Metsäradio.: Puiden vuosirenkaisiin liittyy valtava määrä tietoa | Metsäradio. | Radio | Areena | yle.fi\nMetsäradio.: Puiden vuosirenkaisiin liittyy valtava määrä tietoa | Metsäradio.\nMetsäradio.: Puiden vuosirenkaisiin liittyy valtava määrä tietoa\nke 20.9.2017 20.10 • Yle Areena\nMetsäradio 57 min ke 11.9.2019\nMetsäradio 56 min ke 4.9.2019\nMetsäradio 56 min ke 28.8.2019\nPihkan tuoksua radioaalloilla. Paula Jokimies.\nMetsäradio 57 min 26 tuntia jäljellä\nMetsäradio ke 2.10. klo 20.03 · Yle Radio Suomi\nMetsäradio ke 9.10. klo 20.03 · Yle Radio Suomi\nValkoselkätikoilla menee jo paremmin 7 min eilen 20.35\nKuhan ja hauen erot 12 min eilen 20.20\nSyysmyrskyt muovaavat metsää ja luontoa 11 min eilen 20.00\nVeneretki Koirasaareen 11 min ke 11.9.2019\nJuha Laaksonen ja Riku Lumiaro olivat Helsingin edustalla Koirasaaressa tutkimassa, millaisia elämyksiä kaukainen kalliosaari näin syksyllä antaa. Ilmeisesti kukat vielä kukkivat ja joitain pienempiä lintuja on enemmänkin liikkeellä. Kuva: Juha Laaksonen / Yle\nHepokatit vielä äänessä 7 min ke 11.9.2019\nLinnunäänten vaiettua keskikesällä yöt käyvät äänettömiksi. Mutta maamme kaakkois- ja lounaiskolkassa, lehtevillä pensaikkomailla ja puutarhoissa soi elo-syyskuun iltahämärässä ja öisin eksoottinen sirkutus. Yössä soittavat suurimmat hepokattilajimme, kaakonkulmalla idänhepokatti ja lounaisella rannikkoseudulla ja saaristossa lehtohepokatti. Pertti Koskimies on valinnut asuinpaikkansa niin, että pihalla eläisi suuri ja monipuolinen joukko siivekkäitä ja muitakin eläimiä. Hän kuulosteli pihoillaan hepokattien huumaavaa siritystä, idänhepokattia Parikkalassa ja lehtohepokattia Kirkkonummella. Kuva: Juha Laaksonen / Yle\nPakuriviljelmän tarkistus 11 min ke 11.9.2019\nJotta pakurikääpää saadaan tästä eteenpäin riittävästi on joka vuosi istutettava noin 600 ha pakuria, markkinat vetää tällä hetkellä kaiken mitä tarjolla on. Marko Miettinen seuraa Metsäradiossa vuosi vuodelta joidenkin kymmenien ymppien sielunelämää, seuranaan Pro pakurin yhdistyksestä Hannu Piispanen.\nNyt on vuosi istutuksesta, miltä viljelmä näyttää? Kuva: Marko Miettinen / Yle\nMiltä mustatäplätokko maistuu? 10 min ke 4.9.2019\nMiltä maistuukaan Itämereen levinnyt vieraslaji mustatäplätokko? Tätä kalaa pidetään herkullisena esimerkiksi Venäjällä, mutta Suomessa sitä ei vielä juurikaan syödä. Toimittaja Hannamari Vallila halusi maistaa tätä outoa pohjakalaa ja lähti ongelle kalakuvittajan ja kala-asiantuntija Sakke Yrjölän kanssa.\nKuva: Hannamari Vallila / Yle\nVoiko metsä toimia kuntosalina? 8 min ke 4.9.2019\nNykyään yhä useampi ihminen viettää aikaansa kuntosaleilla treenaten. Kiireisen arjen ja salitreenien lisäksi aikaa ei tunnu jäävän luontoretkille. Mutta voiko luonnossa treenata? Voiko metsä toimia kuntosalina? Ja voisiko sillä tavoin saada myös nuoria lähtemään metsään? Minna Pyykkö tapasi Suomen luonnon päivänä Sipoon metsässä Visa Ollikaisen, jonka puuhun kiipeäminen teki aikamoisen vaikutuksen.\nHämähäkkien seitit näkyvissä 11 min ke 4.9.2019\nHämähäkkeihin suhtaudutaan usein kaksijakoisesti, joko niistä pidetään tai sitten niitä pelätään. Alkusyksyn aamukasteessa hyvin näkyviä hämähäkinverkkoja usein myös ihaillaan. Pitkän linjan luontokuvausharrastaja Reino Pajarre sai joitakin vuosia sitten valmiiksi teoksen: Hämikki ja seitsemän seittiä. Kirja esittelee hämähäkkien elämää, kertoo niiden ravinnosta, seiteistä, poikashuollosta ja elinympäristöistä. Hämähäkkejä suotta pelätään - ne, kun ovat enimmäkseen varsin harmittomia ja suorastaan hyödyllisiä eläimiä. Toimittajana Porin Kuuminaisissa oli Juha Laaksonen. Kuva: Asko Hauta-aho / Yle\nAhman jäljillä Lieksassa 12 min ke 28.8.2019\nSuomen ahmakanta on tällä hetkellä hieman yli 250 yksilöä. Tämä Euroopan suurin näätäeläin, joka tunnetaan myös nimellä osma, osmo, ahmaloinen tai kätkä, on siis Suomen luonnossa paljon harvinaisempi kuin karhu tai ilves. Siihen ei ihan noin vain luonnossa samoillessa törmää. Pitää olla paikka, missä ahmojen näkemiseen on mahdollisuuksia. Ja tällaisia paikkoja on vähän. Metsäradiossa ollaan seuraavaksi ahman jäljillä Lieksan Keljänpurolla. Onko ahmoja ollut viime yönä liikkeellä? Se paljastuu kun Erä-Eero Kortelainen noutaa Juha Laaksosen piilokojusta. Kuva: Juha Laaksonen / Yle\nSalakalastusta kitketään valvonnalla 7 min ke 28.8.2019\nEduskunta hyväksyi keväällä pitkään odotetun lakimuutoksen, joka toi tullessaan tuntuvat sakot salakalastajille. Äärimmäisen harvinaisen Saimaan järvilohen kohdalla sakko on yli 7000 euroa. Elokuussa järjestettiin valvontatempaus, jonka tarkoitus oli saada uhanalaisen Saimaan järvilohen salakalastuksen torjumiselle huomiota Maa- ja metsätalousministeriön, poliisin ja tiedotusvälineiden yhteistyönä. Metsäradiossa tavatattiin aiheen tiimoilta Pohjois-Karjalan kalatalouskeskuksen kalastuksenvalvoja Pauli Sorsa, toimittajana Pohjois-Karjalassa oli Mikko Peltsi Peltola.\nMetsät Suomen luonnossa 12 min ke 28.8.2019\nSuomi on metsien maa, mutta minkälaisia suomalaiset metsät itse asiassa ovat? Miten ne ovat syntyneet? Ja miten ne poikkeavat toisistaan? Minna Pyykkö jutteli metsistä Helsingin yliopiston kasvitieteen professori Jouko Rikkisen kanssa, joka on kirjoittanut aiheesta juuri ilmestyneen kirjan Metsät Suomen luonnossa. Kuva: Asko Hauta-aho / Yle\nke 25.9. klo 20.03 Yle Radio Suomi


Täsmäsää Ecroignard - Foreca.fi\nMaailman sää> Afrikka >Mauritius >\tEcroignard\nAjoittaista sadetta, aamulla ja yöllä melkein selkeää.\tKuluvan päivän ylin lämpötila on+26 astetta ja alin +22 astetta.\tVuorokauden sademäärä on yhteensä 2,8 mm.\nAamulla ja illalla selkeää, päivällä ja yöllä puolipilvistä.\tHuomisen päivän ylin lämpötila on +25 astetta ja alin +21 astetta.\tVuorokauden sademäärä on yhteensä 0,6 mm.


Yellox (bromfenac sodium sesquihydrate) - S01BC11 – RXed.eu | FI\nMitä Yellox on?\nMihin Yelloxia käytetään?\nMiten Yelloxia käytetään?\nMiten Yellox vaikuttaa?\nMiten Yelloxia on tutkittu?\nMitä hyötyä Yelloxista on havaittu tutkimuksissa?\nMitä riskejä Yelloxiin liittyy?\nMiksi Yellox on hyväksytty?\nTämä asiakirja on yhteenveto Euroopan julkisesta arviointilausunnosta (EPAR), joka koskee lääkevalmistetta nimeltä Yellox. Asiakirjassa selitetään, miten lääkevalmistekomitea (CHMP) on arvioinut lääkevalmistetta ja päätynyt myyntiluvan myöntämistä puoltavaan lausuntoon. Asiakirjassa on myös lääkevalmistekomitean suositukset l Yelloxin käytön ehdoista.\nYellox on silmätippaliuos, jonka vaikuttava aine on bromfenaakki.\nYelloxia käytetään aikuisilla silmätulehduksen hoitoon kaihileikkauksen (kaihi eli linssin samentuma) jälkeen.\nYelloxia annostellaan yksi tippa tulehtuneeseen silmään tai tulehtuneisiin silmiin kahdesti päivässä. Hoito aloitetaan kaihileikkausta seuraavana päivänä, ja sitä jatketaan kaksi viikkoa. Hoito ei saa kestää yli kahta viikkoa.\nJos käytössä on monta silmälääkettä, niiden antamisen välillä on pidettävä vähintään viiden minuutin tauko.\nYelloxin vaikuttava aine bromfenaakki on ei-steroidaalinen tulehduskipulääke. Se toimii estämällä entsyymiä nimeltä syklo-oksigenaasi, joka tuottaa prostaglandiineja. Prostaglandiinit ovat tulehduksen yhteydessä muodostuvia aineita. Vähentämällä prostaglandiinien muodostumista silmässä Yellox lievittää silmäleikkauksen aiheuttamaa tulehdusta.\nYelloxin vaikutuksia on testattu koemalleilla ennen sen tutkimista ihmisillä.\nKahdessa päätutkimuksessa Yelloxia verrattiin lumelääkkeeseen 527 potilaalla, joilla oli tulehdus kaihileikkauksen jälkeen. Tehokkuuden pääasiallisena mittana oli niiden potilaiden määrä, joilla ei ollut tulehdusoireita kahden viikon hoidon jälkeen.\nYellox oli lumelääkettä tehokkaampi kaihileikkauksen jälkeisen silmätulehduksen hoitomuoto. Yhdessä tutkimuksessa 66 prosentilla (104 potilasta 158:sta) Yelloxia saaneista potilaista ei ollut tulehdusoireita kahden viikon jälkeen, kun vastaava luku lumelääkettä saaneilla oli 48 prosenttia (35 potilasta 73:sta). Toisessa tutkimuksessa luvut olivat seuraavat: 63 prosenttia (124 potilasta 198:sta) Yellox-hoitoa saaneilla ja 40 prosenttia (39 potilasta 98:sta) lumelääkettä saaneilla.\nYelloxin yleisimmät tai merkittävimmät sivuvaikutukset ovat epänormaali tunne silmässä (0,5 %), sarveiskalvon (silmän etuosassa oleva läpinäkyvä kerros) lievä tai keskivaikea eroosio (0,4 %), silmän kutina (0,4 %), silmäkipu (0,3 %) ja silmän punoitus (0,3 %). Pakkausselosteessa on luettelo kaikista Yelloxin ilmoitetusta sivuvaikutuksista.\nYelloxia ei saa antaa henkilöille, jotka saattavat olla yliherkkiä (allergisia) bromfenaakille, lääkevalmisteen muille aineelle tai muille ei-steroidaalisille tulehduskipulääkkeille. Sitä ei myöskään saa antaa potilaille, joille asetyylisalisyylihappo (aspiriini) tai muut ei-steroidaaliset tulehduskipulääkkeet aiheuttavat astmakohtauksia, urtikariaa (nokkosihottumaa) tai akuuttia nuhaa.\nLääkevalmistekomitea katsoi, että Yelloxin hyödyt ovat sen riskejä suuremmat, ja suositteli myyntiluvan antamista Yelloxille.\nMuita tietoja Yelloxista\nEuroopan komissio myönsi Croma-Pharma GmbH -yhtiölle koko Euroopan unionin alueella voimassa olevan myyntiluvan Yelloxia varten 18. toukokuuta 2011. Myyntilupa on voimassa viisi vuotta, jonka jälkeen se voidaan uusia.\nYelloxia koskeva EPAR-arviointilausunto on kokonaisuudessaan Euroopan lääkeviraston verkkosivustolla osoitteessa ema.europa.eu/Find medicine/Human medicines/European Public Assessment Reports. Lisää tietoja Yellox-hoidosta saa pakkausselosteesta (sisältyy myös EPAR- lausuntoon) tai lääkäriltä tai apteekista.\nTämä yhteenveto on päivitetty viimeksi 04–2011.


Muistilapuilta 2: Ettäkö miltä kuul\nEi kaikkea tarvitse kirjoittaa auki, jääkööt elliptisiksi, koetan ehdottaa itselleni, jolla on koko Saarikosken runous yksissä kansissa (on siinä sen tekstissä töyssy jos toinenkin, mutta miksi se kirjoitti noin vähän runoja, kun kumminkin kuulosti itseltään). Osaan toki imeä asennetta siitä ja vieroksua asiatekstiä.\nMuija, ah se sisäinen, jaksaa heristää sormea: On teennäistä jättää kesken. Se osaa ihmetellä kädet puuskassa, kyljillä, lanteilla moista väsyneisyyttä, jossa siinäkin on jotain välittynyttä, väljähtänyttä viiskytlukulaisuutta, sellaista että jakkejäyhä lättähattu nojaa nortti suussa portinpieleen sanoo peräti hohhoijaa - mitään jaksa virkkaa. Virkata, muodostaa virkettä, tarkoittaa, selittää jotain vaikka vähät välittää.\nEntä jos minä vain ajattelen niin tai näin? Kaipa niin, aika ajoin. Saanpa ainakin jotain Aikaan, myöhään vaikka ei kaikkea milloinkaan. Ja tässä kuten tuossakin vaiheessa on aina mukava havaita olevansa altis vaikutuksille, pelkille sanoille.\nKielelläpä voi tehdä mitä tahansa, kenenkään estämättä. Ulottuvaiset huulet mahdollistavat juomisen suoraan lähteestä.\nJohan pahan kerran löpisin.


Taylor 356ce – Thomann Suomi\nOikeastaan ??halusin ostaa 12-kielinen Takamine että olen aiemmin testattu jo käyntiä. Jälkeen neuvoo Marco Heidenfelder otin eri Taylorin Malleja kädessään ja oli heti vaikuttunut äänen ja hyvä pelattavuus! Poiminta järjestelmän ES-2 En ole vielä tottua hieman itseäni Ovation ja Takamine, kitara mutta käyttävät yltäkylläisesti puhtaasti akustisia.\nPidän erityisesti pintojen runko ja kaula sekä himmeä ja tuntuu erittäin mukava.\nKitara Äänestin Puolisävelaskel alas ja käyttää 'Kyser Quick Change 12-kielinen KG12B' sopii täydellisesti niskan ja ei jätä jälkiä.\nKaula ja merkkijono korkeus on asetettu täydellisesti minulle. Kaikki muut kitarat jouduin säätää ja muokata oston jälkeen. Valitettavasti Tayler ei ole kitaraa sisäänrakennettu viritin. Siksi tähti vähennystä ominaisuuksia. mutta kaiken kaikkiaan erinomainen väline, että kuka tahansa, joka etsii 12-kielinen kitara, ehdottomasti kannattaa kokeilla!\n[LEFT][URL="https://www.thomann.de/fi/taylor_356ce.htm"]Taylor 356ce [/URL][/LEFT][B][/B][LEFT][URL="https://www.thomann.de/fi/taylor_356ce.htm"][IMG]https://thumbs.static-thomann.de/thumb/bdbmagic/pics/prod/396832.jpg[/IMG][/URL][/LEFT]


Suuri maisemoitu puutarha, joka on nivelletty englantilaisen kartanotalon ympärille yhteen Santa Cruzin asuinalueista. Sarjan toteutti suunnilleen kahdennenkymmenennen vuosisadan puolivälissä sen promoottori Gabriel Oliver yksityisenä mökkitalona, tiukasti englanninkielisten ohjeiden mukaisesti ja seuraten Englannin maaseudun kartanoiden linjoja, joissa suuret metsäiset tilat ja puutarhat antavat tien näennäisklassisiin kartanoihin, jotka ovat sosiaalisesti arvokkaita ihmisissä, jotka oleskelevat niissä. Ehkä puutarha on koko rakennuksen silmiinpistävin elementti, ja siinä on suuri valikoima puita ja sen kehityksessä on noudatettu erityistä varovaisuutta. Vaihtoehtoina ovat suuret nurmikon ja kukkapenkkien alueet, joissa on lukuisia sekä automaattisia että vieraita kukkalajeja. Arkkitehtuuri liittyy läheisesti tämän näyttävän puutarhan tilaan. Molemmat elementit ovat osa samaa koostumusta. Kahdenkymmenennen vuosisadan 60-luvun vuosikymmenen aikana alkuperäiset omistajat halusivat myydä koko kiinteistön kehittäjille ylellisyyskoteja varten, mutta yksityiskohtaisen tutkimuksen jälkeen ja ottaen huomioon olemassa oleva kasvitieteellinen vauraus ja sen korkea ekologinen arvo, Päätin olla leikkaamatta tonttia ja rakentamatta mitään, mikä tuhoaisi nykyisen ympäristön laadun. Sitten päätettiin myydä omistajayhteisölle, joka halusi vuonna 1971 muuttaa tämän upean paikan yksityiseksi virkistyskerhoksi, luomalla Club Oliver -yhteiskunnan, kuten se nykyään tunnetaan.\nEpäsäännöllisen muotoisella tontilla kehitetään kahden asiaankuuluvan elementin, päärakennuksen ja ympäröivän puutarhan, koostumus. Talo on neliö, ja siinä on neljä vesikattoa. Huomionarvoista on vapaa tila, joka annetaan etukuistilla, kansi ja ilman kaltevuutta, tuettuna kahdella pylväällä ja kannen edessä. Ikkunoiden aukot ovat yksinkertaisia giljotiiniaukojärjestelmällä.\nVyöhyke Anagan alue. Kukkulat\nOSOITE Camino Oliver, 15;


Oslo, Norja - Parhaat top 10 nähtävyydet - Lomamatkailija.com\nEtelä-Norjassa sijaitseva maan pääkaupunki Oslo on noin 700000 asukkaan siisti kaupunki, ja maan keskus muun muassa poliittisesti ja kulttuurillisesti. Pitkä etelästä pohjoiseen kulkeva Oslonvuono päättyy kaupunkiin, joten Oslon miljöössä meri on näkyvä elementti. Oslo tunnetaan myös hyvin luonnonmukaisena kaupunkina, jossa kaupunkia reunustavan meren vastakohtana sen toisella laidalla nousevat kukkulat ja vuoret.\nKorkealuokkaisista museoistaan ja vihreistä puistoistaankin tunnetun Oslon läpi virtaa Akerselva-joki. Oslon kaupungintalo on tunnettu erityisesti siitä, että siellä jaetaan vuosittain Nobelin rauhanpalkinto. Vaikka Oslo onkin listattu esimerkiksi vuonna 2006 maailman kalleimmaksi kaupungiksi, vähemmälläkin rahamäärällä pärjää jos vain viitsii etsiä ja valikoida tuotteita ja palveluja.\nOslo on pohjolan vanhin pääkaupunki, ja se juhli tuhatvuotista taivaltaan vuonna 2000. Urheiluhullun kansakunnan pääkaupungissa ilmasto on pitkälti melko samankaltainen kuin Suomessakin, paitsi sumua ja usvaa esiintyy huomattavasti enemmän ja luntakin saadaan usein paljon. Myös kesäaikaan voi olla pitkiäkin jaksoja lämmintä, vaikka mereltä puhaltavat raikkaat tuulet voivatkin tuntua viileiltä.\nVigelandin patsaspuisto, Oslo\nYli 320 hehtaarin suuruinen kuvanveistäjä Gustav Vigelandin luoma patsaspuisto on yksi Oslon suosituimmista nähtävyyksistä. 212 patsaasta ja 600 hahmosta koostuvan puiston patsaat ovat tehty hyvin eläväisen näköisiksi. Mielenkiintoiset patsaat ovat mielenkiintoisissa asennoissa: lapsi kiukkuaa, mies nostaa haavoittunutta, miehet ovat juoksuasennossa kädet kohotettuina ylös, lapsi ponnistaa miehen reideltä pitäen tämän kädestä kiinni, lapset ratsastavat äitinsä selässä ja niin edelleen. Patsaiden tarkoitus lienee kuvata ihmisen elämänkaarta, riemua ja myös surua.\nPatsaspuisto kuuluu Frognerin puistoon, ja Vigeland on suunnitellut patsaiden lisäksi myös puiston maisemat ja rakenteen. Alueen keskeisin paikka on sen korkeimmalla kohdalla sijaitseva monoliittitasanne, jonka 17 metriä korkeaan kiveen on veistetty noin 120 ihmishahmoa. Tasanteen portaiden ihmishahmot esittävät elämän eri vaiheita syntymästä kuolemaan myötäpäivään kierrettäessä. Vuonna 1942 valmistuneen Vigelandin patsaspuiston 100 metriä pitkä ja 15 metriä leveä silta ylittää puistoalueen vesistön. Sillan kaiteille on pystytetty lukuisia pronssisia patsaita, aikuisia ja lapsia. Sillan toisessa päässä on suuri suihkulähde, jota patsaat kannattelevat päittensä päällä. Myös puiston portti lohikäärmeineen ja puiston päädyn elämänpyörä, jossa ihmishahmot muodostavat kehän, ovat puiston tunnetuimpia muodostelmia.\nAkershusin linna, Oslo\nTiettävästi 1200- ja 1300-luvun taitteessa valmistunut puolustukseen tarkoitettu Akershusin linna sijaitsee niemellä Oslossa, ja toimii nykyään vierailukohteena, jossa järjestetään erilaisia juhlatilaisuuksia. Linnoituksen rakennuksissa toimii myös parikin museota. Sotamuseo esittelee lähinnä 1800-luvun norjalaisen armeijan rekvisiittaa, ja toisen maailmansodan aikana toimineen vastarintaliikkeen museossa voi tutustua Norjan miehityksen vaiheisiin. Akershusin linna ei ole loistelias linnoitus, vaan pikimminkin vaatimaton ja karu. Linnoituksen ympäristö on viihtyisää retkeilyaluetta, ja linnan sisätiloihinkin pääsee tutustumaan, tosin vain oppaan johdolla. Akershusin linna muistuttaa melko paljon Turun linnaa.\nBygdøyn niemellä sijaitseva Kon-Tiki-museo on perustettu maailmankuulun tutkimusmatkailija ja kirjailija Thor Heyerdahlin väitteen pohjalle, että Polynesialla on voinut asua Etelä-Amerikasta tulleita ihmisiä esikolumbiaanisella ajalla. Heyerdahl matkusti vuonna 1947 retkikuntineen Peruun, jossa he rakensivat 1400-luvun tietämyksen mukaisen lautan ja purjehtivat sillä reilussa sadassa päivässä Polynesiaan. Museo esittelee viisi perusnäyttelyä: Ra, Tigris, Fatu-Hiva, Kon-Tiki, ja Easter Island. Nämä näyttelyt kertovat vanhoista alkeellisista merenkulkuvälineistä, kaukaisista saarista ja Heyerdahlin elämästä ja tutkimuksista. Museossa on myös esillä vaatimaton lautta, jollaisen avulla tutkimusmatkailija retkikuntansa kanssa ja ihmiset monta vuosisataa sitten matkustivat yli valtamerten.\nMyös Bygdøyssä sijaitsevassa viikinkilaivamuseossa on nimensä mukaisesti esillä viikinkilaivojen (tai -veneiden) lisäksi myös viikinkiajan esineitä. Museon kolme viikinkilaivaa on löydetty hautakummuista, ja ne ovat kaikki rakennettu 800-luvulla. Koristelluin alus, Oseberg, on tammesta tehty vene, johon mahtui 30 hengen miehistö ja jota käytettiin huvisouteluun merellä. Kepeästi valtamerta kyntävää Gokstadia käytettiin taas muun muassa ryöstöretkeilyyn. Gokstad on pituudeltaan 24 metriä ja leveydeltään 5 metriä. Veneistä löytyneet viikinkiajan esineet, kuten silkkikankaat ja villaiset vaatekappaleet kertovat sen, että viikingit olivat tottuneita merenkulkijoita, jotka olivat käyneet hyvinkin kaukana asuinsijoiltaan.\nOslon mäkinen kaupunginosa Holmenkollen on kuuluisa joka vuosi järjestettävästä talviurheilutapahtumastaan ja erityisesti mäkihyppymäestään, joka on maailman vanhin. Ensimmäisen kerran paikalla hypättiin kilpaa vuonna 1892. Lukuisat Holmenkollenissa järjestettävissä kisoissa päälajeina ovat olleet mäkihyppy, maastohiihto, ampumahiihto ja yhdistetty. Katsomopaikoille mahtuu samanaikaisesti 50000 katsojaa, mäkiennätys 134 metriä on vuodelta 2005 Andreas Widhölzlin nimissä. Nostalgista hyppyrimäkeä voi toki myös mennä ihmettelemään kesäaikaankin.\nNorjalaisen kansainvälisestikin kuuluisan taidemaalari Edvard Munchin Oslon kaupungille lahjoittamien töiden pohjalle perustettu Munch-museo esittelee tuhansien taideteosten kokoelman taiteilijan maalauksia, piirustuksia, graafisia vedoksia ja muita töitä. Kaikki teokset eivät mahdu esille yhdellä kertaa, vaan näyttelyitä vaihdetaan aika ajoin. Vuonna 1946 perustetussa museossa on pääasiassa Munchin psykologisia ekspressionismin tyyliin maalattuja tauluja, joissa on yleensä ankea ja synkkä tunnelma. Tärkeimpiä Muchin töitä ovat Huuto (1893), Sairas lapsi (1886), Vampyyri (1894), Madonna (1895), Tuhkat (1894) ja Silta.\nKuninkaanlinna ja Karl Johanin kävelykatu, Oslo


Adelis Equity Partnersin toinen rahasto keräsi 600 miljoonaa euroa - Adelis Equity\nAdelis Equity Partnersin toinen rahasto keräsi 600 miljoonaa euroa\nke, kesä 14, 2017 07:00 CET\nAdelis Equity Partners Fund II on kerännyt 600 miljoonaa euroa sijoituspääomaa. Rahasto jatkaa edeltäjänsä strategiaa ja keskittyy keskisuuriin pohjoismaisiin yrityksiin.\nRahaston keruu käynnistettiin maaliskuussa 2017 ja se suljettiin 600 miljoonan euron maksimikoossa 9. kesäkuuta 2017. Uuden rahaston sijoittajiin kuuluu johtavia pohjoismaalaisia, eurooppalaisia ja pohjoisamerikkalaisia eläkerahastoja, säätiöitä ja rahastojen rahastoja.\nAdelis Equity Partners Fund I oli kooltaan 3,7 miljardia Ruotsin kruunua (420 miljoonaa euroa) ja rahasto suljettiin lokakuussa 2013. Ensimmäinen rahasto on sijoittanut kahteentoista yhtiöön Suomessa, Ruotsissa sekä Tanskassa ja kyseiset yhtiöt ovat puolestaan tehneet yli 20 lisäyritysostoa.\nAdelis Equity Partners Fund II jatkaa edeltäjänsä strategiaa sijoittamalla pohjoismaalaisiin yrityksiin, joiden velaton arvo on 20 ja 200 miljoonan euron välillä. Sijoitusten yhteydessä rahastosta tulee yritysten pääomistaja.\n“Olemme kiitollisia nykyisten sijoittajiemme vahvasta tuesta ja iloisia voidessamme laajentaa sijoittajapohjaamme monella johtavalla institutionaalisella sijoittajalla Euroopasta ja Pohjois-Amerikasta. Suomalaisina sijoittajina ovat mukana muun muassa Elo sekä eQ”, sanoo Rasmus Molander Adelikselta.\nO’Melveny Myers sekä Vinge toimivat Adeliksen juridisina neuvonantajina rahaston luomisessa. Park Hill Group auttoi Adelista pääomankeruussa.\nRasmus Molander, Partner, +46 70 823 74 33\nAdelis on keskisuurten pohjoismaisten yritysten aktiivinen arvonluonnin partneri. Adelis perustettiin vuonna 2012 päämääränään nousta johtavaksi keskisuuriin yrityksiin keskittyväksi pääomasijoitusyhtiöksi Pohjoismaissa. Adeliksen tiimin jäsenillä on laaja ja pitkä kokemus pääomasijoittamisesta, he ovat sijoittaneet yli 50 yritykseen ja olleet jäseninä yli 50 keskisuuren yrityksen hallituksessa. Lisätietoja: www.adelisequity.com.


Turvallisuuden toimijat esillä syksyn Kokonaisturvallisuus-messuilla – foorumin aiheena varautuminen – Messut Suomessa\nTurvallisuuden toimijat esillä syksyn Kokonaisturvallisuus-messuilla – foorumin aiheena varautuminen\nSyyskuussa järjestettävän Kokonaisturvallisuus 2018 -tapahtuman avaa keskustelutilaisuus viranomaisten varautumisesta ja toiminnasta koko yhteiskuntaa koskettavassa häiriötilanteessa. Yhteiskunnan kokonaisturvallisuuden foorumin puhujiksi saapuvat valtiosihteeri Paula Lehtomäki valtioneuvoston kansliasta, kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallio maa- ja metsätalousministeriöstä, kansliapäällikkö Päivi Sillanaukee sosiaali- ja terveysministeriöstä, pääjohtaja Antti Hartikainen Tullista sekä pelastusylijohtaja Janne Koivukoski sisäministeriöstä. Tilaisuuden järjestää ennakoivan varautumisen yhteistoimintaelin Turvallisuuskomitea. Kokonaisturvallisuus 2018 kokoaa […]\nSyyskuussa järjestettävän Kokonaisturvallisuus 2018 -tapahtuman avaa keskustelutilaisuus viranomaisten varautumisesta ja toiminnasta koko yhteiskuntaa koskettavassa häiriötilanteessa. Yhteiskunnan kokonaisturvallisuuden foorumin puhujiksi saapuvat valtiosihteeri Paula Lehtomäki valtioneuvoston kansliasta, kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallio maa- ja metsätalousministeriöstä, kansliapäällikkö Päivi Sillanaukee sosiaali- ja terveysministeriöstä, pääjohtaja Antti Hartikainen Tullista sekä pelastusylijohtaja Janne Koivukoski sisäministeriöstä. Tilaisuuden järjestää ennakoivan varautumisen yhteistoimintaelin Turvallisuuskomitea. Kokonaisturvallisuus 2018 kokoaa alan viranomaiset, elinkeinoelämän ja järjestöt Lahden Messukeskukseen 7.-8. syyskuuta. Tapahtuman virallisena suojelijana toimii tasavallan presidentti Sauli Niinistö.\nKolmen vuoden välein järjestettävä valtakunnallinen Kokonaisturvallisuus on messuista ja runsaasta oheisohjelmasta koostuva kokonaisuus, joka esittelee turvallisuutta kattavasti niin ammattilaisten kuin suuren yleisön näkökulmasta. Osana tapahtumakokonaisuutta ovat muun muassa näyttävät Puolustusvoimat 100 -taistelunäytökset, kattava viranomaisten yhteistoimintanäytös Teivaan sataman alueella Vesijärvellä sekä tapahtumakokonaisuuden avaava Kaartin soittokunnan viihdekonsertti solisteinaan Brädi ja Diandra Lahden Sibeliustalossa. Messupäivien aikana kuullaan ajankohtaisia puheenvuoroja turvallisuuden eri osa-alueista, muun muassa arjen turvallisuudesta ja hybridiuhista. Vauhdikasta ohjelmaa tarjotaan messukeskuksen piha-alueella toteutettavissa poliisin ja pelastuslaitoksen toimintanäytöksissä.\nAvoinna perjantaina klo 9-18, lauantaina klo 10-17.\nYhteiskunnan kokonaisturvallisuuden foorumi:\n029 514 0700


Tietopankki - PAM - Palvelualojen ammattiliitto Työnantajalle\tMateriaalipankki\tUutishuone\tKuntavaalit 2017 Haku\nTämä sivu sisältää hyödyllistä tietoa PAMin luottamusmiehille, työsuojeluvaltuutetuille ja muille aktiiveille. Jos etsit käytännönläheistä aineistoa aktiivitehtävään tai työpaikalle, katso myös PAMin Materiaalipankki. Se sisältää mm. luottamusmiehelle, työsuojeluvaltuutetulle ja ammattiosastolle tarkoitettuja materiaaleja sekä jäsenyyteen, luottamushenkilövaaleihin ja työsuhteeseen liittyvää aineistoa. PAMplus-tietopankki:\nOtsikko Kuvaus Tiedoston koko Erimielisyysmuistio Matkailu-, ravintola- ja vapaa-ajan palvelut\nIlmoitus sijaisuudesta, kun varaluottamusmies sijaistaa luottamusmiestä\nIlmoitustaululle luottamusmiespohja tyhjä\nLuottamusmiehen yhteystiedot ilmoitustalulle\nLuottamusmies suosittelee (laita liitteeksi liittymislomake, jonka voit tulostaa täältä)\nLuottamusmies suosittelee jäsenyyttä_englanti\nLuottamusmies suosittelee jäsenyyttä_ruotsi\nLuottamusmies suosittelee jäsenyyttä_suomi\nLuottamusmies suosittelee, englanti (attach admission form, that you can print here)\nShopsteward recommend (attatch admission form, that you can print here)\nLuottamusmies suosittelee, ruotsi (laita liitteeksi liittymislomake, jonka voit tulostaa täältä)\nTyöpaikan kesätyöntekijälle liittari ja tietoa PAMista\nTyöpaikkasi luottamushenkilöt (pohja, ilmoitustaululle)\nOtsikko Kuvaus Tiedoston koko Apteekki: Tutustu työelämään -sopimus\nIlmoitus halukkuudesta lisätyöhön työntekijän ilmoitus halukkuudesta lisätyön vastaanottamiseen\nYhden työntekijän ilmoitus halukkuudesta lisätyön vastaanottamiseen\nOppaassa lisätöistä, yksityöskentelystä ja yötyöstä\nLiite Kiinteistöpalvelualan työntekijöitä koskevaan työehtosopimukseen 1.12.2013–31.1.2017


Olympiastadionia remontoidaan 261 miljoonalla eurolla, mutta urheiluväki empii sen käyttämistä – Vapaavuori tulistui: ”Eihän tämä voi mennä näin” - Urheilu | HS.fi\nSUL:n puheenjohtaja Sami Itani näkisi mielellään yleisurheilun Suomi–Ruotsi-ottelun uusitulla Olympiastadionilla, muttei millä tahansa ehdoilla.\nOlympiastadionia remontoidaan 261 miljoonalla eurolla, mutta urheiluväki empii sen käyttämistä – Vapaavuori tu\nHelsingin pormestari Jan Vapaavuori ja Suomen Urheiluliiton puheenjohtaja Sami Itani. (KUVA: Markku Niskanen / HS ja Jussi Nukari / Lehtikuva)\nJulkaistu: 14.12.2019 12:58 , Päivitetty: 14.12.2019 19:24\nHelsingin pormestari Jan Vapaavuori kritisoi lauantaina rajusti yleisurheiluväen pohdintaa siitä, järjestetäänkö yleisurheilun Suomi–Ruotsi-ottelua tulevaisuudessakaan Helsingissä uusitulla Olympiastadionilla.\n”On täysin mahdoton ajatus, että julkinen valta panee jättisumman Olympiastadionin remonttiin ja että urheiluväki vielä empii pitääkö siellä isoimpia tapahtumiaan”, Vapaavuori kirjoitti Twitterissä.\nVapaavuori viittasi HS:n perjantaiseen uutiseen, jonka mukaan yleisurheilun Suomi–Ruotsi-ottelua ei pidetä Olympiastadionilla välttämättä vielä edes vuonna 2022. Taustalla ovat Suomen Urheiluliiton (SUL) mukaan aikataulusyyt, mutta myös stadionin kustannukset ja vuokra.\nStadionin remontin pitäisi valmistua elokuussa.\nLue lisää: Yleisurheilun Suomi–Ruotsi-ottelu käydään uusitulla Olympiastadionilla aikaisintaan syksyllä 2022, jos silloinkaanhttps://www.hs.fi/urheilu/art-2000006342044.html\nVapaavuori toteaa HS:lle, että hänen mielestään yleisurheiluväellä on pettänyt pelisilmä.\n”He ovat lobanneet voimakkaasti stadionin modernisointia ja kunnostamista, johon kaupunki ja valtio ovat laittaneet ihan järkyttävän määrän rahaa. Eihän tämä yksinkertaisesti voi mennä näin, että sitten kun se valmistuu, yleisurheiluväki alkaakin pohdiskelemaan viitsivätkö he kuitenkaan järjestää siellä tapahtumia”, Vapaavuori ihmettelee.\n”Ei voida ajatella niin, että tehdään Suomen suurin ja kallein remontti, jotta Stadikalla voidaan järjestää konsertteja.”\nEnsi kesänä avattavan uusitun Olympiastadionin remonttiin on varattu rahaa kaikkiaan 261 miljoonaa euroa. Projektin kustannukset on jaettu puoliksi valtion ja Helsingin kaupungin kesken.\nHelsingin Olympiastadionin vuosia kestänyt remontti valmistuu ensi vuonna. (KUVA: Rio Gandara / HS)\nVapaavuoren mukaan olennaista ei sinänsä ole Ruotsi-ottelun tai muunkaan yksittäisen tapahtuman järjestäminen.\n”Olennainen kysymys on se, osaako toinen niistä lajiliitoista, joka urheilupuolella on Olympiastadionin pääkäyttäjiä, suhtautua riittävällä arvostuksella ja kunnioituksella sitä kohtaan, että valtio ja kaupunki panee satoja miljoonia heidän suorituspaikkansa remontoimiseen”, Vapaavuori sanoo.\n”Heidän pitäisi olla poikkeuksellisen tyytyväisiä ja hyvillään, sen sijaan että päästelevät tällaisia möläytyksiä ja edes kehtaavat pohdiskella jotain muuta vaihtoehtoa.”\n”Stadioniin on laitettu valtavasti meidän kaikkien rahaa.”\nSuomen Urheiluliiton puheenjohtaja Sami Itani kommentoi lauantaina HS:lle, että hän ymmärtää kaupungin päättäjien turhautumisen vuoden 2020 valinnan suhteen. Ensi syksyn ottelu valittiin pidettäväksi Ratinan stadionilla Tampereella, koska Olympiastadionin valmistumisesta ajallaan ei ollut takeita päätöstä tehdessä.\nMyös Itani näkisi itse Suomi–Ruotsi-ottelun jatkossa mielellään Olympiastadionilla, johon tapahtuma hänen mielestään kuuluu yleisurheilukulttuurin näkökulmasta.\n”On totta, että stadioniin on laitettu valtavasti meidän kaikkien rahaa, joten siinä mielessä olisi sääli jos sitä ei hyödynnettäisi maksimaalisesti myös urheilutapahtumissa. Hallituksella on kuitenkin taloudellinen vastuu, ja tarjouksen on oltava kilpailukykyinen”, Itani muistuttaa.\n”Pidän todennäköisenä sitä, että jossain vaiheessa Olympiastadionilla tullaan kilpailemaan jälleen. Tässä vaiheessa emme kuitenkaan voi sitä lyödä lukkoon, vaan kisajärjestäjille tulee rehti ja avoin kilpailu kuten tähänkin asti.”\nRemontoitava Helsingin olympiastadion ilmakuvassa 15. toukokuuta 2019. (KUVA: Vesa Moilanen / Lehtikuva)\nSUL on myös ollut erittäin tyytyväinen Tampereen kaupungin kanssa tehtyyn yhteistyöhön.\n”Toistaiseksi Tampere on tarjonnut äärimmäisen hyvää sopimusta. Siksi olisi mielestäni taloudellisestakin näkökulmasta vastuutonta, jos ottaisimme liian isoja riskejä sen jälkeen, kun olemme viimein saaneet nenän pinnan päälle”, Itani toteaa.\nVapaavuoren mielestä on selvää, että järjestäminen on halvempaa Tampereella kuin Helsingissä.\n”Yhtä lailla on halvempaa järjestää Lapinlahdella kuin Tampereella. Ei Mersua ja Toyotaa voi verrata keskenään. Jos Urheiluliitolla on tällainen ajattelutapa, olisi se kannattanut kertoa ennen historian suurimman remontin aloittamista”, Vapaavuori tylyttää.\nRuotsi-ottelun mahdollinen siirtyminen takaisin Olympiastadionille ei riipu pelkästään stadionin vuokran suuruudesta. Valintaan vaikuttaa kokonaispakettiin kuuluvat monenlaiset sopimukset esimerkiksi turvatoimien ja cateringin järjestämisestä.\nValintaprosessia vuoden 2022 ottelun järjestämispaikasta ei olla vielä aloitettu. Itanin mukaan asialla ei hallituksen näkökulmasta ole tässä vaiheessa kiire, vaan valinta on tarkoitus lyödä lukkoon noin vuoden päästä.\nLue lisää: HS:n erikoisartikkeli kertoo miltä Olympiastadionilla nyt näyttäähttps://dynamic.hs.fi/2019/stadion/\nKolumni: Olympiastadion jää historiaan viimeisenä julkisena suurhankkeena: jalkapallo joutuu rakentamaan stadioninsa jo itse


Suomimatkailee - Ravintola Lehtovaara\nPuhelin: (09) 440 833\nFaksi: (09) 493 408\nLehtovaara on läpi vuosikymmenten tullut tunnetuksi korkeatasoisen suomalaisen ja kansainvälisen ruuan tarjoajana. Vuosien mittaan Lehtovaara on saanut useita kunnianosoituksia, joista mainittakoon: Vuoden ravintola 1991 (Suomen Gastronomien seura), City-lehden valitsemana Kaupungin paras pihvi 1996 (ravintolan perinteinen Coeur de filet Provençale) Rôtisseur -kilpiravintola 2002 sekä Juustoseura ry:n suosituskilpiravintola\nViinilista on maan parhaimpia. Se sisältää kattavasti eri alueita ja rypälelajikkeita edustavia huippuviinejä. Myös mielenkiintoisia erikoisuuksia on runsaasti. Viinejä on jatkuvasti yli 100 eri nimikettä listalla.\nLehtovaara on tunnettu miellyttävästä ilmapiiristään, makuhermoja hemmottelevista ruoka-annoksistaan sekä asiakasta arvostavasta lämpimästä palvelustaan. Ravintolassa on 120 asiakaspaikkaa. Erityisen suosittu on ympäri vuoden avoinna oleva lasiterassi.\nRavintola Lehtovaara on Helsingin perinteikkäimpiä ruokapaikkoja. Sen perusti kondiittori Emil Lehtovaara Viipuriin vuonna 1916. Emil Lehtovaara möi ravintolan tukholmalaiselle Ragnar Hanssonille v. 1922. Tuli talvisota (1939) ja koko Viipuri lähti evakkoon. Niinpä Hansson muutti Lehtovaaran Helsinkiin v. 1940. Siitä lähtien on ravintola sijainnut nykyisellä paikallaan Taka-Töölössä Sibeliuspuiston kulmalla.\nlounas a-la-carte ravintola ruokailupaikka


Tasavallan presidentti nimittää uuden hallituksen tiistaina.\nSanna Marinista on tulossa uusi pääministeri. Hallituksen ministereihin on tulossa muutamia muitakin muutoksia. Katri Kulmuni (oikealla) on ottamassa valtiovarainministerin salkun elinkeinoministerin salkun sijaan. Pasi Liesimaa\n10.12.2019 klo 6:00\nSunnuntaina nopeisiin hallitusneuvotteluihin osallistuneet viisi puoluetta ilmoittivat olevansa halukkaita hallitusyhteistyöhön ja olevansa sitoutuneita Antti Rinteen (sd) johdolla keväällä neuvoteltuun hallitusohjelmaan ilman muutoksia.\nNäin ollen hallituksen ovat muodostamassa SDP, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP. SDP nimesi sunnuntaina pääministeriehdokkaakseen Sanna Marinin ja ilmoitti samalla muista ministerivalinnoistaan. Keskusta, RKP, vihreät ja vasemmistoliitto päättivät ministereistään maanantaina.\nUuden hallituksen nimittämisprosessi alkoi maanantai-iltana, jolloin tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja eduskunnan puhemies Matti Vanhanen tapasivat Mäntyniemessä kello 18.30.\nTiistaina kello 14 eduskunnan täysistunnossa ilmoitetaan, että tasavallan presidentin kirjelmä pääministeriehdokkaasta on saapunut eduskunnalle.\nTämän jälkeen luvassa on äänestys pääministeriehdokkaasta noin kello 14.15 eduskunnan täysistunnossa. Ehdokas eli Sanna Marin valitaan pääministeriksi, jos enemmän kuin puolet kansanedustajista kannattaa hänen valintaansa. Tästä odotetaan läpihuutojuttua, sillä SDP:llä, keskustalla, vihreillä, vasemmistoliitolla ja RKP:llä on enemmistö eduskunnassa.\nTiistaina noin kello 15 tasavallan presidentti myöntää avoimella kirjeellä eron Antti Rinteen hallitukselle ja nimittää uuden pääministerin hallituksen Valtioneuvoston linnassa. Hallituksen ministerit nimitetään pääministerin esityksen mukaisesti.\nUusi hallitus kokoontuu heti nimityksen jälkeen järjestäytymisistuntoon. Istunnossa päätetään samassa ministeriössä toimivien ministerien työnjaosta, ministerivaliokuntien jäsenistä sekä ministereiden sijaisista.\nNoin kello 15.45 eduskunnan täysistunnossa merkitään tiedoksi tasavallan presidentin avoin kirje hallituksen nimittämisestä.\nTämän jälkeen vanha hallitus käy jäähyväiskäynnillä tasavallan presidentin luona Presidentinlinnassa. Presidentti ja eroava pääministeri Antti Rinne pitävät puheet.\nNoin vartin kuluttua vuorossa on uuden hallituksen tervehdyskäynti tasavallan presidentin luokse. Presidentti ja uusi pääministeri pitävät puheet.\nIllan päätteeksi eli noin kello 17.15 uusi hallitus pitää tiedotustilaisuuden.\nAntti Rinne ei ole tulevassa hallituksessa. Hän on kuitenkin nousemassa eduskunnan varapuhemieheksi. Inka Soveri\nEnsi viikolla luottamusäänestys\nMaanantaina 16. joulukuuta eduskunnassa on hallitusohjelman tiedonantokeskustelu. Tätä ei pystytä käymään tällä viikolla, koska uuden pääministerin täytyy olla torstaina EU- huippukokouksessa Brysselissä.\nSDP, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP ovat kertoneet olevansa sitoutuneita Rinteen hallituksen ohjelmaan ja sen toimeenpanoon, joten yllätyksiä ei ole hallitusohjelman osalta luvassa.\nTiistaina 17. joulukuuta vuorossa on luottamusäänestys hallitusohjelman tiedonannosta.\nHallituksen ministereihin on tulossa muutamia muutoksia verrattuna Rinteen hallitukseen. Rinne joutui eroamaan pääministerin paikalta keskustan ilmaiseman luottamuspulan takia.\nSDP päätti ministeriehdokkaistaan sunnuntaina. Omistajaohjaus- ja kuntaministerin tehtävästä Posti-kohun takia eronnut Sirpa Paatero on jatkamassa kuntaministerinä. Nykyinen eduskunnan varapuhemies Tuula Haatainen ottaa työministerin salkun, kun taas Rinne on nousemassa varapuhemieheksi.\nNykyisestä työministeristä Timo Harakasta on tulossa liikenne- ja viestintäministeri. Eurooppaministeri Tytti Tuppurainen ottaa vastuulleen myös omistajaohjauksen. Ville Skinnari jatkaa kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministerinä, ja Krista Kiuru perhe- ja peruspalveluministerinä.\nKeskusta päätti ministerilistastaan maanantaina. Puolueen puheenjohtaja Katri Kulmuni on nousemassa valtiovarainministeriksi elinkeinoministerin tehtävästä, ja puolestaan valtiovarainministerin salkkua kantanut Mika Lintilä on siirtymässä elinkeinoministeriksi.\nRKP ilmoitti pitävänsä ministerilistansa ennallaan eli oikeusministerinä jatkaa puolueen puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson ja pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministerinä Thomas Blomqvist.\nVihreät ja vasemmistoliitto päättivät maanantaina iltapäivällä, että heidän ministerilistansa säilyy ennallaan. Ulkoministerinä on jatkamassa Pekka Haavisto, sisäministerinä puolueen puheenjohtaja Maria Ohisalo ja ympäristö- ja ilmastoministerinä Krista Mikkonen.\nVasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson puolestaan jatkaa opetusministerinä. Sosiaali- ja terveysministerin tehtävä on jaettu Aino-Kaisa Pekosen ja Hanna Sarkkisen välillä siten, että Pekonen toimii ministerinä hallituskauden ensimmäiset kaksi vuotta ja Sarkkinen jälkimmäiset kaksi vuotta.


Yleisimmät puiden tuholaiset | puidenhoitajat.fi\nYleisimmät tuholaiset puille (rakennetussa ympäristössä)\nRakennetussa ympäristössä yleisimpiä puiden tuholaisia ovat jänikset, hirvet, myyrät, ihminen ja erilaiset hyönteiset.\nHyönteisten aiheuttamia tuhoja on vaikeampi havaita ja tunnistaa, mutta esim. koivun latvan kuivuminen saattaa kertoa koivunmantokuoriaisen olemassaolosta puussa. Jalavanmantokuoriainen aiheuttaa jalavantautia, joka on sangen tuhoisa itse puulle. Tuholaiset iskeytyvät sekä terveisiin että jo heikentyneisiin puihin. Yleensä tuhot huomataan vasta, kun puun heikko elinvoima kertoo että jotain on vialla. Torjuntakeinoina hyönteistuhoille on oikean puulajin istuttaminen oikeaan paikkaan ja kasvuolosuhteiden pitäminen kunnossa.


Mobiilivaihde - Setera\nKun haluat myyntisi olevan aina tavoitettavissa – menettämättä yhtään asiakaspuhelua.\nLiikkuville ja etätöitä tekeville ihmisille\nSetera mobiilivaihde tarjoaa tehokkaan ja monipuolisen matkapuhelinpohjaisen palvelun yrityksille, jotka haluavat työskennellä mobiilisti, etänä tai liikkuvat paljon. Palvelu on toteutettu modernina pilvipohjaisena palveluna ja se toimii saumattomasti älypuhelimien, tablettien, IP-pohjaisten pöytäpuhelinten sekä tietokoneiden (Softphone) kanssa.\nOle aina tavoitettavissa yhden numeron kautta.\nTavoitettavuutta yhdestä numerosta\nKäyttäjä on aina tavoitettavissa yhdestä numerosta joko matkapuhelimesta tai lankapuhelimesta. Puhelut voidaan ohjata mihin tahansa päätelaitteeseen. Käyttäjät näkevät toistensa tilatiedot. Tämä mahdollistaa mm. tehokkaan soitonsiirron. Näin sinun ei tarvitse pyytää asiakasta soittamaan uudelleen toiseen numeroon. Mobiilivaihde mahdollistaa puheluiden käyttäjäkohtaiset reititysmääritykset, ryhmänumero-ohjaukset (ACD – Automatic Call Distribution), puheluiden tallennuksen sekä esim. valikkovalintoihin perustuvan puheluohjauksen (IVR – Interactive Voice Response). Käyttökokemuksen kruunaa helppokäyttöinen contact center, neuvottelupuheluominaisuus, selainpohjainen hallinta, pikaviestit (IM) sekä älykkäät takaisinsoitto-ominaisuudet.\nHenkilökuntasi on aina tavoitettavissa ajasta, paikasta ja päätelaitteesta riippumatta. Näin asiakaspuhelut voidaan hoitaa nopeasti ja tehokkaasti. Jos jostain syystä jokin puhelu jäisi vastaamatta, älykäs takaisinsoitto-ominaisuus takaa, että jokainen yhteydenotto hoidetaan nopeasti kuntoon. Jonottajalle voidaan tarjota mahdollisuus takaisinsoittoon hänen menettämättä jonopaikkaansa tai soittajan katkaistessa puhelun, näkevät kaikki soittoryhmän jäsenet heti, että puhelu menetettiin ja kuka tahansa ryhmästä voi soittaa takaisin. Takaisinsoittoyritys / -soitto rekisteröityy ja näkyy heti kaikien käyttöliittymässä. Näin vältytään tuplasoitoilta takaisin.\nSetera mobiilivaihteen käyttöönotto ja ylläpito on nopeaa, yksinkertaista ja edullista. Palvelu skaalautuu ylös ja alas tarpeittesi mukaan, mikä helpottaa kustannusten ennakoimista.


Sädäriposti 1/2016 - Kaarinan Sädetytöt\nHei, Sädetyttöjen vanhemmat!\nTänä vuonna aiomme korvata lippukunnan perinteiset paperiset kirjeet kerran kuussa ilmestyvällä Sädäripostilla, joka lähetetään vanhemmille sähköpostilla. Sädäripostista näet kuluvan kuun tapahtumat sekä ilmoittautumispäivät ja –ohjeet tuleviin tapahtumiin.\n12.1. klo 18-19 Roihu-ilta Nummen srk-kodissa (Papinkatu 2) vuonna 2004 ja sitä ennen syntyneiden vanhemmille. Tarjolla on lisätietoa tulevan kesän suurleiri Roihusta (20.-28.7.2016) sekä apua leirille ilmoittautumiseen. Lisätietoa Meri Nikkarilta (meri.nikkari@sadetytot.net)\n17.1. klo 10 Tammikirkko Katariinan kirkossa. Tammikirkko on partiohenkinen jumalanpalvelus, jonne voi kutsua perheenjäsenet, sukulaiset ja ystävät. Messun jälkeen tarjoillaan kahvia ja kakkua. Tammikirkon mainos on liitteenä tässä sähköpostissa. Partiolaiset pukeutuvat partioasuun. Lisätietoa Anna Kivilältä (anna.kivila@sadetytot.net).\n24.1. viimeinen ilmoittautumispäivä Roihulle vuonna 2004 syntyneille ja sitä vanhemmille. Leirille ilmoittaudutaan sähköisesti Kuksa-jäsenrekisterijärjestelmän kautta, joko huoltajan PartioID-tunnuksella (alle 18-vuotiaat) tai omalla PartioID:llä (täysi-ikäiset). Ilmoittautumislinkki, tarkemmat ohjeet ja lisätiedot löytyvät Roihun nettisivuilta roihu2016.fi.\n18.1.-19.2. ilmoittautuminen Tammileirille sudenpennuille ja Piparmintulle. Tammileiri on sudenpentujen ja seikkailijoiden oma kesäleiri 9.-12.6. Lisätietoa leiristä sekä ilmoittautumisesta on tulossa pian!\nTästä eteenpäin Sädäriposti ilmestyy aina kuun ensimmäisenä päivänä. Toivottavasti tämä muutos helpottaa tiedonkulkua meiltä koteihin! Kehittämisehdotuksia, kommentteja ja kysymyksiä voit osoittaa lippukunnan sihteerille.\nTammikirkon mainos (docx)


Rautatalo, suojeltu rakennus liian hyvässä osoitteessa ?\nRautatalo, vuonna 1955 valmistunut Alvar Aallon suunnittelema liike- ja toimistorakennus on ensimmäisiä moderniin arkkitehtuuriin kuuluvia rakennuksiamme, joka on suojeltu rakennussuojelulailla. Siksi suojelun vaikutus Rautatalon rakennustaiteellisen ja kulttuurihistoriallisen arvon säilymiseen on tarkastelun arvoinen kysymys. Rautatalon sijainti Helsingin Keskuskadulla tuo esiin myös vahvat taloudelliset intressit, jotka usein ovat ristiriidassa rakennussuojelun kanssa. Toisaalta kiinteistönomistajalla on ollut myös taloudelliset mahdollisuudet rakennuksen peruskorjauksen asialliseen suorittamiseen arkkitehtonisia arvoja kunnioittaen.\nRautatalon alkuperäisen arkkitehtuurin ansioina on korostettu ympäristöön hienovaraisesti sopeutuvaa katujulkisivua sekä rakennuksen liike- ja toimistotilat yhteen kokoavaa sisätilaa, ns. Marmoripihaa, jolla toimineesta kahvilasta tuli tärkeä osa helsinkiläisten seuraelämää.\nKun liikehuoneistojen vuokrataso Helsingin keskustassa lähti 1980-luvun puolivälissä nousemaan, keskeisellä paikalla sijaitsevan Rautatalonkin tilanne muuttui. Kahvilatoiminta ei enää voinut olla kannattavaa. Samaan aikaan Suomi alkoi eurooppalaistua ja kahvilakulttuuri valloitti helpommin saavutettavat kadunkulmat. Rautatalon marmoripiha ei enää edustanut kaupunkielämän sykettä, vaan se jäi syrjään.\nKun oli ilmennyt, että Marmoripihan vakiintunut käyttö oli vaakalaudalla, ja interiööri tullut uhanalaiseksi, Suomen arkkitehtiliitto teki vuonna 1985 esityksen Rautatalon suojelemiseksi rakennussuojelulailla. Suojelupäätös tehtiin 14.11.1991, mutta vanhojen vuokralaisten pysymiseen tämä ei auttanut. Kahvila oli jo lopettanut toimintansa ja myös muut rakennuksen alkuperäiseen henkeen hyvin soveltuneet liikkeet, mm. Artek ja Marimekko, olivat tällöin poistumassa rakennuksesta.\nVaikka marmoripihan interiöörin ja sen alkuperäisen käytön säilyttämistavoite oli kimmokkeena rakennuksen suojelulle, Rautatalo on suojeltu kokonaisuutena, jossa katujulkisivun ja keskeisten sisätilojen säilyttämistä on erityisesti painotettu. Toisaalta rakennuksen käyttöä ei rakennussuojelulain nojalla erikseen voida määrätä. Suojeltujen tilojen käytön on kuitenkin oltava sopusoinnussa rakennuksen arkkitehtonisen ja kulttuurihistoriallisen arvon kanssa. Marmoripihalla Cafe Colombian kalustus ja valaisimet muodostivat yhtenäisen sisustuskokonaisuuden, mutta irtaimiston suojelu rakennussuojelulailla ei ole mahdollista.\nMarmoripiha kahviloineen ja pääosa sitä ympäröineistä liiketiloista muutettiin 1990-luvun alussa yhdeksi ravintolatilaksi, joka ei enää toiminut symbioosissa muun rakennuksen kanssa. Interiöörin tärkeimmät kiinteät rakenteet säilyivät, mutta irtain sisustus poistui. Ravintolatoiminta ajautui lopulta räikeään ristiriitaan rakennussuojelumääräysten kanssa, minkä vuoksi Marmoripiha oli vailla vakinaista käyttöä vuodesta 1997 vuonna 2001 aloitettuun rakennuksen täydelliseen peruskorjaukseen saakka, joka nyt on pääosin valmistunut.\nRautatalon sijainti Helsingin kaupallisessa keskipisteessä asetti peruskorjaushankkeelle omat tavoitteensa. Hankkeen alussa haettiin asemakaavamuutosta. Toimenpiteet Rautatalossa oli tehtävä siten, että koko Gaselli-korttelin näköpiirissä olevat huoltoliikenne- ym. kehityssuunnitelmat voidaan myöhemmin toteuttaa. Uuden asemakaavan mukaan rakennuksen koko ylempi kellarikerros sallittiin rakentaa myymälätilaksi ja rakennuksesta voitiin avata yhteyksiä naapurikiinteistöihin ja Keskuskadun alle. Rautatalo liittyi mukaan kehitykseen, jossa yleisölle avoin kaupallinen tila jatkuu katutason alapuolella korttelien ja tonttien rajoista välittämättä. Stockmannin tavaratalo on saanut Rautatalon katutasolta ja kellareista mitä luontevimman laajentumissuunnan.\nPeruskorjauksen suunnittelun yhteydessä jouduttiin tarkkaan harkitsemaan Rautatalon keskeisen sisätilan rooli tulevaisuudessa. Marmoripihalle etsittiin uutta toiminnallista konseptia, jossa sen käyttö olisi rakennussuojelunäkökohdat huomioiden arkkitehtonisesti hallittua ja taloudellisesti kestävällä pohjalla.\nRautatalon omistajan, eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen, strategia rakennuksen vuokrauksessa on ollut selkeä. Toinen kerros ja kaikki toimistokerrokset on vuokrattu yhdelle käyttäjälle, Nordea Pankille. Marmoripihan ongelma ratkeaa tällöin lähellä alkuperäistä ajatusta. Koko rakennuksen toimistotilat tarvitseva vuokralainen tarvitsee myös väljän ja edustavan sisääntulohallin. Sen yhteydessä on neuvottelutiloja sekä henkilöstöravintola, joka toimii alkuperäisessä kahvilainteriöörissä. Kahvilan irtokalusteet ja valaisimet hankittiin alkuperäisten mallin mukaan. Vaikka monella taholla toivottu Rautatalon kahvilan avaaminen suurelle yleisölle ei näillä näkymin toteudukaan, säilyttänee päätilojen arkkitehtuuri ominaisluonteensa suljetussa käytössä vailla kaupallisia paineita.\nRakennuksen käyttötarkoitus on säilynyt liike- ja toimistorakennuksena, mutta silti muuttuva käyttö on rakennussuojelun kannalta keskeinen probleema.\nAlunperin liiketilaa oli katutasossa ja toisessa kerroksessa ja vain pienessä osassa yläikkunoin varustettua kellaria. Aalto tähtäsi rakennustaiteellisen laadun ohella myös kaupalliseen tehokkuuteen. Vuokrattavien liiketilojen näyteikkuna-ala maksimoitiin siten, että liikkeitä avautuu paitsi kadulle, myös porras- ja hissiauloihin sekä toisessa kerroksessa Marmoripihalle. Ylempiin kerroksiin sijoittui toimistotiloja, kolmannessa ja neljännessä kerroksessa toimistokäytävät muodostavat parvekkeet Marmoripihalle. Liikehuoneistot olivat pienehköjä, mutta niitä oli useita. Rakennuksen sisään jatkunut kaupunkitila muodosti basaarimaisen kokonaisuuden.\nUudessa tilanteessa toinen kerros päätiloineen liittyy entistä selkeämmin ainoastaan toimistokerroksiin. Rakennuksen peruskorjauksen jälkeen vuokralaisia on vain kolme, ja jokaisella on oma ulko-ovensa. Rakennuksen suurin käyttäjä hallitsee rakennuksen pääovia omalla kulunvalvontajärjestelmällään. Oikealla puolella on yksi myymälä ja vasemmalle avataan kohta yksi ravintola. Liiketilat ovat laajentuneet kellariin, mutta kaupunkiympäristö on pelkistynyt.\nOn luontevaa ajatella, että liiketalon täytyy pärjätä omillaan, liiketaloudellisin perustein. Rakennuksen omistajan kiinteistösijoituksen tuoton pitää olla kohtuullinen ja yhteiskunnan määräämä rakennussuojeluvelvoite pitää täyttää. Käsittääkseni Rautatalon tapauksessa on tässä suhteessa kohtuullisesti onnistuttu. Rakennuksen toiminnallinen konsepti on muuttunut, mutta sitä kautta on tarjoutunut mahdollisuus interiöörin suojeluun ja jopa entisen kahvilatilan alkuperäisen irtaimen sisustuksen rekonstruointiin, mitä rakennussuojelulain perusteella ei ole voitu edellyttää.\nKahvilainteriöörin rekonstruointi, mukaan lukien suihkulähteen kunnostus ja viherkasvien istuttaminen alkuperäisen mallin mukaan oli peruskorjauksen arkkitehtonisten ratkaisujen lähtökohta. Hankkeen onnistumisen edellytys oli, että rakennuttaja hyväksyi tämän tavoitteen ja oli valmis investoimaan myös vuokralaisen käyttöön tulevaan irtaimistoon.\nKun alkuperäisiä pintamateriaaleja säilytetään ja konservoidaan, patina on yksi peruskysymyksistä. Rautatalon päätilojen arkkitehtuuri perustuu paljaisiin materiaaleihin. Se sukupolvi, joka nuoruudessaan sopi treffinsä Rautatalon kahvilaan muistelee häikäistyneensä marmori- ja travertiinipintojen valkeudesta. Toisaalta travertiini samoin kuin julkisivun kupari ja pronssipinnat tummuvat vääjäämättä vanhetessaan. Travertiinikaiteet ovat ilmeisesti aikanaan innoittaneet Rautatalon linoleumilattioiden kuosin valinnassa. Nyt hankittu uusi linoleumi on teetetty alkuperäisen mallin mukaan, kuitenkin aavistuksen tummempana, jälleen siis travertiinia jäljitellen.\nKeskeisten sisätilojen lisäksi Rautatalon katujulkisivu on mainittu suojelupäätöksessä. Kuparifasadi on peruskorjauksen kannalta ongelmallinen. Materiaalina se kyllä kestää satoja vuosia, mutta sitä on vaikea paikata niin, etteivät jäljet räikeästi erotu ympäröivästä pinnasta. Rautatalon kannalta oli onnellista, että urakoitsijat onnistuivat järjestämään työmaan huollon Aleksanterinkadun kautta Domus Litoniin ahtaasta portista niin, ettei Keskuskadun puolelle tarvittu työmaahissiä. Säästyttiin itse aiheutetulta julkisivun vahingoittamiselta. Näin voitiin jättää julkisivun patina täysin koskemattomaksi. Sitä ei edes pesty.\nToimistokerrosten korjauksesta voitaneen rehellisesti käyttää termiä saneeraus. Rakennuksen ominaispiirteet on kuitenkin otettu mahdollisuuksien mukaan huomioon. Alkuperäisen mallin mukaan teetetty linoleumi, alkuperäiset ikkunat ja toimistotilojen alkuperäiset alakattorakenteet muistuttavat vanhasta, vaikka käytäväalueiden alakatot onkin jouduttu uusimaan kokonaan ilmanvaihtokanavien vuoksi ja väliseinät on muuntojoustavuuden nimissä uusittu. Jo Aallon suunnitelmien mukaan työhuoneiden väliseinät oli tehty ehjän linoleumilattian päälle niin, että huoneita saattoi vapaasti yhdistellä. Itse asiassa alkuperäistä linoleumia olikin nyt jäljellä satunnaisten komeroiden lisäksi vain näiden väliseinien alla, mutta itse huoneista lattiapinnat oli uusittu. Jotta nyt voidaan jälleen tarjoilla käyttäjälle mahdollisuus seinien poistamiseen, oli sekä seinät että lattiat tehtävä kokonaan uudelleen. Joustavuuden vaatimus johti myös siihen, että tiiliset käytäväseinät alkuperäisine sähköpieliovineen jouduttiin purkamaan, mitä voi pitää valitettavana, mutta rakennuttajan ja käyttäjän intresseistä käsin ymmärrettävänä.\nAimo Nissi, arkkitehti SAFA, Arkkitehtitoimisto Sarc Oy


ubuntu 10.04 ja lacie ulkoinen kovalevy ongelma [RATKAISTU]\nKirjoittaja Aihe: ubuntu 10.04 ja lacie ulkoinen kovalevy ongelma [RATKAISTU] (Luettu 5629 kertaa)\n« : 11.05.10 - klo:01.16 »\nOngelmani koskee otsikon mukaista yhdistelmää. Kyseessä on siis Lacien 500gt Rikiki minikovalevy, ja ubuntu ei kovalevyä täydellisesti tunnista, vaan näyttää sen sisältävän tilaa 10mt. Onko kenelläkään kokemuksia vastaavasta, ja vinkkejä onko kyseistä yhdistelmää mahdollista saada toimimaan?\n« Viimeksi muokattu: 11.05.10 - klo:21.36 kirjoittanut julio »\nVs: ubuntu 10.04 ja lacie ulkoinen kovalevy ongelma\n« Vastaus #1 : 11.05.10 - klo:08.46 »\nLainaus käyttäjältä: julio - 11.05.10 - klo:01.16\nOletko siis miten tuota levyä ihmetellyt? Kävi vain mielessä ettei tuo 10 megainen osio ole joku levyn alussa oleva Lacien omia softia sisältävä osio?\n« Vastaus #2 : 11.05.10 - klo:09.12 »\nJos avaat Järjestelmä-valikosta Levyosioiden muokkain -ohjelman (tuttavallisemmin Gparted), niin kuinka se näyttää levyn osiot? Muista vaihtaa yläkulmasta näytettävä levy tuoksi ulkoiseksi\nVaihtoehtoisesti voit myös laittaa seuraavan loitsun levyn ollessa kiinni:\nsudo fdisk -l ja laittaa sen tulosteen tänne. Siinä näkyy levyjesi osiot.\n« Vastaus #3 : 11.05.10 - klo:14.34 »\nSe 10mt on todennäkösesti juuri sitä lacien ohjelmille varattua levytilaa. Tuolla komennolla antoi pääte tallaista:\nLevyn tunniste: 0x000e3168\n/dev/sda1 * 1 37529 301448192 83 Linux\n/dev/sda2 37529 38914 11120641 5 Laajennettu\n/dev/sda5 37529 38914 11120640 82 Linux-sivutus / Solaris\nLevy /dev/sdc: 500.1 Gt, 500107862016 tavua\n/dev/sdc1 45 46 10239 c W95 FAT32 (LBA)\n« Vastaus #4 : 11.05.10 - klo:14.36 »\nLevytyökalu muuten näyttää jotta tuolla tilaa olisi se 500gb tuon 10mt lisäksi. Jostain syystä pikakuvakkeella kovalevyn avatessa se ei vaan näin näytä.\n« Vastaus #5 : 11.05.10 - klo:14.39 »\nLainaus käyttäjältä: julio - 11.05.10 - klo:14.36\nJospa siellä ei ole liitettävää tiedostojärjestelmää.\nTee sellainen vaikka gparted-ohjelmalla.\n« Vastaus #6 : 11.05.10 - klo:14.45 »\nOlen hieman huono näissä, mutta yritin alustaa tuota 500gb osiota (tai osioida sitä) niin erroria pukkaa ja antaa tällaista viestiä:\nError creating partition: helper exited with exit code 1: In part_add_partition: device_file=/dev/sdc, start=373818368, size=499734043648, type=0x0c\nlooking at part 0 (offset 363333632, size 10484736, type 0x0c)\nTätä en osaa tulkita.\n« Vastaus #7 : 11.05.10 - klo:19.29 »\nMontako ensisijaista osiota tuolla levyllä on?\n« Vastaus #8 : 11.05.10 - klo:19.42 »\nLainaus käyttäjältä: mrl586 - 11.05.10 - klo:19.29\nMinen osaa sanoa muuta kun että se lacien ohjelmistoille varattu 10mt osio, ja 500gb osio joka ei jostain syystä tunnistu kun tuolla gpartedilla, eikä sielläkään saa sille tehtyä mitään. Lieneeköhän tuo 10mt osio se ensisijainen.\n« Vastaus #9 : 11.05.10 - klo:21.35 »\nMinulla ei ole aavistustakaan varsinaisesti mitä tein, mutta kovalevy näemmä toimii nyt. Kiitoksia vinkeistä, näemmä ohjasivat kuitennii oikeaan suuntaan.


Lehti: Sepe haluaisi laskeutua lähemmäs Oysia\ntorstai 13.08.2009 klo 8:56\nLääkäri- ja pelastushelikopteri Sepe haluaisi laskeutumispaikan lähemmäs Oulun yliopistollista keskussairaalaa, kertoo Kaleva.\nPelastushelikopteri Sepe. MARRKU RUOTTINEN\nSepen nykyinen laskeutumispaikka on 500 metrin päässä sairaalarakennuksesta sijaitseva Oysin virallinen helikopterikenttä. Sepen väen mielestä parempi paikka olisi päivystyspoliklinikan edessä sijaitseva tilapäinen laskeutumisalue. Siltä potilaat olisi mahdollista siirtää sisälle paarien avulla. Viralliselta helikopterikentältä potilaat joudutaan viemään lopumatka ambulanssilla.\n- Se vie aikaa useita, ei vain muutamia minuutteja. Meillä on vuositasolla muutamia, nopeaa hoitoon siirtymistä vaativia potilaita jotka hyötyisivät merkittävästi siitä, että voisimme käyttää lähempänä olevaa kenttää, kertoo Sepen yhdistyksen toiminnanjohtaja Petri Hälin Kalevassa.\nMuutama vuosi sitten väliaikaista laskeutumispaikkaa on käytettykin, mutta nykyisin se on kiellettyä. Sen uutta käyttöönottoa varten aiotaan pyytää selvityksiä muun muassa ilmailuhallinnolta.\nIlmailuhallinnon lento- ja helikopteripaikoista vastaavan yksikön päällikön Jari Nurmen mukaan Oysin tilapäinen laskeutumisalue on nousu- ja laskeutumiskelvottomassa kunnossa. Hänenkin mielestään virallinen kenttä on tavanomaista kauempana.\nOysin hallintoylilääkärin, vs. johtajaylilääkärin Juha Korpelaisen mukaan ongelma on sairaalan tiedossa. Asiaan tullaan etsimään uusi ratkaisu Kastellin suurkoulun rakentamisen myötä.\n- Se (laskeutumisalustan sijaintipaikka) tulee kuitenkin löytymään tästä sairaalan välittömästä läheisyydestä, lähempää kuin nykyinen.Tottakai olisi parempi mitä lähempänä se olisi.


Tule mukaan tutkimusmatkalle sanataiteeseen! – Suuntaa lukemiseen!\nLukutaidon, lukukulttuurin ja lukuharrastuksen edistäminen Turun suomen- ja ruotsinkielisessä varhaiskasvatuksessa, esiopetuksessa ja alkuopetuksessa\nGO SANATAIDE GO!\nKasvatus- ja opetushenkilökunnalle\nTule mukaan tutkimusmatkalle sanataiteeseen!\nSääennuste sanataiteen keväälle lupaa yhä aikaistuvaa aurinkoa, lempeää sanataiteen ropinaa ja mielikuvituksen helmiäispilviä.\nTule mukaan huhtikuun sanataidetyöpajoihin ja poimi niistä juuri sinulle ja työhösi sopivia työvälineitä ja siemeniä luovan yhdessäolon kehittämiseen. Suuntaa lukemiseen! -projekti järjestää Teamsin välityksellä maksuttomia sanataidetyöpajoja yhteistyössä Kirjan talon kanssa. Työpajoja järjestetään sekä suomeksi että ruotsiksi. Ne on räätälöity erityisesti pienten lasten kanssa työskenteleville, kuten varhaiskasvatuksen, esi- ja alkuopetuksen henkilöstölle, kirjastojen työntekijöille ja iltapäiväkerhojen ohjaajille. Opiskelijat ja muut kiinnostuneet ovat myös tervetulleita tutkimusmatkalle sanataiteeseen ja luovaan lukemiseen. Tartu siis tilaisuuteen ja ilmoittaudu molempiin työpajoihin!\n”Ihana ja inspiroiva koulutus.”\nMissä tarinat ja sanat asuvat?\nNyt sinulla on ainutlaatuinen mahdollisuus päästä opastetulle kierrokselle Tarinoiden taloon! Kierroksen oppaana toimii ihana Hanna Dufva, joka johdattaa osallistujat ulko-ovelta aina syvemmälle sanataiteen moninaisiin huoneisiin. Millaisia huoneita talosta löytyy? Entä minkälaisia sanoja näissä huoneissa asuu, ja millaista ilmapiiriä niillä voidaan luoda? Tällä inspiroivalla matkalla kävijöitä suositellaan poimimaan mukaansa tarpeita oman Tarinoiden talonsa pohjapiirustukseksi.\nSanataiteen ABC -työpajoja järjestetään huhtikuun aikana vielä kaksi, ilmoittaudu heti mukaan!\nSanataiteen ABC, torstai 22.4. klo 12.15–13.00. Ilmoittaudu Webropol-lomakkeella viimeistään tiistaina 20.4. tai kysy suoraan Piritalta (pirita.karkkainen@turku.fi), onko työpajassa vielä tilaa!\nSanataiteen ABC, tiistai 27.4. klo 14.00–14.45. Ilmoittaudu Webropol-lomakkeella viimeistään sunnuntaina 25.4.\nKuinka monin tavoin voikaan lukea!\nJa miten eri tavoin kirja voi lukijalleen puhua? Sanataiteen konkari, innoittava Jasmine Westerlund tuntee lukemisen monet tavat ja jakaa sanataiteen työkalupakistaan vinkkejä aktiiviseen lukemiseen. Kirjallisuuslähtöisellä sanataiteella on rutkasti annettavaa kaikenikäisille lukijoille, ja Jasminen neuvoilla lukija kuin lukija saa kirjan astumaan ulos kansistaan. Entä miten tarina jatkuu sen jälkeen? Työpaja antaa avaimet sen selvittämiseen.\nLuovan lukemisen työpajoja järjestetään huhtikuun aikana vielä yksi, joten ilmoittaudu heti mukaan!\nLuova lukeminen, tiistai 27.4. klo 15.00–15.45. Ilmoittaudu Webropol-lomakkeella viimeistään sunnuntaina 25.4.\nJos olet Turun kaupungin henkilöstöä, muista ilmoittaa kouluttautumisesi myös SAP HR -järjestelmään. Sanataiteen ABC -työpajat löydät hakusanalla: suuntaa. Luovan lukemisen työpajat löydät hakusanalla: luova.\nSuomenkielisten pajojen lisäksi työpajoja järjestetään myös ruotsiksi, lue lisää Ordkonstens ABC ja Kreativ läsning -työpajoista projektin ruotsinkielisiltä Rikta dig till läsning! -sivuilta.\nSanataide sallii yksilöllisen ilmaisun, eikä siinä ole oikeita tai vääriä vastauksia. Sen menetelmät auttavat oman äänen löytämisessä. Siksi se on erinomainen sateenvarjo, jonka alle lapsiryhmän kanssa on hyvä sukeltaa. Mitä kaikkea te voisittekaan sen alta löytää? Lukukoordinaattorit toivottavat sinut lämpimästi tervetulleeksi tutkimusmatkalle sanataiteeseen ja luovaan lukemiseen.\nAurinkoista sanataiteen kevättä!\nLöydät työpajoista tietoa myös sanataidetyöpajojen omalta sivulta.\nKirjoittaja Henrik HurmeJulkaistu 15.4.2021 14.7.2021 Kategoriat LukukoordinaattoriAvainsanat Lukutaito, Lukutaitotyö, Sanataide, Tapahtumatärpit, Täydennyskoulutus, Yhteistyökumppani\nEdellinen Edellinen artikkeli: PUHUJAESITTELY #5 – Sanataidekouluttajat (10.4. 12–13)\nSeuraava Seuraava artikkeli: Kompasseja hyvään lukutaitoon\nSuuntaa lukemiseen! Saavutettavuusseloste


Argon - Eclipsed\nArgon | 27.06.2006 | Progressive Metal\n8.19 5285 kuuntelua\nMIKSERI MAINOS 214130 numeroon 173172 (1,90€)\nMukava kappale. Lähtee mallikkaasti ja antaa loppuaan myöten yllättää itsensä. Välissä piti tarkistaa vaihtuko biisi, mutta sama se oli. En nyt ELP:ä ihan löytäny (kuunnellut kyllä yhtyettä melko vähän), mutta Dream Theateria kylläkin. Alkusoitanta reippaasti yli 2 minuuttia....ehtaa progee :P (huom. kieli poskella sanottuna)\nKipaleen alku ja loppu ovat biisin parhaimmat osat. Keskivaihe jäi liian keskirikkaaksi - Faith No Moremaista, mutta ei tarpeeksi iskevää. Sanotaan, että keskivaihe meni ensimmäisellä kerralla huonosti läpi, mutta lopussa biisi nousi suorastaan uuteen nousuun. Kokonaisuus on toki parempaa kuin 8, mutta keskivaihe verottaa loistavan kipaleen arvon. Hyvä kappale!\nVähän on masterointi jäänyt puoltiehen. Muuten ihan menevän oloinen zipale.\nBiisissä on paljon hyviä osia, joista olisi saanut koottua monen monta lyhempää rokkikappaletta joihin olisi hyvät lyriikat voinut tehdä. Nyt tämä ei nähdäkseni palvele oikein ketään kun kaikki on väkisin lyöty samaan laatikkoon. Hyvät sävellykselliset ideat eivät kunnolla pääse arvoonsa.\nJo toinen biisi peräkkäin kommenttiringissä, kun jyräkitarat on miksattu niin jumalattoman pintaan, ettei millekään muulle sitten ole tilaa. Olenko minä tullut niin vanhaksi, etten ymmärrä nykymusiikista enää mitään? Esimerkiksi pianon olisin mielelläni kuullut selvemmin. Laulut ei oikein minusta uponneet tuohon miksaukseen, vaan olivat vähän irrallaan. No sentään pääsivät kitaroiden päälle. Niin paljon tässä kuitenkin oli elementtejä, ettei biisi tuntunut ollenkaan niin pitkältä, kuin olisin voinut kuvitella, vaikka pitkähän se on kuin kunnollinen lounas.\nVähän on laihat soundit. Soittohan tässä toimii ja biisi jaksaa aika hyvin pitää mielenkiintonsa. Alun instrumentaaliosuus olisi mielestäni voinut olla vähän lyhyempi, tai siinä olisi pitänyt olla joku ultimate-koukku. Biisin loppupuolella tapahtuu jänniä asioita :).\nKohtalaisen mukavaa soitantaa, muutamissa taitteissa vielä tosin toivomisen varaa. Solistilla miellyttävän vahva ääni, ja kaksiäänisistä osuuksista erityisplussa.\nliian pitkä intro.. tässähän kyllästyy kuoliaaksi. ei tässä kyllä mitään progressiivista ollut, en ainakaan sitä tästä löytänyt. eipä muutenkaan säväyttänyt YHTÄÄN tämä.\nRummut kuulostaa tosi laihalta ja kitara on tosi pinnalla, pikku väsäämisellä olis saatu kivemman kuulonen. Biisin perusasiat on mukavalla tolalla, riffit pysyy tiukkoina eikä muutenkaan ole pahemmin eriaikaisuuksia. Bassosoolot oli ihan mukavia. Laulu kuulostaa äänenlaadullisesti aika karmeelta, mutta siis kuten sanoin muuten soitossa eikä biisissäkään ole mitään vikaa, stemmalaulut on ihan sikamakoisat. hyvä biisi.\nHyvä kokonaisuus, ehkä jotain pientä jäi viel puuttumaan. Rakenne oli kertakaikkiaan hyvä ja soittajat osasivat hommansa. Eli ihan erinomainen biisi!\nJoonas Y 23.07.2007\nTosta bassointrosta en oikein pitänyt. Kuulosti vähän kuin olisi vaan roiskittu vähän nuotteja sinne tänne. Kitaraoiden tullesessa mukaan tunnelmakin nousi. Noihin alkuriffeihin kyllä voisi jotain laulua tulla. Nyt alku kuulostaa vähän siltä että on muuten valmis kappale, mutta lauluja ei vielä ole ehditty äänittämään.\nLaulaja voisi kyllä laulaa hiukan agressiivisemminkin. Paikoitellen laulussa myös pientä epävireisyyttä. Toi laulussa oleva huonekaiku vähän hämää. Kuulostaa kuin laulaja olisi eri tilassa kuin muut soittajat. Kitaroihin olisi voinut lisätä keskiääntä. Ei tämä ihan hirveän prgressiivista ollut. Loppua kohden kappale kyllä parani. Tosin toi seitsemän minuutin kohdalla ollut juttu ei oikein mielestäni sopinut. Lopusta olisin varmaan jättänyt tuon bassojutun pois.\nMetalli Heavy/rock/metal trax`s


Airtrack-volttiradan käyttötarkoitukset - Kuntokauppa.fi\nARVOSTELUT: Airtrack-volttiradan käyttötarkoitukset\n1 arvostelua kategoriassa airtrack-volttiradan käyttötarkoitukset\nAir Track-volttipatja on monipuolisempi treeniväline kuin uskoitkaan!\nYleisimmin air track-temppupatjaa käytetään pehmusteena akrobatia- sekä jumppaliikkeissä. Se antaa pomppuihin vauhtia minikokoisen permannon tai voimistelumaton tapaan, ja moni mieltääkin airtrackin lähinnä voimistelijoiden ja lasten leluksi. Se on kuitenkin erittäin monipuolinen ja hyödyllinen treeniväline myös aikuisille ympärivuotiseen treeniin ja hauskanpitoon.\nAirtrack jumppapatjaksi kotiin\nAirtrack sopii erinomaisesti jumppa- ja treenialustaksi kaiken ikäisille. Se vaimentaa kovatkin tärähdykset tehokkaasti, minkä ansiosta monet nivelvaivaisetkin pystyvät treenaamaan monipuolisesti ilman tärähtelyn aiheuttamaa kipua nivelissä.\nYhtä pehmeää, paksua ja joustavaa alustaa et näin helposti saa kotiisi mistään!\nMoni käyttää treenatessa tukevia jumppakenkiä tärähdysten vaimentamiseen. Ne kuitenkin estävät jalkaterän ja säären pienten lihasten toimintaa, mikä voi aiheuttaa heikkoutta ja asentovirheitä koko kehossa. Airtrackin ansiosta et tarvitse jumppakenkiä vauhdikkaammassakaan treenissä, jolloin koko jalan lihakset vahvistuvat luonnollisesti. Kovemmaksi täytetyn air trackin antama pieni pomppu tehostaa koko vartalon sekä syvien ryhtiä ylläpitävien lihasten käyttöä treenissä ja tekee liikkumisesta hauskaa.\nMyös maassa tehtävät lihaskuntoliikkeet saavat aivan uuden ulottuvuuden, kun kova lattia ei tunnu paksun patjan läpi ja tilaa on ruhtinaallisesti. Patjan pinta on myös hyvin pitävä, eikä siinä liukastu. Hieman kovemmaksi täytettynä Air Track-jumppapatja sopii myös joogaan.\nAir track-patjan kimmoisuutta säädetään lisäämällä ja vähentämällä ilmaa, mikä lisää sen käyttömahdollisuuksia. Pienemmällä ilmamäärällä airtrack on hyvin joustava ja pehmeä, jolloin se on mukava alusta venyttelyssä, jumpassa ja toimii hyvin esimerkiksi turva-alustana voimistelurenkaiden alla. Suuremmalla ilmamäärällä patjasta tulee kovempi, jolloin suuremman pompun ansiosta flikit, voltit, cheerleading-liikkeet ja muut vauhdikkaat temput saavat tehokkaasti ilmaa allensa.\nAirtrack sopii myös ulkokäyttöön\nAirTrackin pinta ja sisus on erittäin kestävää ja vahvaa SUP-laudoista tuttua läpitikattua (drop stitch) PVC-materiaalia. Se ei siis hätkähdä ulkokäytössäkään maan epätasaisuuksista tai vaikkapa eläinten kynsistä, ja se on helppo pitää puhtaana. Air trackin voi ottaa mukaan vaikkapa istuma-alustaksi piknikille ja aurinkoon!\nMaalaisjärkeä tietenkin kannattaa käyttää, eikä patjaa kannata sijoittaa terävien kivien tai oksien päälle.\nAirtrack vedessä ja uimapatjana\nSuurikokoiset air trackit ovat huisin hauskoja vesileluja. Ne sopivat mainiosti vesikäyttöön, kunhan patjan muistaa kuivata ennen säilytykseen rullaamista. Mikäs sen hauskempaa, kuin jättikokoinen ja tukeva uimapatja, jossa voi loikoilla ja nauttia yhdessä ystävien kanssa?\nAir trackilta on hauska pomppia veteen, ja siihen on helppo kiivetä takaisin sivukahvojen ja pitävän pinnan ansiosta. Suuren kokonsa vuoksi patjalle voi ottaa mukaan myös eväät ja lähteä järvelle vaikkapa piknikille. Ankkurin voi kiinnittää sivukahvaan, niin air track pysyy paikallaan järvessä eikä lähde tuulen mukana liikkumaan. Muistathan laittaa kelluntaliivit päälle!\nAirtrack käytössä vuoden ympäri\nAirtrack-volttipatjan käyttökausi ei rajoitu pelkästään kesään, koska sitä voi käyttää sisällä ja ulkona myös talvella. Miltä kuulostaisi pulkkamäki kavereiden kanssa Air Trackilla? Patja kestää myös lunta ja pientä pakkasta - ota siis airtrack mäkeen ja laske suurella joukolla. Muista pitää kahvoista kiinni, ettet putoa kyydistä!\nTrampoliini on yleensä vain omakotitaloasujien herkkua, eikä sitä voi käyttää talvella. Air Track toimii trampoliinipatjana, jossa voi pomppia ympäri vuoden ja vieläpä sisällä! Patjan kovuus kannattaa säätää pomppijoiden painon mukaan niin, että se antaa parhaat vauhdit. Air track on trampoliinikäytössä huomattavasti jättitrampoliinia turvallisempi, sillä pomput eivät yltä yhtä korkealle ja hyppiminen tapahtuu maan tasolla.\nFitNord Yleisventtiili, 8-hampainen, 2020/2021\nPVC -muoviliima SUP-laudan, kajakin tai Air trackin korjaamiseen\nFitNord Yleisventtiili, 6-hampainen, 2021/2022


Pasta Carbonara on klassikkopasta, josta löytyy satoja versioita pienillä muutoksilla. Tässä versiossa on mukana ripaus tulisuutta ja paljon täyteläistä makua. Ihan kevyttä ruokaa Carbonara ei ole, mutta toimii loistavasti lohturuokana pimeässä Suomen syksyssä. Tämä on edullinen ruoka, joka on todella helppo valmistaa.\nKuullota pieneksi pilkotut sipulit ja chili oliiviöljyssä isolla pannulla tai kasarissa. Lisää pieneksi silputtu pekoni ja ruskista kypsäksi. Keitä pasta ohjeen mukaan suolan kanssa vedessä, mutta jätä aavistuksen vajaaksi, sillä pasta lisätään pannulle pekonisipuli-seoksen joukkoon ja se kypsyy vielä hetken.\nKaada valutettu pasta pannulle pekonisipuli-seoksen joukkoon ja riko sekaan kananmuna. Hämmennä koko ajan, jotta muna sekoittuu pastan joukkoon. Lisää lopuksi kerma.\nNosta ruoka lautaselle ja jauha päälle reilusti mustapippuria myllystä. Voit koristella annoksen vielä parilla viipaleella tuoretta chiliä sekä herneenversoilla.\nHerneenversojen makeus sopii hyvin tulisen chilin kanssa\nPasta Carbonaraan sopii runsas mustapippuri suoraan myllystä jauhettuna\nTunnisteet: chili illallinen italia pasta pekoni resepti


TOSIBOX® mahdollistaa jäädytyslaitteistojen turvallisen etävalvonnan\nTOSIBOX® mahdollistaa jäädytyslaitteistojen tietoturvallisen etävalvonnan\nSuomen Tekojää Oy on erikoistunut teolliseen käyttöön tarkoitettuihin jäähdytys-, ilmanvaihto- ja lämpöpumppuratkaisuihin. Eniten yrityksen ratkaisuja käytetään jäähalleissa. Näihin Suomen Tekojää toimittaa kokonaisia tekniikkajärjestelmiä, jotka kattavat jäädytyksen, lämmityksen, ilmanvaihdon, ilmankuivauksen ja automaation. Yrityksen tehdas sijaitsee Parkanossa.\nSuomen Tekojää Oy tarvitsee luotettavia ja tietoturvallisia etäyhteyksiä, joiden avulla se voi seurata ja tarvittaessa ohjata jäähalleihin toimittamiensa laitteistojen toimintaa. Etäyhteyksien on toimittava varmasti sekä kiinteän että mobiilin laajakaistan välityksellä. Suomen Tekojään valmistama järjestelmä on käytössä noin viidessäsadassa hallissa eri puolilla maailmaa – muun muassa VTB Areenalla Moskovassa. Areena on KHL-joukkue Moskovan Dynamon kotihalli ja vuoden 2016 jääkiekon MM-kisojen päänäyttämö.\nTosibox tarjoaa Suomen Tekojäälle kätevän ratkaisun etäyhteyksien luomiseen internetin välityksellä. Varman ja turvallisen verkkoyhteyden rakentaminen Suomessa sijaitsevan valvomon ja jäähallien laitteistojen välille voi varsinkin rajat ylittävissä yhteyksissä olla vaikeaa.\nLuotettavan yhteyden luominen esimerkiksi Venäjällä sijaitseviin jäädytyslaitteisiin on usein työlästä – etenkin kun syrjäisemmillä seuduilla verkkoyhteys perustuu usein mobiiliyhteyteen. Venäjä on yrityksen suurin yksittäinen markkina-alue, jonne Suomen Tekojää Oy on toimittanut yli sata jäähallijärjestelmää.\nUseimmiten hallien jäädytys- ja ilmastointijärjestelmiä käyttää hallien oma henkilökunta. Suomen Tekojään henkilöstö näkee kuitenkin etäyhteyden ansiosta tietokoneiltaan samat tiedot kuin hallien henkilökunta ja voi tarvittaessa olla apuna ja tukena. Yritys voi myös käyttää laitteistoja täysin etänä.\nSuomen Tekojää asentaa nykyisin Tosiboxin kaikkiin uusiin jäähdytysjärjestelmiinsä. Huoltojen yhteydessä myös jo vanhemmat järjestelmät saavat omat Tosiboxinsa. Etäyhteys yrityksen tietokoneen ja mahdollisesti satojen tai tuhansien kilometrin päässä olevan jäähdytyslaitteiston välille syntyy vaivattomasti.\nTosiboxin tuote koostuu kahdesta pienestä laitteesta, TOSIBOX® Lukosta ja TOSIBOX® Avaimesta. Lukko on älykäs laite, johon liitetään etäkäytettävät laitteet – tässä tapauksessa jäädytysjärjestelmä. Avain taas on pieni älylaite, jonka ohjelmisto asentuu USB-liitännän kautta Suomen Tekojään tietokoneelle. Yhdessä ne muodostavat keskenään turvallisen etäyhteyden internetin kautta nopeasti ja vaivattomasti.\nMahdollistaa Suomen Tekojäälle jäähdytyslaitteiden etävalvonnan\nParantaa Suomen Tekojään mahdollisuuksia palvella asiakkaitaan\nOperaattoreista riippumaton ratkaisu – toimii kaikissa kiinteissä ja mobiileissa verkoissa\nVarmistaa luotettavan ja tietoturvallisen verkkoyhteyden vaativissakin olosuhteissa\nLuotettava ja kestävä teknologia\n”Tietoturva on nyt hyvä. Olisi katastrofi, jos joku pääsisi käsiksi järjestelmäämme.”\nTimo Mansikkaviita, toimitusjohtaja, Suomen Tekojää Oy\n« Kiinteistökonserni Sivakka kasvaa ja parantaa palvelua TOSIBOX®-ratkaisun avullaDramaattisia parannuksia käytettävyyteen ja tietoturvaan TOSIBOX®-etäyhteyden avulla »


Honkasalolta kirjallinen kysymys: ”Onko keinoja ja valmiutta puuttua väkivaltaisen ääriliikkeen toimintaan?” – Kansan Uutiset\nVasemmistoliiton kansanedustaja Veronika Honkasalo on tehnyt sisäministerille kirjallisen kysymyksen itsenäisyyspäivän uusnatsimielenosoituksista.\nHonkasalo kysyy, onko poliisilla keinoja ja valmiutta puuttua kielletyn Pohjoismaisen vastarintaliikkeen ja siihen kiinteästi kytkeytyvien muiden radikaalien ääriliikkeiden toimintaan. Honkasalo kysyy myös sisäministerin arviota itsenäisyyspäivän tapahtumista, äärioikeistolaisten ääriliikkeiden avoimesta toiminnasta ja viranomaisten vastaamisesta näihin, sekä siitä, mitä Suomen hallitus ja sisäasiainhallinto voivat tehdä radikaalien ääriliikkeiden kitkemiseksi.\n– On surullista ja häpeällistä, että vuodesta toiseen demokratiaa halveksuva ääriliike häpäisee arvokasta itsenäisyyspäivän juhlintaa. Yhdistymis- ja kokoontumisvapaus ovat painavia perusoikeuksia, ja vaikka ne eivät ole ehdottomia, punninta siinä, millä tavoin ääriliikkeiden jäsenten järjestämiin tilaisuuksiin tulisi puuttua on ymmärrettävästi vaikeaa. Ei silti voi olla niin, että oikeuslaitoksen kieltämä avoimen natsistinen, väkivaltainen ja vallankumouksellinen ääriliike voi loputtomasti jatkaa toimintaansa eri nimillä esiintymällä, Honkasalo sanoo.\nYK:n rotusyrjintäsopimuksen vastaista\nHelsingin poliisilaitos tiedotti itsenäisyyspäivän alla kieltäneensä kielletyn Pohjoismaisen vastarintaliikkeen toimintaa jatkavan Kohti Vapautta -liikkeen itsenäisyyspäiväksi suunnitteleman mielenosoituksen, jota ei voitu pitää oikeusjärjestyksen suojaamana laillisena ja rauhallisena mielenosoituksena.\nSamana päivänä Soldiers of Odin -järjestö ilmoitti järjestävänsä kulkueen, johon Kohti Vapautta kehotti seuraajiaan osallistumaan. Illalla äärioikeisto kokoontui lisäksi jo perinteiseksi muodostuneeseen 612-soihtukulkueeseen, joka sekin vaikuttaa muotoutuneen aiempaa avoimemman äärioikeistolaiseksi.\n– Itsenäisyyspäivän uusnatsimielenosoituksissa nähtiin poliisien valvonnan alla hakaristejä, natsitervehdyksiä, vastarintaliikkeen banderolleja, peitettyjä kasvoja, kansainvälisten uusnatsijärjestöjen tunnuksia ja sivullisiin kohdistettua väkivaltaa. Puhujina oli Pohjoismaisen vastarintaliikkeen aktiiveja ja osallistumassa kansainvälinen uusnatsijärjestö. Miten tällainen toiminta ei olisi esimerkiksi YK:n rotusyrjintäsopimuksen vastaista ja kiihottamista kansanryhmää vastaan? Honkasalo ihmettelee.\nKansanedustajien kirjallisiin kysymyksiin on vastattava kolmen viikon kuluessa.


Laitetaan alkoholi, tupakka- ja sokerituotteet ”kortille” – Joonas Röppänen\nEtusivu/Ajankohtaista/Laitetaan alkoholi, tupakka- ja sokerituotteet ”kortille”\nPitäisi luoda järjestelmä jossa rekisteröitäisiin kaikki ihmisten tekemät ostokset, ja tiedot välitettäisiin ”isoveljelle”, olkoon se vaikka tässä tapauksessa Kansaneläkelaitos. Kyseinen laitos voisi asettaa oikean taksan henkilön hoitotoimenpiteille riskiluokituksen mukaan, joka saadaan kun kartoitetaan henkilön X tekemät ostokset. Tiedot riskiluokitusta varten saataisiin tuolla pakollisella joka kortilla rekisteröisi henkilön elämäntavat. Eikö tämä olisi reilua kaikkia kansalaisia kohtaan?\nLiikenne- ja viestintäministeriöhän on selvittänyt jo pidempään reaaliaikaiseen satelliittipaikannukseen perustavaa järjestelmää, jota voitaisiin käyttää verotuksen perusteena. Myös vakuutusyhtiöt ovat vaikuttaneet olevan suorastaan märkänä asian suhteen, että he voisivat hinnoitella myös riskiluokituksen ja ajokäyttäytymisen mukaan vakuutukset.\nSuomesta, ja koko maailmasta saataisiin varmaan rikokseton paikka, kun jo synnytyslaitoksella kerättäisiin uusilta yhteiskunnan jäseniltä kaikki mahdolliset tunnistetiedot totalitaristisen isoveljen rekisteriin, olkoon se tässä tapauksessa vaikka poliisi. Vai olisiko sittenkään niin? Maapallollakin on maita joissa on kuolemanrangaistukset käytössä eikä sekään estä rikollisuutta. Olihan Venäjän presidenttikin meidän täydellisen yhteiskuntarauhan takaajaan rekistereissä potentiaalisena rikollisena.\nKirjoitus syntyi turhautuneessa tilassa kun avasin postin eilen tuoman TraFin ajoneuvoverolipun. Mielestäni Suomen verotus ei ole aivan kohdallaan. Suomen kokonaisveroasteen on arvioitu olevan vuonna 2013 n. 44,2% (v.2012 43,6%). Edellä mainittu on taas tilaston tuottamaa dataa. Jostain syystä tuntuu että keskiverto kuluttajan, joka omistaa auton, juo alkoholia silloin tällöin, polttaa ehkä tupakkaa joskus, niin tällaisella henkilöllä veroaste nousee logaritmisesti. Ensin maksetaan palkasta tulovero, kaikki mitä ostat sisältää arvonlisäveron ja ties mitä välillisiä ja välittömiä haitta- ja valmisteveroja. Ruotsissahan on päästy marginaaliverotuksesssa jo yli sadan prosentin, siinä on tavoiteltavaa meidänkin valtiovarainministerille.\nSe mikä tästä asiasta tekee hullun, on se että Suomen julkinen sektori on paisunut käsittämättömän suureksi, jossa toinen vahtii toistaan ettei toinen huijaa. Kuinka paljon viranomaisten keskuudessa esiintyy tilannetta jossa ”toinen pesee toisen selän”, kun vaikuttaa että tänä päivänä laillisesta ja sääntöjen mukaan toimimisesta on tehty vaikeaa. Julkinen sektori pyrkii toimimaan kansan parhaaksi (esim. terveydenhuolto), ja nämä palvelut tuotetaan verovaroilla. Sitten vastakohtana on yksityinen sektori jonka ainoa tavoite on tuottaa voittoa, josta ei veroja haluttaisi maksaa lainkaan.\nJoskus tuntuu siltä että vaikka asiat on paremmin kuin koskaan, niin silti mennään kohti dystopiaa, ja kovaa. HUOM! Kirjoitus saattaa sisältää sarkasmia.\nJoonas Röppänen|2017-06-16T09:12:37+02:0012 huhtikuun, 2013|Ajankohtaista|0 Kommenttia


Ihmisen matka | Iltapulu.fi\nSu 30.03.2014 klo 09.00 , Viasat History\nKun Homo sapiens lähti Itä-Afrikasta vaaralliselle matkalle asuttamaan maailmaa, se ei ollut planeetan ainoa ihmislaji. Se oli kuitenkin ainoa laji, joka lopulta tulisi selviytymään hengissä. Mistä tämä johtui? Millä tavoin muutuimme tämän kaikkien aikojen suurimman matkan aikana ja kehityimme sellaisiksi kuin tänä päivänä olemme? Tämä kiehtova sarja sisältää viisi vaikuttavaa matkaa maapallon halki. Varhaisten esi-isiemme reittejä seuratessa paljastuvat odottamattomat ja ankarat haasteet, joita he kohtasivat. Uusin geneettinen ja arkeologinen todistusaineisto osoittaa, miten ihmiset vähitellen sopeutuivat kulttuurillisesti ja fysiologisesti ympäristöönsä.\nSu 30.03.2014 klo 09.00, Viasat History\nKun Homo sapiens lähti Itä-Afrikasta vaaralliselle matkalle asuttamaan maailmaa, se ei ollut planeetan ainoa ihmislaji. Se oli kuitenkin ainoa laji, joka lopulta tulisi selviytymään hengissä. Mistä tämä johtui? Millä tavoin muutuimme tämän kaikkien aikojen suurimman matkan aikana ja kehityimme sellaisiksi kuin tänä päivänä olemme? Tämä kiehtova sarja sisältää viisi vaikuttavaa matkaa maapallon halki. Varhaisten esi-isiemme reittejä seuratessa paljastuvat odottamattomat ja ankarat haasteet, joita he kohtasivat. Uusin geneettinen ja arkeologinen todistusaineisto osoittaa, miten ihmiset vähitellen sopeutuivat kulttuurillisesti ja fysiologisesti ympäristöönsä. La 29.03.2014 klo 13.00, Viasat History\nKun Homo sapiens lähti Itä-Afrikasta vaaralliselle matkalle asuttamaan maailmaa, se ei ollut planeetan ainoa ihmislaji. Se oli kuitenkin ainoa laji, joka lopulta tulisi selviytymään hengissä. Mistä tämä johtui? Millä tavoin muutuimme tämän kaikkien aikojen suurimman matkan aikana ja kehityimme sellaisiksi kuin tänä päivänä olemme? Tämä kiehtova sarja sisältää viisi vaikuttavaa matkaa maapallon halki. Varhaisten esi-isiemme reittejä seuratessa paljastuvat odottamattomat ja ankarat haasteet, joita he kohtasivat. Uusin geneettinen ja arkeologinen todistusaineisto osoittaa, miten ihmiset vähitellen sopeutuivat kulttuurillisesti ja fysiologisesti ympäristöönsä. Pe 28.03.2014 klo 11.00, Viasat History\nKun Homo sapiens lähti Itä-Afrikasta vaaralliselle matkalle asuttamaan maailmaa, se ei ollut planeetan ainoa ihmislaji. Se oli kuitenkin ainoa laji, joka lopulta tulisi selviytymään hengissä. Mistä tämä johtui? Millä tavoin muutuimme tämän kaikkien aikojen suurimman matkan aikana ja kehityimme sellaisiksi kuin tänä päivänä olemme? Tämä kiehtova sarja sisältää viisi vaikuttavaa matkaa maapallon halki. Varhaisten esi-isiemme reittejä seuratessa paljastuvat odottamattomat ja ankarat haasteet, joita he kohtasivat. Uusin geneettinen ja arkeologinen todistusaineisto osoittaa, miten ihmiset vähitellen sopeutuivat kulttuurillisesti ja fysiologisesti ympäristöönsä. Pe 28.03.2014 klo 06.10, Viasat History\nKun Homo sapiens lähti Itä-Afrikasta vaaralliselle matkalle asuttamaan maailmaa, se ei ollut planeetan ainoa ihmislaji. Se oli kuitenkin ainoa laji, joka lopulta tulisi selviytymään hengissä. Mistä tämä johtui? Millä tavoin muutuimme tämän kaikkien aikojen suurimman matkan aikana ja kehityimme sellaisiksi kuin tänä päivänä olemme? Tämä kiehtova sarja sisältää viisi vaikuttavaa matkaa maapallon halki. Varhaisten esi-isiemme reittejä seuratessa paljastuvat odottamattomat ja ankarat haasteet, joita he kohtasivat. Uusin geneettinen ja arkeologinen todistusaineisto osoittaa, miten ihmiset vähitellen sopeutuivat kulttuurillisesti ja fysiologisesti ympäristöönsä. To 27.03.2014 klo 20.00, Viasat History\nKun Homo sapiens lähti Itä-Afrikasta vaaralliselle matkalle asuttamaan maailmaa, se ei ollut planeetan ainoa ihmislaji. Se oli kuitenkin ainoa laji, joka lopulta tulisi selviytymään hengissä. Mistä tämä johtui? Millä tavoin muutuimme tämän kaikkien aikojen suurimman matkan aikana ja kehityimme sellaisiksi kuin tänä päivänä olemme? Tämä kiehtova sarja sisältää viisi vaikuttavaa matkaa maapallon halki. Varhaisten esi-isiemme reittejä seuratessa paljastuvat odottamattomat ja ankarat haasteet, joita he kohtasivat. Uusin geneettinen ja arkeologinen todistusaineisto osoittaa, miten ihmiset vähitellen sopeutuivat kulttuurillisesti ja fysiologisesti ympäristöönsä. Su 23.03.2014 klo 08.00, Viasat History\nKun Homo sapiens lähti Itä-Afrikasta vaaralliselle matkalle asuttamaan maailmaa, se ei ollut planeetan ainoa ihmislaji. Se oli kuitenkin ainoa laji, joka lopulta tulisi selviytymään hengissä. Mistä tämä johtui? Millä tavoin muutuimme tämän kaikkien aikojen suurimman matkan aikana ja kehityimme sellaisiksi kuin tänä päivänä olemme? Tämä kiehtova sarja sisältää viisi vaikuttavaa matkaa maapallon halki. Varhaisten esi-isiemme reittejä seuratessa paljastuvat odottamattomat ja ankarat haasteet, joita he kohtasivat. Uusin geneettinen ja arkeologinen todistusaineisto osoittaa, miten ihmiset vähitellen sopeutuivat kulttuurillisesti ja fysiologisesti ympäristöönsä. La 22.03.2014 klo 13.00, Viasat History\nKun Homo sapiens lähti Itä-Afrikasta vaaralliselle matkalle asuttamaan maailmaa, se ei ollut planeetan ainoa ihmislaji. Se oli kuitenkin ainoa laji, joka lopulta tulisi selviytymään hengissä. Mistä tämä johtui? Millä tavoin muutuimme tämän kaikkien aikojen suurimman matkan aikana ja kehityimme sellaisiksi kuin tänä päivänä olemme? Tämä kiehtova sarja sisältää viisi vaikuttavaa matkaa maapallon halki. Varhaisten esi-isiemme reittejä seuratessa paljastuvat odottamattomat ja ankarat haasteet, joita he kohtasivat. Uusin geneettinen ja arkeologinen todistusaineisto osoittaa, miten ihmiset vähitellen sopeutuivat kulttuurillisesti ja fysiologisesti ympäristöönsä. Pe 21.03.2014 klo 10.45, Viasat History\nKun Homo sapiens lähti Itä-Afrikasta vaaralliselle matkalle asuttamaan maailmaa, se ei ollut planeetan ainoa ihmislaji. Se oli kuitenkin ainoa laji, joka lopulta tulisi selviytymään hengissä. Mistä tämä johtui? Millä tavoin muutuimme tämän kaikkien aikojen suurimman matkan aikana ja kehityimme sellaisiksi kuin tänä päivänä olemme? Tämä kiehtova sarja sisältää viisi vaikuttavaa matkaa maapallon halki. Varhaisten esi-isiemme reittejä seuratessa paljastuvat odottamattomat ja ankarat haasteet, joita he kohtasivat. Uusin geneettinen ja arkeologinen todistusaineisto osoittaa, miten ihmiset vähitellen sopeutuivat kulttuurillisesti ja fysiologisesti ympäristöönsä. Pe 21.03.2014 klo 06.10, Viasat History\nKun Homo sapiens lähti Itä-Afrikasta vaaralliselle matkalle asuttamaan maailmaa, se ei ollut planeetan ainoa ihmislaji. Se oli kuitenkin ainoa laji, joka lopulta tulisi selviytymään hengissä. Mistä tämä johtui? Millä tavoin muutuimme tämän kaikkien aikojen suurimman matkan aikana ja kehityimme sellaisiksi kuin tänä päivänä olemme? Tämä kiehtova sarja sisältää viisi vaikuttavaa matkaa maapallon halki. Varhaisten esi-isiemme reittejä seuratessa paljastuvat odottamattomat ja ankarat haasteet, joita he kohtasivat. Uusin geneettinen ja arkeologinen todistusaineisto osoittaa, miten ihmiset vähitellen sopeutuivat kulttuurillisesti ja fysiologisesti ympäristöönsä. To 20.03.2014 klo 20.10, Viasat History


Puhuvatko aikuiset taas nuorten asioista kuulematta heitä itseään? Käyttäjän puheenvuoron oppikirjojen kielestä esitti kevään 1993 ylioppilas Lauri Lehtinen.\nKun vuonna 1990 tulin lukioon, olin erittäin kiinnostunut historiasta ja psykologiasta. Historiaa olin opiskellut jonkin verran yli peruskoulun kurssien. Erityisesti olin kiinnostunut antiikin Kreikasta. Psykologialta odotin yhtä paljon kuin jokainen ensiluokkalainen: vastausta kysymykseen, kuka tai mikä olin.\nLähtiessäni lukiosta kolme vuotta myöhemmin kiinnostukseni historiaan oli laimentunut. Kuitenkin historian oppikirja oli selventänyt minulle käytännön esimerkein syyn ja seurauksen suhdetta, josta jälkeenpäin katsoen on ollut paljon hyötyä.\nMillaisen vastauksen psykologia oli antanut? Ensimmäisellä tunnilla se oli selvittänyt, että ”vaikeassa tilanteessa ihminen pyrkii useinkin selvittämään syitä, luomaan toiminnalleen tarkoituksen”. Neljännellä kurssilla kirjassa luki: ”Aivoilla on lukuisia ominaisuuksia, joiden keinoin ne voivat ohjata ja säätää ihmisen käyttäytymistä monipuolisesti ja tehokkaasti.” (Vilkko–Riihelä–Bergström: Uuden lukion psykologia 3, s. 140.) Tuossa vaiheessa en enää ihmetellyt. Olin jo ehdollistunut oppikirjan mekaniikkaan, joka ei tyydyttänyt alkuperäistä uteliaisuuttani. Pahinta oli, että olin lakannut kysymästä, mikä olin. Minä vain olin.\nMitä psykologiasta jäi kouransilmään? Olin oppinut joukon termejä, joilla briljeerata eri yhteyksissä. Pystyin esimerkiksi tulkitsemaan äitini aamutoimia behavioristisesti stimulus–reaktio-kytkentöinä. Tai saatoin tuntea itseni humanistiseksi psykologiksi, joka näkee ihmisen ainutkertaisena yksilönä, vaikka se välillä olikin vaikeaa.\nElämänkatsomustieto lupasi tarkastella inhimillistä maailmaa psykologiaa syvemmin. Siksi sen tuottama pettymyskin oli raskaampi. Oppikirjan hyöty oli se, että opettajalle pystyi esittämään kiusallisia kysymyksiä malliin ”Kannattaako totuus?”, ”Mitä tarkoittaa tunne-etiikka?”. Kysymystemme laatu ja määrä oli suoraan verrannollinen tunnin sijaintiin lukujärjestyksessä. Täten johdattelimme opettajaammekin perimmäisten kysymysten ääreen.\nET-kirjasta (Airaksinen–Kuusela: Etiikka. Hyvän elämän tiede) irtosi siis lukuisia tahattoman hauskoja hetkiä. Vai miten itse suhtautuisitte kirjan huolestuneeseen kysymykseen: ”Millä tavalla toistuva videofilmien katselu voi vaikuttaa moraalitajuun?” – Millä tavalla muuten toistuva kirjojen lukeminen vaikuttaa moraalitajuun?\nTässä reaaliopintojeni henkinen anti. Fyysiseen puoleen minut johdatti biologia – elämän tiede. Biologian oppikirjani tekijät pitivät ilmeisesti mahdottomana, että joku oppilaista ei suuntautuisi lukemaan biologiaa. Kirja oli ahdettu uuvuttavan täyteen faktaa. Joka sana tuntui alleviivatulta.\nJäljempänä seuraa näyte Lukion biologiasta, mutta sitä ennen ote historiankirjastani. Historian näyte kertoo antiikin Ateenan elinkeinoista ja rahataloudesta. Tätä esitystapaa pidän hyvänä:\n”Koska Ateenalla oli erinomaiset edellytykset kauppaan ja merenkulkuun, viiniköynnöksen ja oliivipuun viljely syrjäytti lopulta viljan viljelyn lähes kokonaan. Viinistä ja öljystä saaduilla rahoilla voitiin tuottaa viljaa meren takaa, varsinkin Egyptistä ja Mustanmeren pohjoisrannikolta. Samalla Ateena siirtyi erikoistuneen viljelyn kautta avoimeen vaihdantatalouteen ja hopearahan käyttöön.” (Leimu–Lähteenmäki–Pulkkinen: Uuden lukion historia 1, s. 53.)\nVerratkaapa tätä Lukion biologiaan, joka kuvasi aitotumallisen solun rakennetta näin:\n”Solulimakelmusto rakentuu putkista tai samansuuntaisista kalvotasoista. Se voi olla mitättömän pieni tai täyttää koko soluliman. Solulimakelmuston avulla monet solun aineet siirtyvät paikasta toiseen. Osa kelmujen proteiineista toimii entsyymeinä.\nPitkänomaisia mitokondrioita ympäröi kahden kelmun muodostama kotelo. Sisempi kelmu on voimakkaasti poimuttunut. Mitokondrioissa tapahtuu soluhengitys. Siksi niitä on sitä useampia, mitä enemmän energiaa solu kuluttaa.\nGolginlaitteet muodostuvat litistyneistä, toistensa päälle pinoutuneista kelmupusseista. Yhdessä solussa laitteita on muutamasta jopa satoihin. Golginlaitteet varastoivat, käsittelevät ja valmistavat erilaisia aineita. Siksi ne ovat erityisen suuria erittävissä soluissa. Kasvisolujen golginlaitteita kutsutaan diktyosomeiksi.\nVakuolit ovat kelmun ympäröimiä ja nesteen täyttämiä rakkuloita. Solut käyttävät niitä ravinnon, veden, suolojen ja haitallisten tai käyttökelvottomien aineenvaihduntatuotteiden varastoimiseen. Kasvisolussa solunestettä sisältävä keskusvakuoli voi täyttää lähes koko solun. Jotkut protistit (yksisoluiset eliöt) poistavat liian veden vakuolien avulla (ns. sykkivät rakot).\nLysosomit ovat kelmun ympäröimiä pieniä ja pyöreitä rakenteita, jotka sisältävät hajottavia entsyymejä. Solu käyttää niitä mm. solusyönnin avulla soluun tuotujen aineiden hajottamiseen. Lysosomien entsyymit hajottavat myös solun omia rappeutuneita rakenteita. Lysosomien särkyessä niiden entsyymit tuhoavat koko solun.\nMikroputket ovat onttoja, proteiineista rakentuvia sauvoja. Ne muodostavat solun sisäisen tukirakenteen. Tumanjakautumisissa muodostuvan tumasukkulan sukkularihmat ovat mikroputkia. Mikroputket osallistuvat myös solujen ja solunosien liikkeisiin.”\n”Ribosomit ovat pieniä, kelmuttomia, nukleiinihaposta ja proteiineista rakentuvia soluelimiä. Ne ovat kiinni solulimakelmustossa tai vapaina solulimassa. Ribosomien pinnalla tapahtuu proteiinisynteesin loppuvaihe.\nKasvisoluissa on plastideja. Niitä ympäröi kahdesta kelmukerroksesta muodostunut kotelo ja niissä on mutkikas sisäinen kalvorakenne. Tärkeimpiä plastideja ovat vihreiden kasvisolujen viherhiukkaset. Ne sisältävät fotosynteesissä tarvittavia väriaineita: lehtivihreitä eli klorofyllejä sekä karotenoideja. Muissa plastideissa voi olla toisia väriaineita. Niissä saattaa syntyä ja varastoitua mm. tärkkelystä ja rasvoja.” (Airamo–Leikola–Saurola–Valste–Viitanen: Lukion biologia. Kurssi 1, s. 55–57.)\nKuvaus jatkuu vielä usean kappaleen verran.\nPirjo Karvosen mukaan oppikirjojen tekstin ja havainnon välinen yhteys on heikko. Olen eri mieltä. Oppilaalle koko yhteyttä ei ollut olemassakaan. Vieraita termejä luetteloivien päälauseiden loputtomasta sarjasta selvisimme ainoastaan ankaralla ulkoluvulla, joka tietysti vei voimat varsinaiselta asiakokonaisuuksien prosessoinnilta.\nKaikkia biologian kirja ei saanut vieroitetuksi. Joidenkin aihepiiriin perehtyneiden kiinnostus jatkui, mutta ei oppimateriaalin ansiosta vaan siitä huolimatta. Moni sai kirjasta irti pelkät kannet.\nMillaisista oppikirjoista sitten olisin hyötynyt? Kenties pelkistä kirjoista ei kohta kannata puhuakaan. Tulevaisuudessa niiden osuus opetuksessa pystytään kenties korvaamaan hypermedioilla.\nLukiossa, jota kävin, tällaista vuorovaikutteista tietokonemenetelmää kokeiltiin reaaliaineiden opetuksessa. Oppilas ja opettaja kokivat tehtävänsä mielekkääksi voidessaan vapaasti rakentaa järkeviä asiakokonaisuuksia. Menetelmää voi soveltaa jokaisen oppilaan omalle tasolle.\nKuitenkin samanlaista tiedonhakua voi jo nyt toteuttaa kaikissa kouluissa tietosanakirjojen ja muiden hakuteosten avulla. Itse olen oppikirjojen sijasta hankkinut tietoa erikielisistä lähdeteoksista ja ollut tyytyväinen saadessani tarkoitusteni mukaisesti yhdistellä asioita toisiinsa.\nMinä pidän kirjoja niin suuressa arvossa, etten toivoisi kenenkään lukiolaisen muodostavan käsitystään niistä vain oppimateriaalin perusteella.\nTämän sain irti oppikirjoista.


TAHKO GOLFIN PELIKAUSI AVATTU – VASTUULLISUUS ENSIARVOISEN TÄRKEÄÄ! - Tahko Golf\nTAHKO GOLFIN PELIKAUSI AVATTU – VASTUULLISUUS ENSIARVOISEN TÄRKEÄÄ!\n21.4.2020, klo 16:54\nHyvät Tahkon golfyhteisön jäsenet,\nMaailmanlaajuinen Korona-pandemia vaikuttaa tällä hetkellä kaikkeen inhimilliseen tekemiseen ja on hetkessä muuttanut koko maailmaa. Vastuullisuus, turvallisuus, annettujen määräysten ja ohjeiden tinkimätön noudattaminen sekä toisten ihmisten huomioonottaminen ovat nyt ensiarvoisen tärkeitä asioita.\nPoikkeuksena moneen muuhun maahan Suomessa voidaan harrastaa golfia kunhan kaikki muistavat toimia kentällä turvallisesti, vastuullisesti ja annettuja ohjeita kirjaimellisesti noudattaen.\nSuomen Golfliitto yhdessä muiden golfin etujärjestöjen kanssa seuraavat erittäin tarkasti valtiovallan ja eri viranomaisten määräyksiä, ohjeita ja suosituksia ja tekevät omat ohjeistuksensa golfyhteisöille niiden pohjalta.\nSivuillemme on koottu keskeiset ohjeet, joita noudattamalla varmistamme, että saamme pitää kentät auki ja jatkaa golfin harrastusta – muistaen, että terveys on ykkösasia.\nTahko Lake & Forest Course avattiin vappuna\nKenttä on haasteellisesta ja vähälumisesta talvesta huolimatta talvehtinut mainiosti ja pääsimme aloittamaan pelaamisen suoraan kesägriineille.\nTahko Golf Club Oy:n hallitus on 17.4. kokouksessaan päättänyt, että pelaaminen Tahko Golfissa tapahtuu toistaiseksi enintään kahden hengen ryhmissä 8 minuutin lähtövälein. Perjantaista 8.5. alkaen lähtöryhmiä voidaan laajentaa tietyin edellytyksin. (kts. tarkempi ohje näiltä sivuilta)\nAvausvaiheen poikkeustilanteen johdosta käytössä on yksi ajanvarauskalenteri sekä 9 että 18 reiän kierroksille. Kierros aloitetaan Lake Coursen tii ykköseltä, Golden Resort -päärakennuksen alapuolelta. Kun Old Course avataan palataan kenttää pelaamaan kahtena itsenäisenä 9 reiän kenttänä.\nAivan erityisen tärkeää on säilyttää riittävät turvavälit pelatessa ja estää ryhmien muodostuminen myös kenttä- ja klubialueilla sekä niiden läheisyydessä.\nKlubiravintola ja caddiemaster-toiminnot\nKlubiravintola toimii take away -periaatteella ainakin 31.5. saakka ja sieltä on mahdollisuus ostaa mukaan kierrokselle ns. vitriinituotteita. Myös kahvia, teetä ja virvokkeita on myynnissä.\nAjanvaraukset ja ilmoittautumiset toivotaan tehtävän NexGolf -järjestelmän kautta. Caddiemasterin tiskillä voi asioida yksi pelaaja kerrallaan turvavälit muistaen.\nMikäli kuulut riskiryhmään pyydämme sinua noudattamaan valtioneuvoston toimintaohjeita.\nTahko Old Course avataan touko-kesäkuun vaihteessa\nKoska toistaiseksi kaikki yli kymmenen hengen kokoontumiset ovat kiellettyjä ei luonnollisesti myöskään golfkilpailuja ja -tapahtumia järjestetä toukokuun aikana. Tästä ja kentänhoidollisista syistä johtuen Old Course kentän avaus tulee tapahtumaan kesäkuun alkupuolella. Tarkka päivämäärä ilmoitetaan myöhemmin.\nPäivitämme näille sivuille jatkossakin ajankohtaisia tietoja pelaamisesta ja siihen liittyvistä ohjeista sitä mukaa kun niihin tulee muutoksia. Sivujen Tahko Golf info / Osakasedut -kohdasta löytyy myös omalla osakkeella tai vuokrapelioikeudella pelaaville kohdistetun Tahko – Tarina kausikortin sekä Järvi-Suomi kortin edut.\nVastaamme luonnollisesti sähköpostilla ja puhelimella kaikkiin tilanteesta johtuviin tai muihin kysymyksiinne.\nPoikkeuksellisesta tilanteesta huolimatta haluan toivottaa kaikille Tahkon golfyhteisön jäsenille terveyttä ja vastuullista golfkautta 2020!\nTahko Golf Club Oy / Tahkon Golfseura ry\nJukka Ilva, toimitus- / toiminnanjohtaja