VUOSIKERTOMUS 1997/ toimintavuosi - PDF\nVUOSIKERTOMUS 1997/ toimintavuosi\nDownload "VUOSIKERTOMUS 1997/ 1998 74. toimintavuosi"\n1 VUOSIKERTOMUS 1997/1998\n2 VUOSIKERTOMUS 1997/ toimintavuosi 2 SISÄLTÖ Tietoja osakkaille 2 Tilikauden tietoja lyhyesti 3 Tietoja Finnair Oyj:n osakkeista ja omistussuhteista 4 Osakkeet ja osakepääoma 4 Osakkeiden noteeraus 4 Osingonjako 4 Valtion omistus 4 Vaihtovelkakirjalainat 4 Johdon osakkeenomistus 5 Osakkeen kurssikehitys ja vaihto 5 Sijoitustutkimukset 5 Hallintoelimet Pääjohtajan katsaus 7 TILINPÄÄTÖS Hallituksen toimintakertomus 8 Markkinatilanne 8 Taloudellinen tulos 8 Investoinnit 9 Rahoitus 9 Osakepääoma ja osakkeet 1 Muutoksia hallinnossa 1 Henkilöstö ja palkat 1 Ympäristöasiat 1 Tilikauden 1998/99 näkymät 11 Tilinpäätöksen laadintaperiaatteet 12 Ulkomaanrahan määräiset erät 12 Johdannaissopimukset 12 Liikevaihto 12 Käyttöomaisuus ja poistot 12 Vaihto-omaisuus 13 Rahoitusomaisuus 13 Leasing 13 Tutkimus- ja kehitysmenot 13 Välittömät verot ja laskennallisen verovelan muutos 13 Eläkejärjestelyt 13 Konsernituloslaskelma 14 Konsernitase 15 Konsernin rahoituslaskelma 16 Emoyhtiön tuloslaskelma 17 Emoyhtiön tase 18 Emoyhtiön rahoituslaskelma 19 Konsernin ja emoyhtiön tilinpäätösten liitetiedot 2 Hallituksen esitys voittovarojen käytöstä 28 Tilintarkastuskertomus 29 Hallintoneuvoston lausunto 3 TOIMIALAKATSAUKSET 31 Lentotoiminta 31 Lentokalusto 32 Matkatoimistoala 32 Valmismatkatoiminta 35 Muut toimialat 37 Taloudellista kehitystä kuvaavat ja osakekohtaiset tunnusluvut 4 Tytäryhtiöt 42 Finnair-konsernin liikennetietoja 43 Finnair 75 vuotta Yhteystietoja 47 TIETOJA OSAKKAILLE Yhtiökokous Finnair Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidetään elokuun 2. päivänä 1998 alkaen klo 15. Hotel Inter- Continental Helsingissä, Mannerheimintie Osallistumisen edellytyksenä on, että osakkeenomistaja on viimeistään merkitty Suomen Arvopaperikeskus Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Myös osakkeenomistajalla, jonka osakkeita ei ole siirretty arvo-osuusjärjestelmään, on oikeus osallistua yhtiökokoukseen edellyttäen, että osakkeenomistaja oli rekisteröity yhtiön osakerekisteriin ennen Tässä tapauksessa osakkeenomistajan on esitettävä yhtiökokouksessa osakekirjansa tai muu selvitys siitä, että osakkeiden omistusoikeutta ei vielä ole kirjattu arvo-osuustilille. Osakkeenomistajan on lisäksi ilmoittauduttava yhtiökokoukseen viimeistään Osingonjakoehdotus Finnair Oyj:n hallitus ehdottaa varsinaiselle yhtiökokoukselle, että osakkeenomistajille maksetaan tilikaudelta 1997/98 osinkoa 1,75 markkaa osaketta kohti. Hallitus ehdottaa varsinaiselle yhtiökokoukselle, että osinko maksetaan niille osakkeenomistajille, jotka ovat täsmäytyspäivänä merkitty omistajaluetteloon. Taloudellinen informaatio Finnair Oyj:n vuosikertomus julkaistaan elokuussa suomeksi ja englanniksi. Tilikautena 1998/99 Finnair Oyj julkaisee yhden osavuosikatsauksen ajalta ja se julkistetaan Vuosikertomuksia ja osavuosikatsauksia voi tilata: puhelin (9) , faksi (9) tai puhelin (9) , faksi (9) Internet: Yhteystiedot Pääkonttori Tietotie 11 A, 153 FINNAIR puhelin (9) Tiedotusosasto Tiedotuspäällikkö Usko Määttä puhelin (9) , faksi (9) Sijoittajasuhteet Rahoitusjohtaja Petri Pentti puhelin (9) , faksi (9) YMPÄRISTÖMERKKI MILJÖMÄRKT Painotuote Kierrätykseen sopiva tuote. Alhaiset päästöt valmistuksessa. Painatus: Oy Edita Ab Helsinki\n3 TILIKAUDEN TIETOJA LYHYESTI Liikevaihto Mmk /94 94/95 95/96 96/97 97/98 Liikevaihdon osuus toimialoittain Lentotoiminta 8 % FINNAIR-KONSERNI 1997/ /1997 Muutos % Matkustajamäärä ,5 Rahti- ja postimäärä 1 kg ,1 Myydyt tonnikilometrit milj ,9 Liikevaihto yhteensä Mmk 8 57,6 7 43,2 8,8 Liikevaihto toimialoittain Lentotoiminta Mmk 7 3, ,2 8,3 Matkatoimistoala Mmk 349,9 292, 19,8 Valmismatkatoiminta Mmk 1 23,6 1 5,8 14,5 Muut toimialat Mmk 194,7 314,8-38,2 - Sisäiset oikaisut Mmk - 72,9-745,6-3,3 Liikevoitto Muut toimialat 2 % Matkatoimistoja valmismatkatoiminta 18 % Mmk Liikevoitto % liikevaihdosta % Käyttökate Mmk 1 17,5 783,6 41,3 Käyttökate liikevaihdosta % 13,7 1,6 Liikevoitto Mmk 65, 326,1 85,5 Liikevoitto liikevaihdosta % 7,5 4,4 Tulos ennen satunnaiseriä ja veroja Mmk 626,7 31,4 11,9 Tilikauden voitto Mmk 59,7 322,8 57,9 Tulos/osake mk 6,11 2,48 Oma pääoma/osake mk 39,31 34,43 Osakkeen pörssikurssi mk 54, 36, /94 94/95 95/96 96/97 97/98 Tulos ennen satunnaiseriä ja veroja Mmk Bruttoinvestoinnit Mmk 878,6 1 55,1 Korolliset velat Mmk 1 297, 1 62, Oma pääoma Mmk 3 254, ,2 Omavaraisuusaste % 46,5 42,9 Velkaantumisaste (Gearing) % - 5,4 9,9 Henkilöstö keskimäärin henkilöä , /94 94/95 95/96 96/97 97/98 3\n4 TIETOJA FINNAIR OYJ:N OSAKKEISTA JA OMISTUSSUHTEISTA 4 Sijoitetun pääoman tuotto % /94 94/95 95/96 96/97 97/98 Oman pääoman tuotto % /94 94/95 95/96 96/97 97/98 OSAKKEET JA OSAKEPÄÄOMA Yhtiön maksettu, kaupparekisteriin merkitty osakepääoma oli markkaa, käsittäen osaketta. Yhtiökokouksessa kullakin osakkeella on yksi ääni. Osakkeen nimellisarvo on 5, markkaa. Finnair Oyj:n vähimmäis- ja enimmäisosakepääoma ovat 3 Mmk ja 1 2 Mmk, joissa rajoissa osakepääomaa voidaan korottaa tai alentaa yhtiöjärjestystä muuttamatta. Yhtiön osakkeet liitettiin arvo-osuusjärjestelmään kesäkuussa OSAKKEIDEN NOTEERAUS Finnair Oyj:n osakkeet noteerataan Helsingin Arvopaperipörssissä. Lisäksi osakkeilla on käyty kauppaa tammikuusta 1995 asti myös SEAQjärjestelmässä (Stock Exchange Automatic Quotation system) Lontoon pörssissä. OSINGONJAKO Finnair Oyj:n hallitus ehdottaa varsinaiselle yhtiökokoukselle, että tilikaudelta 1997/98 maksetaan osinkoa 1,75 markkaa osakkeelta eli yhteensä ,25 markkaa. VALTION OMISTUS Tilikauden päättyessä Suomen valtio omisti 59,8 % yhtiön osakkeista ja osakkeiden tuottamista äänistä. Eduskunta päätti , samalla kun suostumus annettiin valtion omistusosuuden laskemiseen Finnair Oyj:ssä alle kahden kolmasosan, että valtion tulee omistaa Finnair Oyj:n osakkeista yli puolet. Mikäli kaikki liikkeellä olevat vaihtovelkakirjat vaihdetaan Finnair Oyj:n osakkeiksi, olisi Suomen valtion omistusosuus 57,5%. VAIHTOVELKAKIRJALAINAT Finnair Oyj on laskenut liikkeelle kaksi vaihtovelkakirjalainaa. Yhtiön hallitus laski elokuussa 1991 yhtiökokouksessa saamansa valtuutuksen nojalla maaliskuussa 1992 liikkeeseen 15 Mmk:n vaihtovelkakirjalainan, joka erääntyy vuonna Velkakirjat voidaan vaihtaa yhtiön osakkeisiin siten, että 1 markan nimellisarvoisella velkakirjalla saa 54,4 kpl Finnair Oyj:n viiden markan nimellisarvoista osaketta. Vaihtoaika on vuosittain Velkakirjoja oli mennessä vaihdettu yhteensä markan edestä osakkeeseen. Mikäli kaikki vaihtamatta olleet velkakirjat vaihdetaan osakkeiksi, nousee yhtiön osakepääoma markalla vastaten osaketta. Vuoden 1994 helmikuussa yhtiön hallitus laski elokuussa 1993 yhtiökokoukselta ja marraskuussa 1993 ylimääräiseltä yhtiökokoukselta saamansa valtuutuksen nojalla liikkeeseen eräpäivättömän 23 Mmk:n vaihdettavan debentuurilainan. Laina on oman pääoman luonteinen ns. pääomalaina. Velkakirjat voidaan vaihtaa yhtiön osakkeisiin siten, että 1 markan nimellisarvoisella velkakirjalla saa 271 kpl Finnair Oyj:n viiden mar- Finnair Oyj:n osakkeenomistajat osakasluettelon mukaan Osakkaat Osakemäärä Osuus % Suomen valtio ,8 Sampo-ryhmä yhteensä ,38 Eläkevakuutusosakeyhtiö Ilmarinen ,7 Pohjola-yhtiöt yhteensä ,8 Neste Oyj ,33 Kuntien eläkevakuutus ,21 Tapiola yhteensä 549 4,66 Varma yhteensä 531 7,64 Sijoitusrahasto Merita Fennia 261 8,32 Suomen itsenäisyyden juhlarahasto 225,27 Hallintarekisteröidyt yhteensä ,52 Muut yhteensä ,1 Kaikki yhteensä , Finnair Oyj:n osakkeenomistuksen jakautuminen Osakkeiden Omistajia Osake- Osuus lukumäärä määrä % , , , , , ,37 Hallintarekisteröidyt ,52 Arvo-osuuksiksi vaihtamatta ,6 Yhteensä , Finnair Oyj:n osakkeenomistajaryhmät Kpl Osuus Osake- Osuus % määrä % Julkisyhteisöt 33, ,25 Yhteisöt 44, ,53 Kotitaloudet , ,89 Rahoitus- ja vakuutuslaitokset 56, ,63 Yritykset 231 3, ,6 Ulkomaiset 28, ,7 Hallintarekisteröidyt 7, ,52 Arvo-osuuksiksi vaihtamatta ,6 Yhteensä , ,\n5 kan nimellisarvoista osaketta. Vaihtoaika on vuosittain ja Velkakirjoja oli mennessä vaihdettu yhteensä markan edestä osakkeeseen. Mikäli kaikki vaihtamatta olleiden velkakirjojen haltijat käyttävät oikeuttaan vaihtaa velkakirjat osakkeiksi, nousee yhtiön osakepääoma markalla vastaten osaketta. Vaihtovelkakirjalainoista on tarkempi selvitys tilinpäätöksen liitetietojen kohdissa 22 ja 24. JOHDON OSAKKEENOMISTUS Yhtiön hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenet sekä pääjohtaja omistivat yhteensä osaketta, mikä on,8 % koko osakemäärästä ja äänivallasta. OSAKKEEN KURSSIKEHITYS JA VAIHTO Finnair Oyj:n osakkeen noteeraus Helsingin Arvopaperipörssissä tilikauden viimeisenä päivänä oli 54, mk. Yhtiön osakekannan markkina-arvo oli 4 471, Mmk (3 28,). Tilikauden ylin kaupantekokurssi oli 56, mk (4,) ja alin 34, mk (3,3). Osakkeita välitettiin Helsingin Arvopaperipörssissä tilikauden aikana 21,1 milj. kappaletta (32,7) vaihtoarvoltaan 895,1 Mmk (1 126,2). SIJOITUSTUTKIMUKSET Ainakin seuraavat pankit ja pankkiiriliikkeet ovat tehneet Finnair Oyj:stä sijoitustutkimuksen: Alfred Berg, Lontoo Aros Securities, Helsinki Arctos Securities, Helsinki Daiwa, Lontoo Dresdner Kleinwort Benson, Lontoo Den Danske Bank, Kööpenhamina Deutsche Morgan Grenfell, Frankfurt Enskilda Securities, Helsinki Handelsbanken, Helsinki Impivaara Securities, Lontoo Merita Pankkiiriliike, Helsinki NatWest Securities, Lontoo Protos Pankkiiriliike, Helsinki Postipankki, Helsinki SG Securities, Lontoo Osakekohtaisia tunnusluku- ja pörssikurssitietoja Osakekohtaiset tunnusluvut 1993/ / / / /98 Tulos/osake mk 1,93 5,1 4,56 2,48 6,11 Oma pääoma/osake mk 22,72 27,68 31,74 34,43 39,31 Hinta/voittosuhde (P/E) 17,44 5,69 8,26 14,86 8,83 Osakemäärät ja pörssikehitys Osakeantioikaistu lukumäärä keskimäärin kpl Osakeantioikaistu lukumäärä tilikauden lopussa kpl Osakkeiden lukumäärä tilikauden lopussa kpl Osakeantioikaistut kurssit ylin mk 38, 46, 39,5 4, 56, alin mk 7,87 28, 28,3 3,3 34, Osakekannan markkina-arvo Mmk Osakkeiden vaihto kpl Vaihto % keskimääräisestä osakemäärästä % 26,1 2, 25,56 39,81 25,43 Finnair Oyj:n osakkeen kurssikehitys verrattuna HEX-indeksiin 6 mk Finnair Oyj:n osakkeiden vaihto Helsingin Arvopaperipörssissä 5 milj. kpl 5 Finnairin osakekurssi HEX-indeksi (1/ 93 = Finnairin kurssi )\n6 HALLINTOELIMET HALLINTONEUVOSTO Markku Hyvärinen Felix Björklund puheenjohtaja varapuheenjohtaja toimitusjohtaja, toimitusjohtaja, Eläkevakuutusyhtiö Oy Karl Fazer Ab Eläke-Sampo Riitta Backas Tarja Kautto Pekka Kivelä Markku Koskenniemi ekonomi, kansanedustaja ekonomi toimitusjohtaja Thomesto Oy Tammerneon Oy Jouko K. Leskinen Pekka Perttula Mikko Pesälä Sirpa Pietikäinen pääjohtaja, ryhmäsihteeri, Eduskunnan kansanedustaja Vakuutusosakeyhtiö Sampo Oyj Suomen Keskusta r.p. I varapuhemies Matti Piuhola Jaakko Pohjola Virpa Puisto Jussi Ranta toimitusjohtaja hallitusneuvos, kansanedustaja kehittämisjohtaja, Liikenneministeriö Etelä-Karjalan Liitto Pertti Salolainen Peter Stenlund Ralf Sund Iiro Viinanen suurlähettiläs, ulkoasiainneuvos, puoluesihteeri, pääjohtaja, Lontoo Ulkoministeriö Vasemmistoliitto r.p. Pohjola-Yhtymä Vakuutus Oyj Henkilöstöedustajat Antti Lehto Markku Kaukanen Aino Laaksonen Juhani Sinisalo HALLITUS Harri Holkeri puheenjohtaja valtioneuvos Jaakko Ihamuotila varapuheenjohtaja vuorineuvos, Neste Oyj Robert G. Ehrnrooth Ari Heiniö Raimo Hertto Seppo Härkönen hallituksen puheenjohtaja, toimitusjohtaja, kauppaneuvos toimitusjohtaja, Metra Oyj Abp Oyj Stockmann Abp Suomen Ulkomaankauppaliitto Eva-Christina Mäkeläinen Antti Potila Helena Terho suurlähettiläs, pääjohtaja, laatujohtaja, Wien Finnair Oyj Kone Oyj JOHTOKUNTA Antti Potila puheenjohtaja pääjohtaja Mauri Annala Henrik Arle Jorma Eloranta Leif Lundström johtaja, johtaja, johtaja, johtaja, talous, tytäryhtiöt, rahoitus, kansainväliset suhteet, lentotoimintaryhmä markkinointiryhmä Finnair Catering tietohallinto Jouko Malén Juhani Suomela johtaja, johtaja, teknillinen ryhmä henkilöstö ja palvelu Henkilöstön edustajina yhtiön johtokunnan kokouksiin on kutsuttu Henry Johansson Nilgün Josipov Marja Vaitti TILINTARKASTAJAT Erkki Mäki-Ranta HTM VARATILINTARKASTAJAT Tauno Haataja KHT Pekka Nikula KHT SVH Coopers & Lybrand KHT-yhteisö Jorma Heikkinen KHT 6\n7 PÄÄJOHTAJAN KATSAUS Kansantalouden vireä kasvu heijastui suoraan yhtiömme lentoliikenteen kysyntään. Kasvua lisäsi liikenteen vapauttamisesta syntyneitten uusien mahdollisuuksien hyödyntäminen Suomen ulkopuolella, lähinnä Ruotsissa. Yhtiömme matkustajamäärä oli päättyneenä tilivuonna 12,5 % suurempi kuin edellisenä tilivuonna ja ylitti seitsemän miljoonan matkustajan rajan. Kasvu oli eurooppalaista keskitasoa nopeampaa. Vapautetuilla markkinoilla hintakilpailu tiukkeni ja hintataso aleni. Kilpailijoitten mielenkiinto Suomen markkinoita kohtaan lisääntyi ja suuntautui myös kotimaan liikenteeseen. Yhtiömme resurssit olivat tiiviissä käytössä. Kuljetettujen tonnikilometrien määrä kasvoi 13,9 % edellisestä vuodesta. Finnair-konsernin liikevaihto kasvoi 8,8 %, ja tulos oli selvästi edellisvuotta parempi. Lentoliikenteessä on edelleen käynnissä voimakas kansainvälinen rakennemuutos. Sitä kuvastavat jatkuvasti kehittyvät ja muuttuvat lentoyhtiöitten yhteistyösuhteet. Muutoksia tapahtuu sekä eurooppalaisella että globaalilla foorumilla. Kehitys kulkee kohti yhä suurempia ja harvempia lentoyhtiöryhmittymiä, jotka yhteistyön avulla pyrkivät toisaalta tarjoamaan asiakkailleen mahdollisimman kilpailukykyiset ja laajat palvelut ja toisaalta alentamaan toiminnan kustannuksia. Yhteistyöryhmittymien muodostuminen on vielä kehityksen alkuvaiheessa, haparoivaa ja osittain sekavaakin. Asiakkaitten on mahdotonta seurata jatkuvasti esille tulevia uusia rakenteita. Kilpailuviranomaiset puolestaan valvovat kehitystä tarkasti ja asettavat sille omia ehtojaan. Lentoliikenteen vapauttamisen jatkuessa lentoyhtiöitten integroituminen suuremmiksi kokonaisuuksiksi on kuitenkin luonnollista ja välttämätöntä. Markkinavoimaa pyritään kaikin keinoin vahvistamaan ja tehokkuutta parantamaan. Globaalisti toimiville asiakkaille on pystyttävä tarjoamaan globaaleja palveluja. Yksittäiset lentoyhtiöt, suurimmatkaan, eivät tähän nykyisellään yksin pysty. Yhdysvalloissa, missä on kysymys samassa maassa olevien yhtiöitten yhdistymisestä, ollaan jo pitkällä. Sielläkin keskittyminen kuitenkin edelleen jatkuu. Euroopassa integroituminen on ollut hitaampaa, sillä eri maissa olevien yhtiöitten yhdistyminen on monista syistä vaikeata. On ollut tyydyttävä yhteistyösopimuksiin, joiden hyöty ja pitävyys on omistuksellista integroitumista heikompi. Suunta on kuitenkin kohti yhä suurempia globaalisti toimivia lentoyhtiöryhmittymiä. Vapaa kilpailu on asiakkaitten kannalta epäilemättä edullista. Lentoyhtiöitten halu kasvaa pitää huolen siitä, että tarjontaa riittää, jos vain kysyntää riittää. Liikenne voidaan yhä vapaammin suunnitella puhtaasti liiketaloudelliselta pohjalta ilman, että valtakunnan rajat sitä liiaksi rajoittavat. Hintakilpailu pitää puolestaan hinnat kurissa. Integroitumisen edetessä kilpailu painottuu globaalien ryhmittymien väliseksi enemmän kuin yksittäisten lentoyhtiöitten väliseksi. Myös matkatoimistojen ja valmismatkojen järjestäjien piirissä on tapahtumassa rakennemuutoksia ja integroitumista kohti kansainvälistymistä ja suurempia kokonaisuuksia. Matkatoimistot suuntautuvat agenttityyppisestä, välittävästä toiminnasta kohti itsenäisempää, lisäarvoa luovaa toimintaa, josta asiakkaat ovat valmiita maksamaan. Valmismatkojen järjestäjille integroituminen tarjoaa mahdollisuudet tarjottavan tuotevalikoiman laajentamiseen ja tuotantokustannusten alentamiseen. Hotellien ketjuuntuminen ja keskittyminen kansainvälisiksi ryhmittymiksi menee sekin yhä pidemmälle. Lentoliikenteen ja siihen liittyvien palvelujen kysyntä kasvaa elintason noustessa ja globaalin talouskasvun myötä. Toisaalta hyvin toimivat lentoyhteydet ovat kasvun edellytys. Lentoliikenteen vapauttamiskehitys jatkuu osana kansainvälisen kaupan yleistä vapauttamista. Suomalaispohjaisen lentoliikenteen kansainvälinen kilpailukyky on nyt kohtuullisen hyvä. Ilmailun infrastruktuuri on Suomessa hyvässä kunnossa ja se tulee toimeen ilman ulkopuolista tukea. Sisäisen kulttuurimuutoksen on kuitenkin meilläkin jatkuttava, ja toiminnan yritys- ja palveluluonne on yhä selvemmin miellettävä. Siirtymistä sisäisestä henkilöstöpainotteisuudesta ulkoiseen asiakaspainotteisuuteen on jatkettava. Lentoliikenteen erikoispiirteet, erityisesti kaiken edelle menevä ehdoton turvallisuusvaatimus ja sen edellyttämien sääntöjen tarkka noudattaminen on muutoksista huolimatta kuitenkin aina muistettava. Palvellakseen asiakkaitaan parhaalla mahdollisella tavalla ja säilyttääkseen kilpailukykynsä suomalaisenkin lentoliikenteen on syytä olla aktiivisesti mukana alan kansainvälisessä integraatiokehityksessä. Siihen 75 vuoden kokemus, henkilöstön korkea ammattitaito ja lentoyhtiön vahvistunut taloudellinen asema antavat hyvät mahdollisuudet. Antti Potila 7\n8 TILINPÄÄTÖS HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS Liikevaihto Mmk Liikevaihdon osuus toimialoittain Liikevoitto Mmk Liikevoitto % liikevaihdosta % /94 94/95 95/96 96/97 97/98 Lentotoiminta 8 % Muut toimialat 2 % Matkatoimistoja valmismatkatoiminta 18 % 93/94 94/95 95/96 96/97 97/ Finnair-konsernin liiketoiminta kehittyi myönteisesti, ja taloudellinen tulos oli selvästi edellisvuotta parempi. Lentoliikenteen palvelujen kysyntä kasvoi kaikilla liikenteen sektoreilla, ja yhtiön resurssit olivat täydessä käytössä. Toimintakustannusten kasvu oli tuottojen kasvua hitaampaa. Taserakenne vahvistui ja maksuvalmius parani edelleen. Kysynnän suotuisa kehitys on jatkunut myös alkaneen uuden tilivuoden puolella, joskin kasvuvauhti on hidastumassa. Kilpailu asiakkaista tulee edelleen kiristymään. Tämä tulee heijastumaan myös tuloskehitykseen. Samanaikaisesti tullaan kuitenkin jatkamaan tuloksentekokyvyn parantamiseen tähtäävän kolmevuotisen Ohjelma 2:n toimenpiteitä. Kilpailu on saanut uusia piirteitä. Ulkomaiset lentoyhtiöt ovat lisänneet merkittävästi tarjontaansa Suomeen ja laajentaneet toimintaansa myös Suomen sisäiseen liikenteeseen. Finnair on puolestaan vahvistanut kansainvälistä asemaansa lisäämällä liikennettä Suomen ulkopuolella hyödyntämällä vapautetun lentoliikenteen tarjoamia uusia mahdollisuuksia. Lisäksi yhtiö on solminut joukon uusia yhteistyösopimuksia muiden lentoyhtiöiden kanssa. Tuloksen johdosta täyttyivät henkilöstön voittopalkkion maksamisen edellytykset. Voittopalkkiota suoritetaan henkilöstörahastolle 24 Mmk. Lisäksi hallitus päätti maksaa emoyhtiön henkilöstölle samansuuruisen tulospalkkion, joka maksetaan yhtiön 75- vuotispäivänä Palkkiot on sisällytetty tilinpäätöksen kuluihin ja ne ovat yhteensä henkilösivukuluineen 55,2 Mmk. Hallitus esittää yhtiökokoukselle, että osinkoa jaetaan 1,75 markkaa osakkeelta. Edellisenä vuonna osinko oli 1, markkaa. MARKKINATILANNE Suomen lentoliikenne virkistyi tuntuvasti edelliseen vuoteen verrattuna, ja liikennemäärien kasvu oli eurooppalaista keskitasoa nopeampaa. Finnair-konsernin liikenteen matkustajamäärä kasvoi 12,5 % ja henkilökilometreillä mitattuna 12,9 %. Rahtimäärä kasvoi 15,1 %. Matkustajakuormitussuhde parani 2,2 %-yksiköllä 71,2 %:iin. Lentoliikenteen kehitys oli vuonna 1997 Euroopan alueella suotuisa. Euroopan lentoyhtiöiden yhteisjärjestön AEA:n jäsenyhtiöitten lentoliikenteen henkilökilometrimäärä kasvoi reittiliikenteessä keskimäärin 9,3 % ja rahtitonnikilometrien määrä 5,2 %. Matkustajaliikenteen keskimääräinen kuormitussuhde nousi 2, %-yksiköllä 72, %:iin. Keskimääräistä selvästi nopeamman kasvun johdosta Finnairin markkinaosuus eurooppalaisten lentoyhtiöitten yhteenlasketusta liikenteestä oli edellisvuotta suurempi. Suomen markkinoita on Euroopan lentoliikenteen vapautumisen myötä sävyttänyt voimakas kilpailun kiristyminen. Finnairin markkinaosuus Suomen kansainvälisen reittiliikenteen matkustajamäärästä laski edellisestä vuodesta kesäliikennekaudella ,8 %-yksiköllä ja oli 6, %. Talviliikennekaudella 1997/ 98 markkinaosuuden lasku hidastui tilikauden loppua kohti. Osuus oli 57,4 %, mikä oli 3,7 %-yksikköä alle edellisen vuoden talvikauden. Finnair on vastaavasti lisännyt tarjontaa ja markkinaosuutta ulkomailla, erityisesti Tukholman liikenteessä. Lomaliikenteen kasvu oli voimakasta, ja Finnairin markkinaosuus nousi huomattavasti. Kesäliikennekaudella 1997 markkinaosuus kasvoi 1,8 %-yksiköllä 86,2 %:iin. Talviliikennekaudella markkinaosuus nousi 23,6 %-yksiköllä 83,2 %:iin. Lentoliikenteen kilpailutilannetta ovat muuttamassa monet meneillään olevat lentoyhtiöiden keskinäiset liittoutumiset. Myös matkailuelinkeinojen muilla toimialoilla on tapahtumassa rakennemuutoksia, jotka tähtäävät kansainvälistymiseen ja suurempiin yrityskokonaisuuksiin. Tällaista kehitystä on tapahtunut matkatoimistojen, valmismatkajärjestäjien sekä hotellitoiminnan osalta. Lentoliikenteen liittoutumat rakentuvat pääosin suurten kansainvälisten lentoyhtiöiden ympärille ja pienemmät yhtiöt hakeutuvat suurten liittoutumiin. Aikaisempien vuosien pyrkimys fuusioiden ja todellisten suuryritysten muodostamiseen on jäänyt toistaiseksi toteutumatta. Liittoutumat on koettu vahvaksi kilpailukeinoksi, joka avaa maailmanlaajuiset markkinat niihin kuuluville yhtiöille itsenäisyyttä menettämättä. Liittoutumat eivät ole vielä vakiintuneet, vaan kehitystä leimaa jatkuvasti muuttuva levoton käymistila. Laaja-alaisten yhteistyösopimusten ohella lentoyhtiöt ovat solmineet pienimuotoisempia keskinäisiä kuljetuskapasiteetin vuokraussopimuksia nk. code-share- periaatteella, jonka mukaan toinen lentoyhtiö vuokraa sovitun kiintiön toisen yhtiön liikennöimän lennon matkustamo- tai rahtitilasta. Vuokralle ottava yhtiö myy kuljetuksen omilla lentotunnuksillaan ja hinnoitteluperiaatteillaan. Finnair aloitti keväällä 1997 British Airwaysin kanssa neuvottelut, joiden tuloksena yhtiöt julkistivat yhteistyösopimuksensa British Airways on kansainvälisen matkustajaliikenteen matkustajamäärällä mitattuna maailman johtava lentoyhtiö. Se liikennöi yli 16 kohteeseen 83 maassa ympäri maailmaa. Finnairin aikaisempi yhteistyö Lufthansan kanssa matkustajaliikenteessä lopetettiin yhtiöitten yhteisellä päätöksellä. Tilikauden päättyessä Finnairilla oli 14 lentoyhtiön kanssa sellainen code-share -sopimus, jonka perusteella Finnair oli omiin reitteihinsä sisältyvien lentopaikkojen myyjänä sekä 9 sellaista sopimusta, joissa Finnair oli lentopaikkojen ostajana. Näiden sopimusten perusteella Finnairin myymien lentopaikkojen tuotot olivat 29,3 Mmk, mikä on 3,5 % lentokuljetustuotoista. Muilta vuokrattujen lentopaikkojen kulut olivat 14,5 Mmk. TALOUDELLINEN TULOS Finnair-konsernin tilivuoden liikevaihto oli 8 57,6 Mmk. Edellisen tilivuoden liikevaihto oli 7 43,2 Mmk. Liikevaihto kasvoi 8,8 %. Liiketoiminnan kulut kasvoivat 6,2 %. Liikevoitto oli 65, Mmk oltuaan vuotta\n9 Liikevaihto ja liikevoitto toimialoittain aikaisemmin 326,1 Mmk. Voitto ennen satunnaiseriä ja veroja oli 626,7 Mmk ja tilikauden voitto 59,7 Mmk. Edellisenä vuonna voitto ennen satunnaiseriä ja veroja oli 31,4 Mmk ja tilikauden voitto 322,8 Mmk. Liiketoiminnan muut tuotot olivat 168,3 Mmk. Ne sisältävät lentokaluston myynneistä syntyneitä käyttöomaisuuden myyntivoittoja 142,3 Mmk. Edellisenä vuonna liiketoiminnan muut tuotot olivat 79,6 Mmk ja ne sisälsivät 59,1 Mmk lentokaluston myyntivoittoja. Konsernin henkilöstömenot kasvoivat 8,1 %. Ne sisältävät yhteensä 55,2 Mmk emoyhtiön henkilöstölle maksettavaa tulospalkkiota henkilösivukuluineen. Tästä summasta henkilöstörahaston voittopalkkioerä on 24, Mmk. Polttoainekulut nousivat 5,4 %. Lentopetrolin hinta oli katsauskaudella Suomen markoissa keskimäärin 4,4 % edellisvuotta alhaisempi. USDkurssi suhteessa Suomen markkaan oli tilikaudella keskimäärin 13,6 % korkeampi kuin edellisenä vuonna, ja polttoainehinta on sidottu USD- kurssiin. Liikennöimismaksuista johtuvat kustannukset laskivat 16,5 % edellisestä vuodesta. Lasku johtui siitä, että liikennöimismaksuihin sisältyvien matkustajamaksujen käsittelymenettelyä muutettiin siten, että Suomessa lennolle lähtevästä matkustajasta perittävä matkustajamaksu eriytettiin sekä koti- että ulkomaan reittiliikenteen lentolippujen hinnoista. Se tilitetään suoraan Ilmailulaitokselle. Muutoksesta johtuen tilinpäätökseen kirjatut matkustajamaksut olivat päättyneenä tilikautena vain 47,1 Mmk, kun ne edellisenä tilikautena olivat 246,9 Mmk. Verrattaessa edelliseen vuoteen on otettava huomioon, että matkustajamaksujen kirjausmuutos alentaa samalla summalla sekä liikevaihtoa että kustannuksia. Matkustajamäärän lisäys ja matkustajamaksun korotukset huomioon ottaen tilivuoden sekä tuotot että kustannukset olisivat aikaisemman kirjaustavan mukaan olleet noin 265, Mmk suuremmat. Lentotoiminnan liikevaihto kuljetettua tonnikilometriä kohden laski 4,9 %. Vastaavasti lentotoiminnan toimintakulut tarjottua tonnikilometriä kohden laskivat 5,8 % edellisestä vuodesta. Ilman matkustajamaksun kirjaustavan muutosta, lentotoiminnan liikevaihto tonnikilometriä kohden olisi laskenut 1,4 % ja kulut 1,6 %. Yhtiön johto käynnisti tilikauden alussa ohjelman, jonka tavoitteena on parantaa yhtiön vuosittaista tuloksentekokykyä yhteensä 5, Mmk kolmen vuoden aikana. Hanke nimettiin Ohjelma 2 :ksi ja se on jatkoa aikaisemmalle, jo loppuun viedylle talouden tervehdyttämisohjelmalle. Ohjelma 2:ssa pyritään pysyvien rakenteellisten muutosten avulla tuottojen lisäämiseen, kustannusten alentamiseen, kapasiteetin käytön tehostamiseen ja asiakaspalvelun parantamiseen. Talouden ohjausta ja valvontaa pyritään samalla parantamaan. Tilikauden päättyessä Ohjelma 2:n ensimmäisen vuoden tavoitteet saavutettiin. Pääoman tuotto, tulos ja jalostusarvo paranivat. Tuottavuus eli kuljetettu matkustajamäärä yhtiön palveluksessa olevaa henkilöä kohden nousi ohjelman ensimmäisen vuoden tavoitteita enemmän. Pääosa vaikutuksista saavutettiin jakelukustannusten ja tuottojen optimoinnilla. Ohjelmaan sisältyy tuotannon suunnittelun, jakelun ja ohjauksen järjestelmien uusimisia ja tehostamisia. Niiden vaikutukset painottuvat ohjelman loppupuolelle. Konsernin kaikkien toimialojen tulokset olivat edellisvuotta parempia ja emoyhtiön kehityksen mukaisia. INVESTOINNIT Konsernin kokonaisinvestoinnit varaosineen ja laitteineen olivat ilman ennakkomaksuja 878,6 Mmk (1 55,1 Mmk). Lentokalustohankinnat olivat 616,5 Mmk (81,7 Mmk) ja ne koostuivat Finnairin käytössä rahoitusleasattuna olleiden kolmen MD-82 -koneen ja yhden SAAB 34 -koneen lunastuksesta omaksi sekä yhden käytetyn MD-83 -koneen ostosta. Lentokaluston myynteihin sisältyy kahden DC-1 -ja neljän MD-82 -koneen myynti. Jälkimmäiset vuokrattiin takaisin ns. sale and lease back -periaatteella. Kaikkiaan yhtiön käytössä olevien lentokoneiden määrä lisääntyi tilikauden loppuun mennessä kolmella koneella edellisestä vuodesta ja oli 57 konetta. Investoinnit rakennushankkeisiin olivat 84, Mmk (78, Mmk) ja muuhun käyttöomaisuuteen 178,1 Mmk (166,3 Mmk). Lomaliikenteen tarkoituksiin vuokrattuja Boeing 757 -tyyppisiä koneita otettiin käyttöön kolme kappaletta. Neljäs kone toimitettiin yhtiölle toukokuussa Lisäksi yhtiö on sopinut viidennen Boeing 757-koneen vuokraamisesta huhtikuusta 1999 alkaen. Kesäkuussa 1997 tehtiin merkittävä päätös yhtiön DC-9 -ja MD-8 -koneitten korvaamisesta uusilla Airbus A32 -perheen koneilla. Tehty perustilaus käsittää 12 konetta, joiden toimitukset tapahtuvat vuosina Perustilauksen arvo on noin 2,2 miljardia markkaa. Lisäksi on sovittu yhteensä 24 samantyyppisen koneen toimitusvarauksista myöhempiä toimituksia varten. RAHOITUS Tulorahoitus ennen investointeja oli 1 13,2 Mmk (94,9 Mmk). Omavaraisuusaste oli tilikauden päättyessä 46,5 % ( 42,9 %). Konsernilla ei ollut korollista nettovelkaa, Liikevaihto, Mmk Liikevoitto, Mmk 1997/ /97 Muutos % 1997/ /97 Muutos % Lentotoiminta 7 3, ,2 8,3 565,7 32,9 86,8 Matkatoimistoala 349,9 292, 19,8 15,1 5,6 169,6 Valmismatkatoiminta 1 23,6 1 5,8 14,5 1,7,3 466,7 Muut toimialat 194,7 314,8-38,2 2,6 15,8 3,4 Yhteensä 8 778, ,8 7,7 63,1 324,6 85,7 - Sisäiset oikaisut - 72,9-745,6-3,3 1,9 1,5 26,7 Yhteensä 8 57,6 7 43,2 8,8 65, 326,1 85,5 Liikevaihdon supistuminen muiden toimialojen kohdalla johtuu hotellitoiminnoista luopumisesta. Tulos ennen satunnaiseriä ja veroja Mmk Bruttoinvestoinnit Mmk Muut investoinnit Rakennukset Lentokalusto /94 94/95 95/96 96/97 97/98 Korolliset velat ja likvidit varat Mmk Korolliset velat Likvidit varat /94 94/95 95/96 96/97 97/98 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 9\n10 Nettorahoituskulut Omavaraisuusaste % Velkaantumisaste (Gearing) % Mmk Nettorahoituskulut % liikevaihdosta % 21,5 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 1 1,5 -,5-1 koska likvidit varat ylittivät korolliset velat 174,2 Mmk:lla. Edellisen tilivuoden päättyessä nettovelan määrä oli 279,4 Mmk. Velkaantumisaste (gearing) aleni negatiiviseksi - 5,4 %:iin (9,9 %). Nettorahoitustuotot olivat 21,8 Mmk, mikä oli,3 % liikevaihdosta. Edellisen vuoden nettorahoituskulut olivat 15,7 Mmk, mikä oli,2 % liikevaihdosta. Konsernin maksuvalmius säilyi edelleen vahvana. Lisäksi joulukuussa 1997 solmittiin kansainvälisen pankkisyndikaatin kanssa sopimus 25 milj. USdollarin eli noin 1,4 miljardin markan vakuudettomasta luottolimiitistä seitsemäksi vuodeksi. Tätä ei toistaiseksi ole käytetty. OSAKEPÄÄOMA JA OSAKKEET Finnair Oyj:n osakepääoma oli tilikauden alkaessa markkaa ja osakkeiden lukumäärä Tilikauden päättyessä osakepääoma oli markkaa ja osakkeiden lukumäärä Vuoden 1992 määrältään 15, Mmk:n vaihtovelkakirjalainan vaihtoja osakkeiksi suoritettiin tilikauden aikana yhteensä markalla. Vaihtojen seurauksena osakepääomaa korotettiin markalla. Vuoden 1994 määrältään 23, Mmk:n vaihdettavan debentuurilainan vaihtoja osakkeiksi suoritettiin tilikauden aikana yhteensä markalla. Vaihtojen seurauksena osakepääomaa korotettiin markalla. Mikäli kaikki debentuurin haltijat käyttävät vaihto-oikeuttaan nousee Finnairin osakkeiden lukumäärä kappaleella ja osakepääoma markalla. Hallituksella ei ole voimassa olevaa osakeantivaltuutusta. Osakkeita välitettiin Helsingin Arvopaperipörssissä tilivuoden aikana 21,1 milj. kappaletta (32,7 milj.) vaihtoarvoltaan 895,1 Mmk (1 126,2 Mmk). Yhtiön osakekannan markkina-arvo tilivuoden päättyessä oli 4 471, Mmk (3 28, Mmk). Tilivuoden päättyessä oli yhtiön osakkeista 21,5 % hallintarekisteröityjä (17,4 %). Osakkeenomistajien lukumäärä oli yhteensä (7 224). Finnair-osakkeen tilivuoden ylin kaupantekokurssi oli 56, mk (4, mk), alin 34, mk (3,3 mk) ja keskikurssi 42,5 mk (34,47 mk). Yhtiön hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenet sekä pääjohtaja omistivat yhteensä osaketta, mikä on,8 % koko osakemäärästä ja äänivallasta. MUUTOKSIA HALLINNOSSA Finnair Oyj:n yhtiökokous valitsi kokouksessaan hallintoneuvoston jäseniksi erovuorossa olleet kuusi jäsentä uudelleen. Uutena jäsenenä hallintoneuvostoon valittiin kansanedustaja Sirpa Pietikäinen. Pääjohtaja Antti Potilan ilmoitettua jäävänsä eläkkeelle vuoden 1998 lopussa valitsi hallintoneuvosto kokouksessaan yhtiön uudeksi pääjohtajaksi alkaen ekonomi Keijo Suilan. HENKILÖSTÖ JA PALKAT Konsernin koko henkilömäärä oli tilikauden päättyessä henkilöä, mikä on 472 henkilöä enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Emoyhtiön henkilömäärä oli henkilöä. Merkittävimmät henkilöstölisäykset tapahtuivat toiminnan kasvun aiheuttamissa, liikenteeseen läheisesti liittyvissä tehtävissä. Konsernin henkilöstökulut mukaanlukien tulospalkkio olivat 2 436,7 Mmk ja ne kasvoivat 8,1 % edellisestä vuodesta. Henkilöstökulujen osuus liikevaihdosta oli 3,2 %, kun osuus edellisenä vuonna oli 3,5 %, jolloin ei suoritettu erillistä tulospalkkiota. Ammattijärjestöjen kanssa solmittiin joulukuussa 1997 liikennelentäjiä lukuun ottamatta valtakunnallisen tulopoliittisen kokonaisratkaisun mukaiset kaksivuotiset työehtosopimukset. Potkurikoneliikenteen lentäjien kanssa sopimuskiista aiheutui Karair oy:n ja Finnaviation Oy:n fuusion jälkeisten työehtojen yhtenäistämisestä. Tilanne ajautui maaliskuun 1998 alussa avoimeen työtaisteluun, joka keskeytti potkurikoneliikenteen lähes kokonaan kolmen päivän ajaksi ja muut työtaistelutoimenpiteet jatkuivat toukokuun puoliväliin saakka. Myös suihkukoneliikenteen lentäjien työehtosopimuskiistat aiheuttivat lentojen peruutuksia tilikauden päättymisen jälkeen huhtikuussa 1998 kunnes sopimukseen päästiin. Sopimuskiistat potkurikoneliikenteen lentäjien kanssa olivat toukokuussa 1998 vielä ratkaisematta. Valtakunnansovittelija ja piirisovittelija ovat avustaneet sopimuskiistojen ratkaisemisessa. Tulopoliittisen kokonaisratkaisun yhteydessä sovittiin myös eräistä laadullisista tavoitteista, joiden selvittäminen jatkuu erilaisissa työryhmissä. Niiden aiheina ovat moninaiset kehityskohteet, joista mm. yhtenä keskeisenä aiheena on liikenteen kokonaissuunnittelun tehostaminen ja siihen liittyvä työn ja vapaa-ajan parempi rytmittäminen. Liikenteen arvioitua nopeampi kasvu on aiheuttanut tarpeen lisätä lentäjiä ja lentäjien peruskoulutusta. Finnairin Ilmailuopiston Porissa tapahtuvaa ammattilentäjien koulutusta lisättiin tilikaudella ja tavoitteena on kouluttaa 35-4 lentäjää vuodessa. Lisäksi haetaan palvelukseen kokeneita lentäjiä yhtiön ulkopuolelta. Pelkästään liikennelentäjien eläkepoistumaa kattamaan tarvitaan noin 25-3 lentäjää vuodessa. Lentokaluston uudishankintojen käynnistyminen Boeing 757 -koneen osalta ja Airbus koneiden toimitusten alkaminen keväällä 1999 on jo vaatinut laajaa ja lähivuosina vielä jatkuvaa lentäjien ja muun henkilökunnan koulutusta. Samanaikaisesti on toimeenpantu mittava asiakaspalvelussa työskentelevien henkilöiden ammattikoulutus ja lisätty markkinointi- ja myyntihenkilöstön koulutusta. YMPÄRISTÖASIAT Finnair on ympäristönsuojelutoiminnassaan sitoutunut Kansainvälisen lentokuljetusjärjestön IATA:n tavoitteisiin. Yhtiö vähentää määrätietoisesti toiminnastaan koituvia ympäristöhaittoja taloudellisesti järkevällä tavalla lentoturvallisuudesta ja työsuojelusta tinkimättä. Toimintojen ympäristövaikutuksista kerätään jatkuvasti tietoja ja ne otetaan huomioon päätöksenteossa. Tehdyt uusien lentokoneiden hankintapäätökset ovat ympäristövaikutuksiltaan merkittäviä. Lentokalustohankintoihin sisältyvät Boeing 757 -ja tulevat Airbus 32 -koneet täyttävät uuden teknologian ansiosta tiukat ympäristövaatimukset pitkälle eteenpäin. Tilikauden aikana uudistettiin moottorikorjaamon pesulinja ja aloitettiin projekti ISO 141- ympäristöhallintajärjestelmän hankkimiseksi Finnair Cateringiin.\n11 Yhtiö julkistaa vuosikertomuksen yhteydessä erillisen ympäristöraportin. Konsernin henkilöstö keskimäärin tilikausittain ja toimialoittain 1997/ /97 Muutos hlöä Lentotoiminta Matkatoimistoala Valmismatkatoiminta Muut toimialat Yhteensä keskimäärin Henkilöstön keskimääräisiä lukuja on oikaistu yksinomaan osa-aikaisessa palveluksessa olleiden henkilöiden osalta. Henkilömäärän vähentyminen muiden toimialojen kohdalla johtuu hotellitoiminnoista luopumisesta. TILIKAUDEN 1998/99 NÄKYMÄT Suomen kansantalouden kehityksen on arvioitu jatkuvan edelleen suotuisana, joskin kasvuvauhti hidastunee. Lentoliikenteen palvelujen kysyntä on suoraan sidoksissa kansantalouden kasvuun. Euroopassa ja muilla lentoliikenteen keskeisillä toiminta-alueilla talouskasvun odotetaan jatkuvan viime vuosien keskimääräisellä tasolla lukuun ottamatta Kaukoidän alueita, joista Japanin kehityksellä on suurin merkitys yhtiön matkustajamääriin. Talouskasvun hidastuminen Japanissa johtanee sieltä Eurooppaan suuntautuvan matkustuksen taantumiseen. Thaimaan ja Singaporen suunnan matkustus perustuu enemmän Suomen ja Euroopan asiakaskuntaan, joten näiden maiden talousongelmien vaikutukset eivät heijastu Finnairin lentotoimintaan yhtä tuntuvasti. Kilpailutilanteen olennaisen muutoksen seuraukset näkyvät Suomen markkinoilla siten, että lentoliikenteen tarjonta kasvaa tuntuvasti ja hintakilpailu kiristyy merkittävästi kesäliikennekaudella Finnairin ja British Airwaysin yhteistyösopimuksen mukainen liikenne käynnistyy täydellä teholla ja Lontoon, Helsingin, Tukholman sekä Manchesterin välistä liikennettä lisätään. Liikenteen jakautumaa ja aikatauluja parannetaan niin, että ne palvelevat asiakasta aikaisempaa paremmin. Joitakin lisäyksiä toteutetaan myös muussa liikenteessä, niistä osa yhteistyössä muiden lentoyhtiöiden kanssa. Finnairin ja sen yhteistyökumppaneiden liikenteen tarjonta kasvaa Suomessa edelliseen vuoteen verrattuna Euroopan liikenteessä noin 7 % ja kotimaan liikenteessä noin 15 %. Kilpailijoiden tarjonta kasvanee ainakin saman verran. Valmismatkoja tuottavien yhtiöiden myynti on osoittanut noin 15 %:n kasvua kesäkauden 1998 tuotannon osalta ja kesäkauden tuotannosta oli toukokuussa myyty jo noin 6 %. Uusi tilivuosi on alkanut myönteisesti ja toimintaympäristö on kokonaisuutena suotuisa tyydyttävän vuosituloksen saavuttamiseksi. Tuloksentekokyvyn parantamiseen tähtäävän kolmevuotisen Ohjelma 2:n toteuttamista jatketaan täysipainoisesti. Kovan kilpailun johdosta on kuitenkin varauduttava siihen, että Finnair-konsernin taloudellinen tulos jää alkaneena tilivuonna päättyneen vuoden tulosta heikommaksi. Alkaneen tilivuoden investoinnit ovat yhteensä noin 1 3 Mmk. Lentokaluston uusimiseen liittyen Airbus A321 -lentokoneista toimitetaan kaksi ensimmäistä keväällä 1999, ja uuden konetyypin lentokoulutukseen hankitaan simulaattori. Nykylaivastoon kuuluvien MD-8 -sarjan koneiden ohjaamoiden uudistamistyö, joka käynnistyi v. 1996, päättyy tammikuussa Kaikkiaan lentokalustoinvestoinnit ovat noin 9 Mmk, rakennusinvestoinnit noin 1 Mmk ja muut käyttöomaisuusinvestoinnit noin 3 Mmk. Uuden konetyypin vaatima laajamittainen lentävän ja teknillisen henkilöstön koulutus aiheuttaa tuntuvia kustannuksia, työvoimasidonnaisuutta ja työtehtävien tilapäisjärjestelyjä koulutuksen aikana. Vuosien 1999/2 vaihteen lentoliikenteelle mahdollisesti aiheuttamat tietojärjestelmäongelmat ovat herättäneet paljon keskustelua. Kysymys ei ole pelkästään lentoyhtiöiden valmiuksista. Myös lentoasemiin, lennonvarmistukseen ym. toimintoihin liittyvien järjestelmien on pystyttävä toimimaan samanaikaisesti lentoliikenteen kanssa. Kansainvälisen lentokuljetusjärjestön IATA:n muodostama työryhmä on alustavasti kartoittanut tilannetta syksyllä Finnair on liittynyt IATA:n muodostamaan Year 2 Interest Group iin, joka suorittaa perusteellisen selvityksen vuosituhannen vaihteen vaatimista tietojärjestelmien muutostöistä. Finnairin omien sovellusten osalta vuoden 1998 alussa oli runsas kolmannes tietojärjestelmien vaatimista muutoksista tehty ja tavoitteena on, että vuoden loppuun mennessä on tehty 9 prosenttia muutoksista. Vuosi 2-työt sitovat merkittävän määrän yhtiön tietohallinnon resursseista. Ne aiheuttavat ylimääräisiä kustannuksia ja rajoittavat mahdollisuuksia suorittaa tietojärjestelmien muuta kehitystyötä. Suomen liittyminen EMUun (Economic and Monetary Union) ja yhteisen rahan euron käyttöönotto aiheuttaa myös laajoja tietojärjestelmien muutostöitä. Finnairin tavoite on noudattaa samoja siirtymävaiheita ja ajoituksia kuin mitä suomalaiset suuryritykset ja muut kansainväliset lentoyhtiöt tulevat yleisesti soveltamaan. Lentoyhtiöt alkavat toteuttaa vireillä olleita matkatoimistokomissioiden alennuksia 1998, mikä pakottaa matkatoimistoalan harkitsemaan uusia toimenpiteitä taloutensa tasapainottamiseksi. Lyhyellä aikavälillä toimenpiteet johtanevat asiakkaalta perittäviin palvelumaksuihin, sillä matkatoimistojen liikevaihdosta komissiot muodostavat suurimman osan. Verottoman myynnin lopettamisesta EU:n alueella on voimassa päätös, että verovapaa myynti loppuu alkaen. Tällä tulee olemaan merkittävä, arviolta 8 Mmk tulosta heikentävä vaikutus tilivuositasolla. Asiaan ja sen seurauksiin liittyvistä toimenpiteistä on tehtävä päätöksiä jo alkaneen tilivuoden loppupuolella seuraavan tilivuoden toimintasuunnitelmien ja vuosibudjetin laadinnan yhteydessä. Ilmailulaitoksen viime vuosien mittavat investoinnit Helsinki-Vantaan lentoaseman laajentamiseksi ja palvelutason parantamiseksi ovat olleet onnistuneita ja nostaneet Helsinki-Vantaan lentoaseman Euroopan kärkeen. Tällä on ollut hyvin myönteinen vaikutus Finnairin asiakkaitten tyytyväisyyteen ja henkilökunnan työmotivaatioon. Ilmailulaitoksella on lentoasemalla meneillään useita uusia rakennushankkeita. Polttoainehinnan kehitysindeksi (1997/98) Indeksi 1 = 1996 / IV V VI VII VIII IX X XI XII I II III 11\n12 TILINPÄÄTÖKSEN LAADINTAPERIAATTEET Konsernitilinpäätös sisältää emoyhtiö Finnair Oyj:n lisäksi kaikki ne yhtiöt, joiden äänivallasta emoyhtiö omistaa suoraan tai välillisesti yli 5 %. Yhtiöiden keskinäiset liiketapahtumat, saamiset ja velat sekä sisäinen voitonjako on eliminoitu. Keskinäinen osakkeenomistus on eliminoitu hankintamenomenetelmällä. Eliminoinnin yhteydessä syntynyt tytäryhtiöosakkeiden hankintamenon ja tytäryhtiön hankintahetken omien pääomien välinen eliminointiero on kohdistettu ensisijaisesti niille omaisuuserille, joista eliminointiero on aiheutunut ja se on poistettu käyttöomaisuuden poistosuunnitelman mukaisesti. Kohdistamatta jäänyt eliminointiero, konserniliikearvo, on poistettu hankintahetkellä. Ulkomaisten tytäryhtiöiden tilinpäätökset on ennen yhdistelyä, mikäli mahdollista, oikaistu yhdenmukaisiksi konsernin laskentaperiaatteiden kanssa. Muuntaminen Suomen markoiksi on tehty tilinpäätöspäivän mukaisella Suomen pankin keskikurssilla ja oman pääoman eliminoinnista aiheutuneet muuntoerot on käsitelty konsernin vapaata omaa pääomaa oikaisevina erinä. Osuus niiden yhtiöiden tuloksista, joiden osakkeista ja äänivallasta konserni omistaa 2-5 %, on yhdistetty konsernitilinpäätökseen pääomaosuusmenetelmällä. Konsernin omistusosuuden mukainen osuus osakkuusyhtiöiden tilikauden tuloksesta on esitetty rahoitustuottojen ja -kulujen ryhmässä. Osakkuusyhtiöiden osalta konserniaktiivat on kirjattu kerralla kuluiksi. ULKOMAANRAHAN MÄÄRÄISET ERÄT Ulkomaanrahan määräiset saamiset, velat ja vastuut on muutettu markoiksi tilinpäätöspäivän Suomen Pankin keskikurssiin. Maksetut ja saadut ennakot ovat emoyhtiön taseessa maksupäivän kurssiin. Liiketoimintaan liittyvät kurssierot on käsitelty myyntien ja ostojen oikaisuina. Rahoituksen ja valuuttaposition suojaamiseen liittyvät kurssierot on esitetty rahoituksen kurssieroissa. Kertyneet kurssierot on kokonaisuudessaan kirjattu tuloslaskelmaan. JOHDANNAISSOPIMUKSET Valuutta- ja korkoriskien suojaamiseksi tehtyihin johdannaissopimuksiin liittyvät korot on jaksotettu suoriteperusteen mukaisesti joko korkotuotoiksi tai -kuluiksi. Valuuttakurssierot on kirjattu rahoitustuottojen ja -kulujen ryhmään kurssieroiksi. Yksilöityjen taseen ulkopuolisten erien suojaamiseksi tehtyjen johdannaissopimusten kurssierot on kuitenkin kirjattu samanaikaisesti suojatun erän kanssa. LIIKEVAIHTO Aikaisemmin liikevaihdossa ja liikennöimismaksuissa esitetyt, lentolipun hintaan sisältyneet, eri maiden viranomaisille tilitettävät matkustajamaksut on käsitelty tilikauden alusta kauttakulkueränä taseessa. Näiltä osin tilikaudet eivät ole keskenään vertailukelpoiset. KÄYTTÖOMAISUUS JA POISTOT Käyttöomaisuuden tasearvot perustuvat alkuperäisiin suunnitelman mukaisilla poistoilla vähennettyihin hankintamenoihin. Suunnitelman mukaiset poistot perustuvat omaisuuden taloudelliseen käyttöikään ja alkuperäiseen hankintamenoon. Poistot lasketaan omaisuuslajista riippuen seuraavilla periaatteilla: - Rakennukset elinkeinoverolain mukaisin enimmäispoistoprosentein, 4-7 % poistamattomasta menojäännöksestä. - Lentokoneet ja niiden moottorit tasapoistoin konetyypistä riippuen siten, että uutena hankittujen suihkukoneiden poistoaika on 15 vuotta 1 %:n jäännösarvoon ja potkuriturbiinikoneiden 12 vuotta 1 %:n jäännösarvoon. Käytettynä ostettujen kuusi vuotta vanhempien suihkukoneiden poistoaika on 1 vuotta 1 %:n jäännösarvoon. - Lentokonesimulaattorit poistetaan tasapoistoin 1 vuodessa ja yli 1 milj. markkaa maksavat tietokoneet tasapoistoin 5 vuodessa. - Muun aineellisen käyttöomaisuuden poistot ovat 23 % poistamattomasta menojäännöksestä. Liiketoiminnan tärkeimpien valuuttojen tilinpäätöskurssit 12 Valuutta Muutos % Keskikurssi Keskikurssi USD 5,659 4, ,2 DEM 3,35 2,966 2,3 SEK,737,6573 7,1 JPY,42,44 4, GBP 9,41 8,134 15,6 FRF,955,8799 2,9 CHF 3,6825 3,4189 7,7 ECU 6,3 5,765 4,6 CAD 3,942 3,638 8,4\n13 - Aktivoidut pitkävaikutteiset menot poistetaan niiden luonteesta riippuen 5-1 vuodessa. Suunnitelman mukaisten ja kirjanpidollisten poistojen erotus esitetään erillisyhtiöiden tuloslaskelmissa poistoeron muutoksena. Taseissa poistoero sisältyy vastattavien puolella varauksiin. Konsernitilinpäätöksessä poistoero on jaettu taseessa vapaaseen omaan pääomaan ja laskennalliseen verovelkaan. Purettu siirtymävaraus on käytetty käyttöomaisuuden hankintamenojen kattamiseen. VAIHTO-OMAISUUS Vaihto-omaisuus muodostuu lentokaluston korjaus- ja huoltotoiminnan varaosista ja tarveaineista sekä matkustajapalvelun myyntivarastosta. Vaihto-omaisuus on arvostettu keskimääräiseen hankintahintaan. Keskeneräisten töiden arvoon sisällytetään keskimääräiset palkkakustannukset ilman henkilösivukuluja, käytetyt vaihto-omaisuusaineet ja tarvikkeet sekä alihankintatyöt. RAHOITUSOMAISUUS Rahoitusomaisuuteen kuuluvat arvopaperit arvostetaan alkuperäiseen hankintamenoon tai sitä alempaan markkina-arvoon. LEASING Konsernin lentokaluston leasemaksut ovat merkittävät. Vuosittaiset leasemaksut on käsitelty vuokrakuluina. Sopimusten mukaiset tulevina vuosina erääntyvät lentokaluston leasemaksut on esitetty taseen ulkopuolisina erinä liitetietojen kohdassa 28. VÄLITTÖMÄT VEROT JA LASKENNALLISEN VEROVELAN MUUTOS Tuloslaskelmaan on välittöminä veroina kirjattu konserniyhtiöiden tilikauden tuloksia vastaavat arvioidut verot, aikaisempien tilikausien verojen oikaisut ja laskennallisen verovelan muutos. Laskennallinen verovelka on laskettu tilikaudella voimassa olevan verokannan mukaan. ELÄKEJÄRJESTELYT Konsernin kotimaisissa yhtiöissä henkilöstön lakisääteinen ja muu eläketurva on järjestetty pääosin Finnairin eläkesäätiössä ja osittain kotimaisissa eläkevakuutusyhtiöissä. Finnairin eläkesäätiö on yhteiseläkesäätiö, johon kuuluvat emoyhtiö ja kuusi tytäryhtiötä. Emoyhtiön ja kahden tytäryhtiön osalta on säätiössä järjestetty sekä TEL:n mukainen perusturva että lisäeläketurva. Eläkesäätiö on lisäeläketurvan osalta suljettu vuonna 1992 lukuun ottamatta liikennelentäjiä. Finnairin eläkesäätiön eläkevastuu on katettu yhteenlasketun perusturvan ja lisäeläketurvan osalta täysin lukuun ottamatta sosiaali- ja terveysministeriön määräyksistä johtuvaa pakollista vastuuvajauksen osuutta. Eläkevastuita koskevia tietoja on esitetty liitetietojen kohdissa 13 ja 29. Ulkomaiset tytäryhtiöt hoitavat eläkejärjestelynsä paikallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. Emoyhtiön ja tytäryhtiöiden toimitusjohtajien eläkeikä vaihtelee sopimusten perusteella 6-65 vuoteen. TUTKIMUS- JA KEHITYSMENOT Lentokoneiden, järjestelmien ja liikennöinnin teknologian tutkimus- sekä kehittämistyö suoritetaan pääosin valmistajien toimesta. Lentokalustoon ja muuhun käyttöomaisuuteen liittyvät omat kehityshankkeet aktivoidaan hankintamenoon ja poistetaan vaikutusaikanaan. Markkinointiin ja asiakaspalveluun liittyvät tutkimus- ja tuotekehitysmenot kirjataan vuosikuluiksi niiden syntymisvuonna. 13\n14 KONSERNITULOSLASKELMA (1 mk) Liitetieto LIIKEVAIHTO Valmistus omaan käyttöön Liiketoiminnan muut tuotot LIIKETOIMINNAN TUOTOT LIIKETOIMINNAN KULUT Aineet ja tarvikkeet Ostot tilikauden aikana Varastojen lisäys (-) / vähennys (+) Ulkopuoliset palvelut Henkilöstökulut Vuokrat Liikennöimismaksut Muut kulut KÄYTTÖKATE Poistot käyttöomaisuudesta ja muista pitkävaikutteisista menoista LIIKEVOITTO Rahoitustuotot ja -kulut VOITTO ENNEN SATUNNAISERIÄ JA VEROJA SATUNNAISET TUOTOT JA KULUT Satunnaiset tuotot Satunnaiset kulut VOITTO ENNEN VEROJA VÄLITTÖMÄT VEROT Tilikauden verot Laskennallisen verovelan muutos Vähemmistöosuus tuloksesta TILIKAUDEN VOITTO\n15 KONSERNITASE (1 mk) VASTAAVAA Liitetieto KÄYTTÖOMAISUUS JA MUUT PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET Aineettomat hyödykkeet 12 Aineettomat oikeudet Muut pitkävaikutteiset menot Aineelliset hyödykkeet 12 Maa-alueet Rakennukset Lentokalusto Muu kalusto Ennakkomaksut Käyttöomaisuusarvopaperit ja muut pitkäaikaiset sijoitukset 12 Osakkuusyhtiöosakkeet Muut osakkeet ja osuudet Lainasaamiset ARVOSTUSERÄT 13 Vastuu yhtiön eläkkeistä Eläkesäätiön vastuuvajaus VAIHTO- JA RAHOITUSOMAISUUS Vaihto-omaisuus 14 Aineet ja tarvikkeet Muu vaihto-omaisuus Saamiset Myyntisaamiset Siirtosaamiset Muut saamiset Rahoitusomaisuusarvopaperit Lyhytaikaiset sijoitukset Rahat ja pankkisaamiset VASTATTAVAA OMA PÄÄOMA 19 Sidottu oma pääoma Osakepääoma Vararahasto Vapaa oma pääoma Voitto edellisiltä vuosilta Tilikauden voitto Pääomalaina Oma pääoma yhteensä VÄHEMMISTÖOSUUDET VIERAS PÄÄOMA Vastuulaina Pitkäaikainen vieras pääoma 21 Vaihtovelkakirjalaina Lainat rahoituslaitoksilta Eläkelainat Laskennallinen verovelka Muut pitkäaikaiset velat Lyhytaikainen vieras pääoma Lainat rahoituslaitoksilta Eläkelainat Saadut ennakot Ostovelat Siirtovelat Muut lyhytaikaiset velat\n16 KONSERNIN RAHOITUSLASKELMA (1 mk) 1997/ /97 LIIKETOIMINTA Tulorahoitus Käyttökate Rahoitustuotot ja - kulut (netto) Satunnaiserät Verot KÄYTTÖPÄÄOMAN MUUTOS Vaihto-omaisuus, lisäys (-) / vähennys (+) Lyhytaikaiset liikesaamiset, lisäys (-) / vähennys (+) Korottomat lyhytaikaiset velat, lisäys (+) / vähennys (-) Liiketoiminnan kassavirta INVESTOINNIT Investoinnit lentokalustoon Investoinnit rakennuksiin Muut investoinnit Ennakkomaksujen muutos Käyttöomaisuusinvestoinnit yhteensä Käyttöomaisuuden myyntituotot Investointien kassavirta Pitkäaikaiset liikesaamiset, lisäys (-) / vähennys (+) Kassavirta ennen rahoitusta RAHOITUS Pitkäaikaisten velkojen lisäys Pitkäaikaisten velkojen vähennys Lyhytaikaisten velkojen lisäys (+), vähennys (-) Osingonjako Sidotun oman pääoman lisäys (+), vähennys (-) Rahoituksen kassavirta Laskelman mukainen likvidien varojen lisäys (+), vähennys (-) Likvidit varat Taseen mukainen likvidien varojen lisäys (+) / vähennys (-) Likvidit varat\n17 EMOYHTIÖN TULOSLASKELMA (1 mk) Liitetieto LIIKEVAIHTO Valmistus omaan käyttöön Liiketoiminnan muut tuotot LIIKETOIMINNAN TUOTOT LIIKETOIMINNAN KULUT Aineet ja tarvikkeet Ostot tilikauden aikana Varastojen lisäys(-) / vähennys (+) Ulkopuoliset palvelut Henkilöstökulut Vuokrat Liikennöimismaksut Muut kulut KÄYTTÖKATE Poistot käyttöomaisuudesta ja muista pitkävaikutteisista menoista LIIKEVOITTO Rahoitustuotot ja -kulut VOITTO ENNEN SATUNNAISERIÄ, VARAUKSIA JA VEROJA SATUNNAISET TUOTOT JA KULUT Satunnaiset tuotot Satunnaiset kulut VOITTO ENNEN VARAUKSIA JA VEROJA Poistoeron muutos Vapaaehtoisten varausten muutos Välittömät verot TILIKAUDEN VOITTO\n18 EMOYHTIÖN TASE (1 mk) VASTAAVAA Liitetieto KÄYTTÖOMAISUUS JA MUUT PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET Aineettomat hyödykkeet 12 Aineettomat oikeudet Muut pitkävaikutteiset menot Aineelliset hyödykkeet 12 Maa-alueet Rakennukset Lentokalusto Muu kalusto Ennakkomaksut Käyttöomaisuusarvopaperit ja muut pitkäaikaiset sijoitukset 12 Osakkuusyhtiöosakkeet Tytäryhtiöosakkeet Muut osakkeet ja osuudet Lainasaamiset , 15 ARVOSTUSERÄT 13 Vastuu yhtiön eläkkeistä Eläkesäätiön vastuuvajaus VAIHTO- JA RAHOITUSOMAISUUS Vaihto-omaisuus 14 Aineet ja tarvikkeet Muu vaihto-omaisuus Saamiset 15 Myyntisaamiset Siirtosaamiset Muut saamiset Rahoitusomaisuusarvopaperit Lyhytaikaiset sijoitukset Rahat ja pankkisaamiset VASTATTAVAA OMA PÄÄOMA 19 Sidottu oma pääoma Osakepääoma Vararahasto Vapaa oma pääoma Voitto edellisiltä vuosilta Tilikauden voitto Pääomalaina Oma pääoma yhteensä VARAUKSET Kertynyt poistoero Vapaaehtoiset varaukset Siirtymävaraus VIERAS PÄÄOMA Vastuulaina Pitkäaikainen vieras pääoma 21 Vaihtovelkakirjalaina Lainat rahoituslaitoksilta Eläkelainat Muut pitkäaikaiset velat , 29 Lyhytaikainen vieras pääoma 2 Lainat rahoituslaitoksilta Ostovelat , 31 Siirtovelat , 26 Muut lyhytaikaiset velat ,\n19 EMOYHTIÖN RAHOITUSLASKELMA (1 mk) 1997/ /97 LIIKETOIMINTA Tulorahoitus Käyttökate Rahoitustuotot ja - kulut (netto) Satunnaiserät Verot KÄYTTÖPÄÄOMAN MUUTOS Vaihto-omaisuus, lisäys (-) / vähennys (+) Lyhytaikaiset liikesaamiset, lisäys (-) / vähennys (+) Korottomat lyhytaikaiset velat, lisäys (+) / vähennys Liiketoiminnan kassavirta INVESTOINNIT Investoinnit lentokalustoon Investoinnit rakennuksiin Muut investoinnit Ennakkomaksujen muutos Käyttöomaisuusinvestoinnit yhteensä Käyttöomaisuuden myyntituotot Investointien kassavirta Pitkäaikaiset liikesaamiset, lisäys (-) / vähennys (+) Kassavirta ennen rahoitusta RAHOITUS Pitkäaikaisten velkojen lisäys Pitkäaikaisten velkojen vähennys Lyhytaikaisten velkojen lisäys (+), vähennys (-) Osingonjako Sidotun oman pääoman lisäys (+), vähennys (-) Rahoituksen kassavirta Laskelman mukainen likvidien varojen lisäys (+), vähennys (-) Likvidit varat Taseen mukainen likvidien varojen lisäys (+) / vähennys (-) Likvidit varat\n20 KONSERNIN JA EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖSTEN LIITETIEDOT 2 Konserni Konserni Emoyhtiö Emoyhtiö 1997/ / / /97 Mmk Mmk Mmk Mmk 1. Liiketoiminnan muut tuotot Lentokaluston myyntivoitto 142,3 59,1 142,3 59,1 Muut erät 26, 2,5 25,3 41,3 Yhteensä 168,3 79,6 167,6 1,4 Lentokaluston myyntivoitto on myyntihinnan ja suunnitelman mukaisilla poistoilla alennetun menojäännöksen erotus. 2. Aineet ja tarvikkeet Korjaamojen aineostot 248,2 21,2 248,2 225,9 Matkustajapalvelun aineostot 413,9 361,5 461,2 44,1 Lentotoiminnan polttoaineet 699,5 663,7 698,8 655, Muut erät 39,3 49,5 Yhteensä 1 4, ,9 1 48, , 3. Ulkopuoliset palvelut Maaselvitysmaksut 29,2 252,6 29,2 252,1 Seuramatkatuotannon maajärjestelykulut 437,3 371, Lentokaluston korjaus ja huolto 161,1 159,1 161, 144,2 Käyttömaksut paikanvarausjärjestelmistä 93,2 12, 93,8 11,2 Muut erät 233,9 23,3 193,4 179,5 Yhteensä 1 215,7 1 87,9 738,4 676,9 4. Henkilöstökulut Suoriteperusteiset palkat Hallinto ja toimitusjohtajat 5,4 4,1 2,1 2, Muut 1 895,2 1 79, , ,1 Yhteensä 1 9, , , , Sairausajan palkat - 36,9-36,4-36,1-33,8 Yhteensä 1 863, , , 1 461,3 Henkilösivukulut Lakisääteiset henkilösivukulut 241, 226, 22,7 198,1 Maksut eläketurvan järjestämisestä 258,2 22,5 23,8 182,7 Henkilöstörahastosiirto 24, 24, Sairausajan palkat 36,9 36,4 36,1 33,8 Muut erät 13, 13,7 4,7 6, Yhteensä 573,1 496,5 516,3 42,6 Henkilöstökulut tuloslaskelmassa 2 436, , , ,9 Luontaisetujen verotusarvot 26,4 23, 21,3 18,2 Luontaisetujen hankinnasta aiheutuvat kulut eivät sisälly henkilöstökuluihin. 5. Vuokrat Lentokaluston leasemaksut 24,4 25,4 24,4 25,4 Lyhytaikaiset lentokaluston vuokrat 172,7 88,4 172,7 88,3 Toimitila- ja maavuokrat 136,8 146,3 98,7 99,6 Tietohallinnon kone- ja linjavuokrat 35,7 32,7 35,6 32,2 Muut erät 82,5 93, 78,7 86,2 Yhteensä 632,1 565,8 59, 511,8 6. Liikennöimismaksut Matkustajamaksut 47,1 246,9 47,1 233,6 Laskeutumismaksut 287,3 26,5 287,2 255, Navigaatiomaksut 286,8 256,8 286,7 256,8 Muut erät 38, 24,3 37,9 24,1 Yhteensä 659, 788,6 659, 769,5 7. Muut kulut Myynti- ja markkinointikulut 252, 222,9 173,4 155,6 Päiväraha-, hotelli-, ym. matkakulut 173,6 146,7 166,6 136,9 Toimitilojen ylläpito ilman vuokria 61,4 6,4 55,2 55,4 Viestikulut 64,2 52,1 48,5 39,1 Muut erät 268,2 262,8 21,7 23,7 Yhteensä 819,4 744,8 654,4 59,8\n21 Konserni Konserni Emoyhtiö Emoyhtiö 1997/ / / /97 Mmk Mmk Mmk Mmk 8. Poistot käyttöomaisuudesta ja muista pitkävaikutteisista menoista Suunnitelman mukaiset poistot tuloslaskelmassa Muista pitkävaikutteisista menoista 16,5 13, 13,6 9, Rakennuksista 26,5 29,6 26,3 29,4 Lentokalustosta 354,5 311,6 354,5 311,2 Muusta kalustosta 15, 13,3 89,1 86, Yhteensä 52,5 457,5 483,6 435,6 Omaisuuslajikohtainen erittely liitetietojen kohdassa 12. Poistoeron muutos Lentokalusto 152,5 213,3 Muu kalusto - 6,5-9,2 Yhteensä 146, 24,1 9. Rahoitustuotot ja -kulut Osingot konserniyhtiöiltä 28,2 24, Osingot muilta 1,2,4,2,3 Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta 2,9-1,1 Korkotuotot pitkäaikaisista sijoituksista 5,6 11,4 5,6 11,2 Korkotuotot lyhytaikaisista sijoituksista 71,8 78,8 66,6 74,1 Korkotuotot konserniyhtiöiltä,6 2,6 Valuuttakurssierot toteutuneet kurssivoitot 15,6 17,7 15,2 17,3 toteutumattomat kurssivoitot 11, 2,4 11, 2,4 toteutuneet kurssitappiot - 5,4 -,7-5,3 -,6 toteutumattomat kurssitappiot - 5,1-7,7-5,1-7,7 Valuuttakurssierot tuloslaskelmassa yhteensä 16,1 11,7 15,8 11,3 Korkokulut - 69,5-17, - 67,7-13, Korkokulut konserniyhtiöille - 5,9-5,8 Muut vieraan pääoman kulut - 4,4-2,4-4,2-2,1 Muut rahoituskulut -,8-7,8 -,3-7,3 Poistot sijoituksista - 1,1,3-1,1,3 Rahoituskulut, netto tuloslaskelmassa 21,8-15,7 37,8 5,6 1. Satunnaiset tuotot ja kulut Satunnaiset tuotot Infa, palautuvat luottotappiot 7,3 7,3 Myyntivoitto osakkeista 62,1 61,9 Myyntivoitto rakennuksista 223,1 223,1 Fuusiovoitto 6,8 Satunnaiset tuotot yhteensä 7,3 285,2 7,3 291,8 Satunnaiset kulut Optiomaksujen poisto - 3,6-3,6 Infa, osakkeiden arvonalennus - 24,5-36,1 Infa, saatavien luottotappio - 6,2-6,2 Airbus, poisto - 135,5-135,5 Satunnaiset kulut yhteensä - 3,6-166,1-3,6-177,7 Yhteensä 3,6 119,1 3,6 114,1 11. Välittömät verot Edellisten vuosien verot -,8, -,8 Tilikauden verot 119,9 51,6 113,2 45,1 Laskennallisen verovelan muutos,5 54,4 Verot tuloslaskelmassa 119,6 16, 112,5 45,1 12. Käyttöomaisuus Aineettomat oikeudet Hankintameno ,6 9, 8,4 8,7 Lisäykset ,1,1 Vähennykset ,4 -,4 Kirjanpitoarvo ,6 8,6 8,4 8,4 Muut pitkävaikutteiset menot Hankintameno ,1 141,9 99, 8,6 Lisäykset ,7 25,7 42,9 18,5 Vähennykset ,2-13,4, Vähennysten kertyneet suunnitelman mukaiset poistot ,7-14,1 Hankintameno ,8 14,1 141,8 99, Kertyneet suunnitelman mukaiset poistot ,7-89,1-71,9-58,2 Kirjanpitoarvo ,1 51, 7, 4,7 21\n22 Konserni Konserni Emoyhtiö Emoyhtiö 1997/ / / /97 Mmk Mmk Mmk Mmk Maa-alueet Hankintameno ,8 4,8 4,3 4,3 Kirjanpitoarvo ,8 4,8 4,3 4,3 Rakennukset Hankintameno ,9 999,8 77,4 99,9 Lisäykset ,2 79,6 84, 66,3 Vähennykset ,4-245,9-26,4-232,2 Vähennysten kertyneet suunnitelman mukaiset poistot ,6-54,7 -,2-54,6 Hankintameno ,1 778,9 827,8 77,4 Kertyneet suunnitelman mukaiset poistot ,7-365,7-388,9-362,8 Kirjanpitoarvo ,4 413,1 438,9 47,6 Lentokalusto Hankintameno ,4 5 82, ,9 5 73,3 Lisäykset ,5 81,7 616,5 814,4 Vähennykset ,9-46, - 384,9-46, Vähennysten kertyneet suunnitelman mukaiset poistot ,7-142,9-389,1-142,9 Hankintameno ,4 5 74, , ,9 Kertyneet suunnitelman mukaiset poistot , , , ,9 Kirjanpitoarvo ,1 3 7, ,1 3 7,9 Kokonais- ja suunnitelmapoistojen kertynyt erotus , 849,7 Poistoeron lisäys ,5 213,3 Kokonais- ja suunnitelmapoistojen kertynyt erotus ,5 1 63, Muu kalusto Hankintameno ,5 1 37, 964, 864,5 Lisäykset ,9 135,3 15,1 11,6 Vähennykset ,2-24,8-1,4-2,1 Vähennysten kertyneet suunnitelman mukaiset poistot ,9-34,1 Hankintameno , ,5 1 67,7 964, Kertyneet suunnitelman mukaiset poistot ,6-772,5-763,8-674,7 Kirjanpitoarvo ,6 34,9 33,9 289,3 Kokonais- ja suunnitelmapoistojen kertynyt erotus ,3 21,5 Poistoeron vähennys ,5-9,2 Kokonais- ja suunnitelmapoistojen kertynyt erotus ,8 12,3 Kirjanpitoarvosta koneiden ja laitteiden osuus 3 264, , , ,9 Ennakkomaksut Hankintameno ,8 141,7 113,8 141, Lisäykset ,8 112,8 Vähennykset ,9-27,2 Kirjanpitoarvo ,6 113,8 226,6 113,8 Käyttöomaisuuden vakuutusarvot Lentokoneiden ja varamoottorien tasearvo 2 948,1 3 7, ,1 3 7,9 Vakuutusarvo FIM 7 82, ,8 7 82, ,8 Vakuutusarvo USD 1 263, , , ,7 Konsernin omaisuus on vakuutettu jälleenhankinta-arvosta. Lentokaluston vakuutusarvot ovat USD-perusteisia. Muun omaisuuden osalta jälleenhankinta-arvoja ei ole määritelty yksityiskohtaisesti. Käyttöomaisuuden verotusarvot Rakennukset 316,4 357,2 35,9 346,3 Osakkuusyhtiöosakkeet 2,8 1,4 2,2 1,4 Tytäryhtiöosakkeet 62,5 63,1 Muut osakkeet ja osuudet 27,1 28,5 21,3 19,1 Yhteensä 346,4 387,1 391,9 429,9 Ulkomaisten yhtiöiden osalta verotusarvona on käytetty kirjanpitoarvoa ja kotimaisten yhtiöiden osalta myös kirjanpitoarvoa, kun verotusarvoa ei ole erikseen määritelty. 22\n23 Käyttöomaisuusarvopaperit ja muut pitkäaikaiset sijoitukset Osakkuusyhtiöosakkeet Kirjanpito- Tilikauden Konsernin Osake- Konsernin Emoyhtiön Osakkeiden arvot kons. voitto / osuus omasta Tilinpäätösmäärä kpl omistus % omistus % nimellisarvo yhtiöissä tappio pääomasta päivämäärä 1 1 mk 1 mk 1 mk Nordic Hotel Oy 9 6 4, 4, Finnish American International Trade Inc., USA 1 2, 2, USD Suomen Jakelutiet Oy 15 47, Amadeus Estonia 98 33,25 EEK Toivelomat Oy 5 48, Yhteensä Tytäryhtiöosakkeet Kirjanpito- Tilikauden Osake- Konsernin Emoyhtiön Osakkeiden arvot kons. voitto / Oma Tilinpäätösmäärä kpl omistus % omistus % nimellisarvo yhtiöissä tappio pääoma päivämäärä 1 1 mk 1 mk 1 mk Kiinteistö Oy Aerolan A-talot 7 5 1, 1, Kiinteistö Oy Aerolan B-talot 2 1, 1, Malmilento Oy 5 1, 1, Amadeus Finland Oy 19 95, 95, Matkatoimisto Oy Area 5 1, 1, Area Baltica Reisibüroo AS, Viro 85 1, 1, EEK ZAO Norvista, Venäjä 1 1, 1, A/S Estravel Ltd, Viro ,2 72, BMR Balti Meediareklaami AS, Viro 1 72,2 EEK Oy Aurinkomatkat - Suntours Ltd Ab ,7 79, Finlandia Travel Agency Ltd, Englanti 5 1, 96,68 GBP Finlandia Agence de Voyages S.A.R.L., Ranska ,8 99,8 FRF Finnair Travel Services Oy 5 1, 1, Finncatering Oy , 1, Norvista Travel Ltd, Kanada 1 1, 1, CAD Oy Finnmatkat - Finntours Ab 15 1, 1, Norvista Ltd, USA 2 1, 1, USD Karair Ab, Ruotsi 1 1, 1, SEK Business Flight Center Oy 5 1, 1, Mikkelin Matkatoimisto Oy , Finnair Gateway Ravintolat Oy 1 1, 1, Norvista Travel AB, Ruotsi , 1, SEK Norvista S.R.L, Italia 17 1, 1, ITL Norvista GmbH, Saksa 6 1, 1, DEM Norvista B.V., Alankomaat 4 1, 1, NLG Kuopion Matkatoimisto Oy 75 99, Varkauden Matkatoimisto Oy , Suomen Matkatoimisto Oy ,8 99, Konserni yhteensä /. tytäryhtiöiden omistamat tytäryhtiöosakkeet Emoyhtiö yhteensä Muut osakkeet Osakemäärä Konsernin Emoyhtiön Kirjanpitoarvot kons. kpl omistus % omistus % yhtiöissä 1 mk Polygon Insurance Company Ltd Vakuutusosakeyhtiö Sampo OKR-Liikkeenlaskijat Osuuskunta 6 12 HEX Oy, Helsingin Arvopaperi- ja johdannaispörssi Helsingin Puhelin Oyj Oy TEN-MAR Fastighets Ab ,79 1, Helsinki Halli Oy Golfsarfvik 1 15 Asunto Oy Joensuun Kirkkokatu Asunto Oy Koitere Bostads Ab, Laivanvarustajankatu Asunto Oy Mannerheimintie ,36 1, Asunto Oy Metsätorppa, Kauppalantie ,38 4, Asunto Oy Neitsytpolku Asunto Oy Neitsytpolku Asunto Oy Octavus, Mannerheimintie ,5 6,5 25 Asunto Oy Peter, Raatimiehenkatu Asunto Oy Pietarinkatu Asunto Oy Pietarinkatu Asunto Oy Tenholantie ,12 9, Asunto Oy Pehesaari Kiinteistö Oy Citykulma Kiinteistö Oy Heikintori ,5 234 Kiinteistö Oy Lentäjäntie ,5 19, Kiinteistö Oy Tapiolan Säästötammi\n24 Osakemäärä Konsernin Emoyhtiön Kirjanpitoarvot kons. kpl omistus % omistus % yhtiöissä 1 mk Sita Telecommunications Holding N.V 613 Muut yhtiöt, jokaisen kirjanpitoarvo alle 1. mk 98 Puhelinosuustodistukset Yhteensä Emoyhtiön pitkäaikaisiin sijoituksiin kuuluvat lainasaamiset, Mmk 1997/ /97 Konserniyrityksiltä 4,6 4,7 Muilta yrityksiltä 4,3 4,6 Yhteensä 8,9 9,3 13. Arvostuserät vastaavissa Konserni Konserni Emoyhtiö Emoyhtiö 1997/ / / /97 Mmk Mmk Mmk Mmk Vastuu yhtiöiden suoraan maksamista eläkkeistä 17,9 17,6 17,3 16,8 Eläkesäätiön pakollinen vastuuvajaus 15,2 2,5 13,7 18,4 Eläkesäätiön kattamaton eläkevastuu 3, Yhteensä 33,1 41, 3,9 35,2 14. Vaihto-omaisuus Vaihto-omaisuus on arvostettu keskimääräiseen hankintahintaan. 15. Saamiset konserniyhtiöiltä Lainasaamiset 4,6 4,7 Myyntisaamiset 17, 14,1 Siirtosaamiset 4,9 1,3 Muut saamiset 7,8 Yhteensä 124,3 11, 16. Siirtosaamiset Ennakkoon maksetut leasemaksut 38,6 38,6 Muut erät 398,6 333,3 35, 287,8 Yhteensä 398,6 371,9 35, 326,4 Muut erät sisältävät tilikaudelle kuuluvia, erääntymättömiä korkoja ja muita siirtosaamisia. 17. Lyhytaikaiset sijoitukset Sijoitukset sisältävät mm. sijoitus- ja yritystodistuksia sekä joukkovelkakirjalainoja. 18. Rahat ja pankkisaamiset Erä sisältää konsernin pankkitileillä olevat varat. 19. Oman pääoman muutokset Sidottu oma pääoma Osakepääoma tilikauden alussa 41,3 47,9 41,3 47,9 Vaihdettavan debentuurilainan vaihto 3,3 3,3 Vaihtovelkakirjojen vaihto,4 2,3,4 2,3 Osakepääoma tilikauden lopussa 414, 41,3 414, 41,3 Vararahasto ,6 854,3 86,6 854,3 Emissiovoitto uusmerkinnästä 22,3 6,3 22,3 6,3 Sidottu oma pääoma yhteensä tilikauden lopussa 1 296,9 1 27, ,9 1 27,9 Vapaa oma pääoma Vapaa oma pääoma tilikauden alussa 1 48, ,6 59,2 493,1 Osingonjako - 82,1-81,6-82,1-81,6 Muuntoerojen muutos,3,1 Tilikauden voitto 59,7 322,8 492,7 178,8 Vapaa oma pääoma yhteensä tilikauden lopussa 1 98,9 1 48,9 1,8 59,2 Pääomalaina 48,9 73,5 48,9 73,5 Oma pääoma yhteensä tilikauden lopussa 3 254, , , ,5 Jakokelpoiset varat Vapaa oma pääoma 1 98,9 1 48,9 Vapaaehtoiset varaukset vapaassa omassa pääomassa - 879,7-878,5 Jakokelpoiset varat ,1 62,4 Vapaaehtoiset varaukset Kertynyt poistoero 1 221,5 1 75,5 Asuintalovaraus,4 Siirtymävaraus 144, ,9 1 22,1 Laskennallinen verovelka vapaaehtoisista varauksista - 342,1-341,6 Vapaaehtoiset varaukset vapaassa omassa pääomassa ,7 878,5 24\n25 2. Velat konserniyhtiöille Emoyhtiö Emoyhtiö 1997/ /97 Mmk Mmk Ostovelat 16, 17,1 Siirtovelat 4,4 3,3 Muut lyhytaikaiset velat 179,6 155,5 Muut pitkäaikaiset velat,1,1 Yhteensä 2,2 175,9 21. Pitkäaikainen vieras pääoma Pitkäaikaisten lainojen lyhennykset Tilikautena 1998/ / 2/1 21/2 22/3 23- Yhteensä FIM milj. 71,2 233,1 35,4 32,8, 87, 1 242,5 22. Vaihdettava debentuurilaina (Pääomalaina) Vaihdettava debentuurilaina 23.. markkaa laskettiin liikkeelle Lainan korko on 7% vuoteen 24 asti. Tämän jälkeen korko on 5 prosenttiyksikköä yli 12 kk:n Helibor -koron. Lainalla ei ole eräpäivää. Laina on luonteeltaan pääomalaina, jonka ehdoissa on seuraavat pääomalainan erityispiirteet: 1. lainaan perustuvilla saatavilla on huonompi etuoikeus kuin yhtiön muilla sitoumuksilla; 2. laina voidaan maksaa takaisin mikäli ja vain siltä osin kuin yhtiölle jää täysi kate sidotulle pääomalle laskettuna viimeksi kuluneelta tilikaudelta vahvistetun taseen ja konsernitaseen mukaan; 3. lainalle voidaan maksaa korkoa vuosittain ainoastaan siltä osin kuin maksun määrä ei ylitä koronmaksupäivänä yhtiön viimeksi päättyneeltä tilikaudelta vahvistetun taseen osoittamaa vapaata omaa pääomaa eikä samalta ajalta vahvistetun konsernitaseen mukaan emoyhtiössä voitonjakokelpoisen vapaan oman pääoman määrää. Lainan koron maksulla on etuoikeus ennen osingon maksua; 4. lainalla ei ole vakuutta; 5. velkakirjan haltijalla ei ole oikeutta irtisanoa tai vaatia lainaa lukuunottamatta yhtiön selvitystilaa. Lainaehtojen mukaan Finnair Oyj:llä on oikeus, edellyttäen, että takaisinmaksuehdot täyttyvät, maksaa takaisin lainan pääomaa osittain tai kokonaan alkaen sekä myös laina-ajan alusta lukien silloin, kun Finnair Oyj:n kurssi Helsingin Arvopaperipörssissä ehdoissa sovitun ajan ylittää laskennallisen vaihtohinnan 4 prosentilla. Velkakirjan haltijalla on ennen takaisinmaksua oikeus vaihtaa velkakirjansa osakkeiksi. Yhdellä 1. markan nimellisarvoisella debentuurilla saa vaihdossa 271 Finnair Oyj:n 5 markan nimellisarvoista osaketta. Osakkeen laskennallinen vaihtohinta on 36,9 markkaa. Vaihtoaika on vuosittain ja Velkakirjoja oli mennessä vaihdettu yhteensä markan edestä osakkeeseen, minkä jälkeen vaihtovelkakirjalainan määrä on markkaa. Mikäli kaikki vaihtamatta olevat velkakirjat vaihdetaan osakkeiksi, nousee yhtiön osakepääoma markalla vastaten osaketta. 23. Vastuulaina Finnair Oyj nosti tilikauden 199/91 aikana Japanin pääomamarkkinoilta 21 miljardin jenin eräpäivättömän vastuulainan (subordinated loan). Lainaa lyhennettiin toukokuussa ,5 miljardilla jenillä. Lainanantaja on heikommassa etuoikeusjärjestyksessä muhin velkojiin nähden, kuitenkin niin, että lainanantajalla on parempi etuoikeus kuin vaihdettavan debentuurilainan (ks. kohta 22) haltijoilla. 24. Vaihtovelkakirjalaina Vaihtovelkakirjalaina 15.. markkaa laskettiin liikkeelle Laina-aika vuosina Lainan korko on 11,25%. Osakkeiksi vaihto voidaan suorittaa siten, että yhtä 1 markan velkakirjaa vastaan saa 54,4 kpl Finnair Oyj:n viiden markan nimellisarvoista osaketta, jolloin osakkeen laskennallinen vaihtohinta on 18,38 markkaa. Vaihtoaika on vuosittain Velkakirjoja oli mennessä vaihdettu yhteensä markan edestä osakkeeseen, minkä jälkeen vaihtovelkakirjalainan määrä on markkaa. Mikäli kaikki vaihtamatta olleet velkakirjat vaihdetaan osakkeiksi, nousee yhtiön osakepääoma markalla vastaten osaketta. 25. Ennakkomaksut Vastattavissa sisältävät pääasiassa asiakkaiden suorittamia ennakoita hotelli- ja maapalveluista. 26. Siirtovelat Konserni Konserni Emoyhtiö Emoyhtiö 1997/ / / /97 Mmk Mmk Mmk Mmk Ennakkoon myydyt lentokuljetukset ja palkkiopistevelka *) 574,7 5,7 574,7 5,7 Lomapalkkavelka 345,1 321,9 38,6 288,9 Muut erät 622,5 431,1 553,5 36,8 Yhteensä 1 542, , ,8 1 15,4 *) Aikaisemmilta vuosilta käyttämättä jääneet vähintään kaksi vuotta vanhat lentoliput 1, Mmk on tuloutettu. Finnair-Plus pistevelkaa on kirjattu 51, Mmk. Muut erät sisältävät tilikaudelle kuuluvia, erääntymättömiä korkoja ja muita siirtovelkoja. 27. Muut lyhytaikaiset velat Erä sisältää mm. konsernipankkitilin velat tytäryhtiöille. 25\n26 28. Erääntyvät lentokaluston vuokranmaksut Tilikautena 1998/ / 2/1 21/2 22/3 23- Yhteensä FIM milj. 296,6 267,8 28,5 259, 152, 27, ,3 Erääntyvät vuokranmaksut koostuvat lentokoneiden rahoitus- ja käyttöleasingsopimusten mukaisista varsinaisista, vielä maksamattomista vuokrista. Eräiden rahoitusleasingsopimusten osalta Finnair Oyj on tehnyt ennalta sovittua osto-optiomaksua vastaavan talletuksen. Erääntyvistä vuokranmaksuista on 292,3 Mmk rahoitusleasingmaksuja ja 1 162, Mmk käyttöleasingmaksuja. Tilinpäätöshetkellä maksamatta olleiden enimmäisrahoitusleasingmaksujen, ml. ennalta sovitut osto-optiomaksut, nykyarvo oli 269,8 Mmk. Konsernin lentokaluston erittely on esitetty vuosikertomuksen sivulla 33. Toisin kuin rahoitusleasingsopimuksissa, käyttöleasingsopimuksissa vuokralleottajana Finnair Oyj vastaa ainoastaan vuokran maksusta ilman mitään jäännösarvoriskiä, minkä riskin vuokralleantaja ottaa. Rahoitusleasingsopimuksissa Finnair Oyj maksaa rahoituskustannukset kattavaa vuokraa ja omaa osto-option lentokoneen ostamiseksi ennalta sovittuun hintaan vuokrakauden päättyessä kantaen samalla jäännösarvoriskin itse. Tästä johtuen yhtiölle saattaa aiheutua tiettyjä korvausvelvoitteita, joiden määrä riippuu näin vuokratun lentokoneen markkina-arvosta vuokrakauden päättyessä. Finnair Oyj ei ole kirjannut varauksia tällaisten mahdollisten maksujen osalta, koska näiden maksujen määrää ei yhtiön mielestä toistaiseksi voida arvioida. Mikäli rahoitusleasingillä hankitun lentokoneen tuleva markkina-arvo ylittäisi ennalta sovitun osto-optioarvon, tuloutuisi Finnair Oyj:lle myyntivoitto myytäessä lentokone vuokrakauden päätyttyä. 29. Eläkevastuut Konserni Konserni Emoyhtiö Emoyhtiö 1997/ / / /97 Mmk Mmk Mmk Mmk Eläkesäätiön kokonaisvastuu 2 842,1 2 7, , ,6 - josta katettu lakisääteistä osuutta , , , ,1 Lisäetuusosuutta katettu - 1 4, , , , Eläkesäätiön vastuusta kattamatta 15,2 23,5 13,7 18,4 Vastuu yhtiöiden suoraan maksamista eläkkeistä 17,9 17,6 17,3 16,8 Vastuu sisältyy muihin pitkäaikaisiin velkoihin 33,1 41, 3,9 35,2 3. Vastuusitoumukset Emoyhtiön takaukset tytäryhtiöiden puolesta 157,9 138,5 157,9 138,5 Pantit ja kiinnitykset omasta puolesta 223,2 37,6 222,3 36,7 Vastuusitoumukset yhteensä 381, 446,1 38,1 445,2 31. Saamiset osakkuusyhtiöiltä ja velat osakkuusyhtiöille Saamiset osakkuusyhtiöiltä Lainasaamiset,5,5 Myyntisaamiset,2,7,1,3 Siirtosaamiset,,, Yhteensä,7 1,2,1,3 Velat osakkuusyhtiöille Ostovelat 2,4 1,9 2,3 1, Yhteensä 2,4 1,9 2,3 1, 32. Riita-asiat ja oikeudenkäynnit Helsingin käräjäoikeus on antamallaan päätöksellä hylännyt kanteen, jolla kaksi osakkeenomistajaa on vaatinut, että Finnair Oy:n pidetyn yhtiökokouksen päätös tilinpäätöksen vahvistamisesta tarpeellisin osin kumotaan ja muutetaan taikka, että päätös julistetaan pätemättömaksi. Kantajat ovat ilmoittaneet tyytymättömyyttä käräjäoikeuden päätökseen. Helsingin hovioikeus on antamallaan tuomiolla kumonnut Vantaan käräjäoikeuden tuomion, jolla se oli vahvistanut, että alioikeudessa kantajana ollut Karair oy:n entinen osakas omistaa 12 kappaletta Karair oy:n osaketta. Jutussa on haettu muutoksenhakulupaa korkeimmalta oikeudelta. Välimiesoikeuden päätös yhden Karair oy:n osakkeen hinnasta on valitusasiana vireillä Helsingin käräjäoikeudessa. 33. Rahoitusriskien hallinnan periaatteet Finnair-konsernin liiketoiminta on luonteeltaan hyvin kansainvälistä ja merkittäviä pääomia vaativaa, mikä merkitsee altistumista valuutta-, korko-, luotto-, likviditeetti- ja raaka-aineiden hintariskeille. Konsernin politiikkana on minimoida näiden riskien negatiivinen vaikutus kassaan, tulokseen ja omaan pääomaan. Rahoitusriskien hallinta on keskitetty emoyhtiön rahoitusosastolle, joka koordinoi toimintaa konsernissa sekä tarjoaa erilaisia sisäisen pankin palveluja kuten konsernitilit ja netotuspalvelut. Rahoitusriskien hallinta perustuu hallituksen hyväksymään riskienhallintapolitiikkaan, joka suojaustoimintojen ohella sallii mm. valuutta- ja korkopositioiden ottamisen määrättyjen riskirajojen puitteissa. Yhtiö käyttää monipuolisesti eri suojausinstrumentteja ja -tapoja kuten valuuttalainoja, termiinejä, valuutan- ja koronvaihtosopimuksia, valuutta- ja korko-optioita sekä futuureja positioiden hallinnoimisessa. 26\n27 Valuuttariski Konsernin liikevaihdosta noin 35 % kertyy muissa valuutoissa kuin Suomen markassa. Tärkeimmät ulkomaiset myyntivaluutat ovat Yhdysvaltain dollari, Ruotsin kruunu, Saksan markka ja Japanin jeni. Ulkomaisten valuuttojen osuus konsernin operatiivisista kustannuksista on noin 35 %. Tärkein ostovaluutta on Yhdysvaltain dollari, jonka osuus on vajaa puolet kaikista valuuttamääräisistä operatiivisista kuluista. Tämän lisäksi lentokoneiden ja niiden varaosien hankinta tapahtuu pääosin Yhdysvaltain dollareina. Konsernin politiikkana on eliminoida tunnistettu valuuttayli- tai -alijäämien aiheuttama kurssiriski. Riskin alaiseen valuutta-asemaan sisällytetään saamisten ja velkojen sekä muiden kaupallisten sitoumusten lisäksi pääsääntöisesti seuraavan 6-12 kuukauden arvioidut valuuttamääräiset kassavirrat. Tilikauden 1997/98 päättyessä 91 % konsernin korollisista veloista oli Suomen markkamääräisiä. Lentotoiminnan polttoaineiden hintariski Lentotoiminnassa käytettävän polttoaineen hintariskeiltä suojautumiseen käytetään eri suojausinstrumentteja kuten termiinejä ja swappeja. Suojaus rajoittuu ajallisesti yleensä alle 12 kuukauteen. Tilikautena 1997/98 lentotoiminnan polttoaineiden osuus konsernin liiketoiminnan kuluista oli 1%. Polttoainekustannukset ovat riippuvaisia öljymarkkinoiden ja Yhdysvaltain dollarin muutoksista. Korkoriski Korkoriskien hallitsemiseksi konsernin lainat ja sijoitukset on hajautettu vaihtuva- ja kiinteäkorkoisiin instrumentteihin, kuitenkin niin, että pääosa konsernin korollisista lainoista on vaihtuvakorkoisia. Finnair suojautuu korkotason muutoksia vastaan sijoittamalla valtaosan kassavaroistaan rahamarkkinoille alle 12 kuukaudeksi. Tilikauden 1997/98 päättyessä konsernin korollisten lainojen keskikorko oli 4,8 % Luottoriski Konserni altistuu vastapuoliriskille sijoittaessaan kassavarojaan ja käyttäessään johdannaisinstrumentteja. Luottoriskiä hallitaan tekemällä vastapuoliriskirajojen puitteissa sopimuksia vain johtavien koti- ja ulkomaisten pankkien, rahoituslaitosten ja välittäjien kanssa. Rahavaroja sijoitetaan myös konservatiivisesti valittujen yritysten liikkeellelaskemiin velkakirjoihin. Likviditeettiriski Finnair-konsernin tavoitteena on ylläpitää hyvää maksuvalmiutta. Maksuvalmius varmistetaan kassavaroilla, tililimiiteillä, likvideillä rahamarkkinasijoituksilla ja lainalupauksilla. Lentokonehankintojen osalta yhtiön politiikkana on varmistaa rahoitus esimerkiksi lainalupauksilla viimeistään 6 kk ennen toimitusta. Konsernin likvidit varat olivat tilikauden 1997/98 päättyessä noin 1,5 miljardia markkaa. Lisäksi konsernilla on käytettävissään 7 vuodeksi noin 1,4 miljardin markan vakuudettomat luottolimiitit. Johdannaissopimukset , Mmk Valuuttajohdannaiset Nimellisarvo Markkina-arvo Termiinikaupat 1 39,4 4,9 Optiosopimukset 349,4 19, Valuutanvaihtosopimukset 661,9-7,7 Korkojohdannaiset Korko-optiot 2, -,1 Korkotermiinit 4, -,5 Yhteensä 2 29,7 15,6 Muut johdannaissopimukset Lentopetrolin hintasopimukset (tonnia) Taulukossa esitetyt johdannaissopimusten nimellisarvot kuvaavat konsernin käyttämien suojaustoimenpiteiden laajuutta eivätkä sellaisenaan välttämättä kuvaa niistä aiheutuvia kassavirtoja taikka niihin liittyviä luottoriskejä. Nimellisarvot sisältävät myös suljetut termiinisopimukset. Sopimusten markkina-arvo perustuu raportointipäivän markkinahintaan niiltä osin kuin sopimukset ovat julkisen kaupankäynnin kohteena. Muut sopimukset on arvostettu niistä aiheutuvien kassavirtojen nykyarvoon ja optioiden osalta arvonmääritysmalleihin. 34. Henkilöstörahasto Tilinpäätös sisältää henkilöstörahastolle tarkoitettua voittopalkkiota 24 Mmk. 27\n28 HALLITUKSEN ESITYS VOITTOVAROJEN KÄYTÖSTÄ Konsernin koko vapaa oma pääoma konsernitaseen mukaan mk ,73 Voitonjakokelpoinen osa vapaasta omasta pääomasta mk ,47 Emoyhtiö Finnair Oyj:n vapaa oma pääoma taseen mukaan mk ,25 Voitonjakokelpoinen vapaa oma pääoma: Käyttämättömät voittovarat edellisiltä tilikausilta mk ,84 Tilikauden voitto mk ,41 Yhteensä mk ,25 Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että käytettävissä olevista voittovaroista maksetaan osakemäärälle osinkoa 1,75 markkaa osakkeelta mk ,25 Jätetään voittovarojen tilille mk , Helsingissä 12. päivänä kesäkuuta 1998 FINNAIR OYJ:N HALLITUS Harri Holkeri Jaakko Ihamuotila Ari Heiniö Seppo Härkönen Antti Potila Robert G. Ehrnrooth Raimo Hertto Eva-Christina Mäkeläinen Helena Terho 28\n29 TILINTARKASTUSKERTOMUS Finnair Oyj:n osakkeenomistajille Olemme tarkastaneet Finnair Oyj:n kirjanpidon, tilinpäätöksen ja hallinnon tilikaudelta Hallituksen ja toimitusjohtajan laatima tilinpäätös sisältää toimintakertomuksen sekä konsernin ja emoyhtiön tuloslaskelman, taseen ja liitetiedot. Suorittamamme tarkastuksen perusteella annamme lausunnon tilinpäätöksestä ja hallinnosta. Tilintarkastus on suoritettu hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Kirjanpitoa sekä tilinpäätöksen laatimisperiaatteita, sisältöä ja esittämistapaa on tällöin tarkastettu riittävässä laajuudessa sen toteamiseksi, ettei tilinpäätös sisällä olennaisia virheitä tai puutteita. Hallinnon tarkastuksessa on selvitetty hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenten sekä toimitusjohtajan toiminnan lainmukaisuutta osakeyhtiölain säännösten perusteella. Lausuntonamme esitämme, että tilinpäätös on laadittu kirjanpitolain sekä tilinpäätöksen laatimista koskevien muiden säännösten ja määräysten mukaisesti. Tilinpäätös antaa kirjanpitolaissa tarkoitetulla tavalla oikeat ja riittävät tiedot konsernin sekä emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta. Tilinpäätös konsernitilinpäätöksineen voidaan vahvistaa sekä vastuuvapaus myöntää emoyhtiön hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle tarkastamaltamme tilikaudelta. Hallituksen esitys tuloksen käsittelystä on osakeyhtiölain mukainen. Olemme tutustuneet tilikauden aikana julkistettuun osavuosikatsaukseen. Käsityksemme mukaan se on laadittu sitä koskevien säännösten mukaisesti. Helsingissä 17. päivänä kesäkuuta 1998 Pekka Nikula KHT Erkki Mäki-Ranta HTM 29\n30 HALLINTONEUVOSTON LAUSUNTO Finnair Oyj:n hallintoneuvosto on tänään pitämässään kokouksessa käsitellyt yhtiön tilikaudelta laaditun tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätöksen sekä tilintarkastajien antaman tilintarkastuskertomuksen. Hallintoneuvosto on päättänyt lausuntonaan esittää varsinaiselle yhtiökokoukselle, että tuloslaskelma ja tase sekä konsernituloslaskelma ja konsernitase vahvistetaan ja että tilinpäätöksen osoittaman voiton suhteen toimitaan hallituksen esityksen mukaisesti. Hallintoneuvosto toteaa, että sen tekemiä päätöksiä ja antamia ohjeita on noudatettu ja että hallintoneuvosto on saanut yhtiön hallitukselta ja toimitusjohtajalta tarpeelliseksi katsomansa tiedot. Hallintoneuvostosta ovat yhtiökokouksessa erovuorossa toimitusjohtaja Felix Björklund, toimitusjohtaja Markku Hyvärinen, eduskunnan I varapuhemies, Mikko Pesälä kansanedustaja Virpa Puisto, suurlähettiläs Pertti Salolainen ja ulkoasiainneuvos Peter Stenlund Helsingissä kesäkuun 18. päivänä 1998 Markku Hyvärinen Riitta Backas Pekka Kivelä Jouko K. Leskinen Mikko Pesälä Matti Piuhola Virpa Puisto Pertti Salolainen Ralf Sund Felix Björklund Tarja Kautto Markku Koskenniemi Pekka Perttula Sirpa Pietikäinen Jaakko Pohjola Jussi Ranta Peter Stenlund Iiro Viinanen 3\n31 TOIMIALAKATSAUKSET LENTOTOIMINTA Konsernin lentotoiminta käsittää viime vuosina suoritettujen toimialajärjestelyjen seurauksena lähes pelkästään Emoyhtiö Finnair Oyj:n toiminnan. Emoyhtiön lisäksi ainoastaan yksi konserniin kuuluva muu yhtiö harjoittaa lentotoimintaa ja se on malminetsintälentoihin erikoistunut Malmilento Oy -niminen pienlentoyhtiö. Koko lentotoiminnan liikevaihto oli päättyneenä tilikautena 7 3,3 Mmk, mistä Malmilento Oy:n osuus oli 6,4 Mmk. Finnairin harjoittama lentotoiminta on yleisesti kansainvälisiin lentoyhtiöihin verrattuna monimuotoisempaa siten, että yhtiö harjoittaa saman organisaation puitteissa maantieteellisesti ja toiminnallisesti laajamittaista kansainvälistä reittiliikennettä ja tiheän reittiverkoston sekä suurehkon matkustajamäärän omaavaa kotimaan reittiliikennettä ja erikoistunutta tilauslentoliikennettä. Finnairin kansainvälisen lentoliikenteen reittiverkosto kattaa ulkomailla 45 kohdetta. Kotimaan liikenteen kohteita on 22. Lomalentokohteitten määrä vaihtelee kesä- ja talviliikennekaudella, yksittäisiä kohteita on noin 6. Matkustajien kokonaismääristä kuljetettiin 3 % Atlantin liikenteessä, 46 % Euroopan ja Lähi-idän liikenteessä, 4% Kaukoidän liikenteessä, 36 % kotimaan liikenteessä ja 11 % tilauslentoliikenteessä. Rahdin kokonaiskuljetuksista yli 8 % toteutuu Atlantin ja Kaukoidän liikenteessä. Ulkomaan liikenteen osuus mukaan lukien ulkomaan reitti- ja tilauslentoliikenne on koko liikenteen lentokuljetustuotoista 84 % ja kotimaa 16 %. Euroopan lentoliikenteessä alkoi vuonna 1994 merkittävä vapautumiskehitys. Tällöin heinäkuussa 1994 astui voimaan Euroopan unionin ns. kolmas paketti, joka vapautti käytännössä lentoliikenteen kaikista kilpailua rajoittavista tekijöistä, jotka koskivat markkinoille pääsyä ja hinnoittelua. Liikennekauden alussa tuli voimaan ns. kabotaasioikeus, mikä oikeuttaa lentoyhtiöt liikennöimään muiden sopimusmaiden kotimaan liikenteessä. Finnair on tähän mennessä hyödyntänyt vapautumiskehitystä erityisesti Pohjoismaissa Konsernin rakenne muodostamalla Tukholmaan Arlandan lentoasemalle solmukohdan, jonka kautta liikennöitiin päättyneenä tilikautena 55 päivittäistä lentoa 18 Euroopan kohteeseen. Finnairin osuus on noin neljäsosa Arlandan lentoaseman lentojen kokonaismäärästä, mitä on pidettävä merkittävän suurena. Alkaneen tilikauden alussa Finnair on ottanut käyttöön yleiseurooppalaisten, uusien ilmailuvaatimusten mukaisen (JAR-OPS 1) toimintatavan ja saanut sen mukaisen ansiolentoluvan. Ilmailuviranomainen on hyväksynyt mm. Finnairin uuden lentokäsikirjan sekä laatujärjestelmän ja laadunvarmistusorganisaation. Uudet JAR- vaatimukset (Joint Aviation Requirements) on julkaissut 27:n eurooppalaisen ilmailuviranomaisen yhteenliittymä JAA (Joint Aviation Authorities). Näiden vaatimusten laadintatyöhön ovat osallistuneet myös lentoyhtiöt, lentokonevalmistajat sekä työntekijäjärjestöt. Tehtävä on ollut työläs ja aikaa vaativa. Syntyneitä uusia vaatimuksia pidetään lentoliikenteen kannalta erittäin merkityksellisenä asiana. Laatujärjestelmä hyödyttää myös liikennöivää yhtiötä. Finnairissa JAR-OPS 1:n vaatimusten mukaisia toimenpiteitä ryhdyttiin selvittämään ja suunnittelemaan jo vuonna Lentotoiminnan liikevaihto Mmk /94 94/95 95/96 96/97 97/98 Lentotoiminnan henkilöstön tuottavuus Tarj. tonnikm (1 ) / henkilö FINNAIR OYJ Emoyhtiö Lentotoiminta 5 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 Matkatoimistoala Matkatoimisto Oy Area Suomen Matkatoimisto Oy Norvista-matkatoimistoketju Valmismatkatoiminta Finnair Travel Services Oy Oy Aurinkomatkat - Suntours Ltd Ab Oy Finnmatkat - Finntours Ab Top Club Muut toimialat Amadeus Finland Oy Finncatering Oy Finnair Gateway Ravintolat Oy Kiinteistöyhtiöt Muut yhtiöt 31\n32 Matkustajamäärät 1 matkustaja Ulkomaan liikenne Kotimaan liikenne Käytännössä laatujärjestelmä tarkoittaa sitä, että kaikille keskeisille toiminnoille on määritelty toimintatapa ja keinot joilla tämä varmistetaan käytännössä. Järjestelmä kattaa laadun eri näkökulmat sekä lentoturvallisuuden että yhtiön omien, palveluun liittyvien tavoitteiden osalta. Lentoturvallisuus perustuu ilmailuviranomaisten ja yhtiön oman ohjeistuksen tinkimättömään toteuttamiseen. Yhtiön oman palveluketjun saumattomalla yhteistyöllä ja sujumisella varmistetaan mm. liikenteen täsmällisyys- ja muut toimintoihin liittyvät laatukysymykset. LENTOKALUSTO Omassa käytössä olevien lentokoneiden lisäksi yhtiö omistaa kaksi 317 -paikkaista Airbus A3- B4 konetta, jotka on vuokrattu Englantiin. Finnair vastaa sopimuskaudella koneiden huollosta ja tekniikasta. Vuokrasopimus on viisivuotinen ja taloudellisesti merkittävä. Näitä koneita ei ole tarkoitus enää sopimuskauden päätyttyä käyttää Finnairin omassa liikenteessä. Lentokaluston uudistamissuunnitelmiin sisältyen Finnair on tehnyt päätöksen vuokrata viidennen Boeing 757 -koneen, jota yhtiö liikennöi 219 -matkustajapaikkaisena. Tämä kone tulee liikenteeseen huhtikuussa Hankittavaksi päätetyistä 12 uudesta Airbus A32 -tyyppisestä koneesta toimitetaan yhtiölle kaksi 188 -paikkaista A321 -sarjan konetta tammi- helmikuussa MATKATOIMISTOALA Konsernin kaksi suurinta täydellistä matkailupalvelua tarjoavaa yhtiötä ovat Matkatoimisto Oy Area ja Suomen Matkatoimisto Oy. Niiden osuus toimialan kokonaismyynnistä Suomessa on noin 4 %. Näiden lisäksi konsernissa harjoitetaan matkatoimistotoimintaa 13 maassa Suomen ulkopuolella Norvista-nimisen matkatoimistoketjun nimellä. Norvista-ketjun runko luotiin 1996 Finnair Oyj:n, Suomen Matkatoimisto Oy:n ja Matkatoimisto Oy Arean tuolloin omistamista ulkomaisista matkatoimistoista. Norvista-ketjun strategiana on tuottaa ja edistää turismia ja sen päätavoite on luoda vapaaajan matkustusta kohteena Pohjois-Eurooppa lähinnä Suomi, Ruotsi, Venäjä ja Baltian alueet. Matkustajakuormitussuhde % 8 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 Lentotoiminnan taloudellinen tulos ja henkilöstö 1997/ /97 Muutos Liikevaihto Mmk 7 3, ,2 8,3 % Liikevoitto Mmk 565,7 32,9 86,8 % Henkilöstö hlöä /94 94/95 95/96 96/97 97/98 Liikennesuoritteet 1997/ 98 Kansainvälinen Kotimaan Tilauslento- Koko reittiliikenne reittiliikenne liikenne liikenne Matkustajat (1) Muutos % edellisestä vuodesta 13,5 13,3 5,7 12,5 Rahti ja posti (1 kg) Muutos % edellisestä vuodesta 15,3 7,8 38, 15,1 Tarjotut hkm (milj.) Muutos % edellisestä vuodesta 11, 1,7 1,7 9,5 Myydyt hkm (milj.) Muutos % edellisestä vuodesta 15,3 13,9 3,9 12,9 Tarjotut tnkm (milj.) Muutos % edellisestä vuodesta 11,2 12, 3,9 1,4 Myydyt tnkm (milj.) Muutos % edellisestä vuodesta 16, 14,2 3,9 13,9 Matkustajakuormitussuhde % 7, 58,1 87, 71,2 Muutos %-yks. edellisestä vuodesta 2,6 1,6 1,9 2,2 Kokonaiskuormitussuhde % 6, 45,9 78,7 6,8 Muutos %-yks. edellisestä vuodesta 2,4,9, 1,9\n33 LENTOKALUSTO TILAUKSESSA A319 Matkustajapaikkoja 126 A32 Matkustajapaikkoja 153 A321 Matkustajapaikkoja 188 KÄYTÖSSÄ MD-11 Matkustajapaikkoja B757-2 Matkustajapaikkoja 219 OH-LBR MD-82, MD-83 Matkustajapaikkoja MD-87 Matkustajapaikkoja 112 DC-9-51 Matkustajapaikkoja 122 Konsernin omassa liikenteessä käytetty lentokalusto Konetyyppi Yhteensä Omistettu Rahoitus- Vuokrattu Keskileasing määräinen ikä MD ,9 B ,4 MD ,7 MD ,4 MD ,2 DC ,2 ATR ,9 Saab SF ,4 Yhteensä ,9 ATR 72 Matkustajapaikkoja 66 SAAB SF-34 Matkustajapaikkoja 34 OH-KRA 33\n34 Lentokuljetustuottojen liikenteellinen jakautuminen Eurooppa ja Lähi-itä 52 % Kotimaa 16 % Aasia 16 % Pohjois-Amerikka 9 % Tilauslennot 7 % Myydyt tonnikilometrit Milj. tnkm Ulkomaan liikenne Kotimaan liikenne Rahti- ja postimäärät 1 kg Ulkomaan liikenne Kotimaan liikenne /94 94/95 95/96 96/97 97/98 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 Helsinki-Vantaan lentoaseman rahtiterminaali on maraskuussa 1997 valmistuneen laajennuksen jälkeen Pohjoismaiden suurin lentorahtiterminaali. Norvista-ketjun toiminta perustuu Finnair-pohjaisiin matkoihin ja sen tavoitteena on muodostua Pohjois-Euroopan johtavaksi matkanjärjestäjäksi kohdealueellaan. Entisen NL:n alueen poliittiset muutokset ovat merkittävästi lisänneet turismia kyseiselle alueelle, mikä omalta osaltaan edesauttaa tavoitteiden saavuttamisessa. Norvista-ketjun kokonaismyynti oli yli 33 Mmk ja sen palveluksessa toimi 22 henkilöä. Myynnin nopean kasvun odotetaan jatkuvan myös lähitulevaisuudessa. Toisaalta myös yhteistyössä tehtävät palveluostot ja yhdistetyt varaustoiminnot antavat mahdollisuuden parempaan kustannustehokkuuteen ja kannattavuuteen ja näin omalta osaltaan parantavat toimistojen kilpailukykyä. Matkatoimistomarkkinat ovat voimakkaan muutoksen kohteena. Tuottajien komissioleikkaukset, suoramyynnin lisääntyminen, matkatoimistojen työnkuvan muuttuminen loppukäyttäjien päästessä käsiksi varaustietoihin ja tekemään itse varauksia sekä tuottojen muuttuminen komissioista palvelumaksuiksi tuovat alalle tulevina vuosina ennen kokemattoman muutoksen. Muun muassa näistä syistä johtuen Suomen Matkatoimistossa ja Matkatoimisto Areassa on aloitettu uuden sukupolven matkatoimistojärjestelmän käyttöönoton valmistelu. Uusi matkailualan toiminnanohjausjärjestelmä takaa matkustajille ja asiakasyrityksille entistä korkeamman palvelutason. Matkatoimistot toimivat tässä hankkeessa yhteistyössä taatakseen paremmat neuvotteluasemat ja säästääkseen kustannuksia. Järjestelmätoimittajaksi valittiin belgialainen järjestelmätoimittaja ICSAT ja tuotteeksi ACE-niminen järjestelmä. ICSAT on alansa markkinajohtaja Euroopassa. Uusi toiminnanohjausjärjestelmä on omalta osaltaan vastaus tulevan vuosituhannen haasteisiin ja sen ominaisuudet edustavat tietotekniikan uusimpia saavutuksia. Uusi järjestelmä on tarkoitus molemmissa yrityksissä ottaa käyttöön vuoden 1998 loppupuolella.\n35 Matkatoimistoalan liikevaihto Mmk Uuden toiminnanohjausjärjestelmän lisäksi myös muihin alan teknisiin järjestelmiin on panostettu. Suomen Matkatoimisto oli mukana kehittämässä web-pohjaista kokonaisvaltaista matkanhallintajärjestelmää, joka mahdollistaa matkavarausprosessin sähköisen läpiviennin. Voimakkaasti kehittyvä uusi teknologia mahdollistaa matkailun uudenlaisen jakelun ja kyseenalaistaa perinteiset roolit. Matkailun sähköinen kaupankäynti on toistaiseksi vähäistä, mutta sen kasvun odotetaan olevan nopeaa. VALMISMATKATOIMINTA Konsernin valmismatkatoimintaa harjoittavia kotimaisia yhtiöitä ovat Aurinkomatkat ja Finnmatkat. Nämä sekä tuotenimenä tunnettu Top Club valmismatkajärjestäjä toimivat Finnair Travel Services Oy:n alaisuudessa. Lisäksi toimialaan kuuluu yksi Yhdysvalloissa ja yksi Kanadassa toimiva Norvista-ketjuun sisältyvä pienehkö matkanjärjestäjä. Konsernin matkatoimistoalan taloudellinen tulos ja henkilöstö 1997/ /97 Muutos Liikevaihto Mmk 349,9 292, 19,8 % Liikevoitto Mmk 15,1 5,6 169,6 % Henkilöstö hlöä Konsernin valmismatkatoiminnan taloudellinen tulos ja henkilöstö 1997/ /97 Muutos Liikevaihto Mmk 1 23,6 1 5,8 14,5 % Liikevoitto Mmk 1,7,3 466,7 % Henkilöstö hlöä Konsernin muiden toimialojen taloudellinen tulos ja henkilöstö 1997/ /97 Muutos Liikevaihto Mmk 194,7 314,8-38,2 % Liikevoitto Mmk 2,6 15,8 3,4 % Henkilöstö hlöä Kaikki henkilöstömäärät ovat keskimääräisiä, osa-aikaisten osalta oikaistuja lukuja. Liikevaihdon supistuminen muiden toimialojen kohdalla johtuu hotellitoiminnoista luopumisesta /94 94/95 95/96 96/97 97/98 Valmismatkatoiminnan liikevaihto Mmk /94 94/95 95/96 96/97 97/98 Muiden toimialojen liikevaihto Mmk /94 94/95 95/96 96/97 97/98 35\n36 Henkilöstön määrä keskimäärin Henkilöä /94 94/95 95/96 96/97 97/98 Vuonna 1997 tilauslennoilla suoritettiin Suomesta valmismatkoja yhteensä noin 86. Kasvu oli 8 % edellisestä vuodesta. Kasvun arvioidaan hidastuvan vuoden 1998 aikana niin, että se olisi noin 5 %. Tilikautena 1997/98 Finnair Travel Services Oy:n alaisilla matkanjärjestäjillä oli yhteensä 415 matkustajaa. Kasvua oli 9 % edellisestä tilikaudesta. Finnair Travel Services Oy:n alaiset matkanjärjestäjät tarjoavat matkoja yli 2 kohteeseen. Käytettävissä olevia hotelleja ulkomailla on noin 1 ja yöpymisvuorokausia vuodessa yhteensä lähes viisi miljoonaa. Matkoista myydään 43 % yhdeksän oman myyntipisteen kautta ja loput 57 % välittävien 4 matkatoimistopisteen kautta. Finnair Travel Services osti emoyhtiö Finnairilta lentokuljetuksia kertomusvuonna 585 Mmk:n arvosta. Matkanjärjestäjien matkustajakuormitussuhde oli tilauslennoilla 97 %. Tilikauden aikana Suomen matkanjärjestäjäkentässä tapahtui huomattavia muutoksia. Syksyllä 1997 turkkilaisten omistama Kymppi- Matkat, jonka markkinaosuus oli noin 1 % teki konkurssin. Vuoden 1998 alussa Englannin suurin matkanjärjestäjäryhmä Thompson Group osti ruotsalaisen Fritidsresor Groupin, johon Suomessa kuuluvat sekä Fritidsresor että Hassen Matkat. Valmismatkatuotanto maittain (Aurinkomatkat ja Finnmatkat) KESÄKAUSI 1997 Kypros 6 % Italia 12 % Turkki 14 % Portugali 6 % Espanja 17 % TALVIKAUSI 1997/ 98 Amerikka 4 % Portugali 4 % Sunski 3 % Kaukoitä 6 % Muut 12 % Muut 16 % Lähi-itä 7 % 36 Kreikka 33 % Espanja 6 %\n37 San Francisco Toronto Miami New York Tokyo Osaka Peking / Beijing Helsinki Bangkok Singapore Las Palmas Teneriffa Sharjah Tel Aviv Larnaca Bahrain Kaukoliikenteen reittikohteet 1998 Lomaliikenne Tällä hetkellä Suomen valmismatkamarkkinoita hallitsee lähes kokonaan kolme ryhmää, joista suurin on Finnair Travel Services Oy:n alaiset matkanjärjestäjät. Toiseksi suurin osuus on Thompson Groupilla (Fritidsresor ja Hassen Matkat) ja kolmantena on Englannin toiseksi suurin matkanjärjestäjä Airtours Group, joka omistaa Scandinavian Leisure Groupin (Tjäreborg ja Spies). Voidaan olettaa, että markkinaosuuskilpailu englantilaisten toimesta tulee kiristämään kilpailutilannetta Suomessa. Lisäksi valmismatkamarkkinoiden kilpailutilanteen kiristyminen yleisesti Pohjoismaissa sekä matkustuksen lisääntyminen Euroopassa tulevat vaikeuttamaan hotellikapasiteetin saantia keskeisissä lomakohteissa kuten Kanariansaarilla. MUUT TOIMIALAT Muiden alojen merkittävimmät yhtiöt ovat Amadeus Finland Oy, Finncatering Oy ja Finnair Gateway Ravintolat Oy. Lisäksi ryhmään kuuluu pari kiinteistöyhtiötä sekä yksi ulkomainen mainostoimisto. Amadeus Finland Oy huolehtii kansainvälisen Amadeuksen kansallisena markkinointiyhtiönä Amadeuksen kehittämien matkailun informaatioja jakelujärjestelmien markkinoinnista, koulutuksesta ja tuesta huomioiden sekä tuottajien että palvelujen käyttäjien tarpeet. Amadeus on säilyttänyt johtavan asemansa maailman suurimpana varausjärjestelmänä. Amadeus Finland Oy:n kokonaismyynnistä 48 % kertyy varaustuotoista ja 37\n38 Finnairin tarjoiluviinit ovat saaneet kaksi arvostettua tunnustusta: Decanter-lehden palkinnon Paras Businessluokan viinilista 1997 sekä Business Traveller-lehden palkinnon Paras viinikellari taivaalla Lehti on myös palkinnut Finnairin 1998 parhaasta valkoviinistä: Domaine Laroche Chablis Les Fourchames 1994, 1 er Cru ja samppanja Laurent-Perrier Grand Siècle La Cuvée Brut NV saavutti vertailussa 2. sijan. muu osa matkatoimistojärjestelmien käyttöoikeusmaksuista ja laitevuokrista. Päättyneen toimintavuoden liikevaihto oli 68 Mmk. Amadeuksen markkinaosuus Suomessa on kuluneen tilivuoden aikana pysynyt lähes ennallaan, mutta kilpailu alalla on selkeästi kasvamassa. Finncatering Oy on elintarvikealan monitoimiyritys, jonka toiminta jakautuu neljään osaan: leipomo, tilauskeittiö, catering-palvelu sekä juhlapalvelu. Asiakkaina on lentoyhtiöiden lisäksi ravintoloita, hotelleja, suurkeittiöitä sekä yksityisiä henkilöitä. Liikevaihto kasvoi kuluneena tilikautena runsaat 8 % ollen 57 Mmk. Kasvuun vaikutti ensisijaisesti lentokoneannosten myynnin lisääntyminen. Finnair Gateway Ravintolat Oy harjoittaa kahvila-, ravintola- ja kongressitoimintaa Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Kulunut tilikausi oli yhtiön toiminnan ensimmäinen kokonainen tilikausi. Liikevaihtoa kertyi runsaat 66 Mmk. Kansainvälisessä lentoasemia koskevassa palvelututkimuksessa Helsinki-Vantaan lentoaseman ravintolapalvelut arvioitiin 62 lentoaseman joukosta parhaiksi. 38\n39 Ivalo Enontekiö Kittilä Rovaniemi Kuusamo Kemi/Tornio Oulu Kajaani Kokkola/ Pietarsaari Kuopio Joensuu Vaasa Varkaus Jyväskylä Savonlinna Pori Tampere Lappeenranta Helsinki Turku Lomaliikenne Maarianhamina Tromssa Murmansk Rovaniemi Oulu Vaasa Joensuu Tampere Petroskoi Bergen Lappeenranta Turku Helsinki Pietari Oslo Tukholma Tallinna Finnair ja British Airways aloittivat keväällä 1998 laajan yhteistyön. Yhtiöiden yhteisenä tavoitteena on olla lentomatkustajan ykkösvalinta Pohjoismaissa. Dublin Lontoo Madrid Barcelona Lissabon Alicante Malaga Pariisi Manchester Düsseldorf Göteborg Billund Hampuri Amsterdam Frankfurt Bryssel München Zürich Geneve Milano Verona Nizza Kööpenhamina Berliini Praha Rooma Wien Budapest Napoli Riika Varsova Ateena Vilna Istanbul Moskova Kotimaan ja Euroopan reittikohteet\n40 TALOUDELLISTA KEHITYSTÄ KUVAAVAT JA OSAKEKOHTAISET TUNNUSLUVUT 1993/ /95 1) 1995/96 1) 1996/97 1) 1997/98 1) Konsernin tuloslaskelma Liikevaihto Mmk muutos % 8,9 12, 8, 3, 8,8 Käyttökate Mmk suhteessa liikevaihtoon % 9,9 14,2 14,7 1,6 13,7 Liikevoitto Mmk suhteessa liikevaihtoon % 3,2 7,8 8,7 4,4 7,5 Tulos ennen satunnaiseriä Mmk suhteessa liikevaihtoon % 2, 6,3 7,4 4,2 7,8 Tulos ennen veroja Mmk suhteessa liikevaihtoon % 2, 6,3 7,4 5,8 7,8 Konsernin tase Käyttöomaisuus ja muut pitkäaikaiset sijoitukset Mmk Arvostuserät Mmk Vaihto-omaisuus Mmk Rahoitusomaisuus Mmk Vastaavaa yhteensä Mmk Osakepääoma Mmk Muu oma pääoma ja vähemmistö Mmk Vieras pääoma 2) Mmk Vastattavaa yhteensä Mmk Bruttoinvestoinnit ilman ennakoja Mmk Bruttoinvestoinnit liikevaihdosta % 11,8 4,2 7,9 14,3 1,9 Oman pääoman tuotto (ROE) % 8,7 21,2 15,4 7,5 16,7 Sijoitetun pääoman tuotto (ROI) % 8,7 15,1 15,7 9,4 15,9 Osakepääoman korotus Mmk Osingot tilikaudelta 3) Mmk Tulos / osake mk 1,93 5,1 4,56 2,48 6,11 Oma pääoma / osake mk 22,72 27,68 31,74 34,43 39,31 Osinko / osake mk,3,5 1, 1, 1,75 Osinko tuloksesta % 15,5 9,8 21,9 4,3 28,6 Efektiivinen osinkotuotto %,9 1,7 2,7 2,7 3,2 Omavaraisuusaste % 21,8 3,9 37,9 42,9 46,5 Velkaantumisaste (Gearing) % 153,6 43, 25,3 9,9-5,4 Korolliset velat Mmk Likvidit varat Mmk Korollinen nettovelka Mmk suhteessa liikevaihtoon % 37,9 14,6 9,1 3,8-2,2 Nettorahoitustuotot (+) / kulut (-) Mmk suhteessa liikevaihtoon % - 1,2-1,5-1,3 -,2,3 Nettokorot Mmk suhteessa liikevaihtoon % - 2,3-1,6-1,4 -,2,1 Tulorahoitus 4) Mmk Tulorahoitus liikevaihdosta % 8,6 12,4 11,4 12,2 12,6 Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä keskimäärin kpl Osakkeiden osakeantioikaistu lukumäärä tilikauden lopussa kpl Osakepääomaa vastaava osakemäärä tilikauden lopussa kpl Hinta / voitto-suhde, P/ E 17,44 5,69 8,26 14,86 8,83 Henkilöstö, keskimäärin Henkilöstön keskimääräisiä lukuja on oikaistu yksinomaan osa-aikaisessa palveluksessa olleiden henkilöiden osalta. 1) Tilikausien 1994/95,1995/96,1996/97 ja 1997/98 vapaaehtoiset varaukset on konsernitilinpäätöksesssä jaettu laskennalliseen verovelkaan ja vapaaseen omaan pääomaan sekä tuloslaskelmassa laskennallisen verovelan muutokseen. Vuoden 1993/94 tunnuslukuja ei ole muutettu. 2) Osakeyhtiölain muutoksen vuoksi vaidettava debentuurilaina on vuoden 1997/98 ja vuoden 1996/97 tunnuslukuja laskettaessa käsitelty oman pääoman eränä. Aikaisempien vuosien (1993/94, 1994/95 ja 1995/96) tilinpäätöksissä vaihdettava debentuurilaina oli vierasta pääomaa. Aikaisempien vuosien tunnuslukuja ei ole muutettu. 3) Tilikauden 1997/98 osinko on hallituksen esitys yhtiökokoukselle. 4) Tilikauden 1997/98 tulorahoitus sisältää laskennallisen verovelan vaikutuksen ja tilikaudet 1995/96 ja 1996/97 on muutettu vertailukelpoisiksi. 4\n41 Tunnuslukujen laskentaperusteet Oman pääoman tuotto % (ROE) = Sijoitetun pääoman tuotto % (ROI) = Tulos / osake (mk) = Oma pääoma / osake (mk) = Omavaraisuusaste % = Velkaantumisaste (Gearing) % = Osinko tuloksesta % = Efektiivinen osinkotuotto % = Hinta / voittosuhde, P/ E = Tulos ennen satunnaiseriä - verot Oma pääoma + vähemmistöosuus (tilikauden alun ja lopun keskiarvo) Tulos ennen satunnaiseriä + korko- ja muut rahoituskulut Taseen loppusumma - korottomat velat (tilikauden alun ja lopun keskiarvo) Tulos ennen satunnaiseriä + / - vähemmistöosuus - verot Osakeantioikaistu osakemäärä keskimäärin tilikauden aikana Oma pääoma Osakeantioikaistu osakemäärä tilikauden lopussa Oma pääoma + vähemmistöosuus Taseen loppusumma - saadut ennakot Korolliset velat - likvidit varat Oma pääoma + vähemmistöosuudet Osakekohtainen osinko Osakekohtainen tulos Osakekohtainen osinko Osakeantikorjattu pörssikurssi tilinpäätöspäivänä Pörssikurssi tilikauden lopussa Tulos / osake x 1 x 1 x 1 x 1 x 1 x 1 41\n42 TYTÄRYHTIÖT 42 Kokonaismyynti (1 mk) Muutos % Liikevaihto (1 mk) Muutos % Henkilömäärä Konsernin 1997/ / omistus % MATKATOIMISTOALA Suomen Matkatoimisto Oy Toimitusjohtaja Pertti Pirskanen ,8 Matkatoimisto Oy Area Toimitusjohtaja Timo Mannermaa , Estravel AS, Viro Toimitusjohtaja Aivo Takis , Kuopion Matkatoimisto Oy Toimitusjohtaja Pertti Pirskanen ,8 Finlandia Travel Agency Ltd, Englanti Vt. toimitusjohtaja Antero Lahtinen , ZAO Norvista, Venäjä Toimitusjohtaja Anneli Karppinen , Finlandia Agence de Voyages S.A.R.L., Ranska Toimitusjohtaja Leena Uurala-Corbion ,8 Varkauden Matkatoimisto Oy Toimitusjohtaja Leena Eräntie ,6 Mikkelin Matkatoimisto Oy Toimitusjohtaja Heleena Mutanen , Norvista Travel AB, Ruotsi Toimitusjohtaja Billy Carlsson , Norvista S.R.L., Italia Toimitusjohtaja Marisa Impellizzeri , Norvista B.V., Alankomaat Toimitusjohtaja Danny Ostendorf , Norvista Reisen GmbH, Saksa Toimitusjohtaja Merja Pollok , VALMISMATKATOIMINTA Oy Aurinkomatkat - Suntours Ltd Ab Johtaja Jukka Salama ,1 Oy Finnmatkat - Finntours Ab Johtaja Mikko Pietarinen , Finnair Travel Services Oy Toimitusjohtaja Timo Heinonen , Norvista Ltd, USA Toimitusjohtaja Tarja Ruuska , Norvista Travel Ltd, Kanada Toimitusjohtaja Jyrki Eriksson , MUUT TOIMIALAT Amadeus Finland Oy Matkailualan varaus- ja informaatiojärjestelmäpalvelut Toimitusjohtaja Kari Koli , Finnair Gateway Ravintolat Oy Hotelli- ja ravintolatoiminta Toimitusjohtaja Anssi Komulainen , Finncatering Oy Catering - toiminta Toimitusjohtaja Leo Eerikas , Malmilento Oy Lentotoiminta Toimitusjohtaja Pekka Välimäki , Kiinteistöyhtiöt , BMR Balti Meediareklaami AS, Viro Mainostoimisto Toimitusjohtaja Tiia Raidma ,\n43 FINNAIR-KONSERNIN LIIKENNETIETOJA 1993/ / / / /98 ULKOMAAN REITTILIIKENNE Lentotunteja Lentokilometrejä Tarj.henkilökilometrejä Maks.henkilökilometrejä Matkustajakuormitussuhde % 6,8 66, 67,5 67,4 7, Tarj.tonnikilometrejä Maks.tonnikilometrejä Painokuormitussuhde % 53,7 56,8 58, 57,6 6, Matkustajia Rahtia (1 kg) Postia (1 kg) KOTIMAAN REITTILIIKENNE Lentotunteja Lentokilometrejä Tarj.henkilökilometrejä Maks.henkilökilometrejä Matkustajakuormitussuhde % 49,7 52,7 54,2 56,5 58,1 Tarj.tonnikilometrejä Maks.tonnikilometrejä Painokuormitussuhde % 42,9 45,5 45,1 45, 45,9 Matkustajia Rahtia (1 kg) Postia (1 kg) TILAUSLENTOLIIKENNE Lentotunteja Lentokilometrejä Tarj.henkilökilometrejä Maks.henkilökilometrejä Matkustajakuormitussuhde % 86,8 84,4 84,1 85,1 87, Tarj.tonnikilometrejä Maks.tonnikilometrejä Painokuormitussuhde % 81,5 79,5 78,5 78,7 78,7 Matkustajia Rahtia (1 kg) Postia (1 kg) LENTOTOIMINTA YHTEENSÄ Lentotunteja Lentokilometrejä Tarj.henkilökilometrejä Maks.henkilökilometrejä Matkustajakuormitussuhde % 66,5 67,6 68,5 69, 71,2 Tarj.tonnikilometrejä Maks.tonnikilometrejä Painokuormitussuhde % 58,6 58,7 59,1 58,9 6,8 Matkustajia Rahtia (1 kg) Postia (1 kg) LIIKENNETIETOJEN SELITYKSET Tarjottu henkilökilometri Tarjolla ollut paikkamäärä x lennetty matka kilometreissä* Maksettu henkilökilometri Kuljetettu matkustajamäärä x matkustajan matkan pituus kilometreissä* Matkustajakuormitussuhde % Maksettujen henkilökilometrien %-osuus tarjotuista henkilökilometreistä Tarjottu tonnikilometri Tarjolla ollut kuormatila (tonneissa) x lennetty matka kilometreissä* Maksettu tonnikilometri Kuljetettu kuorma (matkustajat, rahti, posti tonneissa) x kuljetusmatkan pituus kilometreissä* Painokuormitussuhde % Maksettujen tonnikilometrien %-osuus tarjotuista tonnikilometreistä *) Kilometrit ovat IATA:n isoympyräetäisyyksiä 43\n44 FINNAIR 75 VUOTTA Tänä vuonna 75-vuotissyntymäpäiväänsä viettävä Finnair on yksi maailman vanhimmista lentoyhtiöistä. Aero O/Y:n perustamisesta tehty asiakirja allekirjoitettiin Helsingissä 12. syyskuuta v Yhtiö merkittiin kaupparekisteriin 9. lokakuuta ja ensimmäisessä yhtiökokouksessa marraskuun 1. päivänä päätettiin lentoiminnan aloittamisesta. Tätä pidetään myös yhtiön virallisena perustamispäivämääränä. Aero O/Y:n perustaja oli konsuli Bruno Otto Lucander, joka oli vuodesta 1918 alkaen toiminut Suomen Välitys-Keskus O/Y:n toimitusjohtajana ja sitä kautta saanut kosketuksen lentoliikenteeseen. Aeron muita perustajajäseniä olivat liikemiehet Gustaf Snellman ja Fritiof Åhman. Yhtiön osakepääoma oli 5 markkaa, jota jo tosin joulukuun 12. päivänä samana vuonna lisättiin miljoonalla markalla. KATAJANOKAN LENTOSATAMASTA Liikennöinti aloitettiin Junkers F13 -koneella 2. maaliskuuta 1924 Helsingistä Tallinnaan. Kone oli yksitasoinen ja -moottorinen sekä varustettu suljetulla matkustamolla, jossa oli paikat neljälle matkustajalle. Koneen miehistönä oli lentäjä ja mekaanikko. Aeron kotikenttä oli Katajanokka, josta Junkersit lensivät talvisin suksilla ja kesäisin kellukkeilla varustettuina. Kesällä v.1924 Aero alkoi lentää myös Tukholmaan. Junkersit varustettiin kellukkein, koska Tukholmassa tai Helsingissä ei ollut maalentokenttiä. Tukholmasta oli junayhteys Göteborgiin, josta pääsi lentoteitse Kööpenhaminaan, Osloon ja Lontooseen. Aeron Tallinnan-reitti puolestaan tarjosi yhteyden Königsbergiin, josta pääsi edelleen junalla Berliiniin. Tältä päivältä tuttua lentoyhtiöyhteistyötä harjoitettiin siis jo heti toiminnan alusta lähtien. Ensimmäisenä toimintavuonnaan Aero kuljetti 269 matkustajaa, jotka tänä päivänä mahtuisivat kaikki yhdellä kertaa Finnairin nykyisiin laajarunkoisiin 35 paikkaisiin MD-11 -koneisiin ja tilaa jäisi vielä seuraavankin vuoden matkustajille. MAALENTOASEMILLE Aerossa toivottiin lentojen siirtämistä maakentille, mutta 6.:n järven maassa ei kuitenkaan oltu kovinkaan halukkaita maakenttiä rakentamaan. Ensimmäinen siviililentoasema avattiin Turun Artukaisissa syyskuussa Tukholman Bromman avaus toukokuussa 1936 lisäsi painetta avata myös Helsingin maalentoasema. Helsingin Malmin lentoasema vihittiin käyttöön toukokuussa 1938, mutta lennot siltä aloitettiin jo Aero lensi viimeisen kellukekonelentonsa Helsingin Katajanokalta Tukholmaan Lindarängeniin joulukuussa Tämän jälkeen laivasto muutettiin pyöräkoneiksi, ja Aero toimi viimein maanpinnalta. Aeron lentokonekalusto koostui Junkers 52/ 53 ja Dragon Rapide -koneista VALTIONYHTIÖKSI Sodan jälkeen Aero siirtyi uuteen aikakauteen. Oli selvä, ettei se yksityisenä yhtiönä selviäisi edessä olevista huomattavista kalustohankinnoista ja kohonneista toimintakustannuksista. Vuonna 1946 Aeron osake-enemmistö siirtyi Suomen valtiolle. Ylijäävän 3 prosenttia osakkeista jakoivat yksityiset osakkeenomistajat, lähinnä yritykset. Omistussuhteet säilyivät lähes ennallaan, kunnes Finnairin osakkeet alettiin noteerata Helsingin Aero Oy:n ensimmäinen lentokone oli Junkers F13, D-335, Regenpfeifer. Bruno Lucander on alhaalla oikealla. Lentäjät ovat Hans Lindenberg (vas.) ja Gunnar Lihr (oik). Arvopaperipörssissä vuonna LENTOEMÄNNÄT TOIVAT PALVELUN Sodan jälkeen uudeksi konetyypiksi tuli Douglas DC-3, joita oli satamäärin saatavissa USA:n Euroopassa sijaitsevista armeijan ylijäämävarastoista. Aero teki saman valinnan kuin monet muut lentoyhtiöt, sodan jälkeen DC-3 edusti nykyaikaisinta saatavissa olevaa liikennekonetta\n45 Suihkuliikennettä Caravellellä kuvaava kuvio 196-luvulta. Lentokalustoa vuosien varrelta: 1. Junkers F13, D-56, Bergflik, Junkers F13, K-SALE, Spatz, Junkers Ju 52/3m, OH-ALK, Sampo, Junkers Ju 52/3m, OH-ALL, Kaleva, DC-3, OH-LCA, Sotka, Convair 44-4, OH-LRF, Caravelle, OH-LEA, Sinilintu Super Caravelle, OH-LSE, Lahti, DC-8-62CF, OH-LFR Paavo Nurmi, Vuonna 1947 liikennöinnin alkaneiden kolmosten myötä Aero alkoi käyttää koneissaan myös nimeä Finnish Air Lines. Kesäkuussa aloittivat yhtiön ensimmäiset lentoemännät. Kesäaikaan tarjoiltiin virvoitusjuomia, kunnes säiden viiletessä otettiin tarjoiluun kuuma lihaliemi ja -piirakka. Vuonna 1948 tarjottiin jo lounaaksi nakkeja ja perunasalaattia. Yhtiön viettäessä 25-vuotispäiväänsä vuonna 1948, työntekijöitä oli yhteensä 267. Näihin kuului 12 ohjaajaa, 11 lentoperämiestä, 11 lentosähköttäjää ja 11 lentoemäntää. Matkustajia kuljetetttiin lähes 61. Vuosi 1952 oli merkityksellinen paitsi Aerolle myös koko Suomelle. Helsingissä pidetyt olympialaiset lisäsivät matkustajamääriä, ja vuonna 1952 Aero kuljetti ensimmäisen kerran yli 1 matkustajaa. Yhtiö sai uuden kotikentän, sillä kesäkuussa avattiin Helsingin lentoasema Seutulan lähistöllä, jonne Aero siirsi kaikki lentonsa lokakuussa. PAINEISTETTU MATKUSTAMO Vuonna 1953 käyttöön otettu Convair oli yhtiön ensimmäinen kone, jossa oli paineistettu matkustamo ja nykyaikainen runkorakenne, moottorit sekä järjestelmät. Samana keväänä Aero alkoi käyttää markkinoinnissa nimeä Finnair. Convairien myötä yhtiön reittikohteet lisääntyivät. Lokakuussa 1953 avattiin reitti Pariisiin ja syyskuussa 1954 Lontooseen. Finnair oli ensimmäinen länsiyhtiö, joka aloitti sodan jälkeen liikenteen Moskovaan helmikuussa Myös Suomessa reittikohteet lisääntyivät ja jo vuonna 1957 kotimaan reittiverkosto oli Euroopan tiheimpiä. SUOMI SIIRTYI SUIHKUAIKAAN Viisikymmentäluvun lopulla suihkukoneet eivät vielä olleet laajassa käytössä. Caravelle oli ensimmäinen lyhyille ja keskipitkille matkoille suunniteltu suihkumoottoreilla varustettu liikennekone. Keväällä 196 Finnair oli ensimmäinen pienehkö lentoyhtiö, joka siirtyi suihkukauteen ja maailman ensimmäinen lentoyhtiö, joka operoi suihkumatkustajakonetta kahden hengen ohjaamomiehistöllä kolmen sijasta. Verrattuna Finnairin aikaisempiin konetyyppeihin Caravelle oli täysin erilainen. Sen kaksi Rolls-Royce Avon -suihkumoottoria kuljettivat konetta 8 tuntikilometrin nopeudella ja samalla takasivat erinomaisen hiljaisen matkustamon. Ensimmäisen luokan tarjoiluun kuului päivittäin vaihtuva ruoka viineineen. Turistiluokassa tarjottiin kylmä ateria\nVUOSIKERTOMUS 1997/ 1998 74. toimintavuosi\nVUOSIKERTOMUS 1997/1998 VUOSIKERTOMUS 1997/ 1998 74. toimintavuosi 2 SISÄLTÖ Tietoja osakkaille 2 Tilikauden tietoja lyhyesti 3 Tietoja Finnair Oyj:n osakkeista ja omistussuhteista 4 Osakkeet ja osakepääoma