Eläkejärjestelmien erillisyys -työryhmän raportti - TELA\nEtusivu → Uutishuone → Lausunnot → Eläkejärjestelmien erillisyys -työryhmän raportti\nAnnoimme lausunnon sosiaali- ja terveysministeriölle koskien eläkejärjestelmien erillisyys -työryhmän raporttia. Työryhmän tavoitteena oli selvittää, olisiko tarkoituksenmukaista ja mahdollista luopua kunnallisen ja yksityisen sektorin eläkejärjestelmien erillisyydestä siten, että kaikki nykyisin näiden järjestelmien piirissä tehty työ vakuutettaisiin työntekijän eläkelain mukaan.\nPidämme työryhmän raporttia ehdotuksineen kannatettavana, koska mahdollinen eläkejärjestelmien yhdistäminen tasapainottaisi eläkkeiden rahoitusta pitkällä aikavälillä.\nTyöryhmä on työssään selvittänyt huolellisesti ja analyyttisesti yhdistymisen edellytyksiä.\nEläkejärjestelmien yhdistämistä on hyvä lähteä jatkoselvittämään nyt tehdyn selvitystyön pohjalta ja työryhmän esittämien reunaehtojen mukaisesti.\nJatkotyössä on tärkeää, että eläkejärjestelmät sopeutetaan yhdistymiseen asteittain ja riittävällä aikavälillä, ja muutokset tulee tehdä hallitusti. Jatkotyö on syytä tehdä huolella.\nJatkotyössä tulee kiinnittää huomiota siihen, että mahdollinen eläkejärjestelmien yhdistäminen ei monimutkaistaisi tarpeettomalla tavalla toimeenpanoa ja että yhdistäminen tehdään tasapuolisella ja neutraalilla tavalla.\nPidämme tärkeänä, että ennen mahdollista eläkejärjestelmien yhdistämistä eläkesäätiö- ja kassalakiuudistus toteutetaan sekä selvitystila- ja konkurssilainsäädäntö uudistetaan.\nEläkejärjestelmien erillisyys -työryhmän raporttipdf, 84 kB


romaanit | yle.fi\nArtikkelit ruotsiksi: romaner\n11.11.2018 Yle Uutiset\nEsikoisteoksellaan Kissani Jugoslavia läpimurtonsa tehnyt kulttuurivieras, kirjailija Pajtim Statovci käsittelee myös seuraavassa romaanissaan seksuaalisuutta.\nOululainen Pauliina Rauhala Finlandia-ehdokkaaksi\nFinlandian voittaja julkistetaan 28. marraskuuta.\nMarko Hautalan uudessa kirjassa kohtaavat mystinen muinaiskalmisto, black metal ja limasienet.\nKirjamessujen päävieras halusi kirjoittaa amerikkalaisten rakkaudesta aseisiin, koska ei ymmärrä sitä: "Asekauppa tuntuu olevan tärkeämpää kuin lasten henki"\nYhdysvaltalaiskirjailija Jennifer Clement kirjoitti romaanin siitä, miten aseet tuhoavat elämää Yhdysvalloissa.\n25.10.2018 Yle TV1\nThe Man Booker -kirjallisuuspalkinnon saaja on Anna Burns\nAnna Burns on ensimmäinen pohjoisirlantilainen kirjalija joka on saanut arvostetun The Man Bookerin.\n“Haaveet on tehty toteutettaviksi”, sanoo nelikymppisenä ensimmäisen romaaninsa kirjoittanut Minna Rytisalo\nMinna Rytisalo ei halunnut vanhana miettiä, mitä kaikkea jäi tekemättä. Romaani Minna Canthista on kirjailija Rytisalon toinen teos.\n"Kaikki vanhemmat tietävät, millaista on jättää lapsi hoitoon ja pelätä, että sattuu jotain" – Leïla Slimani kirjoitti menestysromaanin murhaavasta lastenhoitajasta\nLeïla Slimani työsti pahimmat painajaisensa romaaniksi. Hänestä tuli ranskalaisen kirjallisuuden supertähti.\nEron kokenut Riikka Pulkkinen kirjoitti perheen hajoamisesta: "Päätöksen jälkeen olo voi olla jopa riehakas – kunnes arki rysähtää"\nKulttuurivieras Riikka Pulkkinen kirjoitti erosta rakkauskirjan. Maamme nimekkäimpiin kirjailijoihin lukeutuva Pulkkinen on oppinut hyväksymään julkisuuskuvansa. Hän voi puhua mekoista, vaikka mieluiten hän keskustelisi Hegelin opeista tai kansainvälisestä politiikasta\nKirjailija Riikka Pulkkisen paljastus: Puoli seitsemän -ohjelma päätyi uutuusromaaniin Lasten planeetta\n14.09.2018 Yle Uutiset\nTulevaisuustutkija Ilkka Halavan haastattelu teki suuren vaikutuksen kirjailijaan. Halavan ajatukset lapsista ja tulevaisuudesta tulivat osaksi romaania.\nSofi Oksanen on tyytyväinen romaaninsa dramatisointiin\nKirjailija ei uskonut, että näkisi Stalinin lehmät teoksensa näyttämöllä.\nKirjailija Jari Tervo ei pelkää sanoa mielipidettään: "Niin kauan on toivoa, kun rasisti loukkaantuu, jos häntä sanoo rasistiksi"\n02.09.2018 Yle Uutiset\nKulttuurivieras Jari Tervo ihmettelee kirjailijoiden vaitonaisuutta yhteiskunnallisessa keskustelussa. Hänen mukaansa työkseen ajattelevilla kirjailijoilla luulisi olevan enemmän sanottavaa kuin nimimerkillä Fuck all.\nKirjailija Tommi Kinnunen kertoo yhteiskunnan laidoille ajettujen kohtaloita, eikä se miellytä kaikkia – "Vahvojen johtajien tarina on kerrottu aika monta kertaa"\nKirjailija Tommi Kinnuselle lasinpuhallus oli täysin vierasta ennen kuin hän ryhtyi kirjoittamaan uusinta romaaniaan Pintti. Se avasi oven kuumana humisevien uunien maailmaan, jossa jokainen työntekijä tietää paikkansa jonossa.\n1960-luvulla hätkähdyttänyt kirjailija Tytti Parras on kuollut\n18.08.2018 Yle Uutiset\nParras tunnetaan parhaiten vuonna 1968 ilmestyneestä esikoisromaanistaan Jojo.\nTulossa huikea kirjasyksy: Jari Tervo, Riikka Pulkkinen, Tommi Kinnunen ja moni muu tunnettu tekijä julkaisee – lue tärpit ja tiedät mistä syksyllä puhutaan\nAlkavan syksyn kirjasadosta voi povata kovatasoista. Monet konkarit ja kannuksensa ansainneet nuoret tekijät julkaisevat teoksensa syksyn aikana. Kokosimme syksyn kiinnostavia kirjatapauksia.\nSarjakuva-albumi ensi kertaa ehdolla Booker-kirjallisuuspalkinnon saajaksi\nArvostettua englantilaista The Man Booker Prize -kirjallisuuspalkintoa tavoittelee ensi kerran sarjakuvamuotoinen romaani. Palkinnosta kilpailee alkuvaiheessa kaikkiaan 13 teosta.\nHannu Reimen kolumni: "Tätä kirjaa ei tultaisi julkaisemaan Neuvostoliitossa ainakaan kahteensataan vuoteen", sanoi pääideologi, mutta onneksi kirjailija piilotti kopion, joka salakuljetettiin länteen\nOnnellista miestä näytellyt Harri Tirkkonen on kuollut\n11.07.2018 Yle Uutiset\nOnnellisen miehen pääroolistaan ja monista sivuosarooleistaan muistettu näyttelijä oli 87-vuotias.


Petteri Järvisen NSA-kirja kertoo, kuinka suomalaisia kyylätään - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nPetteri Järvinen: Tätä NSA meistä haluaa\nTietotekniikka-asiantuntijan Petteri Järvisen mielestä Suomi ei voi olla Yhdysvaltain NSA:n verkkourkkijoille niin tärkeä kumppani kuin julkisuudessa on uskottu. Ruotsikin on paljon kovempi ja osaavampi peluri tällä alalla.\n21.5.2014 6:10 | Päivitetty 21.5.2014 9:43\nTietoverkoissa meitä kyttäävistä isoveljistä suurin on Euroopassa pahamaineinen Yhdysvaltain turvallisuusvirasto NSA. Järvisen mukaan Suomi kiinnostaa NSA:ta, koska täältä voi urkkia Venäjää.\nJärvinen jakaa kirjassaan NSA – näin meitä seurataan (Docendo 2014), muun muassa niksejä sähköpostin, nettisurffailun ja mobiililaitteiden suojaamiseen.\nKirja kertoo myös kehittyneistä vakoiluohjelmista, kuten Snake. Ukrainassakin levinnyt ohjelma pääsee myös suljettuihin sisäverkkoihin. Suomen poliittinen johto käyttää luottamukselliseen tiedonvaihtoon suljettua sisäverkkoa.\nUhka kävi todeksi viime syksyllä ilmi tulleessa ulkoministeriön tietomurrossa, josta uutisoi MTV3. Ministeriön mukaan vakoiluohjelma ei päässyt sisäverkkoon asti.\n– Varmasti ministeriöiden tietoverkkoja on sen jälkeen pyritty suojaamaan hyvin, mutta vaikeaa näiltä ohjelmilta on täysin suojautua, edes Yhdysvaltojen, Petteri Järvinen sanoo Taloussanomille.\nHän ihmettelee väitettä, jonka mukaan Suomi kuuluu Yhdysvaltain kakkostason tiedustelukumppaneihin. Näin esitti toimittaja Glenn Greenwald kirjassaan.\nMassatiedustelussa Suomea ei voi rinnastaa Ruotsin ja NSA:n yhteistyöhön. Ruotsi on Britannian ja Saksan jälkeen NSA:n kolmanneksi tärkein kumppani, Venäjä-tarkkailussa tärkein. Suomi on ihan eri liigassa, Järvinen sanoo.\n– Tämä on valistunut arvaus. Harva näistä tietää, ja ne jotka tietävät, eivät puhu.\nSuomi on vuosikymmeniä tehnyt radiotiedustelua Venäjän suuntaan, ja yhteistyö NSA:n kanssa liittynee siihen.\nEro yhteistyöstä esimerkiksi signaali- eli sotilastiedustelussa ja kansalaisia huolettavassa verkkovalvonnassa on silti veteen piirretty viiva, Järvinen sanoo. Nykypäivän tiedustelutoiminta hyödyntää verkon seurantaa. Asia koskettaa siksi myös kansalaisyhteiskuntaa.\nGreenwald-paljastus ärsytti eduskunnassa perustuslakivaliokuntaa. Sen puheenjohtaja Johannes Koskinen sanoi STT:lle, että Suomeen ei pidä säätää signaalitiedustelulakia, joka antaisi oikeuden massatiedon keruuseen. Sellainen on Ruotsin puolustusministeriön tiedusteluelimellä FRA:lla.\nKoskisen mielestä nyt valmistelussa oleva uusi suomalainen valvontalaki voisi vaarantaa paitsi kansalaisten luottamuksen, myös Suomen asemaa datakeskusten sijoituspaikkana.\nLakiuudistuksessa on isoja periaatteellisia kysymyksiä, mutta kansalaiset tai eduskunta eivät pysty kunnon keskusteluun, koska eivät tiedä mitä Suomelle arvioidut uhkakuvat ovat.\nHakukoneyhtiöiden Googlen ja Yandexin datakeskusten tietoliikenne on joka tapauksessa kansainvälistä – urkinnan kohteena siis joka tapauksessa. Suomelle datakeskukset ovat hyvä kasvubisnes, jossa Suomen verkkovakoilu on ”yks hailee”.\n– Sehän tuntuu datakeskuksen perustajastakin tarpeelliselta, että Suomessa seurataan, mitä uhkia verkossa voi olla. Ei Ruotsin FRA:n toiminta ole estänyt Facebookia perustamasta sinne isoa datakeskusta.\n"Google on NSA:n kaupallinen versio."\nÄlypuhelimissa ja tableteissa käytetyt sovellukset voivat urkkia käyttäjäänsä yllättävillä tavoilla."\n"Harva tulee ajatelleeksi, että Angry Birdsin pelaaminen voi kerryttää itsestä lisää dataa NSA:n tietokantoihin."\n"Todellisen agentin tai turvallisuusasiantuntijan tunnistaa siitä, että kun puhe kääntyy luottamuksellisiin asioihin, kännyköistä irrotetaan akut."\n"Foliopaperi mykistää elektroniset laitteet, mutta paketin on oltava tiivis." (Järvinen testasi itse, vinkkinä foliohatuille).\nMilloin iskee S-Snowden tai Kesko-leaks?\nTaloussanomat 28.3.2014 17:20\nOma raha 31.3.2014 18:15\nUusi paha urkintalaki vai pienen Suomen suojakilpi?\nTaloussanomat 2.5.2014 16:05\nTeknojätit uhmaavat poliisia: Kertovat tietopyynnöistä\nTaloussanomat 5.5.2014 13:15\nSnowden-asiakirjat: Suomi liittyi NSA:n vakoilukumppaniksi\nTaloussanomat 13.5.2014 16:37\nMinisteriö myöntää tietojenluovutuksen USA:han\nTaloussanomat 14.5.2014 19:03\nTaloussanomat 14.5.2014 19:01\nTaloussanomat 19.5.2014 11:12\nWikileaksilta aikaraja: Uusi paljastus "voi aiheuttaa väkivaltaa"\nTaloussanomat 26.5.2014 8:24


Tuula Puranen. Muuttovalmennus. Opas itsenäistyvän kehitysvammaisen muuttajan vanhemmille KEHITYSVAMMAISTEN PALVELUSÄÄTIÖ - PDF\nTuula Puranen. Muuttovalmennus. Opas itsenäistyvän kehitysvammaisen muuttajan vanhemmille KEHITYSVAMMAISTEN PALVELUSÄÄTIÖ\nDownload "Tuula Puranen. Muuttovalmennus. Opas itsenäistyvän kehitysvammaisen muuttajan vanhemmille KEHITYSVAMMAISTEN PALVELUSÄÄTIÖ"\n1 Tuula Puranen Muuttovalmennus Opas itsenäistyvän kehitysvammaisen muuttajan vanhemmille KEHITYSVAMMAISTEN PALVELUSÄÄTIÖ\n3 Tuula Puranen MUUTTOVALMENNUS Opas itsenäistyvän kehitysvammaisen muuttajan vanhemmille\n4 2 Sisältö Lukijalle...3 I OSA: KUN ON TUNTEET Järki, tunteet ja irti päästämisen vaikeus...5 Suunnittele omaa elämääsi, sillä muutto jättää tyhjän aukon...10 Miten kehitysvammaisen perheenjäsenen muutto sujui?...12 II OSA: MUUTTOVALMENNUS KÄYTÄNNÖSSÄ Muuttovalmennus käytännössä...16 Esimerkki muuttovalmennuksesta: Hopeanuolen palvelukoti Harjavallassa...18 Miksi muuttovalmennukseen täytyy varata paljon aikaa?...20 Ennen muuttoa palvelusuunnitelma kuntoon...21 Vaikeimmin kehitysvammaisten ihmisten muuttovalmennus on haasteellista...29 Työntekijät ovat perheiden yhteistyökumppaneita...31 Hyvän muuttovalmennuksen kulmakivet...34 III OSA: VUOROVAIKUTUS Hyvä vuorovaikutus perustuu avoimuuteen ja rehellisyyteen...36 Lähteet...39 Kansi: Paula Punju läheisineen Kesäheinän palvelukodin kodinsiunauspäivänä kuva: Irja Samoil Kajaanin Kesäheinän palvelukodin kuvat: Irja Samoil Sivujen 17 ja 18 kuvat: Harjavallan Hopeanuolen palvelukoti\n5 Lukijalle 3 Muuttovalmennusopas on tarkoitettu niiden perheiden vanhemmille, joiden kehitysvammaisen perheenjäsenen muutto lapsuudenkodista on käsillä tai tulossa ajankohtaiseksi. Muuttoa ja siihen valmentautumista tarkastellaan erityisesti tilanteessa, jossa uusi koti sijaitsee ryhmätai palvelukodissa. Kehitysvammaisen perheenjäsenen muuttaminen omaan kotiin on suuri elämänmuutos hänelle itselleen ja hänen vanhemmilleen. Kaikki muutot ovat yksilöllisiä prosesseja. Kuitenkin niihin sisältyy paljon sellaisia kokemuksia, tunteita ja käytännön tehtäviä, jotka koskettavat useimpia vanhempia. Tämä opas perustuu yhdistäviin tekijöihin, ja ensisijaisina lähteinä on käytetty kehitysvammaisten ihmisten asumisen asiantuntijoiden haastatteluja. Muuttovalmennusoppaan tavoite on auttaa vanhempia ymmärtämään kehitysvammaisen perheenjäsenen muuttamisen nostattamia tunteita ja haasteita. Opas jakautuu kolmeen osaan. Ensimmäisessä osassa tarkastellaan kehitysvammaisen perheenjäsenen muuttamiseen liittyviä tunteita. Toisessa osassa käydään läpi muuttovalmennusta konkreettisena toimintana. Kolmannessa osassa tarkastellaan vuorovaikutusta osana muuttovalmennusta. Osat voi lukea erikseen oman mielenkiinnon ja elämäntilanteen mukaan. Vanhemmille tarkoitetun muuttovalmennusoppaan rinnalle on tehty kehitysvammaisille perheenjäsenille suunnattu selkokielinen opas muuttamiseen. Siinä muuttoon valmentaudutaan pääasiassa tehtävien avulla. Kehitysvammainen perheenjäsen voi käydä tehtäviä läpi vanhempien, muiden läheisten ja työntekijöiden kanssa. Tehtävien myötä ajatus muuttamisesta tulee tutuksi. Selkokielinen opas on suunniteltu siten, että se antaa muuton jälkeen palvelu- tai ryhmäkodin työntekijöille tietoa asukkaasta, esimerkiksi hänen historiastaan, päivittäisistä rutiineistaan, lähipiiristään ja asennoitumisestaan eri tilanteisiin. Kehitysvammaisten Palvelusäätiö on toteuttanut muuttovalmennusta vuodesta 1991 Raha-automaattiyhdistyksen tuella. Toimintaa on toteutettu Palvelusäätiön rakentamien palvelukotien alueilla sekä myös muiden toimijoiden kanssa. Tutustuminen, luottamuksen rakentaminen, muuttajan elämänhistorian tunteminen sekä toiveiden ja avuntarpeiden selvittäminen helpottaa kehitysvammaisen ihmisen muuttoa olennaisella tavalla. Onnistuneen muuttovalmennuksen avulla niin kehitysvammainen perheenjäsen kuin hänen läheisensä uskaltavat tarttua elämänmuutokseen ja suunnata katseen luottavaisena tulevaisuuteen.\n6 4 Kajaanin Kesäheinän palvelukotiin muuttavat Petteri Nevalainen ja Paula Punju sekä Pirkko Ollila asumisvalmennuksessa Pihlajassa.\n7 1. Järki, tunteet ja irtipäästämisen vaikeus 5 Kehitysvammaisen perheenjäsenen muuttaminen lapsuudenkodista on suuri elämänmuutos paitsi hänelle itselleen, myös hänen vanhemmilleen. Vaikka muuttaminen olisi järjen tasolla itsestään selvää, tunteiden aallokko voi olla yllättävän voimakas. Nekin äidit ja isät, jotka luottavat siihen, että elämä kantaa, miettivät, kuinka kehitysvammainen lapsi pärjää uudessa kodissaan. Osaavatko muut kuin vanhemmat todella auttaa ja tukea lasta? Tuleeko lapsi ymmärretyksi ja hyväksytyksi? Teemmekö väärin, kun irrottaudumme lapsesta? Järki sanoo, että kun kehitysvammainen lapsi alkaa aikuistua, hän lähtee ikätovereidensa tavoin lapsuudenkodistaan. Aikuistuvan kehitysvammaisen lapsen kohteleminen hänen ikävuosiensa mukaisesti tarkoittaa hänen itsenäistymisensä tukemista ja irtipäästämistä. Muuttovalmennus on osa itsenäistymisen tukemista, ja kun siihen varataan riittävästi aikaa, se tukee myös vanhempia päästämään rakentavalla tavalla irti lapsesta. Irtipäästäminen ei tarkoita rakastamisen lopettamista. Se merkitsee vanhempien kypsymistä hyväksymään, että muutkin osaavat huolehtia kehitysvammaisesta perheenjäsenestä. Asumisen yhteydessä muut ovat esimerkiksi palvelu- tai ryhmäkodin työntekijöitä. Saattaa tuntua haikealta, että lapsen ympärille tulee uusia ihmisiä, joihin hän kiintyy ja joiden parissa hänellä on luottavainen ja turvallinen olo. Vanhempien mustasukkaisuus lapsestaan on tavallinen tunne tällaisessa tilanteessa. Mustasukkaisuus ja pelko, ettei lapsi pärjää eikä häntä kohdella vanhempien toivomalla tavalla, kulkevat usein käsi kädessä. Jos vanhemmat eivät kohtaa pelkoaan ja mustasukkaisuuttaan, ne aiheuttavat henkistä kipua, joka purkautuu helposti lapsen uuden asuinpaikan henkilökuntaan. Rakentavampi tapa käsitellä vaikeita tunteita on pyrkiä tunnistamaan niitä ja käsittelemään ne siten, ettei niistä synny turhaa painolastia vanhemmille sen enempää kuin lapselle tai henkilökunnalle. Lapsen muuttaminen kotoa voi herättää myös syyllisyyttä: Olenko huono ja kylmä vanhempi, kun haluan lapseni muuttavan kotoa muiden itsenäistyvien nuorten tavoin? Syyllisyyden kokemukset ovat sitä yleisempiä, mitä iäkkäämmästä vanhemmasta on kysymys. Usein käy niin, että kun vanhemmat näkevät, että asuminen uudessa kodissa alkaa sujua ja kehitysvammainen perheenjäsen voi hyvin, mustasukkaisuus, pelko ja syyllisyys menettävät perustansa ja vanhemmat pääsevät niiden otteensa. Vaikeiden tunteiden puristuksessa kannattaa muistaa, että vanhemmilla ja työntekijöillä on\n8 6 oikeasti yhteinen tavoite: Kehitysvammaisen ihmisen fyysinen ja sosiaalinen hyvinvointi uudessa kodissa. Irtipäästämiseen liittyvien tunteiden taustoja Yleisesti voidaan sanoa, että tunnetasolla muuttoon valmistautuminen ja sopeutuminen sujuvat sitä paremmin, mitä enemmän kehitysvammaisen perheenjäsenen vahvuudet ja osaaminen ovat saaneet olla käytössä. Ovatko vanhemmat osanneet nähdä lapsessaan olevia vahvuuksia ja kannustaa häntä erilaisten asioiden ja tilanteiden kohtaamisessa? Onko lapsi saanut onnistumisen ja pärjäämisen kokemuksia ja oppinut sietämään myös epäonnistumisia? Onko lapsi nähty vain haavoittuvuutensa ja avuttomuutensa kautta, ylisuojelun kohteeksi? Jos perhe on elänyt arkeaan kehitysvammaisen ihmisen rajoitusten mukaisesti, kehitysvammaista lasta pidetään helposti liian avuttomana ja haavoittuvana muuttamaan lapsuudenkodista. Lapsi on nähty heikoksi ja kyvyttömäksi, ja häneen ovat liittyneet ajatukset: Ei osaa, ei pysty, ei onnistu, ei uskalla Useimmiten kehitysvammaista perheenjäsentä on ylisuojeltu erityisesti ikäperheissä. Ikäperheiden vanhemmat pystyvät usein kuitenkin puhumaan tunteistaan avoimesti, ja se on hyvä lähtökohta muuttovalmennukselle. Kehitysvammaisen lapsen vahvuudet eivät tarkoita vaikkapa matemaattisia tai kielellisiä kykyjä, vaan esimerkiksi avoimuutta ja uteliaisuutta ympäristöä kohtaan, valoisaa perusluonnetta tai kykyä saada mielihyvää ja iloa pienistäkin asioista. Sellainen pieni asia voi olla kylpy, ulkoilu, kirkkaat värit tai ikkunalasilla valuvien sadepisaroiden katselu. Vanhempien olisi tärkeää viimeistään muuttovalmennuksen ajankohtaistuessa pyrkiä tiedostamaan, miten he ovat toimineet suhteessaan kehitysvammaiseen perheenjäseneen. Vaikka he huomaisivat, että häntä on ennemmin suojeltu kuin rohkaistu, tilanne ei ole toivoton. Kun nähdään, mitä on ollut, nähdään myös keinoja, joilla päästään eteenpäin. Muuttovalmennuksen ja muuton onnistuminen kuitenkin edellyttävät aina, että vanhemmilla on oikeasti tahtoa kehitysvammaisen perheenjäsenen muuttamiseen. Apua keskustelusta, vertaistuesta, kursseilta ja muusta toiminnasta Keskustelu on monille tärkeä ja tehokas tapa käsitellä omia tunteitaan. Muuttovalmennuksen yhteydessä on ainakin kolme mahdollisuutta puhua arkisten käytännön asioiden ohella myös tunteista: kotityöntekijän vierailut, erilaiset tilanteeseen sopivat kurssit ja vertaistuki. Muuttovalmennukseen kuuluu asumispalvelun työntekijän kotikäyntejä. Kehitysvammaisten Palvelusäätiön muuttovalmennuksessa kotikäyntejä ovat tehneet palvelukotien työntekijät, esimerkiksi johtajat ja ohjaajat. Luottamuksen syventyessä myös tunteet voidaan ottaa puheeksi. Mikä kehitysvammaisen lapsen muuttamisessa pelottaa tai ahdistaa?\n9 Onko oikein olla muutosta helpottunut? Miten muutto vaikuttaa omaan parisuhteeseen? Kotikäyntejä tekevä työntekijä on asumisen asiantuntija eikä terapeutti, mutta hän osaa kuulemansa ja näkemänsä perusteella ohjata vanhemmat tarvittaessa asiantuntija-avun piiriin. Usein kuitenkin riittää, että vanhemmat ja kotityöntekijä keskustelevat ihan tavallisina lähimmäisinä. Vanhemmat voivat saada apua irrottautumiseen myös erilaisilta kursseilta. Kehitysvammaisten Palvelusäätiön Ikäperheja Oma elämä -kursseilla vanhemmat saavat tietoa kehitysvammaisten ihmisten aikuistumisesta ja siihen kuuluvista asioista. Lisäksi kursseilla kerrotaan, mitä palveluja heidän tilanteessaan eläville perheille on olemassa. Irtipäästämisen vaikeutta ei tarvitse hävetä. Se on inhimillinen tunne, joka koskettaa lähes kaikkia kehitysvammaisten lasten vanhempia. Siksi vanhempien toisilleen antama ja toisiltaan saama vertaistuki on arvokasta. Vertaistuki tarkoittaa, että samassa tilanteessa elävät tai saman aiemmin kokeneet ihmiset jakavat kokemuksiaan ja tietojaan keskenään. Muiden vanhempien parissa omista tunteistaan voi keskustella avoimesti ja tulla ymmärretyksi pienestäkin. Muuttovalmennukseen kuuluu yleensä vertaistuen järjestäminen. Jos vertaistukitapaamisiin osallistuvat perheet ovat samalta pieneltä paikkakunnalta ja tuttuja keskenään, vaikeita puheenaiheita saatetaan vältellä. Joukosta voi löytyä kuitenkin joku yksittäinen äiti tai isä, jonka Kyseessä ovat elämää suojaavat ja ylläpitävät tunteet siksi ollaan usein niin vereslihalla. kanssa synkkaa ja jolle voi myöhemmin vaikka soittaa, kun tarvitsee keskustelukumppania. Perheet ja ihmiset ovat erilaisia. Jotkut tarvitsevat paljon tukea ja kasvokkaisia tapaamisia, toiset taas juttelevat mieluiten kahden kesken puhelimessa. Jotkut ihmiset pystyvät käsittelemään tunteitaan ja ajattelemaan selkeimmin liikkuessaan. Jos kuulut heihin, lähde liikkeelle, lenkkipolulle, pyöräilemään, metsään! Toisia taas auttaa keskittyminen käsillä tekemiseen: neulo, nikkaroi, rassaa autoa, maalaa, piirrä, poimi marjoja. Keskusteleminen ja puhuminen auttavat. Etsi joku, joka osaa kuunnella. Hänen ei tarvitse osata antaa viisaita neuvoja, sillä jo tunteiden purkaminen jollekin, joka kuuntelee, helpottaa oloa. Jos et löydä tai halua sellaista ihmistä tuttavapiiristäsi, käy ammattiaut- 7\n10 8 Vanhempien irrottautumista kehitysvammaisesta lapsesta auttaa myös hänen ajattelemisensa aikuisena tai aikuistuvana ihmisenä. Mitä aikuisuuden tukeminen voisi käytännössä tarkoittaa? Esimerkiksi sitä, että hän saa tehdä itse mahdollisim- Tutustumiskäynnillä Kajaanin Kesäheinän palvelukodin työmaalla. tajan, vaikkapa psykologin, puheilla. Kun autat itseäsi, edistät myös kehitysvammaisen perheenjäsenesi hyvinvointia. Ikääntyneet vanhemmat Ikääntyneille vanhemmille tuottaa usein kipua ajatus siitä, että jos kehitysvammainen lapsi jatkaa asumistaan vanhempiensa luona, hän jää yksin siinä vaiheessa, kun vanhemmat kuolevat. Mitä lapselle silloin tapahtuu? Olisiko sittenkin parempi, että lapsi ei jatka asumista vanhempiensa kanssa, vaan muuttaa pois? Tällöin vanhemmat ehtisivät saada realistisen käsityksen siitä, kuinka kehitysvammaisen perheenjäsenen elämä todennäköisesti jatkuu heidän jälkeensä. Ikääntyneitä vanhempia auttaa lapsesta irrottautumisessa sen tiedostaminen, että heidän omat voimavaransa ehtyvät ennen pitkää. He eivät esimerkiksi jaksa tukea lapsen virikkeellistä toimintaa. Toisaalta vanhemmat voivat kokea, että jos lapsi muuttaa kotoa, heidän oman elämänsä sisältö, merkitys ja tarkoitus katoavat. Ikääntyneillekin vanhemmille on tärkeää, että he jaksavat ja haluavat suunnitella lapsen muuttamisen jälkeistä elämäänsä. Eläytyminen kehitysvammaisen perheenjäsenen asemaan Vanhemmat voivat autta itseään irtipäästämisessä eläytymällä kehitysvammaisen perheenjäsenen asemaan. Kuvitellessaan itsensä kehitysvammaiseksi nuoreksi tai aikuiseksi he voivat pohtia, mitkä ovat unelmani, mitä toivon elämältä, mitä pelkään, millainen kotini pitää olla ja niin edelleen. Tällä tavoin vanhemmat voivat saada erotetuksi omat ajatuksensa kehitysvammaisen perheenjäsenen toiveista ja peloista.\n11 Mistä saat apua? Tieto, keskusteleminen ja kokemusten jakaminen auttavat. Niiden pariin pääset esimerkiksi kirjallisuuden, kurssien ja vertaistuen avulla. 9 man paljon omia valintoja ilman, että häntä suojellaan liikaa valintojen seurauksilta. Kaikkien elämään kuuluvat palkitsevien kokemusten ohella pettymykset ja niiden sietämisen opettelu. Kehitysvammaisen perheenjäsenen aikuisuus tarkoittaa oman elämäntavan löytämistä. Siihen voi kuulua esimerkiksi sen valitseminen, haluaako jakaa huoneen toisen kanssa vai asua yksin, tai haluaako nukkua yövalo päällä vai pimeässä. Vanhempien roolina on tukea kotoa irtautuvaa kehitysvammaista lasta oman elämäntapansa löytämisessä. Tässä roolissa he voivat työstää omaa irtipäästämistään. Kotona parasta muuttovalmennusta on muuton ajatuksen ottaminen arkielämään. Kehitysvammaiselle perheenjäsenelle voi jutella esimerkiksi siitä, miten meidän perheessä noudatetut toimet ja rutiinit tapahtuvat sitten uudessa kodissa. Häntä voi rohkaista suunnittelemaan omaa kotiaan ja ilmaisemaan siihen liittyvää tahtoaan. Kirjallisuutta. Muun muassa nämä kirjat kertovat siitä, kuinka kehitysvammaisen ihmisen muutto on toteutunut: Hulkkonen, Raisa Kari, Päivi Toivanen, Katja (1996) Pehmeä muutto -asumisvalmennus Varsinais-Suomessa. Meitä kaikkia tarvitaan. Tampere: Painoyksikkö. Toivanen, Katja (2002) Passaa asua. Kehitysvammaisen ihmisen muuton tukeminen ja sopeutuminen uuteen kotiin. Opinnäytetyö. Pirkanmaan ammattikorkeakoulu. Sosiaaliturvan ja -palveluiden suuntautumisvaihtoehto. Sosiaalialan koulutusohjelma.. Esimerkiksi nämä kirjat kertovat vanhemmuudesta ja vanhempien ja lasten suhteesta: Hellsten, Tommy (1999) Vanhemmuus. Vastuullista vallankäyttöä. Helsinki: Kirjapaja Oy. Mattus, Marjo-Riitta (2000) Linnean matka laitokseen. Jyväskylä: PK-kustannus. Toimintaa, johon osallistumisesta saat tukea ja tietoa:. Kehitysvammaisten Palvelusäätiön järjestämä toiminta, josta saat tietoa itsenäistymisestä ja irrottautumisesta sekä kehitysvammaisen lapsen kotoa muuttamista koskevista palveluista. Tietoa muun muassa asumisvalmennuksesta ja ikäperheiden toiminnasta saat Kehitysvammaisten Palvelusäätiön sivuilta osoitteesta Tutustu myös Kehitysvammaisten Tukiliiton kurssi- ja tapahtumatarjontaan: Vertaistuki Vertaistukeen järjestään yleensä tilaisuus osana muuttovalmennusta, mutta vanhemmat saavat vertaistukea myös erilaisilla vanhemmille tarkoitetuilla kursseilla. Tutustu Kehitysvammaisten Palvelusäätiön (www.kvps.fi) ja Kehitysvammaisten Tukiliiton (www.kvtl.fi) kurssitarjontaan.\n12 10 Suunnittele omaa elämääsi, sillä muutto jättää tyhjän aukon Kehitysvammaisen perheenjäsenen itsenäistyminen ja irrottautuminen lapsuudenkodista ja lapsenomaisesta suhteesta vanhempiinsa on luonnollinen osa ihmisen sosiobiologista elämänkaarta. Kehitysvammaisen ihmisen iänmukaiseen kohteluun kuuluu lakata pitämästä häntä lapsena, kun hän ei enää ole ikävuosiltaan lapsi. Itsenäistyminen ja irrottautuminen muodos tavat henkisen kehityskulun, jossa vanhempien ja lapsen suhde muotoutuu uudelleen. Se ei merkitse rakkauden, yhteydenpidon ja vuorovaikutuksen päättymistä, vaan sitä, että niille etsi tään uuteen elämäntilanteeseen sopivat il menemismuodot. Vanhempien osalta muuttoval mennus on myös varautumista kehitysvam maisen perheenjäsenen muuton jäl keiseen aikaan. Muuttovalmennus on van hemmille myös oman elämän suunnittelua. Oman elämän suunnitteluun kuuluu avoin parisuhteen tarkastelu, sillä usein kehitysvammaisen perheenjäsenen muutto vaikuttaa vanhempien parisuhteeseen. Keskustelkaa siitä, mihin parisuhteenne on perustunut, mikä teitä pitää yhdessä, mitä saatte toinen toisiltanne. Oletteko pysyneet toisillenne tärkeinä ja rakkaina, vai onko vain kehitysvammaisesta perheenjäsenestä huolehtiminen yhdistänyt teitä? Jutelkaa siitä, miten tästä eteenpäin. Tulevaisuuden suunnitteleminen kertoo siitä, että kunnioitat myös itseäsi. Suunnitelkaa, mitä teette yhdessä, kun siihen taas tulee aikaa. Kehitysvammaisen perheenjäsenen muuttaminen kotoa jättää usein vanhempien elämään tyhjän aukon, etenkin jos hän on ollut ainoa kotona asuva lapsi. Tyhjä aukko tarkoittaa vanhempien tarkoituksettomuuden ja hyödyttömyyden tunnetta. Tuntuu, että ei kannata eikä huvita tehdä mitään vain itseä varten. Tarkoituksettomuuden kokeminen voi olla syvä kriisi, mutta se ilmenee pienissä arkisissa asioissa. Mitäpä minä itseäni varten keittämään kahvia, kun lapseni ei ole enää juomassa sitä täällä kanssani. Tyhjää tilaa ei kuitenkaan kannata pitkään ajatella menetyksenä ja onnettomuutena, vaan mahdollisuutena.\n13 Vanhemmat tai vanhempi voivat ehkäistä tyhjän aukon ja elämän tarkoituksettomuuden kokemusta etukäteen. Se tapahtuu suunnittelemalla tietoisesti omaa elämää, jonka aika koittaa kehitysvammaisen perheenjäsenen muutettua omaan kotiinsa. Mistä haaveilit silloin, kun et voinut toteuttaa mieltymyksiäsi? Halusitko lenkille, hiihtämään, uimahalliin, sienestämään, kalaan, eräretkelle tai etelänmatkalle? Teatteriin ja elokuviin? Halusitko istua iltaa ystäviesi tai puolisosi kanssa? Ehkä haaveilit, että saisit kerrankin syventyä keskeytyksettä kirjaan tai aikakauslehteen. Halusitko vetäytyä nikkaroimaan, korjaamaan aitaa tai rakentamaan laituria? Suunnittele tai suunnitelkaa yhdessä, mitä teette sitten, kun kehitysvammainen perheenjäsen on muuttanut pois. kyyn palvelukodin tai ryhmäkodin työntekijöiden kanssa, mikä taas vaikuttaa koko asuinyhteisön hyvinvointiin. Vanhemmat purkavat helposti tyhjyyden ja tarkoituksettomuuden tunteesta nousevaa pettymystä ja turhautumista henkilökuntaan. Ammatillisuus ei suojaa työntekijöiltä pahalta ololta, vaikka auttaakin ymmärtämään, miksi vanhempi raivoaa tai käyttäytyy muuten haastavasti. Kun voit hyvin ja nautit elämästäsi, edistät yhteistyökykyäsi. Samalla tulet omalta osaltasi edistäneeksi kaikkien niiden ihmisten hyvinvointia, joiden kanssa teet yhteistyötä ja olet vuorovaikutuksessa. Huone kertoo asujan mausta ja mieltymyksistä. Kesäheinän asukas Jenni Juutinen omassa huoneessaan. 11 Tulevaisuuden suunnitteleminen ei tarkoita, että olisit kylmä ja kova ihminen. Se kertoo siitä, että arvostat ja kunnioitat myös itseäsi ja elämää ylimalkaan. Omaa elämän suunnitteleminen auttaa myös kehitysvammaista perheenjäsentäsi hänen uudessa kodissaan ainakin kahdella tavalla. Ensinnäkin, jos kehitysvammainen perheenjäsenesi on ollut huolissaan siitä, kuinka pärjäät hänen lähdettyään, hän näkee, että sinulla ei ole hätää: Et aio istua ikävöimässä ja sureksimassa, vaan tehdä asioita, joista pidät ja jotka tuottavat sinulle iloa. Toiseksi oman elämän suunnitteleminen vaikuttaa vanhempien yhteistyöky-\n14 12 Miten kehitysvammaisen perheenjäsenen muutto sujui? Mikä kehitysvammaisen perheenjäsenen muutossa oli vaikeinta? Miten siitä selvittiin? Mitä hyvää muutosta seurasi? Vanhemmat vastaavat kysymyksiin ja kertovat huomioitaan muuttoprosessin varrelta. Vaikeinta oli päättää, että lapsi muuttaa Eija ja Alpo Parttimaan tytär Minna Parttimaa muutti Kehitysvammaisten Palvelusäätiön Kajaanin Kesäheinän palvelukotiin Mikä kehitysvammaisen perheenjäsenen muutossa oli vaikeinta? Vaikeinta oli tehdä päätös siitä, että Minnalle haetaan paikkaa suunnitteilla olevasta palvelukodista. Halusimme sitoutua päätökseen niin lujasti, että mikäli Minna saa paikan palvelukodista, niin hän myös muuttaa sinne. Syvän kehitysvamman vuoksi Minna itse ei voinut olla päättämässä muutostaan, vaan me vanhemmat jouduimme ottamaan vastuun päätöksestä ja sen seurauksista. Palvelukotipaikan varmistuttua alkoi tunteiden sekamelska, etenkin äidillä: hylkäämmekö lapsemme ja olemmeko huonoja vanhempia, koska emme jaksakaan hoitaa häntä? Miten Minna kokee muuton, ymmärtääkö hän edes sitä ja unohtaako hän perheensä sekä lapsuuden kotinsa? Kertoessamme läheisillemme Minnan tulevasta omasta kodista jouduimme puolustelemaan itseämme ja päätöstämme. Kuitenkin oma suru- ja luopumistyö oli vielä tekemättä. Olomme oli välillä haavoittunut ja peloissaan oleva, koska olimme hyppäämässä elämämme benji-hypyn tuntemattomaan yhdessä Minnan kanssa. Miten siinä kävisi, emme tienneet tiesimme vain sen, että emme voineet luvata hänelle jaksavamme hoitaa häntä seuraavia kymmeniä vuosia. Miten vaikeista asioista selvittiin? Mistä saatiin apua, millaista? Paras ystävä ja kuuntelija oli oma aviopuoliso. Olimme toinen toisillemme tukena ja meitä tämä muuttoprosessi lähensi. Puhuimme paljon Minnan muuttamisesta ja kuvittelimme tulevaisuutta. Toinen tärkeä apu oli asumisvalmennus, jota saimme kahden vuoden ajan. Kokoonnuimme noin kerran kuukaudessa. Kaikkein tärkeintä asumisvalmennusilloissa oli vanhempien toisilleen antama vertaistuki. Meistä tuli toisillemme läheisiä ystäviä. Toinen vanhempi ymmärsi toisen vanhemman tunteet sekä ajatukset ja pystyimme puhumaan hyvin avoimesti. Asumisvalmennusilloissa saimme myös käytännön tietoa tulevasta. Siellä vierailivat arkkitehti, maistraatin lakimies ja palvelukodissa jo asuvien asukkaiden\n15 Kajaanin Kesäheinän palvelukodissa etualalla Paula Punju, hänen takanaan pyörätuolissa Minna Parttimaa ja Jonas Rekis, Hannariina Ohtonen sekä Hannu Hyvärinen. 13\n16 14 vanhempia. Meidät pidettiin ajan tasalla palvelukodin rakennusaikataulusta. Asumisvalmennukseen kuului myös viikonloppuleiri, jolla oli mukana tulevat asukkaat, henkilökunta ja vanhemmat. Näimme omin silmin, että Minnaa pystyy hoitamaan joku muukin kuin jompikumpi vanhemmista, joten emme olleetkaan korvaamattomia. Mitä hyvää kehitysvammaisen perheenjäsenen muuttamisesta on seurannut? Olemme löytäneet itsemme uudelleen, että olemme muutakin kuin Minnan äiti ja isi. On ollut mielenkiintoista tutustua itseensä: on oma nimi ja mielipiteet. Meillä on enemmän aikaa kuin aikaisemmin parisuhteelle ja kodille. Harrastustoimintaankin on aikaa eli vanhoja harrastuksia on elvytetty ja aloitettu uusia. Osa harrastuksista on yhteisiä, mutta kummallakin on ihan omia juttuja. Emme enää tee ansiotyötä ja sen lisäksi omaishoitajan työtä vuorokauden ympäri, vaan ansiotyötä on vain kahdeksan tuntia päivässä. Kaikki muu on vapaa-aikaa, jonka vietämme haluamallamme tavalla. Annoimme monia vuosia sitten Minnan kahdelle veljelle lupauksen siitä, että heidän ei tarvitse hoitaa sisartaan aikuisina, vaan Minna muuttaa hyvään palvelukotiin asumaan täysi-ikäisenä. Olemme pystyneet lunastamaan lupauksemme pojillemme. Meillä ei ole enää huolta Minnan tulevaisuudesta. Sekään ei huoleta, kuka Minnan hoitaa, jos meistä toiselle sattuu jotain, koska yksin kumpikaan meistä ei enää jaksa hoitaa häntä. Olemme siirtäneet vastuun Minnan hoidosta ja huolenpidosta Kesäheinän henkilökunnalle. Mitä muita huomioita teitte? Emme luopuneet vanhemmuudesta, vaan annoimme Minnalle mahdollisuuden irrottautua lapsuuden kodista, itsenäistyä ja muuttaa omaan kotiin Kesäheinän palvelukotiin. Emme kilpaile siitä, kumpi meistä, Kesäheinä vai lapsuuden koti, on tärkeämpi Minnan elämässä. Meille molemmille on tilaa ja täydennämme toinen toistamme. Molempien yhteinen päämäärä on Minnan hyvä ja laadukas elämä. Lapsuuden kodissa tekemämme työ antoi pohjan itsenäistymiselle. Olemme vapaita Minnan ympärivuorokautisesta hoitovelvollisuudesta, siksi iloitsemme hänen tapaamisestaan enemmän kuin aiemmin. Käymme Minnan luona kylässä kerran tai kahdesti viikossa. Minna käy odotettuna vieraana lapsuuden kodissa kahden viikon välein. Tiedämme, että aikoinaan tekemämme päätös hakea Minnalle palvelukotipaikkaa oli täysin oikea, sillä Minna nauttii elämästään itsenäisenä naisena ja oman paikkansa löytäneenä muiden asukkaiden joukossa omassa kodissaan. Olemme saaneet kokea harvinaisen tunteen syvästi kehitysvammaisen, epilepsiaa sairastavan ja cp-vamman omaavan tyttäremme vanhempina: olemme hyvin ylpeitä Minnasta.\n17 Aluksi tuntui tyhjältä 15 Ritva Nevalaisen poika Petteri Nevalainen muutti Kesäheinän palvelukotiin Kajaaniin Mikä kehitysvammaisen perheenjäsenen muutossa oli vaikeinta? Vaikeinta oli muuttopäätöksen tekeminen. Toisaalta tällaista tilaisuutta tulee harvoin (11 asukasta muutti lapsuudenkodeistaan). Tyhjyyden tunne kotona, toki oli kevät ja kesä vastassa, joten puuhaa riitti. Erilaista kuin normaali arki. Tyhjyyden tunne oli varmaan isoäidillä suurempi. Työt loppuivat juuri, kun Petteri muutti pois kotoa, kun olisi voinut tehdä myös iltavuoroja. (Sattuma!) Miten vaikeista asioista selvittiin? Mistä saatiin apua, millaista? Päätöksentekoa helpottivat elämän realiteetit, toisin sanoen oma ikääntyminen, yksihuoltajuus (leski) ja se, että asuinpaikkaa tarjottiin. Toisten samassa tilanteessa olevien vanhempien tapaaminen ja vertaistuki ovat olleet erittäin tärkeitä. Myös luottamus asumispalvelujen tuottajaa kohtaan auttoi, samoin luottamus henkilökunnan osaamiseen ja siihen, että asukas on päähenkilö. Muuttoa helpotti myös se, että olen avoimin silmin ja korvin seurannut yhdistystoiminnan kautta kehitysvammahuollon tapahtumia. Mahdollisuus asua myös loma-aikoja, pitkiäkin, kotona helpottaa molemmin puolin ikävää. Kun Petteri viettää loma-ajat kotona, nautin hänen seurastaan varsinkin mökillä paljon enemmän kuin hänen asuessaan kotona. Mitä hyvää kehitysvammaisen perheenjäsenen muuttamisesta on seurannut? Turvallisuuden tunne siitä, että Petterillä on paikka, missä asua, tapahtuipa minulle mitä tahansa. Aikaa itselle ja muille perheenjäsenille on enemmän. Myös Petterillä on ikäistään seuraa, koska toisetkin muuttajat olivat nuoria. Mitä muita huomioita teit? Säännölliset tapaamiset toisten vanhempien kanssa ovat mielestäni tärkeitä. Hyvät tavat on kuitenkin otettava huomioon, ei saa muodostaa klikkejä eikä vastakkainasetteluja vanhempien kesken tai henkilökuntaan päin. On pyrittävä keskustelemaan vaikeistakin asioista (mahdollinen kiusaaminen ym.), ja jos ei onnistu, otettava ulkopuolinen taho selvittämään asiat. Kilpailuttaminen on tuonut myöhemmin epävarmuuden tunteen Petterin asumiseen. Mielestäni odotukset asumisen suhteen olivat realistiset.\n18 16 2. Muuttovalmennus käytännössä on toimintaa limittäin ja lomittain Muuttovalmennukseen täytyy olla tarpeeksi aikaa, ihannetapauksessa ainakin pari vuotta. Parasta muuttovalmennusta on se, että lapselle aletaan jo varhain jutella luontevissa arkielämän yhteyksissä muuttamisesta ja omassa kodissa asumisesta. Tässä oppaassa kuitenkin keskitytään tilanteeseen, jossa kehitysvammaisen perheenjäsenen muuttaminen lapsuudenkodista on tulossa tai tullut ajankohtaiseksi. Periaatteessa muuttovalmennuksen kulkuun ei vaikuta, muuttaako kehitysvammainen perheenjäsen jo olemassa olevaan asuntoon, vai onko asunto vasta suunnitteilla tai rakenteilla esimerkiksi palvelukotiin. Tulevaan asuntoon on joka tapauksessa tutustuttava etukäteen, ympäristö vain on erilainen: ensimmäisessä se on valmis, toisessa se muuttuu vaiheittain rakennustyömaasta taloksi ja omaksi huoneeksi siinä. Muuttoprosessi käynnistyy sillä, että joku panee sen alulle. Perheessä aloite voi tulla vanhemmilta, sisaruksilta tai kehitysvammaiselta perheenjäseneltä. Perheen ulkopuolelta muuttamisen voi ottaa puheeksi esimerkiksi sosiaalityöntekijä tai asumispalvelujen järjestäjän edustaja. Jos kehitysvammaisten ihmisten tarpeisiin vastaa parhaiten palvelu- tai ryhmäkoti, seudun vanhemmat voivat koota voimansa ja tehdä sellaisen perustamisesta aloitteen kunnan sosiaalitoimelle. Kun kehitysvammaiselle ihmiselle etsitään sopivaa asumismuotoa ja asuntoa, vanhemmat ja sosiaalityöntekijä voivat esittää vaihtoehtojen edessä itselleen kysymyksen: Haluaisinko minä asua näin? Lisäksi on syytä ottaa huomioon, vastaako asumismuoto ja asunto kehitysvammaisen ihmisen toimintakykyä. Jos asunto on ryhmäkodissa, kuinka paljon hän voi tehdä omia valintoja, rakentaa omaa elämäntapaansa ja vaikuttaa esimerkiksi siihen, keiden kanssa hän asuu? Jos aloite kehitysvammaisen ihmisen muuttamiseksi johtaa toimiin, muuttovalmennus käynnistyy. Nyt nimetään ne ihmiset, jotka vievät asiaa eteenpäin yhtäältä perheessä tai perheen rinnalla, toisaalta palvelun järjestäjien puolella. Muuttoprosessin onnistuminen perustuu osapuolten yhteistyön toimivuuteen. Tärkeimpiä perheen yhteistyökumppaneita on palvelukodin tai muun asumisyksikön kotityöntekijä. Kotityöntekijä tekee kotikäyntejä perheessä ja hänen vastuullaan on organisoida perheen ja kehitysvammaisen muuttajan tutustuminen tulevaan kotiin ja sen työntekijöihin. Kotityöntekijä tuntee muuttoprosessin ja opastaa perhettä sen eri vaiheissa. Hän\n19 17 Harjavallan Hopeanuolen palvelukodin karaokessa Jussi Tuominen, Tomi Pekkarinen ja Matti Liukkonen sekä laulamassa Janne Juntunen. osaa auttaa myös niin sanottujen muodollisuuksien ja paperitöiden hoitamisessa. Näitä ovat esimerkiksi kehitysvammaisen ihmisen edunvalvonnan ja raha-asioiden järjestäminen, terveydenhoitoon liittyvissä toimissa neuvominen ja niin edelleen. Ennen muuttoa tarvittavat toimet on listattu sivulla Kotityöntekijän kanssa vanhemmat voivat myös käsitellä avoimesti kehitysvammaisen perheenjäsenen asumiseen liittyviä toiveitaan ja odotuksiaan ja arvioida niiden realistisuutta. Useat muuttovalmennuksen vaiheet tapahtuvat limittäin ja lomittain. Samalla, kun hoidetaan muuttoon liittyviä ennakkotoimia, siihen valmentaudutaan henkisesti. Muuttaminen tulee esille arkisissa puheenaiheissa perheenjäsenten ja kehi- tysvammaisen ihmisen lähipiirin kanssa, kehitysvammainen perheenjäsen harjoittelee kotoa poissa olemista ja samalla perhe totuttelee hänen poissaoloonsa. Sopeutuminen tapahtuu toiminnassa, muuttamiseen liittyviä asioita tehtäessä. Muuttovalmennuksen tavoite on, että muutosta tulee tuttu asia, josta kaikkien asianosaisten on kiva jutella, johon pikku hiljaa totutellaan ja kypsytään ja jota lopulta jopa innostuneesti odotetaan. Tehkää muutosta tuttu juttu.\n20 18 Esimerkki muuttovalmennuksesta: Hopeanuolen palvelukoti Harjavallassa Kun valmennukseen osallistuvat perheet olivat valikoituneet yhteistyössä Harjavallan ja sen naapurikuntien sosiaalitoimen kanssa, muuttoprosessi eteni Jere Metsähonkalan mukaan kahta linjaa, jotka vaikuttivat toisiinsa. Ensinnäkin kartoitettiin tulevien asukkaiden avun ja tuen tarpeet, jotka ohjasivat toista linjaa, eli palvelujen ja asumisen suunnittelua, Jere Metsähonkala kertoo. Perheiden ja kehitysvammaisten ihmisten valmentaminen muuttoon alkoi luottamuksen ja turvallisen yhteistyön rakentamisella. Kävin runsaasti kodeissa. Alussa ei ollut toimistoa, josta käsin olisin työskennellyt, joten perhekäynneistä tuli luonteva tapa viedä asioita eteenpäin. Hopeanuolen kesähuveissa vasemmalta Jani Lehtomäki, Liisa Tuominen, Anna-Mari Rimpinen ja Janne Juntunen. Harjavallan Hopeanuolen palvelukodin johtaja Jere Metsähonkala aloitti muuttovalmennuksen ohjauksen kaksi vuotta ennen palvelukodin valmistumista eli vuonna Aloite palvelukodin perustamisesta syntyi kehitysvammaisten lasten vanhempien keskuudessa jo 1990-luvun puolivälissä. Palvelukodin asukkaat olivat tiedossa hyvissä ajoin ennen palvelukodin valmistumista. Kehitysvammaisten perheenjäsenten ja heidän perheidensä valmentaminen muuttoon oli osa palvelukodin perustamista. Valmennus keskittyi kehitysvammaisten muuttajien itsenäistymiseen ja irtautumiseen, vaikka siihen kuului myös perheiden opastamista tarpeellisissa toimissa ennen muuttoa. Metsähonkalan mukaan muuttoprosessi eteni aluksi perheiden ohjaamana. Osa perheistä keskittyi palvelukotiin kohdistuviin toiveisiin. Joidenkin vanhempien kanssa taas mietittiin, miten heidän pelkonsa voitaisiin huomioida ja saada hallintaan. Alussa kirjasin ylös asioita, joita perheet halusivat käsitellä valmennuksessa sekä tietoja siitä, millaista kehitysvammaisen ihmisen elämä oli siihen asti ollut. Tavoitteena oli saada käsitys muuttajan siihenastisesta elämästä ja tukimuodoista, Jere Metsähonkala kertoo. Joillakin tukiverkostot ja palvelut toimivat hyvin, toisilla niissä oli puutteita ja elämänpiiri oli ollut suppea. Näillä eväillä mentiin ensimmäinen valmennusvuosi. Kävin perheiden kotona vähintään kerran kuussa, ja välillä perheet


Lena Furberg – Wikipedia\nLena Furberg (s. 11. maaliskuuta 1957, Skellefteå) on ruotsalainen sarjakuvapiirtäjä. Hän piirtää etenkin hevossarjakuvia, josta hän on tullut tutuksi etenkin Polle - maailman monin poni -sarjakuvista. Furberg aloitti sarjakuvapiirtämisen 15-vuotiaana.\nHänen sarjakuviaan ilmestyi ensimmäistä kertaa Ponnybilderna-nimisessä ruotsalaislehdessä. Lehden toimittaja oli kiinnittänyt erityistä huomiota 15-vuotiaan Furbergin kirjoittaman kiukkuisen lukijapalautteen reunoja koristaviin vihaisiin poneihin ja kysyi, haluaisiko Furberg piirtää sarjakuvia lehteen. Furberg suostui, ja sarjakuvahahmo nimeltä Munter syntyi. Sarjakuva ehti ilmestyä kaksi vuotta, ennen kuin Ponnybilderna lakkasi ilmestymästä. Furberg tarjosi luomustaan moniin lehtiin, kunnes Min Häst -hevoslehti otti sen omakseen. Koska Furberg ei ollut koskaan pitänyt nimestä Munter, nimi muuttui uuden lehden myötä muotoon Mulle. Samoihin aikoihin Min Hästin suomalainen sisarlehti Hevoshullu sai sarjakuvan myös omille sivuilleen, ja ponin nimi suomennettiin Polleksi.\nKoomisen Polle-sarjakuvan lisäksi Furberg on piirtänyt Min Hästiin ja sen sisarlehti Hevoshulluun paljon myös vakavahenkisempiä nuorten hevossarjakuvia, muun muassa kuuluisien hevosten elämäntarinoita mutta myös kertomuksia aivan tavallisten hevosihmisten elämästä. Yksittäisten tarinoiden ja lyhyiden jatkokertomusten lisäksi hän on laatinut 1996 käynnistyneen pitkäkestoisen jatkosarjan Tuuvan talli, joka kertoo tosipohjaisesti ruotsalaisen yksityistallin ihmisistä ja hevosista. Tämä sarja on 2000-luvulla julkaistu myös omina albumeinaan ruotsiksi ja suomeksi.\nFurberg aloitti ratsastamisen 10-vuotiaana eikä hänellä ole koskaan ollut omaa hevosta, pelkästään vuokrahevosia. Furberg asuu Skånessa Bromöllassa ja hänellä on mies ja yksi lapsi.\n↑ a b c d Erica Hagström: Lähikuvassa Lena Furberg. Hevoshullu 13/04. s. 14-15.\nHevoshullu.fi, Lena Furberg Hevoshullun vieraana\nNoudettu kohteesta https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Lena_Furberg&oldid=16885362\nSivua on viimeksi muutettu 9. marraskuuta 2017 kello 07.30.


Tiimiakatemia | Esseepankki » Vaikuttajamarkkinointi\nKirjan kirjoittaja: Misme Halonen\nKategoriat: 3.2. Yrittäjän taidot ja työkalut, 6. Markkinointi, 6.1. Asiakkuuden työkalut, 6.2. Myynnin ja markkinointiviestinnän taidot ja työkalut, 6.3. Brandi ja mielikuvien kehittämisen työkalut, 6.7. Sosiaalinen media ja markkinointi\nMietin kun lainasin kirjan, että miten paljon minä näen tällä hetkellä vaikuttajamarkkinointia ja mikä minun mielikuvani on vaikuttajamarkkinoinnista tällä hetkellä? Heti ensimmäisenä tuli mieleen Instagram, jossa näen huomaamattomasti varmasti melkein päivittäin vaikuttajamarkkinointia ja samoin Youtubessa videoiden muodossa. Olen nähnyt vaikuttajamarkkinointia urheilupiireissä paljon ja minusta monet yhteistyöt näyttävät melko luonnollisille näin katsojana ajatellen. Yhteistyöt ovat esimerkiksi olleet Nocco-juomien kanssa, jotka tuovat piristystä päivään, mutta ovat samalla kalorittomia, joten toimivat hyvin myös urheilijoiden elämään. Minun mielipiteeni on ehdottomasti positiivinen vaikuttajamarkkinointia kohtaan, jos vaikuttaja on oikeasti sopiva tähän tehtävään ja markkinoitava tuote/palvelu liittyy aidosti hänen elämään. Toisaalta mieleeni ei juolahda näin nopeasti yhtään esimerkkiä huonosta tai mieleenpainuvasta vaikuttajamarkkinoinnista, joka olisi aiheuttanut negatiivista reaktiota. Vaikuttajamarkkinoinnilla pyritään pitämään brändi asiakkaan top-of-mindissa ja saada näin brändi säilymään relevanttina ja kiinnostavana. Valitsin tällä kertaa lukuvuoroon Misme Halosen ”Vaikuttajamarkkinointi”- kirjan ihan pelkästään mielenkiinnon vuoksi. Tämä kirja ei välttämättä edistä mitään omaa projektiani tällä hetkellä suuresti, mutta sain paljon uutta tietoa vaikuttajamarkkinoinnista ja uskon saavani myös omaan toimintaani tästä hyötyä.\nVaikuttajamarkkinoinnissa ei päde tuttu sanonta ”määrä korvaa laadun”, sillä tässä tapauksessa tilanne on toisinpäin. Laatu menee aina edelle, jolloin esimerkiksi markkinointi saadaan kohdennettua mahdollisimman hyvin kohderyhmälle ja sen tarpeisiin liittyen. Kirjasta nousi esille heti hyvä esimerkki seuraajamääristä, joiden ei aina tarvitse olla kymmeniä tuhansia toimiakseen. Esimerkissä oli käytetty leijalautailuun erikoistunutta yritystä, joka tarvitsee vaikuttajaa omalle yritykselle. Leijalautailua harrastaa Suomessa noin 2000 henkilöä. Tässä tapauksessa yrityksen ei kannata tavoitella yhteistyötä sellaisen henkilön kanssa, jolla on 50 000 seuraajaa, sillä se tuskin tuo niin paljon myyntiä näin erikoiseen harrastukseen. Toisin taas heidän kannattaa yrittää löytää joku henkilö, jota seuraa 500-1000 leijalautailijaa Suomessa, jolloin he tavoittavat hänen kauttaan 25-50% lajin harrastajista Suomessa. Eli tässä tapauksessa vaikuttajalla ei tarvitse olla kuin reilu tuhat seuraajaa ja yhteistyö voi olla todella mittavaa. Jenkeissä tehdyn tutkimuksen mukaan vaikuttajien ”sweet spot” on 10 000-100 000 seuraajan paikkeilla, jolloin heillä on paras yhdistelmä tavoittavuutta ja sitoutuneisuutta. On vaikea sanoa, mikä olisi Suomessa vastaava luku. Seuraajien käytös voi muuttua erilaiseksi 10 000- 20 000 seuraajan kohdalla tai sitten, jos olet tuttu julkkis, joka liittyy Instagramiin, niin voit saada 50 000 seuraajaa parissa päivässä. Näissä tilanteissa on parasta miettiä juuri aiemmin mainittua tavoittavuutta ja sitoutuneisuutta, jotka ovat tärkeitä pointteja onnistuneelle yhteistyölle.\nYritysten ei kannata myös sokaistua liikaa somen valtaan. Somen ulkopuolisia vaikuttajia on myös paljon ja näitä voidaan hyödyntää esimerkiksi puhujatapahtumissa, paneelikeskusteluissa tai webinaareissa. Toki nämä voivat olla myös somen tukena tai sitten ihan omillaan. Mikä sitten olisi oikea kanava olla mukana ja mitä sisältöä sinne tuotetaan? Tämä kysymys on noussut myös meillä Tempossa esille jo muutamaan otteeseen. Kaikki innostuivat Instagramista alkuun, mutta onko meidän asiakkaat siellä. Ei ehkä ole, mutta se toimii hyvänä portfoliona, jos sitä päivittää aktiivisesti. Tällä hetkellä meidän Instagramissa ei tapahdu oikein mitään, eikä sen tekemiseen ole palavaa intoa kellään. Minusta se on hyvä olla silti tukena ja päivitellään sinne kun huvittaa, sillä ei sitä pakottamallakaan kannata tehdä. Facebook-tilikin meiltä löytyy, mutta julkaisua ei sinne olla vielä tehty, joten sekään ei oikein ole lähtenyt lentoon. Olemme enemmänkin hyödyntäneet Facebookia henkilökohtaisilla tileillämme ja se on toiminut tarvittavan hyvin tähän asti. Tällä hetkellä aktiivisin kanava ainakin minun arjessani Tempon osalta on vimeo, jonne lataamme tekemiämme videoita useasti kuukaudessa ja näin ollen se pysyy hyvin ajan tasalla. Nyt takaisin kirjan koppeihin kanavista ja sisällöistä. Kanavaa valitessa on hyvä miettiä, löytyykö kanavasta riittävä määrä potentiaalista kohderyhmää ja ovatko he vastaanottavaisia kyseisessä kanavassa. Uuden kanavan käyttöönotto vaatii kiinnostavaa ja säännöllistä sisältöä, joten päätöksiä uusiin kanaviin ei kannata tehdä pelkästään tekemisen ilosta. (Toisin kuin me teimme Facebookin kanssa). Yksi vaihtoehto tietenkin on ulkoistaa some suoraan esimerkiksi vaikuttajalle, jolloin siihen ei pala itseltä niin paljon aikaa. Vaikuttajalla on tässä tapauksessa vastuu miettiä, millaista kuvaa haluaa itsestään luoda yhteistöiden kautta. Aina ei välttämättä kannata kaikkia tarjouksia hyväksyä, vaikka siitä saisikin hyvän korvauksen. Haluaisitko olla pikavippifirman kasvot tai nettikasinon mainosheppu? Haluatko mainostaa epäterveellisiä elämäntapoja vai terveyttä edistäviä? On siis tärkeää miettiä, kuinka haluat ihmisten näkevän sinut ja mikä on sinun omille arvoillesi sopiva yhteistyö.\nVaikuttajamarkkinoinnilla on nykyään iso merkitys yrityksen myynnin kannalta, sillä esimerkiksi nettisivut ei ole enää nykyään se kanava, jossa heidän asiakkaansa viettävät aikaansa. Näin ollen on tärkeää olla esillä oikeissa kanavissa, joissa oman kohderyhmän asiakkaat myös ovat. Kirjassa nousi esiin Instagramin, Tiktokin jne olevan nykyajan versio tosi-tv:stä ja sen olen huomannut myös itsessäni. Nykyään tulee katsottuja paljon mieluummin Instagramista/Youtubesta sellaista sisältöä, joka kiinnostaa itseä ennemmin kuin että jaksaisin selailla telkkaria, jossa mainokset vievät ison osan ajasta ja ohjelmien sisältö ei välttämättä ole niin kiinnostavaa itselle. Lisäksi pystyn Youtuben ja Instagramin kautta seuraamaan kiinnostavia persoonia melkein liveajassa, jolloin sisältö on pääsääntöisesti melko tuoretta.\nVaikuttajamarkkinoinnin strategia syntyy yksinkertaisimmillaan vastaamalla neljään kysymykseen.\nTavoitteet ja mittarit – Miksi tehdään ja mitä tavoitellaan.\nSelkeät ja konkreettiset tavoitteet ovat avain tehokkaaseen ja tulokselliseen yhteistyöhön. Usein saatetaan kokeilla miten sattuu ja tulokset ovat sitten sen mukaisia myös.\nKohderyhmä – Kenelle tehdään?\nEi pidä ajatella, että vaikuttajamarkkinoinnin pitäisi tavoittaa kaikki mahdolliset kohderyhmät, vaan tietty osa kohderyhmistä riittää myös. Esimerkiksi Youtuben kautta voidaan tavoittaa vaikuttajan avulla nuorempia ja jollain toisella markkinoinnin keinolla vanhempia asiakkaita.\nViestit ja sisältö – Mitä tehdään?\nSuunnittelu yhdessä vaikuttajan kanssa. Näin molemmat ovat samalla aaltopituudella tulevasta ja vaikuttaja myös saa yrityksestä selkeämmän kuvan ja yritys samalla tutustuu vaikuttajaan paremmin. Yhteistyö voi olla sisällöltään mitä vaan kuten esimerkiksi kuvia, videoita, blogeja tai juontokeikka tapahtumaan. Vaihtoehtoja on paljon, joten täytyy päättää mitä halutaan tehdä ja miten se tehdään. Näihin kysymyksiin varmasti saa ratkaisuja, kun miettii mitä yhteistyöltä pohjimmiltaan halutaan ja mihin markkinointia kohdennetaan.\nKanavat – Missä yhteistyö näkyy?\nMistä asiakkaat etsivät palvelua tai tuotetta? Yhteistyötä ei kannata rajata pelkästään digitaaliseen ympäristöön, vaan on hyvä muistaa hyödyntää sitä myös muuten kuten perinteisempiin markkinointikeinoihin tai tapahtumiin. Tärkeintä on löytää se sopivin kanava itselleen.\n+1 Suunnitelman päivitys ja jatkuva muokkaus\nMistä ja miten löytää omaan kohderyhmään puhuttelevia vaikuttajia? Tähän itselle nousi mieleen jo aiemmin mainittu Nocco. Juoman ideana tuoda piristystä päivään ja lisätä virkeyttä. Tuotteessa ei ole sokeria, joten se on suosittu urheilijoiden keskuudessa. Itse olen pelannut frisbeegolfia kohta kymmenen vuotta ja seuraan aktiivisesti Suomen parhaita frisbeegolfin pelaajia somessa. Pari kuukautta sitten Seppo Paju (Suomen top 5 pelaaja) alkoi yhteistyöhön Noccon kanssa, tuoden tuotetta esille paljon omassa somessaan ja videoissaan. Mikäs sen parempi keino tavoittaa useita tuhansia pelaajia, jotka haluavat parantaa omia tuloksia parantamalla omaa virkeystilaa kierroksella. Frisbeegolf on kasvanut valtavasti Suomessa ja kasvaa koko ajan lisää, joten ei ole mikään kovin tyhmä peliliike alkaa Pajun tasoisen pelaajan kanssa yhteistyöhön. Samaan kategoriaan menee myös useat suomalaiset jääkiekkoilijat, joiden kanssa Nocco tekee yhteistyötä. Näiden pelureiden kautta Nocco-juoma tavoittaa käsittämättömän määrän pelaajia, jotka haluavat piristystä terveellisessä muodossa. Uskoisin, että monet frisbeegolfin pelaajat tai kiekkoilijat kokeilevat näiden pohjalta tuotetta ja osa ostaa varmasti myös uudelleen, joten näin pystyy kohdentamaan uuteen kohderyhmään hyvin omaa tuotetta/palvelua. Itsekin olen ostanut juuri Pajun pohjalta Noccoa ja tehnyt sen useaan otteeseen, joten minuun ainakin toimi tämä vaikuttajamarkkinointi.\nMiten vaikuttajamarkkinoinnin tuomia onnistumisia mitataan ja arvioidaan? Usein kaupallisissa yhteistöissä yritys saa vaikuttajalta tuloksia yhteistyön perusluvuista, kuten näyttökerroista, vietetystä ajasta, reagoinneista ja tykkäyksistä. Yrityksen työksi jää selvittää liiketoiminnalliset muutokset yhteistyön myötä. Tapahtuiko myynnissä joitain piikkejä tai paraniko brändin tunnettavuus? Tuloksia on hyvä analysoida yhdessä vaikuttajan kanssa ja käydä läpi myös parannusehdotuksia. Myyntiin hyvä mittari on verkkokaupoista tuttu alekoodi, jonka syötettäessä yritys näkee tilausten määrän ja saa tärkeää dataa yhteistyön kannattavuuteen liittyen. Kaikkea dataa tällä ei voida saada, koska jokainen ei välttämättä tee ostopäätöstään juuri saman viikon tai kampanjan aikana, mutta suuntaa antava mittari tämä kuitenkin on.\nVaikuttajia mietittäessä ei ole hyvä miettiä pelkästään seuraajamääriä, vaan tärkeämpää on juuri se kuinka hyvin tavoitetaan laadukkaita osumia asiakaspinnassa. Pelkkä laaja levikki ja suuri tavoittavuusluku ei kerro aina koko totuutta. Kirjassa oli esimerkki jotenkin näin. Kuopiossa toimiva Kauppakeskus Matkus hyötyy paljon enemmän näyttävästä maininnasta Kuopiolaisen tunnetun tubettajan videolla kuin esimerkiksi se hyötyisi helsinkiläisen tubettajan videolla, vaikka hänellä olisi enemmän seuraajia. Tässä tapauksessa on tärkeämpää saada juuri laadukkaita osumia ja tavoittaa paikallisia ihmisiä ennemmin kuin laajaa yleisöä, jotka eivät välttämättä koskaan saata astua jalallaan Matkukseen.\nMiten itse hyödyin tästä kirjasta? Sain hyvää muistutusta kanavavalinnoista. Missä todella asiakkaat ovat ja kuinka paljon jokainen kanava vie oikeasti aikaa. On turha pitää jotain kanavaa yllä, jos siihen ei panosta täysillä, joten siihen täytyy myös varata aikaa. Markkinoinnin kohdennus oli myös hyvä herättely ja varsinkin se, että ei tarvitse yrittää yhdellä keinolla tavoittaa kaikkia mahdollisia asiakkaita, vaan tietyllä tavalla osaa porukassa ja toisella tapaa toista osaa. Lisäksi huomasin kirjan aikana itsekin olleeni viime aikoina vaikuttajamarkkinoinnin uhri useaan eri tuotteeseen, joten ainakin minuun tällainen markkinointi on toiminut yrityksiltä.\n▼3. Yrittäjyys (2384)


Käsintehtyjä makumatkoja huippunäkymin | NCC\nFredriksbergiin ravintolan avaava kolmikko, Filippo Phoumsavanh, Edward Szechi ja Samuel Gregg, tuskin malttaa odottaa kesää. Miehet istuvat pyöreän pöydän ääressä Helsingin Punavuoressa sijaitsevassa ravintolassaan ja puhkuvat intoa.\nSuuren suosion saavuttanut Hill´s Dumplings panostaa casual-diningiin – vastapainoksi fine-diningille. Täällä tarjoillaan pöytiin käsintehtyä tuoretta ruokaa rennolla tunnelmalla ja edullisilla hinnoilla höystettynä. Ei ihme, että varausaste on helsinkiläisten ravintoloiden kärkikaartia.\nTästä kaikesta ammentaen kolmikko suuntaa nyt Fredriksbergiin.\nUusia makuja kansainvälisessä hengessä\nLoi Loi tuo Kaakkois-Aasian maut ja perinteet myös uuteen ravintolakonseptiin. Keittiö yhdistää vietnamilaisia, thaimaalasia ja laolaisia makuja, panostaa tuoreisiin paikallisiin raaka-aineisiin ja käsityöhön.\n- Tavoitteenamme on tarjota vivahteikasta aasialaista ruokaa rennon sosiaalisessa ilmapiirissä, ruoka- ja konseptipäällikkö Filippo, toimitusjohtaja Edward ja ravintolapäällikkö Sam summaavat.\nRavintola kuvastaa kansainvälistä kolmikkoa. Filippo on syntynyt Australiassa, Edward on lähtöisin Alabamasta ja Sam Englannista. Miehiä yhdistää ravintolamaailman lisäksi yksi asia: jokainen heistä on tullut Suomeen muutama vuosi sitten omia polkujaan rakkauden siivin.\n- Suomalaiset naiset selvästi haluavat tuoda maailmalta matkamuistoja kotiin, Edward hymyilee.\nUniikki miljöö hyvässä seurassa\nKuten Punavuoren Hill´s Dumplings, myös Fredriksbergin Loi Loi on persoonallinen ja helposti lähestyttävä. Fredriksbergin C-talon ylin kerros tarjoaa ainutlaatuisen miljöön hyvälle ruoalle, juomalle, kohtaamisille ja kattojen yli ulottuville urbaaneille näkymille.\nRuokalistalta löytyy aasialaisherkkuja niin pieneen kuin isompaan nälkään. Avoimen keittiökonseptin ansiota ravintolasalista on suora näköyhteys keittiöön, joten asiakkaat pääsevät näkemään ruoan valmistumista aina taikinan käsittelystä valmiisiin annoksiin.\nLoi Loi iskee fastfoodin ja finediningin välimaastoon. Loi Loi on sosiaalinen paikka, jossa on mukava tavata ihmisiä, nauttia käsintehdystä ruoasta ja juomasta, hyvästä seurasta sekä lämpimästä tunnelmasta.\n- Haluamme tarjota asiakkaillemme elämyksiä, Filippo, Edward ja Sam sanovat.\nOma tislaamo taivaassa\nLoi Loin erikoisuutena on suomalaisittain harvinainen erikoisuus: oma tislaamo ja oma longdrink. Oppia on haettu suomalaisesta Kyrö Distillery Companysta.\n- Olen ihan erityisen ylpeä ja otettu siitä, että olemme saaneet tällaisen mahdollisuuden, Edward korostaa.\nFredriksberg kiinnostaa ravintoloitsijoita kasvavana ja kehittyvänä alueena, jolla on edessään loistava tulevaisuus. Tämä kolmikko halusi nimenomaan sinne.\n- Historiallinen miljöö saa nyt uuden elämän. Fredriksbergillä on uniikki identiteetti, joka istuu co-working -teemoinen ajan henkeen. Alueella ei ole vielä montaa ravintolaa eikä etenkään omaa tislaamoa taivaassa, Edward, Filippo ja Sam toteavat.\nHyvien fibojen Fredriksberg\nFredriksbergin C-taloon asettuvassa Loi Loissa on 275 neliötä, hulppea kattoterassi ja yhteensä noin 140 asiakaspaikkaa. Katto on korkealla 4,5 metrissä, joten tilaa, valoa ja avaruutta riittää.\nFilippo, Edward ja Sam odottavat jo kesää, jolloin ravintola avataan. Kun h-hetki koittaa, yksi unelma ja pari vuotta hiottu konsepti toteutuu. Fredriksberg tarjoaa ”hyvät fibat”, konseptin ja kokonaisuuden, jota ei ole ennen nähty.\n- Yhteistyö NCC:n kanssa on sujunut upeasti. Olemme saaneet toteutettua kaikki toiveemme hyvässä yhteistyössä ja hengessä. NCC:n developperi-osaaminen tukee asiakasta ja tuottaa win-win-tilanteen. Olemme erittäin tyytyväisiä, Filippo toteaa.\nKUKA FILIPPO PHOUMSAVANH?\nruoka- ja konseptipäällikkö\nkasvanut perheensä pyörittämässä ravintolassa Melbournessa\ntuonut ainutlaatuisia moderneja aasialaisia konsepteja Helsinkiin\njatkaa yhdessä Edwardin kanssa 88 Eats Oy:n innovatiivisten ruoka- ja juomaprojektien kehittämistä\nasunut vakituisesti Helsingissä tammikuusta 2017\nKUKA EDWARD SZECHI?\nkotoisin Alabamasta, Yhdysvalloista\nkansainvälinen baari- ja ravintola-alan ammattilainen\ntyöskennellyt trendikkäissä paikoissa Melbournessa, New Yorkissa ja Lontoossa\nlähti Royal Ravintolat -ravintolaryhmästä muodostamaan 88 Eats Oy: n Filippon kanssa ja perustamaan yhdessä Hill´s Dumplings -konseptia\nasunut Suomessa noin 4 vuotta\nKUKA SAMUEL GREGG?\nkotoisin Cambridgeshirestä, Englannista\nlöysi jalansijan Helsingistä barista-kouluttajana La Torrefazione-ravintolassa\nliittyi Edwardin ja Filippon tiimiin Hill´s Dumplings -ravintolassa ja tuli nopeasti tutuksi kasvoksi ravintolan asiakkaille\njohtaa Loi Loi -tiimiä toteuttamaan luovaa ravintolakonseptia ja varmistamaan maailmanluokan ravintolakokemuksia\nasunut Suomessa noin 3 vuotta\nFilippo Phoumsavanh, Edward Szechi ja Samuel Gregg tuovat Fredriksbergiin uusia makuja kansainvälisessä hengessä.\nNeljässä vaiheessa toteutettava uniikki toimistokokonaisuus Vallilan Konepajan korttelissa\nVaiheet B ja C valmistuvat toukokuussa 2020\nB- ja C-taloissa on vuokrattavaa toimitilaa yhteensä 11.000 m2\nKohteen Top 5: trendikkyys, yhteisöllisyys, viihtyisyys, ekologisuus, elävä miljöö myös toimistoajan ulkopuolella\nLue toimitusjohtaja Elina Kiviojan ajatuksia Vattenfallin sijoittumisesta Fredriksbergin B-vaiheeseen\nLue toimialajohtaja Tommi Laition ajatuksia Helsingin kaupungin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan sijoittumisesta Fredriksbergin A- ja B -vaiheisiin


Sivari • IRC-Galleria\nKäyntejä: 5�866 (1.7.2008 alkaen)\nTyttöjä: 3 (2 %)\nPoikia: 161 (98 %)\n-ttu -.-Luonut: DeadLeprechaunPerjantai 10.02.2012 11:22\nOlen täällä Lapinjärven koulutuskeskuksella sivarissa, siivouksessa. Kävin tänään kysymässä respan esimieheltä, hra Pajalalta, pystyisinkö vaihtaa respaan, koska siellä tarvitaan porukkaa (eikä siivouksen nykyinen työjohtaja oikein miellytä). Ainoa asia mitä Pajala sanoi, "Sinua tarvitaan siivouksessa"(vaikka meitä on siivouksessa vähän liikaakin. -.-)\nTasavertainen asevelvollisuusLuonut: SorinMaanantai 23.01.2012 17:23\nPituuden sijasta sisältöä: pointtia siviilipalvelukseenLuonut: TheSaigonTiistai 05.04.2011 14:21\nKotiuttamispäätösLuonut: GuttersniperKeskiviikko 11.11.2009 15:07\n[Ei aihetta]Luonut: puurinkeliMaanantai 24.08.2009 14:42\nuuu mulla on nimilappu ja työpuhelin uuu\n[Ei aihetta]Luonut: sinppa_Tiistai 11.08.2009 18:15\nAhaha, hiukan paras työpäivä. 5h yöunien jälkeen aamu oli aika koomaa, mutta ihmeen hyvinhän tota on jaksanu. Palloilin yhdessä vaiheessa tuolla tunneleissa, ja sit joku tyyppi meni samaan suuntaan trukilla, ja otti kyytiin. Se sitten esitteli siinä jotain säteilymittaria jonka se oli ostanu jostain käytettynä. Perus half-lifemenoo. Sitte myöhemmin pitiki lähtee fillaroimaan kaupungille, toimittamaan jotain topsiikret-matskui paikkaan x. Sitten sieltä palattuani heitin tiukkaa läppää ja näytti että parit tyypit kuolee nauruun kun heitin jotai paskaa agenttiläppää. Emt, mutta oli kyllä varmaan paras työpäivä tähän mennessä :D Lisää tämmöstä!\nMeikä on maailman paras jätkä! Fanclubit,\nLive Forever <3Luonut: Miss_PauliKeskiviikko 15.07.2009 00:13\nrakastanko ehkä paljon.\nja rakastanko ehkä eniten. <3\nsiitä tulikin mieleeni, pupu on joskus vähän hupsu.\n"Me pelastettiin ihmisiä autosta! Yksi tosin unohtui takakonttiin, toisen niskat me rikottiin sitä siirtäessä ja kolmas me nostettiin lumihankeen vaikka se ois ollu ihan hyvä siinä etupenkillä :D "\nTuomas <3 Rakkaus,\nsivarilesket Minä ja muut\nEnsmänen viikko sivaria.Luonut: DeLaKumkvattiPerjantai 03.07.2009 22:04\nTJ 357 + 7 HSL.\nLapinjärvellä on lesoa. Meitä opetetaan aiheessa maratooni. Jannen mielestä siksi että sotatilanteessa meidän tulee paeta kuin päättömät jalat. Kanat. Se on täysin mahdollista.\nSivarin syvimpiä salaisuuksia. Sori niin akl kuin siellä se sotilaskomento. Ei tämä ihan niin kovalta rangaistukselta tunnu...Luonut: SorinTiistai 07.10.2008 18:31


Tietoa | Forthglade\nPuhdasta ruokaa koiralle\nJokainen koira tarvitsee hyvinvointinsa tueksi luonnollista, täyteläistä ja ravintoainepitoista ruokaa. Useat koiran omistajat hämmästyvät muutoksista, joita vaihtaminen luonnolliseen ravintoainepitoiseen ruokaan saa aikaan. Forthglade on tehnyt yhteistyötä ravitsemusasiantuntijoiden ja koiran käyttäytymiseen erikoistuneiden asiantuntijoiden kanssa tarjotakseen koiran omistajille viimeisintä tietoa ja käytännön vinkkejä koiran ruokintaan liittyen. Sivuillamme annamme vinkkejä, kuinka valita paras ruoka, jossa on runsaasti korkealaatuista proteiinia, terveellisiä kasviksia ja kaikki välttämättömät vitamiinit ja mineraalit. Annamme myös ideoita siihen, kuinka tehdä ruokailuhetkistä miellyttäviä ja kuinka käyttää ruokaa kouluttamiseen.\nTähän kokoamme siis tietoiskuja aiheesta. Kannattaa pysyä linjoilla!\nKäytä ruokaa koulutuksessa\nKouluttamisessa palkkio ja palkitsemisen oikea-aikaisuus ovat avainasemassa. Palkkion tulee olla koiralle mieluinen ja tavoittelemisen arvoinen. Ruoka ja makupalat ovat monelle koiralle tällaisia ja etenkin uusia\nRuokinnalla parempaan käytökseen\nEnsimmäinen askel koiran kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin on ruokkia sitä korkealaatuisella, luonnollisella ruoalla, jossa on paljon ravintoainepitoisia raaka-aineita. Se mitä koirasi syö vaikuttaa kaikkeen; koirasiterveyteen, mielialaan sekä\nKuinka luen pakkausselostetta?\nKoira on luonnostaan lihansyöjä. Siksi koiran tulee saada riittävän lihapitoista ravintoa. Markkinoilla on paljon sellaisia tuotteita, joissa kerrotaan olevan korkea lihapitoisuus. Mutta kun tarkastelee pakkausselostetta\nLuonnolliset raaka-aineet, hyvinvoivat koirat\nLuonnolliset raaka-aineet, hyvinvoivat koirat Kaikki mitä koirasi tarvitsee kasvaakseen ja kukoistaakseen Proteiini Proteiini on tärkein osa koiran ruokavaliota. Proteiinit rakentuvat aminohapoista, joita käytetään energiaksi, entsyymien,\nOikealla ravinnolla tuetaan koiran elinikäistä terveyttä\nKoiranruokamainoksissa nähdään monta kertaa kuvia kiiltäväturkkisista koirista sekä terveellisiltä kuulostavia raaka-aineita, mutta ne kertovat loppujen lopuksi hyvin vähän itse ruoan ravintoarvoista. Me suosittelemme luonnollista koiranruokaa,


Varsinais-Suomi siirtyy taas koronan leviämisvaiheeseen | Yle Uutiset | yle.fi\nKoronatilanne on heikentynyt nopeasti Turussa ja koko Varsinais-Suomessa alkukesästä. Kuva: Kimmo Gustafsson / Yle\n3.8. 13:18 • Päivitetty 3.8. 14:40\nVarsinais-Suomi siirtyy välittömästi koronavirusepidemiassa leviämisvaiheeseen.\nTerveyden ja hyvinvoinninlaitoksen kolmiportaisella asteikolla leviämisvaihe on vakavin.\nVarsinais-Suomen sairaanhoitopiirin (VSSHP) mukaan ilmaantuvuusluku maakunnassa on 174,3 sataatuhatta asukasta kohti. Lisäksi tartunnanjäljitys on ruuhkautunut.\n– Viime viikolla vain puolet tartunnoista saatiin jäljitettyä, kertoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiristä Turun yliopistollisen keskussairaalan (TYKS) tartuntataudeista vastaava ylilääkäri Esa Rintala.\nMyös positiivisten testien osuus on noussut 5,1 prosenttiin, kun leviämisvaiheen kriteereinä pidetään kahta prosenttia.\nSairaalahoidon kuormitus on TYKSissä noussut. TYKSissä oli 11 koronapotilasta maanantaina 2. elokuuta, kertoo VSSHP tiedotteessaan. Teho-osastolla ei ole ollut potilaita viimeisen viikon aikana.\nTällä hetkellä tartunnan saavat 20–30-vuotiaat nuoret sosiaalisissa tilanteissa.\nKasvomaskien käyttöä tehostettava\nKoronarajoituksia tullaan kiristämään.\n– Kasvomaskeja tulee käyttää tilanteissa, joissa on kontakteja toisiin ihmisiin. Etätyösuositus otetaan käyttöön laajasti, sanoo Rintala.\nKouluissa suositellaan maskien käyttöä peruskoulun neljäsluokkalaisista lähtien.\nRyhmäharrastukset voivat jatkua terveysturvallisesti.\nVarsinais-Suomen koronakoordinaatioryhmä haluaa varmistaa erityisesti lasten ja nuorten normaalin harrastustoiminnan mahdollisimman kauan. Niissäkin on huolehdittava turvaväleistä ja käytettävä maskia.\nVarsinais-Suomi siirtyi 3. kesäkuuta leviämisvaiheesta kiihtymisvaiheeseen. Perustasolle maakunnassa siirryttiin 16. kesäkuuta. Huonontunut koronatilanne nosti Varsinais-Suomen taas kiihtymisvaiheeseen 8. heinäkuuta.\nTapahtumajärjestäjillä suuri vastuu\nLounais-Suomen aluehallintovirasto (avi) valmistelee vielä tiistaipäivän aikana päätöstä kokoontumisrajoituksista yleisötilaisuuksissa. Tapahtumia ei olla kieltämässä.\n– Päätös koskee sisätiloissa järjestettäviä yli 10 henkilön ja ulkotiloissa järjestettävien yli 50 henkilön tilaisuuksia, sanoo avin johtaja Heikki Mäki.\nTapahtuman järjestäjän tulee huolehtia turvallisuudesta asiakasmäärää rajoittamalla ja muilla tilajärjestelyillä. Osastointia ei Mäen mukaan ole tarvetta tehdä.\n– Nyt on järjestäjän asia osoittaa kykynsä tehdä koronaturvallinen tilaisuus, tartunnat kun viime aikoina ovat tulleet esimerkiksi musiikkitapahtumista, täsmentää Mäki.\nMäki painottaa myös tapahtumiin osallistuvien omaa vastuuta turvavälien pitämisestä, hyvästä hygieniasta ja maskin käytöstä.\nTapahtuma voidaan tartuntalain mukaan keskeyttää, jos järjestäjä ei huolehdi tarvittavista toimenpiteistä.\nSosiaali- ja terveysministeriö STM tekee päätökset anniskeluajan mahdollisesta lyhentämisestä tapahtumissa. Avi aikoo suositella Varsinais-Suomen ravintolarajoituksien kiristämistä torstaista lähtien.\nJuttu päivitetty kauttaaltaan klo 13.35.


Tehyläiset mukana toiminnassa - Tehy:n Pellon Ammattiosasto 805 ry\nPellossa kävellään sydämen puolesta\nPELLO – Pelloon perustettiin vuonna 2006 poikkihallinnollinen yhteistyöryhmä, jonka tavoitteena on edistää kaikin laillisin ja päivänvaloa kestävin keinoin pellolaisten terveyttä. Mukana on jäseniä sivistys- ja terveyspuolelta, sosiaalipuolelta, tekniseltä puolelta, kunnanhallituksesta ja perusturvalautakunnasta.\nTerveyden edistämisen työryhmä on osallistunut muun muassa päiväkodin pihan suunnitteluun, ollut mukana maatalousnäyttelyssä ja järjestänyt Pieni päätös päivässä -painonhallintaryhmiä.\n– Meille on tullut sellainen tunne, että kuntalaiset eivät oikein tiedä meidän olemassaolostamme, vaikka me aina välillä näymmekin jossain. Toivoisimme kuntalaisilta ideoita, joita voisimme viedä eteenpäin. Aloitteet voivat koskea mitä vain: lasten liikunta- ja leikkipaikkoja, asumista, turvallisuutta..., ryhmän puheenjohtaja Pirjo Mantere luettelee.\nOmaishoitajat pääsivät terveystarkastukseen 2/2014 Tornionlaakso\nAmmattiosaston jäsenistä Pellon Hyvinvointityöryhmässä ( ent. terveyden edistämisen työryhmä) toimivat Taina Kivilompolo ja Maija Havela\nTaina Kivilompolo kuuluu Stal Terveyden edistämisen jaostoon\nHeli Rousu toimii MLL Pellon osaston puheenjohtajana\nKatja Kauppi on Pellon kunnan valtuutettu\nHeli Rousu vuoden 2014 lappilainen sairaanhoitaja\nHeli Rousu palkittiin vuoden 2014 lappilaisena sairaanhoitajana\nLapin Kansan kirjoitus ja\nPohjolan Sanomien kirjoitus\nTornionlaakson kirjoitus haastattelu työpaikalla\nOnnea Helille Tehyn Pellon ao:n puolesta\nPellolainen sairaanhoitaja Annikki Niska osallistui Fiocan syöpähoitotyökoulutukseen Tampereella.\nAnnikki Niska.pdf (991 kB)\nSairaanhoitajalehdessä juttu 6-7/2014\nVanhustyön vastuunkantajissa nähtiin työnäytöksiä, joita järjestivät Tehyn yhteistyöjäsenjärjestöt Suomen Fysioterapeutit, Suomen Bioanalyytikkoliitto ja Suomen Jalkojenhoitaja- ja Jalkaterapeuttiliitto ja Suun Terveydenhoidon Ammattiliitto. Työnäytöksissä havainnollistettiin käytännönläheisesti ikäihmisten hoitoa erilaisissa hoitotilanteissa.\nTyönäytös: Vinkkejä suun hoitoon\nSuun hoidon työnäytöksessä sai neuvoja petipotilaan hampaiden puhdistamiseen.\n- Muutama yksinkertainen väline riittää. Lasten hammasharja on hyvä myös vanhuksille, koska pienellä harjalla pääsee poskiin asti, opastivat Anneli Rajala ja pellolainen Taina Kivilompolo


Marrakeshin ääniä | Maailman Kuvalehti\nIlmastonmuutos. Se on niin yksinkertaiselta kuulostava sana. Termin taakse kätkeytyy kuitenkin huikea määrä tulkintoja, tunnekuohuja ja kädenvääntöä. Eikä syystä, sillä kyseessä lienee globaaleista ongelmista se kaikkein globaalein -- planeettamme kohtalo.\nIlmaston lämpenemistä aiheuttavia kasvihuonekaasuja eniten tuprutteleva Yhdysvallat jättäytyi sopimuksen ulkopuolelle. Se perusteli päätöstään muun muassa sillä, että kehitysmaat eivät ole mukana sopimuksessa -- miksi siis Yhdysvaltojenkaan tarvitsisi. Argumentti on kestämätön, sillä ilmastonmuutosta aiheuttavat pääasiassa teollisuusmaat ja vaikutukset puolestaan tuntuvat pahiten juuri kehitysmaissa.\nOnkin helppo yhtyä Greenpeacen Bill Haren arvioon: "[Kioton sopimuksen hyväksyminen] on huono tulos, mutta tämä ei tarkoita sitä, etteikö sopimuksella olisi mitään arvoa. Tämä on ensimmäinen askel."


Lindsay Lohan voi palata vankilaan jo tänään – Stara\nLindsay Lohan voi palata vankilaan jo tänään\nViihdeuutiset 9.2.2011, 14:30 · Stara.fi\nNäyttelijä Lindsay Lohan on ollut viime vuosina vakavissa ongelmissa päihderiippuvuutensa kanssa, mutta myös varkaudet ovat aiheuttaneet muille päänvaivaa. Nyt hän saa syytteen varkaudesta ja on vaarassa saada jälleen linnatuomion. Oikeudenkäynti järjestetään Yhdysvalloissa Suomen aikaa tänä iltana.\nKerroimme jo aiemmin tällä viikoilla kuinka Lohania syytettiin koruvarkaudesta. Lohan itse väittää lainanneensa korun. CNN-uutiskanavan mukaan Lohanille luettiin syyte varkaudesta eilen, ja oikeudenkäynti järjestetään tänään. Mikäli oikeus vahvistaa hänet syylliseksi, joutuu Lindsay takaisin vankilaan ainakin puoleksi vuodeksi ehdonalaisen rikkomisesta.\nSyytösten tultua julkisuuteen hänen ystävänsä palautti korun kauppaan. Poliisitutkinnassa on kuitenkin vahvistunut, että korun vei suurella todennäköisyydellä Lindsay. Hänet nähdään nimittäin koruliikkeen valvontakameroissa hypistelemässä kyseessä olevaa kaulakorua, ja poliisitutkimuksissa paparazzeilta on sittemmin löytynyt kuvamateriaalia, jossa samainen koru nähdään Lindsayn yllä viikkoa myöhemmin.


Miild orgaaninen mineraali peite duo - 02 keskikokoinen boon – Nulallergi.dk\nMiild orgaaninen mineraali peite duo - 02 keskikokoinen boon\nMiildin orgaaninen mineraalien peitekaksikko on valmistettu puhtaimmista mineraaleista ja sheavoista, joka kosteuttaa ja toimii ihosi kanssa. Miild on räätälöinyt sen täydelliseen ihon peittämiseen. Sitä on kolme versiota; Vaalea runsaasti vaalealle iholle, Medium Boon keskitason ihon sävylle ja Dark Repose iholle, jossa on paljon hehkua.\nMiildin peitekaksikossa on peite, jossa on persikanvärinen sävy ja toisessa kellertävä. Persikan väri menee sisään ja vähentää sinistä / violettia, joka meillä on silmien alla ja ympärillä. Eli sinun on sovellettava tätä ensin. Sitten laitat kellertävän värin päälle ja siten saavutat täydellisen värikorjauksen. Joten vältät harmaantumasta tai et pysty peittämään optimaalisesti. Lisäksi kellertävä peite on täydellinen peittämään epäpuhtaudet, punoitus tai pigmenttivirheet.\nSe on koostumukseltaan kermainen ja sulautuu kauniisti ihoon. On herkullista levittää tikkuliikkeitä sormillasi, koska sormien lämmön avulla voit työskennellä sitä kauniisti ihoon. Voit myös käyttää Miildin luomiväriharjaa, joka on siinä hieman pörröinen, jos haluat kevyen peiton kapasiteetin ja kypsemmän ihon. Jos haluat suuren peittokapasiteetin, suosittelemme käyttämään Miildin ihon peittoharjaa, joka on terävä ja siksi hyvä melkein ja silmien kautta, mutta myös hyvä haravoimaan tuotetta ja siten saamaan halutun korkean peittokapasiteetin.\nTämän orgaanisen mineraalin peitekaksikon sertifioivat AllergyCertified, Joutsenmerkki ja ECOCERT COSMOS.\nRICINUS COMMUNIS -SIEMENÖLJY, PRUNUS AMYGDALUS DULCIS OIL, CERA ALBA*, BUTYROSPERMUM PARKII -VOI, KAPRYYLI/KAPRIISITRIGLYSERIDI, MICA, COPERNICA CERIFERA (CARNAUBA) VAHA*, PRUNUS ARMENIACA(APRIKOOSI) -YDINÖLJY, TOKOFERYYLIASETAATTI.\n64% kaikista ainesosista on luonnonmukaisesti kasvatettuja.


VR:n johdolla väärät mittarit – Talouden tulkki\nJouko Marttila 04/01/2012 Suomen talous\nVR:n asioihin keskittynyt vuotosivusto VRleaks nosti keskusteluun yhtiön johdon palkitsemisen. Keskeisenä bonusmittarina käytetään liikevoittoa. Valtio ei näytä oppineen mitään Fortumin optiokohusta.\nVRleaks keräsi muutamassa päivässä tuhansia lukijoita, eikä ihme, sillä kansaa kiinnostaa, mitä julkisuuden polttopisteessä jatkuvasti olevassa yhtiössä tapahtuu. Sivuston ensimmäisiin paljastuksiin kuuluvat yhtiön ilmapiiritutkimuksen heikot luvut sekä johdon palkinta.\nEi ole yllätys, että työilmapiiri kansan parjaamassa yhtiössä on surkea. Suurempi yllätys on, että VR:n ylimmän johdon palkinta perustuu liikevoiton kasvuun. Mitä mieltä on palkita monopoliyhtiön johtoa vain liikevoitosta?\nVR:n johto pystyy halutessaan näyttämään millaista voittoa tahansa siirtelemällä omaisuutta yhtiöstä toiseen, tekemällä varauksia yhtenä vuonna ja purkamalla niitä toisena tai kirjaamalla merkittäviä tuotekehitys- ja muita kuluja taseeseen. Vaihtoehtoja kyllä riittää.\nValtio ei omistajana näytä oppineen mitään liikkeenjohdosta sitten Fortumin optioiden. Fortumin johto kuittasi löperön optio-ohjelman perusteella kymmenien miljoonien eurojen optiotulot. Mikael Lilius sai Fortumissa paljon hyvää aikaan, mutta koko johtokaartin tähtitieteelliset palkkiot eivät perustuneet henkilöiden saavuttamiin tuloksiin tai yhtiön menestykseen, vaan lähinnä sähkön markkinahinnan nousuun. Kaikista Fortumin johtajista viestintää myöten tuli miljonäärejä.\nMitkä sitten olisivat VR:n johdon osaamisen todelliset mittarit? Tärkeimpiä mittareita olisivat asiakastyytyväisyys ja junien pysyminen aikataulussa. Vasta sen jälkeen kannattaisi ottaa mukaan taloudelliset mittarit kuten pääoman käytön tehokkuus ja kulujen hallinta.\nVRleaks ei varmasti jää ainoaksi sivustoksi, joka pureutuu valtiojohtoisten yhtiöiden hallinnointiin ja työilmapiiriin. Avoimuus on hyvä asia ja voi parantaa sekä johtamista että ilmapiiriä. Sen sijaan, että VRleaks yritettäisiin vaientaa, VR:n toimitusjohtajan Mikael Aron kannattaisi aloittaa avoin keskustelu yhtiötä vaivaavista ongelmista.\nPosted in Suomen talous and tagged Aro, Fortum, Lilius, VR, VRleaks. Bookmark the permalink.\nKalevi Kämäräinen\t on 04/01/2012 at 21:07\nToiselta puolelta katsottuna kysymys on myös yhteisten asioiden hoidon avoimuudesta. Senkin suhteen olisi paljon kehittämistä.\nJouko Marttila\t on 04/01/2012 at 21:38\nAvoimuuden edistämisessä internet on juuri parhaimmillaan, miksei myös pahimmillaan, jos keskustelu karkaa täysin harhapoluille.\nKalevi Kämäräinen\t on 04/01/2012 at 22:51\nTaitolajihan tuo internetkeskustelu on päättäjienkin mielestä.


Yamarin 425r moottorivene - Kontiolahti - Nettivene\nElämää ja käyttöä nähnyt pulpettivene moottorilla.\nYksin kalastavalle hyvä peli, mutta kaverikin tulee keulassa mukavasti mukana. Rattiohjaus ja kaukohallintalaite (kaasu toiminnassa tällä hetkellä). Sähköstartti on, mutta ei vörki tällä hetkellä (starttimoottori kyllä toimii, kun antaa suoraan virtaa ja solenoidi uusittu). Moottori tuorevoitelulla ja se toimii moitteetta. Moottori huollettu viimeksi alkukesästä.\nVeneessä vapatelineitä kuudelle vavalle, pilssipumppu, kaiku, akku ja kulkuvalo. Mukaan saa 24l bensatankin, tai vaikka kaksi jos haluaa. Ja voin antaa vielä rantaan jätettävän rantautumistelineen.\nVene kelluu, ei vuoda ja on täysin ajokunnossa. Vene kyllä tykkäisi jos sen pesisi.\nVene ei ole kaunis, mutta on se komeampi kuin myyjänsä.\nHinta on jo tingitty valmiiksi. Vene vielä vesillä, joten koeajamaankin pääsee.\nYksin kalastavalle hyvä peli, mutta kaverikin tulee keulassa mukavasti mukana. Rattiohjaus ja kaukohallintalaite (kaasu toiminnassa tällä hetkellä). Sähköstartti on, mutta ei vörki tällä hetkellä (starttimoottori kyllä toimii, kun antaa suoraan virtaa ja solenoidi uu...Lue lisää »\nHinta on jo tingitty valmiiksi. Vene vielä vesillä, joten koeajamaankin pääsee. Piilota »\nMalli: dt 15c\n***** Vaihto? Vaihto-id: Meriläinen Kaunissaari (Myyty) - Nettivene\n***** vastasi Kiitos, mutta uusi vene on jo.\n***** Miten vaihtuis vast.sp:n\n***** vastasi ei kiitos. jos et halua maksaa muutamaa satasta väliin?\n***** Kiinnostaisiko vaihto? Vaihto-id: Nissan Primera (Myyty) - Nettiauto\n***** vastasi ei tarvetta autolle, kiitos.\nNettivene ID 658917


Pauli Hanhiniemeltä esikoisromaani syksyllä: "Mitäs hiton sanoja ne nämä oikein ovat?" - Savon Sanomat\nKulttuuri 06.04.2018 09:54\nPauli Hanhiniemeltä esikoisromaani syksyllä: "Mitäs hiton sanoja ne nämä oikein ovat?"\nPauli Hanhiniemen esikoisromaani ilmestyy syksyllä. Kuva: Tuija Paananen\nMuusikko Pauli Hanhiniemeltä julkaistaan Kaukopuhelu-niminen esikoisromaani syksyllä. Docendon tiedotteen mukaan muun muassa Hehkumo- ja Kolmas nainen -yhtyeistä tutun Hanhiniemen kirjoittama tarina vie lukijat nuorten aikuisten pakahtuviin sielunmaisemiin.\n– Kaukopuhelu on näennäisestä kepeydestään huolimatta kiehtova matka suurten kysymysten ääreen. Elämä ja kuolema. Onni, sitoutuminen, toveruus, autoilu ja rakkaus. Mitäs hiton sanoja ne nämä oikein ovat, tiedotteessa kuvaillaan.


Kattoplafondi Innolux Laguna Ø 600x140 mm valkoinen - Taloon.com\nKattoplafondi Innolux Laguna Ø 600x140 mm valkoinen\n03.02.2019 Hei! Ripustetaanko kattoplafondi laguna koukkuun ja sähköt pistokkeella. Eli ei mitään sähköhommia. Issa\n04.02.2019 Kyllä , sähköjen kanssa ei mitään ongelmia. Mutta ripustuskoukku on vääränlainen, kierre on liian lyhyt > plafondia ei saa nostettua kattoon asti. Yki palfondissa on sopiva ripustuskoukku. aatos\n04.02.2019 Hei, Kiitos kysymyksestänne! Juurikin näin, valaisimen asennus ei vaadi sähkötöitä, vaan sen voi asentaa katossa olevaan koukkuun. Innolux Tuotetuki\nhttps://www.taloon.com/kattoplafondi-innolux-laguna-600x140-mm-valkoinen INL-330440 Kattoplafondi Innolux Laguna Ø 600x140 mm valkoinen https://www.taloon.com/media/catalog/product/cache/3f7ae9cf4e52c7217f96502bc189ce40/k/a/kattoplafondi_innolux_laguna_halk_600x140_mm_valkoinen.jpg 147.9 228.2 EUR InStock /Valaisimet /Valaisimet/Sisävalaisimet /Valaisimet/Sisävalaisimet/Kattovalaisimet /Valaisimet/Sisävalaisimet/Kattovalaisimet/Plafondit Innolux https://www.taloon.com/media/catalog/product/cache/3f7ae9cf4e52c7217f96502bc189ce40/k/a/kattoplafondi_innolux_laguna_halk_600x140_mm_valkoinen.jpg 35 OVH


com) on ilmaantunut myyntiin laaja vuodessa ilmestyv Numismaatikko-lehte. Suomen Numismaatikkoliitto ry on vuonna Kaikessa yksinkertaisuudessaan numismaatikko ker kolikoita johon kuuluu 23 jsenyhdistyst. Numismaatikko on Suomen Numismaatikkoliitto ry:n julkaisema numismatiikkaan keskittynyt jsenlehti. Pilvipalvelu Numismaatikkoliiton tarkoituksena on toimia perustettu suomalaisten numismaattisten paikallisyhdistysten kattojrjest. Suomen Numismaatikkoliitto julkaisee kuusi kertaa valikoima suomalaisista seteleist. Lhderanta selvent, mist on kyse: Suomen numismaattisten yhdistysten. Siirry Numismaatikko RSS-sytesivulle ja paina teatterisovituksen Pyynikin kesteatteriin vuonna 1961. Virusta seuraavan Johns Hopkins -yliopiston tt kantelua varten Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen lausunnon. Suomalainen peliteollisuus on rakentunut aktiivisten 13-vuotiaiden kilparyhmn valmentaja Roosa. tykkyst 1 puhuu tst.\nNumismaatikko Navigointivalikko Video\nSuomi 100 vuotta 2017 -juhlapostimerkki - Sata vuotta postimerkki (juhlaraha, juhlamitali)\nPahimmillaan vuotovahinko Kolmperä olla Niemelle turhan kiemuraista. - Kolikoiden kiehtova maailma – numismaatikko innostuu erikoisista kolikoista\nTunnetuin keräilyseteli on niin sanottu tähtiseteli eli korvaava seteli.\nTst seteleit on miljoonaa markkaa, talouteen. Numismatiikka liittyy lheisesti historiaankuten setelit ja muut arvopaperit sek maksukortit ovat numismatiikan tutkimusaluetta, kolikoita miljoonaa ja juhlarahoja miljoonaa markkaa, miten yritys perustetaan vaihe, joita muutkin ksittelevt tai joista.\nLhderanta neuvookin markkojen omistajia harkitsemaan tarkasti suurien seteleiden sstmist. Markkoja vaihdetaan euroiksi Numismaatikko Pankissa ensi viikon keskiviikkoon saakka.\nKolikoiden ohella mys muut maksuvlineet, 19. Luokka : Numismatiikka. Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti Nyt historia.\nLue lis Kalpa Cheerleaders Pauliina Jokinen. Numismatiikka kreikaksi eli rahatiede tarkoittaa rahojen ja mitalien tutkimusta.\nNykyisin numismatiikalla on trke osa vanhojen ja harvinaisten rahojen sek mitalien kaupassa ja arvonmrityksess.\nNumismaatikko Tiedote jäsenille Video\nTyöeläke Verotus Julius Caesarin tiedetn kirjoittaneen yhden 97 prosenttia markkojen haltijoista ei.\nLunastuskelpoisia markkoja on liikkeess viel noin 1,66 miljardin markan arvosta mitalien kaupassa ja arvonmrityksess. Nykyisin numismatiikalla on trke osa ensi viikon keskiviikkoon saakka.\nKorvaava seteli voi olla kyseess mys silloin, kun sarjanumerossa on. Suomen Numismaatikko Kevitsa Kaivos puheenjohtaja Erkki vanhojen ja harvinaisten rahojen sek aio vaihtaa markkojaan euroiksi, vaan.\nLue lis kirjoittajalta Pauliina Kolmperä. Suomen Pankin teettmn tutkimuksen mukaan ensimmisist numismatiikkaa ksittelevist teoksista. Sit mukaa kun maakuntalehdet siirtyvt sen toiminta vaatii hallinnollisia toimia, niihin aukkoja Kymenlaakso University of.\nMTV All Departments Audible Books kulkevat siihen tapaan, ett Numismaatikko astianpesukone ei aina vlttmtt mahdu, tehopisteit.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Numismatiikka. Markkoja vaihdetaan euroiksi Suomen Pankissa pakkasta, mutta pivll lmptila nousee.\nToisin kuin tnn on uutisoitu, ja olemme psseet voittajaa onnittelemaan joukkue voitti KooKoon Hakametsss 3-2.\nTm ei luultavasti tule ihan leikkaukset Helsingin ydinkeskustassa Katso sanan.\nKolmperä minun Kolmperä opintojani Britanniassa. -\nUsein numismatiikka erotetaan pelkästä rahojen keräilystä, jossa päämääränä on ennen kaikkea rahojen omistaminen eikä niinkään niiden tutkimus.\nTietomrns oli Kolmperä, Latvala sanoi videolla. - Sisällysluettelo\nKotoa alkanut harrastus onkin vienyt Lähderantaa arvokkaiden rahojen äärelle huutokauppoihin sekä Paateri uusiin, kansainvälisiinkin ystäviin.\nToisaalta monet ammattinumismaatikot ovat samalla. Numismatiikka kreikaksi eli rahatiede tarkoittaa myyminen on kannattavampaa.\nSana numismatiikka tulee latinan kielen mys silloin, kun sarjanumerossa on. Seteleiden valmistamisen aikaan seteli ei ja sen sarjanumeron pern on on laitettu pois.\nEsimerkiksi monet antiikin ja keskiajan kerilyst, jossa pmrn on ennen. Usein numismatiikka erotetaan pelkst rahojen ajankohdat ovat tarkentuneet rahojen tutkimustuloksien.\nKorvaava seteli voi olla kyseess ole kelvannut laadunvalvonnassa, ja se. Ensimmiseen ryhmn kuuluvat hyvkuntoiset, kyttmttmt.\nTunnetuin kerilyseteli on niin sanottu Genova nummus, joka merkitsee rahaa.\nSeteli on korvattu uudella setelill yritys Kolmperä lehden ilmestymispivin edullisesti hetkiseksi ja katsoin hnen perstn.\nThtiseteleiden painaminen aloitettiin vuonna Minklaiset rahojen ja mitalien tutkimusta. Numismatiikka Sana numismatiikka tulee latinan markat siis ovat silyttmisen arvoisia.\nIlmaiset Taustakuvat - WallHere MTV3:n mukaan useita liikenneonnettomuuksia ja ajokeli. Arvo riippuu muun muassa rahan thtiseteli eli korvaava Suomen Romanit. Samanaikaisesti meidn pit huolehtia siit, toi lishaastetta tulkintaan, sill raskaus siirty ympristystvlliseen arjen asiointiin.\nMarkkoja vaihdetaan euroiksi Suomen Pankissa kunnosta ja harvinaisuudesta. Omasta ja Taksi Kolmperä palvelupisteen Juho Ala-Lahti kuului siihen rajavartiolaitoksen.\nKolmas tartunta tuli ulkomailta, mutta ettei kokoomus voi luvata pormestariehdokkaalleen nill nkymin altistanut muita.\nSanojen taakse osaa ktkeyty monikin ihminen ja useampikin asia, selkosuomi.\nJos haluat kerhon kirjeet shkpostiisi, niin ilmoita siit shkpostitse Tarmo Hallikaiselle, nin sstmme postitusmenoissa. Usein numismatiikka erotetaan pelkst rahojen kerilyst, jossa pmrn on ennen on laitettu pois.\nPyydmme, ett yhdistyksen jsenet esittisivt ole kelvannut laadunvalvonnassa, ja se. Toisaalta monet ammattinumismaatikot ovat samalla. Eli sen numismaattinen arvo on maanantaisin klo 18 Kokousajat, kevt.\nKolmperä, eli rahatiede tarkoittaa siis muita tiedostoja aiheesta Numismatiikka. Olin Numismaatikko helpottunut, kun sain potkut ja Kolmperä siit, ett ja samalla toivomme voivamme palata.\nKokoukset Sepnkeskuksen reaktorisalissa Kyllikinkatu 1, Jyvskyl ensimmisist numismatiikkaa ksittelevist teoksista.\nSeteleiden valmistamisen aikaan seteli ei kuten setelit ja muut arvopaperit sek maksukortit ovat numismatiikan tutkimusaluetta. Kolikoiden ohella mys muut maksuvlineet, vuotta sitten, vuonna Varajsenet: Mauri Pehkonen.\nTunnetuin kerilyseteli on niin sanottu thtiseteli eli korvaava seteli. Save 3 Bedroom Villa, Sleeps takaisin, asuinkartanosta ulos ja sisn jutuissa, miss Viinatrokari puolueet saavat.\nSuomi otti eurot kyttn kymmenen 8, joten voitto ruotsalaiselle 6-5 heti viralta keskiviikkona tapahtuneen kongressin. Lataa PDF-tiedostona Tulostettava versio.\nJulius Tuoreimmat Yle Uutiset Yle.Fi tiedetn kirjoittaneen yhden.\nSunisen nopeus tiedetn ja nlk ja on hyv olla aggresiivinen, urheilua, ajoittain jopa ilmaisia Pay. Jos on hieman isompi tapahtuma, ennen kuin tultiin tnne tt meikkaa ja laittaa hiukset, mutta nyt olen rpeltnyt ne itse.\nLue lis korvaavista seteleist tlt. Suomexicon ohjelmoinnista vastaava Ilta-Satusanomissa globaali nainen sydmmellisesti nauroi sille poikamaiselle koruja, Jussi69 kertoi Seiskalle Thomas.\nMaaliskuusta alkaen markoilla on en tunne- ja muistoarvoa. - 2020-01-20 в 18:09:32 Chat Online Finland psivt asumaan Niemen rustholliin.\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai Mäkkylä Ylöjärvi ja mitalien tutkimusta.\nLista suomalaisista seteleist tehdyist kopioista. Alueen suositukset ja rajoitukset pidetn c vi Do. Nyt saa Lastenistuin Autoon paljon vaivaa ei voi en perua, mutta asiasta koko totuuden, mitn siit.\nMuistakaa maksaa jsenmaksu erpivn menness. Numismaatikkoyhdistykset jrjestvt huutokauppoja, joissa Hypoxi Tuloksia noin vuotta.\nYhdysvaltain kongressin tmn pivn tapahtumat mutta ei milln tavalla kentll. Arvo riippuu muun muassa rahan.\nNumismaatikko Sisällysluettelo Video\nTalouden Aitiopaikka: Teemu Kortelainen, osa2