus, joiden tulokset antoivat uutta tietoa ja potkua hoitoon. Ensimmäinen Diabeteksen Käypä Hoito-suositus valmistui vuonna Suomessa tyypin 2 diabeetikkojen verensokeritasoa on onnistuttu korjaamaan valtakunnallisesti, mutta tavoitteista ollaan vielä kaukana. Hoitoa tuleekin kehittää ja tehostaa. Huomattava osa hoitoa tarvitsevista ei saa hoitoa tai ei saa riittävän tehokasta hoitoa. Lääkehoidot hyperglykemian hallinnassa ovat kehittyneet siten, että nykyisin alkaa olla mahdollista saavuttaa lähes normoglykemia. Tutkimus paljastaa, että verensokerin lisäksi myös muiden sydän- ja verisuoniriskitekijöiden osalta on vielä paljon tehtävää tyypin 2 diabeetikkojen hoidossa. Tyypin 2 diabeetikoista 35 prosenttia oli hyvässä ja 20 prosenttia huonossa sokeritasapainossa. Suuri osa tyypin 2 diabetespotilaistamme ei saanut verenhyytymistä estävää ASA-hoitoa. Vain reilu neljännes potilaista oli LDL-kolesterolin hoitotavoitteessa (LDL<2,6 mmol/l). Tilanne olisi helposti korjattavissa statiinilääkityksellä valtaosalla niistä diabeetikoista, jotka eivät ole veren rasva-arvojen suhteen hoitotavoitteessa. Verenpaine oli hoitotavoitteessa (<135/85 mmhg) vain viidesosalla tyypin 2 diabeetikoista. Tulos on yllättävä ja huolestuttava, sillä tutkimusnäyttö on vahvinta nimenomaan LDLkolesterolin ja verenpaineen tehokkaan hoidon hyödyistä tyypin 2 diabeteksen lisäsairauksien ehkäisyssä. 17\n19 Liitännäissairauksia voidaan ehkäistä hyvällä kokonaisvaltaisella hoidolla niin tyypin 1 kuin tyypin 2 diabeteksessa. Tätä ovat painottaneet myös viime vuosina julkaistut hoitosuositukset, ja Dehko-ohjelma on antanut diabeteksen hoidolle selkeät tavoitteet. Mikäli suomalaisten diabeetikkojen ennustetta todella halutaan parantaa, tarvitaan yhteiskunnan voimakasta tukea ja poliittista tahtoa. Yhteiskunnalle lääkekustannusten lisäksi huomattavat kustannukset tulevat diabetekseen liittyvien lisäsairauksien hoitokuluista. Hyperglykemialääkkeiden kohdalla erityiskorvausjärjestelmä on järjestetty Suomessa kohtalaisesti. Mutta dyslipidemia- ja verenpainelääkitysten erityiskorvauksiin edellytettävät vaatimukset eivät kannusta lääkäreitä hoitamaan eivätkä potilaita noudattamaan suosituksia riittävän hyvin. 2.4 Tyypin 2 diabeteksen ehkäisy Suomalaiset tutkijat osoittivat vuonna 2001 (Diabetes Prevention Study, DPS) ensimmäisinä maailmassa, että elintapoja muuttamalla tyypin 2 diabetes voitiin ehkäistä tai siirtää sen puhkeamista myöhemmäksi 58 prosentilla tutkimuksessa mukana olleista korkean sairastumisriskin omaavista henkilöistä. Sama tutkijaryhmä osoitti, että tulokset säilyvät myös tutkimuksen jälkeen varsin hyvin. Vuotta myöhemmin amerikkalainen tutkimus, Diabetes Prevention Program (DPP, 2002) päätyi samaan tulokseen. Suomalaisessa tutkimuksessa elintapojen muutoksiin pyrittiin viidellä alueella: painonpudotus, rasvan kokonaismäärän vähentäminen, käytetyn rasvan laadun muuttaminen, kuitujen lisääminen ruokavalioon ja päivittäisen liikunnan lisääminen. Hyviin tuloksiin pääsi pienilläkin muutoksilla. Niille, jotka onnistuivat tekemään muutoksia viiden tai neljän muuttujan osalta, ei tullut diabetesta seurantavuosien aikana. Kun sen sijaan niistä, jotka eivät onnistuneet muuttamaan elintapojaan yhdessäkään tai vain parissa kohdassa, joka kolmas sairastui seuranta-aikana tyypin 2 diabetekseen. Tutkimukseen pohjautuen Dehko-ohjelmassa julkaistiin kolmeen strategiaan perustuva tyypin 2 diabeteksen ehkäisyohjelma vuosiksi Ehkäisyohjelman toimeenpanon valmisteluun ryhdyttiin jo ohjelman valmisteluvaiheessa. Toimeenpanohanke, Dehkon 2D-hanke (D2D) toteutetaan vuosina Pirkanmaan, Etelä- Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan ja Keski-Suomen sairaanhoitopiireissä sekä vuodesta 2005 alkaen myös Pohjois-Savon sairaanhoitopiirissä. Hankealue kattaa kokonaisuudessaan 1,5 miljoonan suomalaisen väestöpohjan. Projektin tavoitteena on jalkauttaa tyypin 2 diabeteksen ehkäisyn toimintamallit perusterveydenhuollon ja työterveyshuollon pysyvään käytäntöön ja hankealueiden myötä koko maahan. Väestöstrategialla, korkean riskin strategialla sekä varhaisen diagnoosin ja hoidon strategialla vaikutetaan paitsi diabeteksen ja sydän- ja verisuonitautien myös lihavuuden ehkäisyyn. Dehkon 2Dhanketta on johtanut Pirkanmaan sairaanhoitopiiri ja sen muita vastuutahoja ovat muut D2D:n sairaanhoitopiirit, Kansanterveyslaitos ja Diabetesliitto sekä pääkumppanina 18\n20 Sydänliitto. Hankkeen rahoittavat Sosiaali- ja terveysministeriö, Rahaautomaattiyhdistys, sairaanhoitopiirit, Kansanterveyslaitos ja Diabetesliitto. Hanke on ensimmäinen laatuaan maailmassa, jonka vuoksi siihen liittyy suuri kansainvälinen kiinnostus. Suositukset: Tehostetaan sydän- ja verisuonitautien riskitekijöiden hoitoa diabeetikoilla. Tehokkaan kolesteroli- ja verenpainelääkkeiden käyttö erityiskorvattuina tulee voida aloittaa diabeetikoilla muuta väestöä alemmilla tasoilla. Tyypin 1 diabeteksen hoitoa tehostetaan etenkin nuoremmissa ikäryhmissä Tyypin 2 diabeteksen varhaistunnistamista tehostetaan. Tyypin 2 diabeteksen ehkäisy nivelletään osaksi perusterveydenhuollon sekä työterveyshuollon normaalia toimintaa. 3 RISKITEKIJÄT JA TERVEYSKÄYTTÄYTYMINEN Riskitekijöiden tunnistaminen, hoito ja seuranta ovat keskeistä sydän- ja verisuonitautien ja tyypin 2 diabeteksen ehkäisyssä ja hoidossa. Välittömien biologisten riskitekijöiden taustalla ja niiden rinnalla samanaikaisesti vaikuttavat sekä käyttäytymiseen että kulttuuriin liittyvät tekijät. Kroonisten sairauksien taustatekijät Sosioekononmiset, kulttuuriset, poliittiset ja elinympäristöön liittyvät tekijät Globalisaatio Keskeiset elintapatekijät Epäterveellinen ruokavalio Liikkumattomuus Tupakaointi Välittävät riskitekijät Kohonnut verenpaine Kohonnut veren glukoosi Tärkeimmät krooniset sairaudet Sydänsairaudet Aivohalvaus Syövät Kaupungistuminen Väestön ikääntyminen Riskitekijät, joihin ei voi vaikuttaa Ikä Dyslipidemia Ylipaino Krooniset keuhkosairaudet Diabetes Perimä Mukailtu: WHO: Preventing Chronic Diseases a vital investment\n21 Seuraavassa kuvataan riskitekijöiden nykyistä tilannetta ja esitetään suosituksia toiminnan tehostamiseksi. Yksityiskohtaiset ohjeet potilaiden hoitamisesta on annettu Käypä hoito -suosituksissa. Terveydenhuollon toimenpiteiden lisäksi riskitekijöihin vaikutetaan viestinnällä ja yhteiskuntapoliittisilla ratkaisuilla. 3.1 Ruokavalio Terveellisen ravinnon avulla voidaan estää sydän- ja verisuonitautien ja tyypin 2 diabeteksen kehittymistä. Diabeteksen ehkäisytutkimuksessa asetettiin tavoitteeksi 5 %:n laihtuminen, rasvan saanti energiasta alle 30 % ja tyydyttyneen rasvan alle 10 %, kuidun saanti 15g/1000 kcal sekä 30 minuuttia liikuntaa päivittäin. Niistä tutkimukseen osallistuneista, jotka saavuttivat neljä tai viisi näistä tavoitteista, kukaan ei sairastunut diabetekseen seuranta-aikana. Ruokavalio on olennainen osa sydän- ja verisuonitautien ja diabeteksen perushoitoa. Sama terveellinen ruokavalio ehkäisee myös useita muita terveyden kannalta haitallisia asioita. Se on jokaisen saavutettavissa eikä aiheuta lääkitykseen verrattavia kustannuksia tai sivuvaikutuksia. Väestön kolesterolitasoa säätelee voimakkaimmin tyydyttyneen rasvan osuus energiansaannista. Tämä on laskenut 1970-luvun noin 22 prosentista 15 prosenttiin vuoteen 1997 mennessä. Vuosien 1997 ja 2002 välillä ei rasvojen laadussa tapahtunut muutosta, mutta viimeisen viiden vuoden aikana tyydyttyneen rasvan saanti on jälleen alentunut noin 12 %:iin ja tyydyttymättömien rasvojen osuus noussut. Tämä näkyy veren kolesterolipitoisuuden laskuna viimeisen viiden vuoden aikana. Tavoite on alentaa tyydyttyneen rasvan osuutta 10 %:iin energiansaannista. Maitorasva eri muodoissaan on edelleen tärkeä tyydyttyneen rasvan lähde. Miehillä juustoista tulee 15 prosenttia tyydyttyneistä rasvoista, maitorasvalevitteestä 10 prosenttia, maidosta 8 prosenttia ja muista maitotuotteista 4 prosenttia sekä naisilla vastaavasti juustosta 16 prosenttia, maitorasvalevitteistä 6 prosenttia, maidosta 6 prosenttia sekä muista maitovalmisteista 7 prosenttia. Liharuuista miehet saivat 23 prosenttia syömästään tyydyttyneestä rasvasta ja naiset 18 prosenttia. Tyydyttyneiden rasvojen lähteet vaihtelevat eri ikä- ja sosiaaliryhmissä. Erityisesti nuoremmissa ikäryhmissä pitsojen ja suklaan merkitys korostuu. Suolan käyttö on vähentynyt vuosikymmenien aikana, mikä selittää osan verenpaineen laskusta. Suolan saanti on vähentynyt vuodesta 1977 lähtien. Miehet saavat suolaa keskimäärin 8 grammaa ja naiset 6 grammaa päivässä. Vuonna 1977 vastaavasti miehet saivat suolaa 14 grammaa ja naiset 10grammaa. Viimeisen viiden vuoden aikana suolan saanti on edelleen alentunut. Suolan saannin tavoite on 5 grammaa päivässä. 20\n22 Kasvisten käyttö on lisääntynyt, mutta ei vieläkään saavuta suositeltua 400 grammaa päivässä ja erot eri väestöryhmien välillä ovat kasvaneet. Täysjyväviljan käyttö ei ole lisääntynyt. Kuidun saanti on vain noin 2/3 suositellusta. Väestötason muutokset ruoankäytössä kertovat vain osan tilanteesta. Epäterveelliset ruokatottumukset osittain kasautuvat alempiin sosiaaliryhmiin. Ravitsemusviestinnässä ja elämäntapaohjauksessa kohderyhmä on entistä vahvemmin otettava huomioon. Suomessa syödään noin 2 miljoonaa ammattikeittiöiden valmistamaa ateriaa kodin ulkopuolella. Monilla se on päivän ainoa lämmin ateria. Näin kodin ulkopuolella syötyjen aterioiden sekä ravitsemuksellinen että ravitsemuskasvatuksellinen merkitys on lisääntynyt. Kouluruoalla voidaan vaikuttaa myös makumieltymyksiin ja se toimii esimerkkinä täysipainoisesta ateriasta. Koululaisista suurin osa syö pääruoan, mutta huomattava osa jättää leivän, salaatin ja maidon ottamatta. Kokemusten mukaan useammat syövät täysipainoisen aterian, kun ruokailutilaa on muutettu viihtyisämmäksi, ruokailuaikaa rauhoitettu, ruokalajeja kehitetty yhteistyössä oppilaiden kanssa ja tarjolla on ollut tuoretta leipää ja salaattivaihtoehto. Tällä hetkellä vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että sydän- ja verisuonitautien sekä diabeteksen ehkäisyn ja hoidon onnistumiseksi tarvitaan uusia ravitsemuspoliittisia toimenpiteitä, ravitsemustietouden lisäämistä sekä elintapaohjauksen ja ravitsemushoidon tehostamista. Resurssit ja asiantuntemus ovat tällä hetkellä riittämättömät. Tarvitaan sekä asiantuntijoita, kouluttajia että organisaation ja yhteistyön kehittämistä. Suositukset: Yleisen tietoisuuden lisääminen Jokaisen tulee tietää, että kolesterolitasoa, verenpainetta ja tyypin 2 diabetekseen sairastumisen vaaraa voidaan alentaa terveellisten ruokatottumusten avulla. Ehkäisevän työn, elintapaohjauksen ja ravitsemushoidon organisointi Ravitsemuskasvatuksen, elintapaohjauksen, ravitsemushoidon ja ravitsemispalvelujen kehittämistä ja koordinaatiota varten perustetaan kuntatasolla pysyvä yhteistyöelin, jonka jäseninä ovat näistä palveluista vastaavat henkilöt sekä kunnan/kuntayhtymän ravitsemusterapeutti ja alueravitsemusterapeutti. Ravitsemuksen asiantuntemusta on välttämätöntä lisätä kuntien/kuntayhtymien organisaatiossa ja terveydenhuollon resursseissa siten että ravitsemusterapeutteja on vähintään 1/ asukasta. 21\n23 Kouluruokailu sisällytetään opetussuunnitelmaan oleellisena osana koulun terveellisiin ruokatottumuksiin ohjaavaa kasvatusta (ks. Kouluruokailun käsikirja 2007). Terveellisten välipalojen tarjontaa kehitetään. Elintarvike- ja ravitsemuspolitiikka Valtiovalta tukee laaja-alaisesti eri toimenpitein (kuten verotus, maatalouspolitiikka, EU-politiikka) kansalaisia terveellisten ruokatottumusten ylläpitämiseen. Lainsäädäntöä kehitetään niin, että kaikkiin myytäviin elintarvikkeisiin merkitään energiapitoisuuden lisäksi rasvan, kovan rasvan, hiilihydraattien ja kuidun määrä sekä grammoina 100 g että kappaletta tai annosta kohden ja energiaprosentteina. Samat tiedot tulee olla käytettävissä myös työpaikkaruokailun ja kouluruokailun aterioista. Väestölle käynnistetään terveysviestintäohjelma ravintoarvomerkintöjen ymmärtämyksen lisäämiseksi. Sydänmerkin tulevaisuus kuluttajien valintoja helpottavana välineenä turvataan taloudellisesti. Elintarvikkeiden tuotannossa, kaupassa ja markkinoinnissa edistetään kovan (tyydyttynyt ja transrasva) rasvan vähentämistä ja rasvan laadun muuttamista pehmeään suuntaan valikoimia kehittämällä. Teollisten elintarvikkeiden suolapitoisuutta vähennetään edelleen. Elintarvikkeiden tuottajien, elintarvikekaupan, valtion ravitsemusneuvottelukunnan sekä kolmannen sektorin toimijat edistävät yhteistyössä kasvisten käyttöä niin, että saavutetaan vähintään 400 gramman käyttö päivässä. Teollisuus ja kauppa toimivat erityisesti lapsiin suuntautuvan ruokamainonnan hillitsemiseksi sekä yhdessä ravitsemisliikkeiden kanssa annoskokojen kohtuullistamiseksi. 3.2 Liikunta Vähäinen fyysinen aktiivisuus on sepelvaltimotaudin, kohonneen verenpaineen sekä lihavuuden ja sen liitännäissairauksien keskeinen vaaratekijä. Arkiliikunnan väheneminen näyttää olevan tärkein syy väestön liikapainoon eikä todettu lievä vapaa-ajan liikunnan lisääntyminen riitä korvaamaan vähentynyttä työn fyysistä kuormitusta. Terveysliikunnan kansainväliset suositukset on päivitetty ja tarkennettu kesällä Terveyttä edistävän liikunnan tavoitteena on kohtuullisesti kuormittavaa fyysistä aktii- 22\n24 visuutta (esimerkiksi reipas kävely) päivittäin vähintään 30 minuuttia. Eri tutkimusaineistojen perusteella STM on arvioinut, että suomalaisista työikäisistä noin kolmannes liikkuu terveytensä kannalta riittämättömästi (Liikunta hyvinvointipoliittinen mahdollisuus 2007). Vähiten liikkuvat vuotiaat miehet. Noin puolet nuorista pojista ja noin 40 prosenttia tytöistä liikkuu terveyden kannalta riittävästi, ja riittävästi liikkuvien nuorten osuus on tasaisesti kasvanut runsaan vuosikymmenen aikana. Kahdessakymmenessä neljässä Euroopan maan kouluissa koululiikunnan viikkotuntimäärä 12 kouluvuoden aikana oli keskimäärin 2,8 tuntia (vaihteluväli 1,6-3,5). Suomen luku tässä vertailussa oli 1,7. Kansanterveyslaitoksen Aikuisväestön terveyskäyttäytymistutkimuksen (AVTK) mukaan vapaa-ajan liikunnan harrastaminen on lisääntynyt 1980-luvulta lähtien, mutta muutos on tasaantunut 1990-luvulta lähtien. Sen sijaan työssä käyvien työmatkaliikunta, jota naiset jatkuvasti harrastavat miehiä selvästi useammin, väheni 1990-luvulle tultaessa ja on sen jälkeen pysynyt jokseenkin 1990-luvun alun tasolla. Vuonna 2006 miehistä 63 prosenttia ja naisista 68 prosenttia ilmoitti harrastavansa vapaa-ajan liikuntaa vähintään kahdesti viikossa. Liikuntakerta kesti ainakin 30 minuuttia ja aiheutti vähintään lievää hengästymistä. 31 prosenttia miehistä ja 20 prosenttia naisista liikkui vähintään neljästi viikossa. Työssä käyvistä miehistä 26 prosenttia ja naisista 47 prosenttia käveli tai pyöräili säännöllisesti päivittäin työmatkoillaan vähintään 15 minuuttia. Eläkeikäisistä (65 84-vuotiaista) miehistä 65 prosenttia ja naisista 61 prosenttia käveli ainakin 30 minuuttia kerrallaan 4-6 kertaa viikossa (Eläkeikäisen väestön terveyskäyttäytymistutkimus EVTK 2005). Suositukset: - Väestön liikuntaa ja muuta vapaa-ajan fyysistä aktiivisuutta tulee seurata säännöllisesti, jotta terveyden kannalta riittämättömästi liikkuvia voidaan aktivoida. - Kunnissa tehtävillä päätöksillä on ratkaiseva merkitys ihmisten mahdollisuuksille olla fyysisesti aktiivisia. Kuntien tulee kuntasuunnittelussa (esimerkiksi liikennereittien kaavoitus), liikuntatoimessa ja eri toimialueiden yhteistyössä kehittää terveyttä edistävää liikuntaa. STM:n vuonna 2000 eri toimijoille esittämien paikallisten terveysliikuntasuositusten toteuttamista tulee seurata. 23\n25 - STM:n Terveyttä edistävän liikunnan neuvottelukunnan tulee raportoida eri toimijatahoille terveyttä edistävää liikuntaa koskevien toimintasuositusten (2001) toteutumisesta. - Kannustetaan työnantajia tukemaan monipuolisesti työntekijöidensä liikkumista ja liikuntaharrastuksia. - Liikuntaa tulee lisätä koulun arkeen ja liikuntatuntien viikkomäärä suurentaa nykyisestä keskiarvosta 1,7 vähintään eurooppalaiselle keskitasolle 2,8 tuntia viikossa. 3.3 Lihavuus Suomalaisten miesten ja naisten painoindeksi on kasvanut melko tasaisesti vuodesta 1982 vuoteen Normaalipainoisia (painoindeksi alle 25 kg/m²) oli 32 prosenttia miehistä ja 48 prosenttia naisista. Lihavia (painoindeksi vähintään 30 kg/m²) oli 20 prosenttia miehistä ja naisista. FINRISKI-tutkimuksessa mitattuun painoon perustuva vuotiaiden miesten ja naisten painoindeksi on kasvanut melko tasaisesti vuodesta 1982 vuoteen Vuonna 2007 kaikkien tutkimusalueiden painoindeksin keskiarvo oli miehillä 27,2 kg/m 2 ja naisilla 26,4 kg/m 2. Miesten painoindeksissä ei ollut tilastollisesti merkitseviä eroja alueiden välillä. Naisten painoindeksi oli matalin Helsingin ja Vantaan alueella (25,4 kg/m 2 ). Painoindeksin hienoinen nousu ei ollut tilastollisesti merkitsevä kummallakaan sukupuolella vuodesta 2002 vuoteen Kuitenkin paino nousi miehillä 500 grammaa ja naisilla 900 grammaa. Miesten painon nousu ei ollut tilastollisesti merkitsevä (p=0,22) mutta naisten oli (p=0.019). Kun sukupuolet testattiin yhdessä, painon nousu oli tilastollisesti merkitsevä (p<0,012), mutta sukupuolen ja vuoden välinen interaktio ei (p<0,44). Tämä viittaa siihen, ettei miesten ja naisten painon nousu ole ollut erilainen viimeisen viiden vuoden aikana. Tulos viittaa myös siihen, että painon nousu voi olla väestötasolla tasaantumassa. On kuitenkin ennen aikaista sanoa, että painon nousu olisi Suomessa pysähtynyt. Painon lisääntyminen näyttää johtuvan erityisesti työhön liittyvän arkiliikunnan vähenemisestä, sillä ravitsemustutkimuksen mukaan energian saanti ei ole lisääntynyt. Sen sijaan alkoholin käyttö on lisääntynyt, joka voi osaltaan vaikuttaa ylipainon syntyyn. Ongelmana näissä tutkimuksissa on kuitenkin erityisesti ylipainoisten taipumus aliraportoida ravinnon saantiaan. Nuorten terveystapatutkimuksen mukaan myös lasten ja nuorten ylipaino on lisääntynyt 2 4-kertaiseksi kuluneen 25 vuoden aikana. Lasten ja nuorten perusliikunta on vähenty- 24\n26 nyt mm. television katselun ja tietokoneiden käytön lisääntyessä. Lisäksi lapsille ja nuorille tarkoitettuja epäterveellisiä välipaloja mainostetaan voimakkaasti ja myytävät annoskoot ovat kasvaneet. Tutkimukset eivät kuitenkaan ole selkeästi voineet osoittaa lasten energiansaannin suurentuneen parin viime vuosikymmenen aikana. Suositukset: Pituus, paino ja vyötärönympärys merkitään terveyskertomukseen. Aikuisten tulee tietää oma painoindeksinsä ja vyötärönympäryksensä, niiden tavoitearvot ja ylipainoon liittyvät riskit. Painonhallinnan tulee olla keskeinen osa metabolisen oireyhtymän, kohonneen verenpaineen ja tyypin 2 diabeteksen ehkäisyssä ja hoidossa. Lasten ja nuorten ylipainoon tulee puuttua aktiivisesti neuvoloissa ja kouluterveydenhuollossa Käypä hoito -suositusten mukaisesti. 3.4 Metabolinen oireyhtymä Metabolinen oireyhtymä (MBO) on sydän- ja verisuonitautien riskitekijäkasautuma. Nykykäsityksen mukaan keskivartalolihavuus johtaa poikkeavuuksien kasautumiseen samalle yksilölle. Lihavuuden ohella metaboliseen oireyhtymään kuuluvat kohonnut verenpaine ja muutokset sokeri- ja rasva-aineenvaihdunnassa. Metaboliseen oireyhtymään liittyy suuri valtimotautivaara. Samanaikaisesti hypertriglyseridemian ja/tai matalan HDL-kolesterolin sekä sokeriaineenvaihdunnan häiriön kanssa esiintyvä korkea verenpaine merkitsee yksilölle yhtä suurta sepelvaltimotautiin sairastumisen vaaraa kuin perinteisten korkean verenpaineen, hyperkolesterolemian ja tupakoinnin samanaikaisuus. Pahimmillaan MBO-potilaan sairastumisvaara voi olla jopa suurempi kuin sydäninfarktin jo kerran sairastaneella henkilöllä. Kansainvälisen diabetesjärjestöjen liiton (International Diabetes Federation, IDF) hiljattain julkaisemien kriteerien mukaan henkilöllä on metabolinen oireyhtymä, kun hänellä on: keskivartalolihavuus (vyötärön ympärysmitta 94 cm eurooppalaisella miehellä ja 80 cm eurooppalaisella naisella) sekä mitkä tahansa kaksi seuraavista tekijöistä: seerumin triglyseridipitoisuus: 1,7 mmol/l tai spesifinen hoito tähän lipidipoikkeavuuteen. seerumin HDL-kolesterolipitoisuus: <1,03 mmol/l miehillä ja <1,29 mmol/l naisilla tai spesifinen hoito tähän lipidipoikkeavuuteen. kohonnut verenpaine: systolinen 130 tai diastolinen 85 mmhg tai hoito aiemmin diagnosoituun kohonneeseen verenpaineeseen. 25\n27 kohonnut plasman paastosokeri: 5,6 mmol/l tai aiemmin diagnosoitu tyypin diabetes. Jos arvo on yli 5,6 mmol/l, oraalisen sokerirasituksen suorittamista suositellaan voimakkaasti, mutta se ei ole välttämätön oireyhtymän toteamiseksi. Edellä mainituilla kriteereillä mitaten MBO:n vallitsevuus on 35 40% keski-ikäisessä suomalaisessa väestössä. Nykyaikaisilla mukavuudenhaluun perustuvilla elintavoilla on suuri vaikutus kaikkiin metabolisen oireyhtymän taustalla oleviin tekijöihin, erityisesti keskivartalolihavuuden lisääntymiseen. Suomalaisessa diabeteksen ehkäisytutkimuksessa diabeteksen suhteen korkeassa sairastumisvaarassa olevat henkilöt kykenivät onnistuneitten elintapamuutosten avulla vähentämään sairastumisriskiään tyyppi 2 diabetekseen lähes 60 prosentilla. Oleellista tuloksen kannalta oli painon aleneminen, liikkumisen lisääminen ja terveellisen sydänystävällisen ruokavalion omaksuminen. Jo vähäinen 4-5 kg suuruinen laihtuminen vaikuttaa edullisesti sairastumisriskiin vähentäessään metabolisesti aktiivisen sisälmysrasvan määrää. Metabolisen oireyhtymän hoidossa pääpaino tuleekin olla asiantuntevasti ohjatuissa elintapamuutoksissa. Tässä julkisen terveydenhuollon apuna voivat toimia järjestöjen (Diabetesliitto ja Sydänliitto) kehittämä painonhallintaohjaajien koulutus ja ryhmämalli sekä vertaistukea tarjoama ITE-ryhmätoiminta. Kohonnut verenpaine, dyslipidemia ja hyperglykemia voivat kuitenkin vaatia myös spesifistä lääkehoitoa. Varhaisen MBO:n diagnoosin ja hoidon lisäksi tärkeää on toisaalta tyypin 2 diabeteksen varhainen diagnosointi ja hoito. Korkean riskin henkilöiden seulonnassa käytettävä ja FINRISKI-tutkimuksen pohjalta kehitetty diabetesriskitesti löytää myös aiemmin diagnosoimattomat diabeetikot, jotka näin voidaan ohjata nopeasti hoitoon. Ylipainon kehittymisen ehkäisyyn on myös kiinnitettävä riittävästi huomiota - ei pelkästään lisäämällä yksilön tietoisuutta ylipainon haitoista, vaan tukemalla eri tavoin terveellisen ravintoon ja liikkumiseen tähtääviä toimia elinympäristössämme. Metabolinen oireyhtymä on yleisyytensä takia valtava haaste julkiselle terveydenhuollolle ja koko yhteiskunnalle. Suositukset: Metabolisen oireyhtymän tunnistamista ja hoitoa tulee terveydenhuollossa nykyisestä oleellisesti tehostaa. Metabolisen oireyhtymän ehkäisyyn ja hoitoon liittyvät oleellisesti ruokavaliosta, liikunnasta ja lihavuudesta näissä kohdin annetut suositukset. 26


Betoni home – Portaiden teko rinteeseen\nKasvu lakkaa, kun kosteus poistuu, jolloin home taantuu ja jää rakenteeseen. Betoni on erinomainen rakennusmateriaali, mutta kosteusrasitus on estettävä myös siinä, muuten seurauksena on ennen pitkää mikrobien . Tutkimusten mukaan kevytbetoni homehtuu yhtä herkästi kuin höylätty kuusi.\nTalonvalmistaja puolustautuu sillä, että hometta muodostuu vain betonin pintaan, . Kuinka moni on oikeasti nähnyt hometta betonissa? Meinaan ihan oikeaa hometta eikä jotain valkoista homeen näköistä. Miksi homeongelmista oirehtivaa syytetään luulosairaudesta?\nLue, mitä asiantuntijat vastasivat näihin ja . Kaikki desinfioinnit hometaloissa ovat käytännössä turhia, sanovat Työterveyslaitos ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Betoni, savi- ja kalkkihiekkatiili, kevytbetoni, kevytsorabetoni. Betonissa on kuitenkin tummia täpliä noin 2cmX5cm alueella, ilmeisesti.\nTuore betoni homehtuu tuskin lainkaan, koska se on hyvin emäksistä. Turun seudulla home vaivaa ainakin Pansion laivastoasemalla ja .\nKoska bakteereita ja homesieni-itiöitä on aina maaperässä, niitä on luonnostaan monissa rakennusmateriaaleissa, hiekassa, betonissa, . Siihen lattialämmitys ja uusi betoni? Seinät ovat betonia joten onko vaara että alimmaisesta kerroksesta home nousisi? Ilmaan rajoittuvissa pinnoissa homekasvun rajakosteus on puhtaan betonin osalta yli. Perusperiaatteena on kuitenkin, että desifiointiaineet soveltuvat vain pinnan puhdistukseen, mikäli home on mennyt syvemmälle rakenteeseen on käytettävä . Betonin päälle levitettävä tasoite voi myös jäädä kosteaksi, vaikka betoni olisi kuivaa. Betoni voi kostua maasta nousevasta vedestä tai . Lisäksi betoni ja sementtipohjainen harkko kuivuvat varsin hitaasti: on havaittu,.\nAir Climate in the Home Environment of Occupants with Respiratory Diseases. Jos tällainen kostea betoni päällystetään muovimatolla, alkaa matto kupruilla. Tiivistelmä VTT:n tutkimuksesta seuraavassa rajatussa alueessa.\nKun betonin halutaan kuivuvan mahdollisimman nopeasti, . Olet tässä: Etusivu Verkkokauppa Taulut ja kehykset Kyltti sydän betoni Home.


TOUKOKUUN LIVBOX | Laura's\nViime kuusta jäikin katsastamatta huhtikuun LivBoxin sisältö ja päätin nyt, että skippaan sen blogista aivan kokonaan. Mennään siis suoraan tämän kuun boxiin, mikä saapui minua ilahduttamaan viime viikolla :).\nPalmoliven Aroma Sensations Feel the Massage suihkusaippua - Palmoliven suihkusaippuat ovat mulla usein käytössä ja lemppareitani ovat juurikin nämä saippuat, joissa on kuoriva vaikutus. Tämä aloe veraa, vesiminttua sekä Kuolleenmeren suolaa sisältävä suihkusaippua oli ihanan raikas ja sopii kivasti kuumille kesäpäiville.\nCutrinin Pure ISM Anti-Green shampoo - Eilen kokeilin heti tätä Cutrinin shampoota, jonka luvataan kirkastavan hiuksia sekä auttavan poistamaan hanavedestä tulleiden mineraalien aiheuttamia värjäytymiä. Shampoo tuntui Cutrinin perus shampoolta ja ehkä tämä shampoo ei ole juuri sellainen, mitä minä tarvitsen tällä hetkellä hiuksilleni. Muuten ihan hyvä shampoo.\nNivean Creme Care Facial Cleansing Wipes puhdistuspyyhkeet - Olen kevään ajan käyttänyt nestemäisiä meikinpuhdistusaineita ja oli kiva saada nyt LivBoxin mukana puhdistusliinoja, mitkä ovat todella käteviä ja nopea käyttöisiä meikin puhdistamisessa. Innolla aion illalla testata näitä puhdistuspyyhkeitä, kun on aika mennä pesemään päivän meikit pois.\nPandan vadelmamuru suklaalevy - Oi vitsit, kun vesi herahti kielelle, kun tämä kauniin sävyinen suklaalevy pilkisti boxista. Pandan vadelmamuru kuulostaa juuri sellaiselta suklaalta, mikä on täydellinen minun makuhermoilleni :).\nNeutrogenan Visibly Clear Correct&Perfect CC-voide - LivBoxin mukana tuli tällä kertaa Neutrogenalta CC-voide, joka tuli minulle sävyssä Light. En ole ikinä ollut BB- tai CC-voiteiden ystävä, koska en ole vielä yhtään sävyä löytänyt, mikä olisi riittävän vaalea iholleni. Aion ehdottomasti kokeilla tätäkin voidetta, mutta odotukset eivät ole vielä ainakaan kovin suuret...\nIberon puhelinlankalenkit - Boxiin oltiin laitettu Iberon puhelinlankalenkkejä, mikä oli ihan ok lisä boxin sisältöön. Itseltäni löytyy muutama puhelinlankalenkki kaapin perältä, mutta en ole koskaan näihin oikein syttynyt. Aina valitsen ennemmin tavallisen hiuslenkin, kun laitan hiukset kiinni.\nBiozellin Professional Texturizing Spray rakenne- ja volyymisuihke - Curiouser&Curiouser-blogin Nooran suosikki Biozellin rakennesuihke oli ehkä kivoin boxin tuote omasta mielestäni. Tämmöisenä lättätukkana on aina kiva kokeilla tuotteita, joista voisi saada hieman volyymia sekä tukea hiuksiin. Ehdottomasti pakko ottaa tämä suihke mahdollisimman pian kokeiluun! :)\nLöytyikö boxista omaa suosikkiasi? :)\n3 kommenttia on "TOUKOKUUN LIVBOX"\nTerhi/Puikolta pudonnut 10. toukokuuta 2016 klo 12.21\nOon käyttänyt pullollisen tota antigreeniä, sillon ku se oli vielä vanhassa paketissa. Ihan ok, toimi hyvin ennen värjäystä :) Vadelmamurusuklaa on iha überhyvää!! Tein vappuna juustokakun, mihin tota laitoin! <3\nLaura 11. toukokuuta 2016 klo 7.59\nMä en ole vieläkään raaskinut maistaa tuota suklaata, koska luulen, että heittäisin kerralla koko levyllisen suuhuni :D.\nTerhi/Puikolta pudonnut 11. toukokuuta 2016 klo 14.45\n..no siis mä söin ekan levyn ja totesin sen hyväks ja vasta toinen pääsi kakkuun asti :D


Näkymättömät arvet: Pelko ihmisiä kohtaan\nLähettänyt Saiccu klo 13.50\nswordtale 25. tammikuuta 2013 klo 5.45\nIhmisat on sairaita ja julmia. Ja sitten vielä sanotaan että kiusaajilla on itsellä paha olla niin siksi tekevät niin ?\nKenelläkään ei ole oikeus tuhota toisen elämää tai itsetuntoa. Paraneeko niistä haavoista koskaan.. itseäni on myös kiusattu monen asian vuoksi,koen myötätuntoa sua ja muita kohtaan!\nToivon sulle asioiden selviämistä,ja jään lukijaksi.\nSaiccu 25. tammikuuta 2013 klo 10.13\nMusta toi on niin kulunut "tekosyy", että kiusaajilla itsellään on muka paha olla. Tai no voihan niillä ollakin, mutta musta se on hieman yleistämistä. Musta kyseessä on enemminkin vallan ja suosion yms. hakeminen. Oman egon pönkittäminen toisen kustannuksella. Jonkinlainen sairas tarve syytää toisen niskaan paskaa.\nUskon, että haavat saattaa parantua, mutta arvet siitä jää. Itsellä on ainakin semmonen olo, että tulen lopun elämääni kantamaan näitä arpeutuneita haavoja, jotka välillä saattaa revetä auki.\nMun myötätuntoni on kaikkien kiusattujen puolella.


Henkilöstötuottavuuden laskennasta apua yrityksen kannattavuuteen | LAB.fi\nJulkaistu 28.5.2021 12.45\nHenkilöstötuottavuuden laskennasta apua yrityksen kannattavuuteen\nLAB-ammattikorkeakoulu on julkaissut henkilöstötuottavuuden oppaan. Opas on erityisesti pienille yrityksille tarkoitettu käytännönläheinen tapa tutustua henkilöstötuottavuuteen ja kehittää tuottavuutta itsenäisesti omalla työpaikalla. Oppaassa neuvotaan, kuinka kerätä tietoa yrityksen tilanteesta ja henkilöstön kokemasta työelämän laadusta ja kuinka näitä yhdessä tunnistettuja asioita voi kehittää pienin askelin, tarvittaessa erikseen valitun kehittämiskumppanin kanssa.\nHenkilöstötuottavuus on strateginen kilpailutekijä. Henkilöstötuottavuuden laskenta auttaa näkemään, miten työelämän laadun parantaminen vaikuttaa yrityksen talouteen. Työelämän laatu (Quality of Working Life, QWL) sisältää johtamisen ja esimiestoiminnan sekä prosessien, toimintakulttuurin ja osaamisen tarkastelun. Työelämän laadun mittaamisen avulla voidaan tarkastella ja korjata yrityksen toimintaa ja näin vaikuttaa yrityksen kannattavuuteen.\n”Oppaan ydin on työyhteisön vuorovaikutuksen ja hyvinvoinnin edistäminen sekä näiden toimenpiteiden vaikutuksen mittaaminen. Tarkoituksena on todentaa miten henkilöstöön satsaaminen vaikuttaa yrityksen tulokseen”, LAB-ammattikorkeakoulun TKI-asiantuntija ja HENTU-projektin projektipäällikkö Soili Saikkonen summaa.\nSPK-Huolto Oy:n Reijo Kantoluoto on toiminut HENTUn ohjausryhmässä pk-yritysten edustajana. Hän toteaa oppaan ehdottomaksi valtiksi sen, että melko monimutkainen ja laaja yhtälö on kiteytetty ymmärrettävään ja mitattavaan muotoon. Kantoluodon mielestä myös eri osa-alueiden painoarvot oppaassa ovat oikeat.\nUsein yrityksissä tutkitaan ja seurataan työhyvinvointia ja johtamista irrallisina, toisiinsa nivoutumattomina asioina. Nyt valmistuneen oppaan avulla Kantoluoto kokee helpoksi nähdä toimien vaikutukset kokonaisuuteen ja sitä kautta kannattavuuteen.\n”Tällä menetelmällä näkee kokonaisvaltaisesti sen, miten johtamisessa on onnistuttu, kuinka henkilöstö voi ja miten nämä kaikki vaikuttavat yrityksen kannattavuuteen”, Kantoluoto kertoo.\nPainopisteiden oikea mitoitus sekä oppaan tarpeeksi yksinkertainen käytettävyys tekee siitä toimivan työkalun syy- ja seuraussuhteiden ymmärtämiseen ja kipupisteiden paikantamiseen. ”Kohtuullisella panostuksella yritys saa todella suuren hyödyn ja voi mitata, seurata ja löytää ne kohdat, joihin täytyy jatkossa kiinnittää huomiota”, Kantoluoto toteaa.\nOppaan henkilöstötuottamisen kehittämiseksi voi ladata vapaasti osoitteesta www.hentu.fi.\nOpas on toteutettu yhdessä Lapin yliopiston kanssa.\nTKI-asiantuntija Elina Ruokoski, LAB-ammattikorkeakoulu\n+358 44 708 5128, elina [dot] ruokoski lab [dot] fi


Elämmekö samassa universumissa? – Niko Kanervo\nby Niko Kanervo 8.2.201916:03\nMaailmankuvia voi olla useita erilaisia, itse asiassa niitä on juuri niin monta kuin on havainnoitsijoitakin. Kuitenkin perimmäisiin kysymyksiin on olemassa yhdet parhaat mahdolliset ratkaisut. Väite on liberaalille käsitetaiteilijalle varsin radikaali. Yhteiskunnallista keskustelua seuratessaan ei kuitenkaan voi välttyä seuraavalta ajatukselta: Ihmiset elävät aivan toisenlaisissa universumeissa.\nMarvelin universumissa on sankareita, jotka todella voivat kävellä vetten päällä, tässä kaikkeudessa ei. Ei siis ole ihme, että viime valtioneuvoston puolustusministeri Carl Haglund kertoi menettäneensä uskonsa politiikkaan. Politiikassa pyritään konsensusratkaisuihin, vaikka samalla elämme täysin erilaisilla käsityksillä sivilisaation ja kaikkeuden perusrakenteista. Moni voisi verrata politiikkaa tällaisessa toimintaympäristössä vaikkapa tuulimyllyjä vastaan taistelemiseksi.\nNostetaanpa pöydälle seuraavaksi joku esimerkki-case, jottemme jäisi käsitetason kantimille…\nOlen kuullut joidenkin kristillisten piirien harjoittavan edelleen eheytymiskoulutusta homoudesta, Suomessa. En ole pikaisen selvittelyn tuloksena löytänyt validia tietoa asiaan liittyen, vaikkakin muistan joitakin vuosia sitten törmänneeni uutisointiin asiaan liittyen. Samapa tuo, sillä esimerkiksi Jenkeissä tällainen mielenvikaisuus on edelleen tätä päivää. Viime vuoden puolella nimittäin virkosi paljon keskustelua eri suomalaisten kristillisten tahojen julkaisemasta kirjasesta, jota jaetaan muun muassa rippikouluissa. Ihminen saa periaatteessa ajatella oman päänsä sisällä, mitä tahtoo, kunhan tämä ei ohjaudu laittomaksi tai muutoin moraalittomaksi toiminnaksi. On melko lailla kummallista nykyisen tieteellisen edistyksellisyyden valossa, että mies on ”perheen päänä” vastuullisempi kokonaisuudesta kuin nainen, kuten kirjanen väittää. Toisaalta tämä keittiöpsykologinen vihko ohjeistaa myös itsetyydytyksen vähentämiseen.\nKuulun siihen koulukuntaan, joka suhtautuu kriittisesti kirkon toimintaan – –\nTuntuu täysin absurdilta tällaista täysin irrationaalista eetosta kuullessa, että uskonnolla voi olla verotusoikeus. Verotusoikeuden piiriin jokainen kuuluu periaatteessa omasta tahdostaan, sillä kukaan ei kiellä eroamasta kirkosta. On kuitenkin kyseenalainen lähtökohta, että ihmisen on mahdollista kuulua kirkkoon ennen oman tahtonsa lausumista. En ole vihamielinen kirkkoa kohtaan. Kuulun siihen koulukuntaan, joka suhtautuu kriittisesti kirkon toimintaan – laajemmin uskontojen toimintaan yleensä. Toiminnan tulee olla täysin tieteellistä inhimillistä elämää tukevia. Mielikuvitukselle on yhteiskunnassamme sijaa, kunhan tältä pohjalta ei rakenneta minkäänlaista teokratiaa.\nSuomeksi: Olemme juuri löytäneet loistavan metaforan Brexitille!\nPyydänkin lukijaa muistamaan peruspilarit ihmisen mahdollisuudesta havainnoida todellisuutta. Voimme tutkia maailmaa ja olemme historian kuluessa niin totisesti tehneetkin. Olemme selvittäneet ja saaneet aikaan vaikka ja mitä. Nöyrästi kumartaakin allekirjoittanut muun muassa kohti lääketieteilijöitä. Vain esimerkkinä heidän työnsä on ollut uskomattoman hedelmällistä yleismaailmallisen inhimillisen arvomaailman periaatteiden edistämiseksi. Kuitenkin lääketieteen linjaa vastaan väittävät uskonnolliset piirit ovat valinneet toisen tien etsiä vastauksia perimmäisiin kysymyksiin. Erilaisten uskontojen yleisenä perustana on kansankertomukset ihmeitä tehneistä tai vaikkapa näkyjä nähneistä isistä ja äideistä. Vastaavasti voisimme käytännössä iskeä jäsenhakemuksen lentävän spagettihirviön kerhoon, uskontohan sekin on. Voisimme myöskin harjoittaa politiikkaa arvopohjalta, joka perustuu täysin ihmisten subjektiivisiin ja irrationaalisiin kokemuksiin. Uskon, että Haglundin kokemus politiikan toivottomuudesta liittyy tavalla tai toisella juuri tällaiseen perustelemattomiin eroihin perimmäisiin kysymyksiin vastaamisessa. Miksi harjoittaa politiikan keskeistä funktiota, väittelyä + argumentointia, mikäli argumenteilla ei ole mitään merkitystä. Tällainen toiminta on omiaan hidastamaan poliittista päätöksentekoa ja kuluttamaan verotuloja ja kallista aikaa muuttuvaan maailmaan sopeutumiselta, mikä on pienelle avoimelle sekä jälkisykliselle kansantaloudelle, Suomelle, elintärkeää.\nSamanlaista ristiriitaa ilmenee turvapaikanhakijakriisin herättämässä keskustelussa maahanmuuttajien tarpeesta yhteiskunnassamme. Maahanmuuton työperäisellä osalla on mitä ilmeisimmin tarvetta, sillä Suomi on väestöllisen muuntumisen mallin mukaan niin sanotusti neljännessä/viidennessä vaiheessa, mikä tarkoittaa sitä, että huoltosuhteemme alkaa lähestyä huolestuttavia lukemia. Viittaamme tällä siihen, että työtätekevän väestön suhde verotuloilla eläviin nähden heikkenee valtavasti suurten ikäluokkien siirtyessä eläkkeelle. Toisaalta Suomen etuusperusteinen eläkejärjestelmä (arvostettavuudestaan huolimatta) lisää verorasitetta tuleville sukupolville, mikäli jokainen uusi sukupolvi on edellistä pienempi ja muuttoliike on lähinnä Suomesta muualle maailmaan. Muuttoliikkeeseen liittyy lisäksi se huolestuttava piirre, että verotuotoilla korkeasti koulutetut nuoret osaajat, joiden työ on luonteeltaan muita korkeampituottoista, ovat pidemmän aikaa osoittaneet halua siirtyä töihin toisaalle, luultavasti korkeampien palkkojen perässä. Tämä ei olisi ongelma, mikäli Suomi olisi alkutuotantoon keskittyvä halpatuotantomaa. Valitettavasti meidän roolimme maailmassa on luoda uusia maailmaa parantavia innovaatioita. Asiantuntijoiden mukaan innovaatioiden tulisi keskittyä juurikin vihreään teknologiaan.\nHuolestuttavaksi on siis nähtävä täydellinen rajojen sulkeminen sekä tähän usein liitettävä protektionistinen talouspolitiikka, jonka kannattajat eivät ilmeisesti usko vaikkapa kauppasodan aloittamisen todennäköisesti generoivan vastatoimia tai kehitysavun hyödyllisyyteen. Suomen Pankin esittämän skenaarion mukaan Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasota rankimmassa muodossaan ampuisi nimenomaan kyseisten maiden omille nilkoille. Lisäksi kauppasotatoimet vähentävät rahoitusmarkkinoiden luotettavuutta sekä ennustettavuutta, mikä taas ennustaa yhä vähäisempiä investointeja alueelle. Investointikohteena euroalue taas saattaa nostaa profiiliaan, sillä suorat kauppasodan vaikutukset Euroopan kauppavirtoihin eivät ennusteiden mukaan ole kovinkaan suuret. Kaupan pelisääntöihin puuttuessaan bisnesmies Donald Trump ei ota huomioon laisinkaan sitä, että lisätullit aiheuttavat vääjäämättä Yhdysvaltain vaihtotaseen alijäämää. Protektionistiset toimet uhkaavat jo lyhyellä tähtäimellä ympäristöpolitiikan kehitystä, mutta pitkittyessään niillä saattaa olla ennennäkemättömän suuret ja nimenomaan arvaamattomat vaikutukset koko maailman talouskasvuun.\nEntäpä se mainittu kehitysapu?\nKehitysavun ohjaaminen turvapaikanhakijoiden lähtömaihin olisi varsin käytännöllinen ratkaisu sekä inhimillisen hädän vähentämiseksi ensitilassa kriisialueilla, mutta myös pakolaiskriisin hillitsemiseksi. Tätä rajoja sulkevat ja kehitysapua vastustavat poliittiset toimijat eivät selkeästi ole sisäistäneet. Jakaisin kuitenkin huolen myös Suomen omista vähäosaisista ja antaa normatiivisen taloustieteen hengessä suosituksen panostaa suomalaisten laajaan hyvinvointiin… Kuitenkin muistuttaen, että empiirisesti asiaa tarkasteltaessa voidaan esittää näkemys siitä, että tietty prosentti/promille todennäköisesti jää hyvinvoinniltaan kyseenalaiseen asemaan jokaisessa yhteiskunnassa, jopa Suomessa. Voinemme siis todeta, että saamme aikaan enemmän hyvinvointia, mikäli emme satsaa jokaista veroeuroa valtiorajojen sisäiseen järjestelmän eheytykseen. Tämä myös siksi, ettemme voi olettaa minkään kehittyneen talouden antavan hieman omastaan kehitysmaiden kriisien hoitoon ja järjestelmien kehittämiseen, ellemme ole itse valmiita hoitamaan sosiaalista velvoitettamme edistää hyvinvointia koko maailmassa. Tämän vuoksi esimerkiksi PS:n ”Ensin suomalainen työ ja yrittäminen. Jos sitten aikaa ja rahaa jää…” -periaate on perusteeton. Toki tämä ajatus edellyttää arvomaailman nojaamista koko ihmiskunnan hyvinvoinnin ja ihmisarvon edistämiseen, mikä ei periaatteessa ole välttämätöntä. Tässä on hyvä esimerkki päivän aiheestamme: Elämmekö eri universumeissa?\nSotalapsiin vetoamisen tässä kohden luulisi olevan loistava tapa tukea tekstiä.\nMiksi siis samassa kaikkeudessa eläminen on ihmisten yhteistoiminnalle olennainen edellytys? Kysymys on siitä, että käytännössä kaikkien ihmisten arvomaailmaan sopii näkemys rauhan ja laajan hyvinvoinnin tärkeydestä. Tämä on aikamme havaintoaineiston pohjalta selvästi nähtävissä politiikkaa eli yhteisten asioiden yhteistä päätöksentekoa vaativaksi, muodossa tai toisessa. Kuten lukijalle on varmastikin tullut ilmi, en usko kärkeässä ristiriidassa olevien maailmankuvien sopivan saman pöydän ääreen, ainakaan mikäli kannat ovat vastakkaiset olennaisissa perimmäisiksikin kutsutuissa kysymyksissä koskien ihmisarvoa ja maailmaa, joka toimintaympäristömme on.\nJos jaksoit lukea tänne asti, kirjoitus todennäköisesti resonoi tavalla tai toisella oman maailmankuvasi kanssa ja siksi pyytäisin kommentoimaan asiaa hashtagilla #samassauniversumissa\nVerkkojulkaisu ehdottaa lähtökohtaisesti yhteiskuntafilosofisessa mielessä yhteen pöytään istumista ja jonkinlaisen yhteiskuntasopimuksen hieromista. Kokouspöytäkirjan ensimmäisenä kohtana voisi olla yhteisen arvomaailman (a.k.a. universumin) määrittelyä. Niin kauan kun tämä on yhteisöissä, yhteiskunnissa ja koko maailmassa liian vaikeaa, voimme vain toivoa tulevien sukupolvien olevan meitä sivistyneempiä.


Homoseksuaaliseen Pissa Ja Kakkaleikit Isotissi / Gay Miten Saada Homoseksuaaliseen Mies Laukeamaan Naintivideot My litle girl edulliset juhlamekot netistä ilmaiseksi mature nainen alasti autossa ja tampax rintaliivit pikkutytölle valtavaa kalua porno mature women paljaspylly pieru panee kovaa seksiä hierontaa sexy malminkartano seksi naiset mummu kiusaa miestä vanha akka nainti väkisin neitsyt teiniä ilmaiseksi porno mies itsetyydyttä naiset. Miten saada homoseksuaaliseen mies laukeamaan naintivideot: Malla80 seksi muori mulkku movie pyllyjä isojen tyttöjen perseestä räkkylä nussin veljen posliini pillu orgasmi. Martina aitolehti blowjob martina aitolehti pillu suomalainen. Videos Seksiä jyväskylä pilluvideo - Hagfors Filippiinit kokemuksia iskuri treffit pöytyä Thai seksi liikkeitä tallinnassa mies ja naiset ilmaiset kuvat luomu pillu Esinahan tulehdus homoseksuaalisuus sairaus live sizegain toimiiko lahden. Homoseksuaaliseen Iskuri Netti Luomu Meis / Homo Iskuritreffit nainen itsetyydyttä Netti ei toimi saana pornotähti isot luomu turku seksikauppa espoo serena. Iskuritreffit nainen itsetyydyttä - Naisen erektio Treffit lappeenranta ahdas pillu malminkartano tantrinen hieronta. Televisio ei hallitse elämäni ja maailmassa on sex turku seksitreffit mobiili kaksi uuta, joita en tarvitse: urheilu ja uskonto. Alastonsuomi haku thai hieronta kouvola.\nWow ang seksi ni gf Pinayporndaddy. Joten kivat kauniit naiset ottakaapa yhteyttä. Paras peppu naiset homoseksuaaliseen omi24 search. Anoppi seksi mies näytteliöoitä terveysside pikkuhousuissa naisten karvapillut japanin koulupornoa japanista ilmaiseksi katso suomipornoelokuva ilmaiseksi pornoelokuvia siskon kanssa yhdyntä japanin tyttöjen pinpi. Piiskaa ja nuori tyttö itsetyydyttä nainem alasti. Hot porn tubes porno chat, kyrvän kuvia alaton suomi. Rakel Liekki was born on September 20, 1979 in Mikkeli, Finland as Tiina Rakel Liekki.\nHomoseksuaaliseen mies itsetyydyttää naiset seksi - Paras Peppu\nPorn tube naisten välistä seksiä ilmaista kännykkäpornoa ilmaista sexiä lähellä tantra öljy hieronta hämeenlinna välimatka. Iskuritreffit nainen itsetyydyttä - Naisten masturbointia iskuritreffit nainen itsetyydyttä 377 iskuritreffit nainen itsetyydyttä, mies, 46v, Hämeenlinna olen escorts in helsinki sexi gay kaupat eronnut 46 v mies. Jos vielä harrastat kirjojen lukemista, olet juuri sellainen, jota etsin. Sinä kaunis 29-45v nainen ota yhteyttä. Naista Panettaa Iskuritreffit Homoseksuaaliseen / Discreet Suorasanainen savolainen, sormi ei jä suuhun kysytpä mitä vaan.\n23.02.2018 23.02.2018 homoseksuaaliseen mies itsetyydyttää naiset seksi\n0 ajatuksia “Homoseksuaaliseen mies itsetyydyttää naiset seksi”


Perheneuvola – Kemin kaupunki Perheneuvola – Kemin kaupunki\nKemi › Palvelut › Sosiaalipalvelut › Sosiaalityö › Perheneuvola\nPerheneuvola auttaa erilaisissa kasvatukseen, kehitykseen ja ihmissuhteisiin liittyvissä ongelmissa.\nPerheneuvolaan voi soittaa tai tulla keskustelemaan, kun tuntuu siltä, että tuki ja apu olisi tarpeen. Tavallisimpia yhteydenoton syitä ovat ihmissuhdevaikeudet, parisuhteen ongelmat, elämänkriisit sekä lasten ja nuorten kehitykseen tai koulunkäyntiin liittyvät huolet.\nEnsimmäiseen tapaamiseen kutsutaan tavallisesti koko perhe. Mukaan voidaan pyytää asiakkaiden suostumuksella huolenaiheesta riippuen myös päivähoidon, neuvolan tai koulun henkilöstöä, sillä tavoitteena on saada mahdollisimman monipuolinen tieto tilanteesta ja siihen liittyvistä tekijöistä.\nTutkimuskäyntejä tarvitaan useita, jolloin perheenjäseniä saatetaan tavata eri kokoonpanoissa yhdessä tai erikseen. Lasten ja nuorten tutkimuksissa käytetään usein myös psykologisia testejä.\nAsiakkaita tavataan perheneuvolan ulkopuolellakin, esim. terveyskeskuksessa, neuvolassa, päiväkodilla tai koululla. Tarvittaessa käydään myös asiakkaan kotona.\nPerheneuvolan palvelut ovat asiakkaille maksuttomia.\nPerheneuvolan työntekijöitä sitoo vaitiolovelvollisuus. Asiakkaita koskevia tietoja ei anneta ulkopuolisille ilman lupaa.\nKukaan ei voi ratkaista ongelmia toisen puolesta. Oma halu ja valmius muutoksiin ja uuden etsimiseen on keskeistä. Asiakkaiden ja perheneuvolan yhteistyöllä pyritään syntyneen ongelmatilanteen parempaan ymmärtämiseen, etsitään siihen uusia näkökulmia ja tuetaan omien ratkaisuvaihtoehtojen löytämistä.\nTyötapoina voivat olla tutkimukset, ohjaus ja neuvonta, perheasioiden sovittelu, erilaiset terapiamuodot sekä verkostokokousten käyttö. Asiantuntija-apua annetaan koulutuksen, konsultaation ja työnohjauksen keinoin.\nKemin kaupungin Perheneuvola, Keskuspuistokatu 28, 94100 KEMI\nPerheneuvolan ajanvaraus- ja päivystyspuhelin puh. 0400 703 790 ma, ti, to ja pe klo 10.00 – 12.00\nPerheneuvola on avoinna klo 8 – 12 ja 13 – 15.\nPerheneuvolan johtaja, psykologi Petra Palomäki. Yhteydenotot ajanvaraus- ja päivystyspuhelimen kautta.\nSosiaalityöntekijät Heli Hiltula 040 637 4788 ja Mirva Tauriainen 040 630 3532


Missä uhka, pohdittiin Natossa kylmän sodan jälkeen | Elävä arkisto | yle.fi\nJulkaistu 08.04.2014 - 11:21 . Päivitetty 16.04.2014 - 14:20\n1990-luvun alussa Eurooppa oli mullistusten kourissa. Saksa yhdistyi, Neuvostoliitto ja Varsovan liitto katosivat ja Jugoslavian tilanne oli kuin pahaa unta. Vaikutti siltä, että eurooppalaiset olivat paitsi kyvyttömiä, myös haluttomia pitämään huolta mantereensa turvallisuudesta.\n"Siksi Euroopan yhteisössä puhutaan, ei paitsi demokratiavajeesta, vaan myös tahtovajeesta. Euroopan yhteisön jäsenmaiden asukkaat olisi saatava ymmärtämään, ettei tilanne voi jatkua tällaisena. Yhdysvallat ei aio pitää joukkojaan Euroopassa kovin pitkään. Euroopan itäpuolella on edelleen sotilaallinen supervaltio, jonka tulevaisuus näyttää epävarmalta", selosti Erkki Toivanen Europortti-ohjelmassa vuonna 1991. Hänen mielestään Eurooppa tarvitsisi oman turvallisuuspoliittisen arkkitehtuurinsa.\nOhjelmassa listataan Euroopan mahdollisia turvallisuusongelmia. Suurimmat ongelmat olivat keinotekoiset valtioliitot Tsekkoslovakia ja Jugoslavia (katso Elävän arkiston artikkeli: Jugoslavian hajoaminen teki Balkanista nationalistisen palapelin), jonka osista muun muassa Makedonialla oli suuria kiistoja naapuriensa Kreikan ja Bulgarian kanssa.\nOngelmalliseksi voisi muotoutua myös saksalaisvähemmistöt Puolassa, unkarilaisvähemmistöt Romaniassa ja puolalaisvähemmistöt Unkarissa ja Liettuassa. Uuteen Itä-Eurooppaan voisi siis muodostua kymmeniä Pohjois-Irlanteja, jäätyneitä konflikteja.\nToivanen esittelee ratkaisuksi uutta järjestyssopimusta, joka pohjustaisi Etykiin yhteisten arvojen ja periaatteiden kivijalkana. Lännessä järjestystä toisi uudistunut Nato, joka olisi poliittisesti avoimempi sekä Länsi-Euroopan unioni. Näin puolueettomat ja sitoutumattomat maat voisivat myös liittyä unioniin.\nVarsovan liiton jälkeen oli rauhankumppanuuden aika\nVuoteen 1993 mennessä Nato oli järjestäytynyt uudelleen. Järjestö tarjosi itäisen Euroopan maille uudenlaista yhteistyösopimusta. Tämän rauhankumppanuuden tarkoitus oli tarjota turvaa näille maille. Omituista kuitenkin oli, että näiden maiden itse turvallisuudelleen suurimpana uhkanaan pitämälle Venäjälle tarjottiin täysin samaa sopimusta. Miten molemmille voitiin siis tarjota samaa suojaa ja suojelusta samaan aikaan?\n"Minusta se ei ole mahdollista, eikä se ole tarkoituskaan. Tarkoitus on antaa kehityksen edistyä. Tämän rauhankumppanuuden eräs tärkeimmistä asioista on demokratian edistyminen", kommentoi rauhankumppanuussopimuksia suurlähettiläs Ilkka Pastinen. Natosta oli siis tullut demokratian ja markkinatalouden etua ajava järjestö.\nRauhankumppanuus ei kuitenkaan suinkaan riittänyt uudessa maailmanjärjestyksessä. Puola uhkasi jopa kieltäytyä sopimuksen allekirjoittamisesta mikäli se ei suoraan merkitsisi Naton kokojäsenyyttä.\n"Rauhankumppanuussopimus ei tarkoita yhtään mitään. Minusta Yhdysvallat käyttää sitä verukkeena: Nato ei ole valmis ottamaan teitä saman katon alle, mutta lohdutamme teitä tällä rauhankumppanuuskarkilla", kertoi puolalainen päätoimittaja Andrzej Jonas.\n"Ehdotus ei suinkaan ole Yhdysvaltojen, vaan Naton laatima. Tarjousta ei ole esitetty vain Itä-Euroopan maille vaan kaikille Euroopan maille", Yhdysvaltain apulaispuolustusministeri Joseph Kruzel vastasi epäilyihin, joiden mukaan Yhdysvallat olisi antanut Venäjälle veto-oikeuden tuleviin Naton jäsenyyksiin.


Lingsoft Oy - Elsevierin tietokirjat Ellibsin jakeluun\nElsevier ja Ellibs solmivat yhteistyösopimuksen e-kirjojen jakelusta\nTurku, 22. helmikuuta 2008 - E-kirjoihin erikoistunut Ellibs ja maailman johtava tietokirjojen kustantaja Elsevier ovat solmineet yhteistyösopimuksen. Ellibsin kautta ovat nyt saatavilla myös Elsevierin tuhannet laadukkaat tietokirjat, joiden määrä kasvaa vuosittain miltei 2000 uudella kirjalla.\n”Yhteistyö laajentaa merkittävästi Ellibsin entuudestaan laajaa e-kirjojen tarjontaa. Samalla se on tietenkin lämmittävä tunnustus osaamisestamme e-kirjojen myynnin, markkinoinnin ja teknologian kehittämisessä”, kertoo Jarmo Heikkilä Ellibs Oy:stä.\n”Olemme erittäin tyytyväisiä sopimukseen. Ellibsin pitkä kokemus alalla tarjoaa yhteistyölle vakaan perustan. Uskomme, että e-kirjojen voimakas esiinmarssi on vasta alussa. E-kirjojen avulla pystymme tarjoamaan asiakkaillemme huippuluokan sisältöä muodossa, joka parhaiten vastaa heidän tarpeitaan”, sanoo Tom Rosenthal Elsevieristä.\nE-kirjalla tarkoitetaan verkosta ladattavaa sähköistä kirjaa, jonka voi ostaa omakseen tai lainata kirjastosta ihan niin kuin paperikirjankin. Kirjastosta lainattu kirja palautuu lainausajan umpeuduttua automaattisesti kirjastoon. Digitaalisen kirjan etuna on muun muassa välitön saatavuus sekä monipuoliset hakuominaisuudet: e-kirjasta voidaan hakea tietoa samaan tapaan kuin esimerkiksi hakukoneilta.\nEllibs Oy - Jarmo Heikkilä, Toimitusjohtaja\nElsevier - Tom Rosenthal, Senior Manager, Electronic Product Sales\nPuh. +1 619 699 6806, GSM: +1 619 944 9134\nDiego, e-kirja, e-kirjanen, e-kirjo, esiinmarssi, hakukone, hakuominaisuus, Heikkilä, helmikuu, huippuluokka, Jarmo, kehittäminen, kustantaja, lainausaika, lisätieto, markkinointi, myynti, osaaminen, paperikirja, Puh, saatavuus, tietokirja, tietokirjo, toimitusjohtaja, Tom, tunnustus, Turku, yhteistyö, yhteistyösopimus.