Pispalalainen 2/2008. Suuri Kaavoitusnumero. Mukana kaupungin asukaskysely kaavoitusalueen asukkaille - PDF\nPispalalainen 2/2008. Suuri Kaavoitusnumero. Mukana kaupungin asukaskysely kaavoitusalueen asukkaille\nDownload "Pispalalainen 2/2008. Suuri Kaavoitusnumero. Mukana kaupungin asukaskysely kaavoitusalueen asukkaille"\n1 Suuri Kaavoitusnumero Mukana kaupungin asukaskysely kaavoitusalueen asukkaille Pispalalainen 2/2008\n3 Pispalalainen 2/2008 Päätoimittaja Hannu T. Sepponen Toimitussihteerit Irma Rantonen (kaavoitus) Ismo Torvinen Toimituskunta Hannu T. Sepponen Irma Rantonen Mirita Heinämäki Marita Sandt Leena Pukki Veikko Niskavaara Asko Parkkonen Ilpo Mikkonen Kansikuvat Ilpo Mikkonen Taitto Mikko Lipiäinen Putoaako enkeli Pispalaan? Lauri Viidan aikaan ei kysytty rakennuspiirustusta, ei työsuunnitelmaa, kustannusarviota, arkkitehtiä, mestaria, teettäjää ei muuta kuin siitä poikki ja seinään. Pispalalaiset ovat nyt vuoden verran osallistuneet oman asuinympäristönsä suunnitteluun. Lisäksi kymmenkunta uutta selvitystä on saanut päivän valon. Polkuja, palapeliä... Silti vielä ei ole mitään valmista. Syntyykö kaavoituksesta kahden suuren taiteilijaryhmän, pispalan asukkaat ja kaavoittajat, välinen voimakas rakkaustarina? Rakentuuko tästä monisäikeinen ja yllättävä draama, joka lähestyy aihettaan lämmöllä ja kunnioituksella? Hyvää joulua onnellista uutta vuotta toivottaen Hannu T. Sepponen Painopaikka Tampereen Offsetpalvelu Oy Painosmäärä 4500 kpl Julkaisija Pispalan kumppanuusverkosto/ Pispalan kirjastoyhdistys ry Jakelu Suur-Pispalan alue Tampereen kaupunginvaltuusto Ympäristölautakunta Lehden teossa mukana KaOs -projekti Pispalan verkkosivut Pispalalainen verkossa Lisää Pispala -juttuja Toimitus Pispalan kirjastotalo Tahmelankatu Tampere Sisältö 5 Pispalan asemakaavan muutos 6 Tule, tule hyvä kaava - älä tule paha kaava 7 Pispalan monimuotoisuus 8-9 Pispala - toimiva asuinalue myös tulevaisuudessa 10 Valtakunnallisesti merkittävä kulttuuriympäristö 11 Mikä tekee Pispalasta Pispalan? 12 Rakennetaanko kasvimaat? 13 Kysely palstaviljelijöille 14 Kiskoja pitkin keskustaan 15 Pispalan kehittyvät keskustat Rakennustapaohje säätelee välikauden rakennuslupia Kaavoittajien katsaus Haastattelussa Jouko Seppänen Kaavaan porkkanoita vanhan suojeluun 25 Tamperelaista rakennusperintöä Pispan koulun silmin 26 Paikkis karttapalaute paikkis.tampere.fi 27 Vastaa asukaskyselyyn - vaikuta Pispalan asemakaavoitukseen! Pispalan palapeli 31 Muinaisjäännös esiin! Katutaide syntyy sinne, missä sitä eniten tarvitaan Ikinuori Pulteri täytti 40 v Pispala sinivihertyi entisestään Veistoksellisia rytmejä 40 Vastavirtaan! 41 Haulikatu 6:n valtaajien tiedote 42 Haulit himassa 43 Haulitorni sai juhlavalonsa 44 Sarjakuvat 45 Kannaksen kirppis on Pispalan Bauhaus Tehdään rantaan Pispala-talo! 48 Pispalan akrobaatit 50 Ilmankos-kampanja kutsuu pispalalaiset hillitsemään ilmastonmuutosta 52 Pispalan teatteri tekee tuloaan 53 Kurpitsa 10 v. 54 Elokuvatoimintaa Pispalassa 3\n4 Palvelemme aina sunnuntaisin 12-21! Aina edullisesti S-Etukortilla Joulukuussa TORTTUTAIKINA 500 g (3,20/kg) 1,60 SILLIT 210/120 g (8,65-16,58/kg) Norm. 2,75 (11,96/kg) 1,99 KOKONAINEN PUNAJUURI 850/560 g (3,55/kg) Norm. 2,55 (4,55/kg) 1,99 TURUN SINAPPI 275 g (5,78/kg) Norm. 1,95 (7,09/kg) 1,59 TÄHTITORTTU LUUMUMARMELADI 300 g (2,97/kg) 0,89 CREAMY JÄÄTELÖT 0,9 l (2,88/l) Norm. 2,79 (3,10/l) 2,59 JUMBOPUSSIT g (4,98-6,12/kg) Norm. 2,39 (5,98-6,83/kg) 1,99 PISPALA Pispalan valtatie 2 U, puh MEIKÄLÄINEN MAIJA PIRKANMAAN OK Bonus jopa 5 % 4 Edullinen. Tuore. Helppo. MA PE 7 21 LA 7 18 SU 12 21\n5 Pispalan asemakaavan muutos Pispalalaisen suuri kaavoitusnumero pureutuu asemakaavan muuttamiseen pispalalaisten näkökulmasta. 5\n6 Kaavoitus Teksti: Irma Rantonen Kuva: Asko Parkkonen Kaupunginhallituksen suunnittelujaosto päätti , että Pispalan asemakaavan muuttaminen aloitetaan. Tule, tule hyvä kaava älä tule paha kaava KaupunginOsa - KaOs -projekti on ollut Pispalan asemakaavatyön tukena vuoden verran. Projektin käynnisti Pispalan Pamaus - kaupunginosakonferenssi joulukuussa Projekti päättyy vuoden 2009 alussa kun kaikki analyysit on saatu valmiiksi. Työryhmät keskiössä Tärkein työ projektissa on tehty Pamauksessa syntyneissä työryhmissä, jotka esittelevät työtään tulevilla sivuilla. Työryhmien työ on ollut vapaaehtoista ja itseohjautuvaa. Vaikka projekti päättyy, ryhmät voivat jatkaa toimintaansa. Toivottavasti keskustelut jatkuvat ja yhteystiedot säilytetään, sillä asemakaavoitus jatkuu vielä vuosia ja ryhmien on hyvä tarkkailla, kuinka mielipiteet on otettu huomioon kaavoituksen eri vaiheissa. Työryhmien työssä on noussut esille monia asioita, jotka eivät ole yksin kaavoituksen avulla ratkaistavissa. Nyt yhdistysten ja yritysten pitäisi paneutua työryhmien töihin ja miettiä, mitä kehittämis- tai hankeideoita sieltä löytyisi. Onko tilatarpeet huomioitu? Löytyykö toimintasuunnitelmiin uusia painotuksia? Mitä hankkeita voisi tehdä yhdessä toisten kanssa? Vuoropuhelua tarvitaan Vuoropuhelun kannalta on ollut tärkeätä, että suunnittelijat ovat osallistuneet työryhmien työhön. Keskustelun ja tiedottamisen käytäntöjä täytyy silti hioa jatkossa. Myös tässä lehdessä on haettu vuoropuhelua talonlaajennusesimerkin avulla, Jouko Seppänen vastailee ryhmissä nousseisiin kysymyksiin omassa haastattelussaan ja keskiaukeamalta löytyy juttu Pispalan Palapelistä. Kaavoitusprosessi jatkuu Kaavoittajat kertovat kuinka kaavoitusprosessi jatkuu. Mukaan tulee uusia suunnittelijoita ja uusia kaava-alueita, mm. Santalahti. Mm. osallisryhmiä ollaan kokoamassa näille alueille. Suunnittelijat ovat lahjakkaita ihmisiä, mutta ajatuksenlukijoita he eivät ole. Sen vuoksi mielipiteitä täytyy esittää jatkossakin pienistä ja suurista asioista. Joskus on helpompi kirjoittaa itse omista näkökulmistaan katsoen, mutta usein on hyötyä siitä, että mietitään asioita porukalla. Yksi tapa ilmaista mielipiteensä on vastata asukaskyselyyn. Mielipiteenä ei-sana on siinä mielessä huono, että seuraava ehdotus voi olla vielä huonompi. Selkeät ehdotukset siitä, kuinka asioiden pitäisi olla, ohjaavat paremmin suunnittelutyötä toivottuun suuntaan. Projek n tekijät Projektin päällikkönä on toiminut Ulla Tiilikainen ja paikalliskoordinaattorina Irma Rantonen. Osallistumiskonsulttina on ollut Jonas KaOs-Projekti on eri alojen asiantuntijoiden, viranomaisten ja paikallisten toimijoiden välinen yhteistyöhanke. Projektin tarkoituksena on tuottaa Pispalan kehityskuva/visio asemakaavoituksen ja Pispalan ja Tahmelan alueiden yleisemmänkin kehittämisen tueksi. Projektin rahoitus tulee puoliksi Pirkanmaan ympäristökeskuksen kautta Euroopan aluekehitysrahastolta (EAKR) ja Suomen valtiolta ja puoliksi Tampereen kaupungilta. Projektia hallinnoi Tampereen kaupungin Suunnittelupalvelut ja osatoteuttajana toimii Pispalan kumppanuus-verkosto. Projektin sivut: Tampereen kaupungin pispalasivut: pispala.html Työryhmien keskustelualue laajenee! Tulossa keskustelua ja seurantaa: Büchel assistenttinsa Outi Palorannan kanssa, Jonas on vastannut mm. kaupunginosakonferensseista. Tampereen teknillisen yliopiston EDGE kaupunkitutkimuslaboratorion Jenni Partanen ja Riikka Pylvänen ovat tehneet taustatyötä mm. kehityspolkuja varten. Ramboll Finland Oy:n tekemä Rakennusoikeustarkastelu ja lehden välissä oleva asukaskysely ovat myös projektin tilaamia. 6\n7 Monimuotoisuus -työryhmä yhteyshenkilö Ari Sirén kuva: Irma Rantonen Pispalan monimuotoisuus Monimuotoisuusryhmän keskeinen tavoite on Pispalan säilyminen monimuotoisena niin toiminnallisesti, sosiaalisesti, arkkitehtonisesti kuin historiallisestikin. Monimuotoisia rinneratkaisuja. Matkailun, yrityselämän ja kul uurin kehi äminen Esimerkiksi erilaisille kohderyhmille suunnatut kävelyreitit mahdollistaisivat uusien ravitsemus- majoitus- ja myyntipalvelujen (käsityöläisten tuotteet ym.) syntymisen Pispalaan. Veneilymahdollisuus, esim. Härmälän leirintäalueelta tukisi tavoitetta. Yhteistyötä Pispala-Pyynikin yrittäjien kanssa on kehitettävä. Internetin avulla voitaisiin edistää pieniä työtiloja tarvitsevien yhteistoimintaa yhteisten tilojen hankkimiseksi jne. Ryhmässä on keskusteltu Pispalan valtatien yritysten saavutettavuuden parantamisesta (pysäköinti, nopeudet) ja mahdollisuudesta saada matkailun myötä ravintola- ja myyntipalveluja myös ylös harjulle. Kulttuuria olisi mahdollista tukea muodostamalla Pispalan portaiden alapäähän kokonaisuus, johon kuuluisivat kirjasto, taiteilijatalo ja uutena esim. kirjailija- ja kulttuuritalo Tahmelan torpan pihapiirin rakennuksiin. Pientoimijoiden kuten käsityöläisten toiminnan tukeminen edistäisi monimuotoisuutta. Lähijunia liikenteeseen Liikenteen osalta pidettiin toivottavana Pispalan rataosuuden saamista myös lähijunakäyttöön. Pysäköinti tulee toteuttaa pieninä erillisinä pysäköintialueina, koska suuret pysäköintialueet hallitsisivat liikaa Pispalan maisemaa. Maanalaista pysäköintiä on mahdollista harkita tulevaisuudessa, jos se ei tuota laajojen umpiseinien kaltaista huonoa ympäristöä. Pispalanharjun itäpään bussipysäköintiä tulisi kehittää erottamalla selkeä bussiruutu turistibusseja varten. Moni-ilmeistä rakentamista ja asumista Rakentaminen Pispalassa tulee toteuttaa niin, että arkkitehtuuri on moniilmeistä ja historiallinen kerrostuneisuus säilyy. Vanhojen rakennusten säilyttämistä ja laajentamista tulee tukea esim. rakennusoikeuteen liittyvin kannustimin. Purkamisella ei tule saada lisärakennusoikeutta. Mahdollisuus rakentaa piharakennuksia, pienillä tonteilla rajaan kiinni, tukisi monimuotoisuuden säilymistä myös rakennusten koon osalta. Rakentamattomia alueita, myös luonnonvaraisia, tarvitaan tiiviin rakenteen henkireikinä. Kasvimaa-alue tulisi jättää joko kokonaan (enemmistön mielipide) tai pääosin rakentamatta. Myös Pyhäjärven ranta-alueiden, Tahmelan lähteen alueen, Puukkoniemen ja Rinnekadun välisen alueen sekä Ansionkallion rakentamatta jättäminen saivat ryhmässä kannatusta. Asumisen osalta monimuotoisuutta tukisi se, että asuntoja olisi tarjolla monenlaisille asunnontarvitsijoille. Myös pieniä vuokra-asuntoja tarvitaan, niiden syntymistä olisi mahdollista tukea kaupungin omistamien tonttien luovutusehdoilla. 7\n8 Kaavoitus Pispala toimiva asuinalue myös tulevaisuudessa! Rakennusoikeus -työryhmä yhteyshenkilö Antti Ivanoff Pispala on Tampereen keskustan läheisyydessä sijaitseva monimuotoinen asuinalue, jolla sijaitsee rikas ja mosaiikkimainen rakennuskanta. Pispalan perinteisiin kuuluvat loistavat maisemat, iloiset ihmiset, mukavat yhdessä olon alueet sekä rakentamisen ja remontoinnin vapaus. Pispalan Näsi- ja Pyhäjärven välisessä harjumaastossa ei mielikuvitusta ole rakentamisessa liikaa rajoitettu ja siitä onkin muodostunut alueen tunnusmerkki. Parhaillaan laaditaan Pispalaan uutta asemakaavaa tulevaisuutta varten, ja se kiinnostaa kaikkia meitä tamperelaisia. Pispalassa on arvolatautunut alue, jossa on puistoja, maisemapaikkoja ja ulkoilumaastoja. Pispalassa, kuten muillakin kerrostalo- ja pientaloalueilla, on myös kaikenikäisiä asunnonomistajia, jotka seuraavat kiinnostuneina oman asuinalueensa ja asuntonsa arvoon vaikuttavaa keskustelua. Vapaus remontoin in ja laajennuksiin mo voi vanhan rakennuskannan säily ämiseen Pispalan monimuotoista rakennuskantaa. Talojen omistajien tarpeelliseksi näkemät kunnostamistyöt, muutostyöt ja laajennusrakentaminen ovat keino mahdollistaa Pispalan kulttuuriympäristön vanhojen rakennusten säilyminen tulevaisuuteen. Laajennukset mahdollistavat myös uusien asuntojen syntymistä alueelle. Uhkakuvana koko alueen vanhalle rakennuskannalle ovat museotoimen näkemykset, joissa korostuu alkuperäisyys ja antikvarisuus. Pieni ränsistynytkin tönö tai ulkovaja voi olla ulkoa söpö, mutta asunnoksi perheelle se ei kuitenkaan sovellu. Mikäli vanhan rakennuksen tarpeelliset muutokset estetään, jää se helposti omistajalleen rasitteeksi ja hoitamattomaksi autiotaloksi, joka muodostaa riskin myös lähiympäristölleen. Tämän kaltaisia esimerkkejä ei Pispalaan enää kaivata. Mitä enemmän vapautta ja porkkanoita remontointiin annetaan, sitä suurempi osa rakennuskannasta voi myös säilyä. Yhteiskunnan kehittyessä asumiselle asetettavat laatu- ja terveellisyysvaatimukset kasvavat ajan myötä jatkuvasti tämä vaatii paitsi pintakorjauksia myös laajempia muutoksia ja modernisointeja, joskus myös rakennuksen purkamisen ja uuden rakentamisen. Uudistuksia vastustavien museoihmisten tulisi nähdä remontti aina mahdollisuutena - mitä suurempi remontti, sitä pidempään omistaja suunnittelee talonsa säilyttävän. Kuva: Irma Rantonen Täydennysrakentamistarpeet mahdollista ratkaista Pispalassa muutoin kuin puistoihin rakentamalla Kasvavassa kaupungissa tarvitaan lisää asuntoja, pulaa on sekä pientalotonteista että vuokra-asunnoista. Täydennysrakentaminen Pispalaan on perusteltavissa paitsi kaupunkirakenteen eheyden myös ekologisten ja taloudellisten syiden kautta. Luontevin, ja Pispalalle tyypillinen ratkaisu täydennysrakentamistarpeeseen, on palapelimäinen, ajan myötä 8\n9 kuva: Antti Ivanoff Pispalassa kohtaavat eri aikakausien rakennustyylit. tapahtuva täydennysrakentuminen nykyisillä asuinrakennustonteilla olemassa olevan rakennusoikeuden puitteissa. Moni vajaasti rakennettu tontti on esimerkiksi mahdollista jakaa kahteen osaan. Jo pelkästään asemakaavoituksen ensimmäisellä, Ylä-Pispalan alueella, on selvitysten mukaan tilaa uusille asunnoille 200:n perheen tarpeisiin. Pispalassa kaavoittaja on asuntoongelman ratkaisemisen sijasta valitettavasti pahentamassa sitä ilmassa on pelko rakentamismahdollisuuksien vähenemisestä sekä rakentamisen rajoitteista. Paradoksaalista tilanteessa on, että samalla kun yksityisen asunnonomistajan remonttivarat sisältävää lompakkoa anastetaan kulttuuriympäristön suojelun varjolla, on kaavoittaja iskenyt ahneen silmänsä Pispalan puisto- ja viheralueisiin ja jopa parkkipaikkoihin. Näin ei kai voi tilanne Tampereella olla todellisuudessa? Rakentamisen mahdollinen ohjaaminen puistoihin romuttaa Pispalan viihtyisän miljöön lisäksi myös monen ihmisen talouden perustaa. Toivokaamme, että kaavoittaja päätyy oikeudenmukaisen, lailliseen ja yhdenvertaiseen kohteluun perustuvaan ratkaisuun asemakaavassa. Pispalan miljöö on laaja kokonaisuus Pispalan alue muodostuu Pyhä- ja Näsijärven välisestä harjualueesta. Tämän alueen kehittäminen tulee nähdä yhtenä kokonaisuutena, johon kuuluvat Ylä-Pispala, Santalahti, Ala-Pispala, Tahmela, Hyhky ja Ansionkallio. Hyvään ratkaisuun ei ole mahdollista päästä rajaamalla arvoalue vain osaksi tätä miljöötä. Toimivaan ratkaisuun on päästävissä vain kohtelemalla tätä koko aluetta yhdenvertaisesti. Yhden alueen rakentaminen bunkkerimaisesti vähentäisi koko Pispalan merkitystä. Kaikkien osapuolten intresseissä on Pispalan säilyminen laajempana viehättävänä ja rakennuskannaltaan rikkaana kokonaisuutena. Alueelle laadittavan rakennustapaohjeen tulee myös olla siinä määrin yleisluontoinen, että se jättää tilaa koko Pispalan rakentamisen spektrille. Rakennetaan yhteistyössä monimuotoista tulevaisuu a Pispalan asemakaavoituksessa etsitään ratkaisua, joka tulee olemaan voimassa vuosikymmeniä. Kaavan tulee antaa vastauksia tulevaisuuden rakentamisen kysymyksiin. Mikäli Pispalassa jäädään peruutuspeiliin katsomaan, ajaa muu maailma Museo-Pispalan ylitse. Rakennusoikeus-ryhmä, joka on syntynyt osana Tampereen kaupungin KaOs projektia, on esittänyt keinoja, joilla Pispala säilyisi ja kehittyisi viihtyisänä, visuaalisesti nykyisen kaltaisena asuinalueena, jonka historiallinen syvyys ja eri aikakausien kerrostumat tuovat lisäarvoa katukuvaan. Näiden arvojen toteutumisen keinona ovat remontoinnin mahdollisuudet ja asuinrakennustonttien arkkitehtoonisesti korkeatasoinen täydentämisrakentaminen nykyisen rakennusoikeuden puitteissa. Tämän lisäksi toivotaan mm. kevyen liikenteen väylien kehittämistä, autojen ympäristöön sopivaa paikoittamista tonteille sekä liikuntapaikkojen kehittämistä. Tärkeää on, että yhdessä rakennetaan Pispalaa, jossa meidän kaikkien on hyvä asua ja vierailla. Tavoitteena tulevaisuudessakin Pispalassa on tarjota turvallista asumista, monipuolisia palveluita, hyvää elämänlaatua, luontoa sekä sopivasti kulttuuria työkaluna tähän oikeudenmukainen ja toimiva asemakaava. Rakennusoikeus-ryhmän toiminnan painopistealueet: Yhdenvertaisen ja oikeudenmukaisen kaavaratkaisun löytäminen. Nykyisen rakennusoikeuden tulisi tonteilla säilyä, uuden kaavan tulisi tarjota vastaavan arvoiset tilojen rakentamismahdollisuudet. Kaavalla ei saa liikaa sitoa vanhojen talojen kunnostamista. Pispala on tärkeää nähdä Pyhäjärvestä Näsijärvelle ulottuvana kokonaisuutena. Muutokset ja laajentamiset tulee olla mahdollisia kaikkiin rakennuksiin. Omistajien mielipide ja toiveet tulisi huomioida kaavoituksessa, rakennuksia ei saa pakolla suojella. Pispalan täydennysrakentamistarpeet ovat toteutettavissa olemassa olevilla asuinrakennustonteilla puistojen rakentamisen sijasta. Rakennusoikeus-ryhmän keskeiset ajatukset on koottu jo huhtikuussa julkaistuun Pispala Visioon. Lisätietoja: kaavoitus/?cat=8 9\n10 Kaavoitus Pohjoisrinne -työryhmä yhteyshenkilö Aarne Raevaara Valtakunnallises merki ävä kul uuriympäristö Pispalan asemakaavojen laatimisten hyvänä tavoitteena on tukea Pispalan valtakunnallisesti merkittävän kulttuuriympäristön säilymistä ja kehittymistä. kuva:aarne Raevaara Kaavoittajan alkuperäisessä visiossa Santalahden rakennukset peittäisivät näkymän Pispalan valtatieltä Näsijärvelle. Korkeusasemat 132 ja 128 esiintyivät osayleiskaavassa. Pohjoisrinteen kaavoitus Pispalan sijainti maailman korkeimmalla moreeniharjulla, kahden järven välisellä kannaksella luo perustan Pispalan ainutlaatuisuudelle. Usein unohtuu, että perinteisen Pispalan kokonaisuuteen kuuluu myös harjun pohjoisrinteen alaosa, Santalahti. Santalahden ja Ryytimaan osalta on olemassa hyvin ristiriitaisia odotuksia tulevalta kaavoitukselta. Jos päättäjät eivät ole tarkkana Santalahden asemakaavoitusvaiheessa, korkeat kerrostalot tulevat peittämään maisemat Pispalan harjulta Näsijärvelle. Samalla turmeltuu Pispalan valtakunnallisesti merkittävän kulttuuriympäristön kokonaisuus. Siihen kuuluu oleellisesti muun mukana avoimet maisemat molemmille järville. Pispalan asemakaavoitusta ei voida perustella kulttuuriympäristön säilyttämisellä, mikäli kulttuuriympäristö tuhotaan kerrostalorakentamisella. Kaavoite ava kokonaisuutena Pispalan harjun alaosaan Santalahteen ollaan eräissä suunnitelmissa lisäämässä valtavasti uutta rakennusoikeutta samaan aikaan kun rinteen yläosassa suunnitellaan vähennettävän rakennusoikeutta olemassa olevilta asuintonteilta. Tämä ei ole hyväksyttävää. Kysymys on sekä kulttuuriympäristön säilymisestä että yhdenvertaisuudesta. Pispalan asemakaavoitukset tuleekin toteuttaa yhdensuuntaisesti sekä Pispalan harjun yläosassa että harjun alaosassa Santalahdessa. Samansuuruinen rakennustehokkuus ja yhteiset rakennustapaohjeet harjun ylä- ja alaosassa takaavat kulttuuriympäristön säilymisen koko harjualueella. Tässäkin tulevalla valtuustolla on tärkeä rooli toimia Pispalan kokonaisuuden ja kulttuuriympäristön turvaajana. Hävi äminen vai säily äminen Pispalan alueella on saanut laajaa kannatusta kanta, ettei uuden kaavoituksen pidä ohjata vanhojen rakennusten purkamiseen. Vanhojen rakennusten säilyttämiseen tulee ohjata kannustimin, ei kielloin ja sanktioin. Rakennuksen voi käytännössä suojella vain sen omistaja. Mahdollisuus kunnostaa ja laajentaa vanhaa rakennusta on taattava tulevaisuudessakin. Vanhan rakennuksen kunnostus- ja laajennusmahdollisuus takaa, että Pispalan vanha rakennuskanta säilyy. Laajennustyöt tulee tehdä vanhaa rakennusta ja ympäristöä kunnioittaen. Pispalan uuden laadittavan asemakaavoituksen pitääkin asettaa vanhan rakennuksen säilyttävät kunnostus- ja laajennustoimenpiteet vähintään samanarvoiseen asemaan uudisrakentamiseen verrattuna, ja ehdottomasti parempaan asemaan kuin vanhan rakennuksen purkaminen. Pispala suojelukohteena Tampereen kaavayksikön tulisi hyväksyä Pispalan säilyminen paikallisten asukkaiden toiveiden mukaisesti. Pispalan harjulta on suojeltava vähintään harjun ainutlaatuiseksi tekevät ominaispiirteet: esteettömät maisemat Näsijärvelle ja Pyhäjärvelle, harjumiljöö kokonaisuudessaan järveltä järvelle, rakentamattomina säilyvät kaupungin omistamat puistomaiset alueet sekä perinteinen, tehokas ja vanhaa säilyttävä rakentaminen olemassa olevilla asuintonteilla. Pispalan suojelutarve ei ole lähtenyt yksittäisten rakennusten erityisestä suojelutarpeesta vaan tarpeesta varmistaa Pispalan ainutlaatuisen kokonaisuuden säilyminen. -Pispalan asemakaavoitukset tulee toteuttaa yhdensuuntaisesti sekä Pispalan harjun yläosassa että harjun alaosassa Santalahdessa. -Yhdenvertainen rakennustehokkuus ja yhteiset rakennustapaohjeet harjun ylä- ja alaosassa takaavat kulttuuriympäristön säilymisen. -Santalahden on säilyttävä myös tulevaisuudessa osana Pispalan valtakunnallisesti merkittävää kulttuuriympäristöä. 10\n11 Pispalan ilme -työryhmä yhteyshenkilö Annele Virtanen Pispalan ilme ryhmässä olemme keskittyneet miettimään sitä, Mikä tekee Pispalasta Pispalan? Kuva: Irma Rantonen Olemme pohtineet pispalalaisten ominaispiirteiden arvoa ja tapoja, joilla niiden säilymistä voisi edesauttaa. Pispala on omaleimainen monelta eri kannalta. Harjun jyrkät rinteet, vanhat rakennukset, kapeat kujat sekä rinteillä limittäin ja lomittain asuvat erilaiset ihmiset antavat oman lämminhenkisen ilmeensä kaupunginosallemme. Toivomme ympäristömme säilyvän edelleen sellaisena. Toivomme myös, että alueesta ei tulevaisuudessa muodostuisi passiivinen nukkumalähiö, vaan että erilaisilla toimijoilla kuten yhdistyksillä, osuuskunnilla ja yrittäjillä sekä heidän tuottamillaan palveluilla ja ylläpitämillään palvelutiloilla olisi jatkossa entistä enemmän mahdollisuuksia pitää Pispalaa virkeänä alueena. Kaavoituksella tärkeä asema ilmeen kannalta Miten näihin tavoitteisiin sitten voisi päästä? Näemme, että kaavoitus on ensiarvoisen tärkeässä asemassa, kun Pispalan omailmeinen ja historiallinen ilme halutaan säilyttää. Kaavoituksen avulla on mahdollista edesauttaa vanhojen rakennusten säilymistä, uusien rakennusten sovittamista olemassa olevaan rakennuskantaan ja alueen -kaavassa tulisi säädellä rakentamista siten, että miljöön säilyminen taataan -ei ainoastaan 1. luokan suojelukohteita, vaan koko alue tulisi lähtökohtaisesti suojella ja katsoa sitten erikseen tonttikohtaisen suojelun aste -Hanna Lyytisen laatimat rakennustapaohjeet ovat pääasiassa kannatettavia ja kannatamme niiden noudattamista -jos kaupungin omistamille tyhjille tonteille rakennetaan, tulisi rakennusten olla sellaisia, että niillä olisi jotain yleishyödyllistä arvoa: nuorisotiloja, vuokra- tai opiskelija-asuntoja, työ- ja toimitiloja käsityöläisille ja muille mieluusti palvelualojen - yrittäjille -kasvimaat tulisi säilyttää rakentamattomina toiminnallisen kehittämistä. Omaleimainen arvon taustalla monimuotoisuuden miljöö Näkemyksemme mukaan alueella olevien kiinteistöjen ja tonttien taloudellinen arvo ei muodostu yksinomaan tonttien rakennusoikeudesta ja tähän asti vallinneesta rakentamisen löysästä säätelystä. Se muodostuu ensisijaisesti kulttuurihistoriallisesti arvokkaasta ja omaleimaisesta miljööstä ja alueen erinomaisesta sijainnista kasvavan kaupungin kainalossa. Tämän vuoksi taloudelliseltakin kannalta katsottuna uudessa kaavassa tulisi taata miljöön säilyminen. Kuva: Irma Rantonen 11\n12 Kaavoitus Ranta ja kasvimaat -työryhmä yhteyshenkilö Tiina-Liisa Aalto Rakennetaanko kasvimaat? Tiesitkö, että Pispalan kasvimaille saatetaan rakentaa taloja? Uuden asemakaavatyön puitteissa asia kuitenkin vielä punnitaan. Asukkaiden mielipiteillä on merkitystä. Kuva: Osmo Sounela Osa Pispalan kasvimaista on merkitty nykyiseen yleiskaavaan täydennysrakentamisalueeksi. Mikäli tämä vahvistetaan nyt tekeillä olevassa tarkemmassa asemakaavassa, kaupunki myisi omistamansa maan rakennusliikkeelle ja sinne rakennettaisiin pientaloasuntoa. Tekeillä olevassa uudessa asemakaavassa asia on mahdollista kuitenkin vielä harkita uudelleen. Lopullinen päätös kasvimaista tehdään kaavatyön viimeisessä vaiheessa, joka alkaa vuonna KaOs-projektin puitteissa perustettu ranta- ja kasvimaatyöryhmä toivoo kasvimaiden säilyttämistä rakentamattomana. Sitä puoltavat myös muut työryhmät. Tilanne muu unut Kun kasvimaille rakentamisesta aikoinaan päätettiin, perusteluna oli kaupungin kasvaminen. Yleiskaavan lähtökohtana oli, ettei kantakaupungin ulkopuolelle kaavoiteta uusia asuntoalueita. Vaihtoehdoksi jäi siis tiivistäminen eli täydennysrakentaminen. Tällaiseksi alueeksi merkittiin myös osa Pispalan kasvimaista. Tampereen asukasmäärä kasvaa kuitenkin nopeammin kuin tuolloin arveltiin. Näin ollen tilanne on muuttunut; uusia isoja asuinalueita tarvitaan sittenkin. Tällaisiksi kaavoitetaan esimerkiksi Nurmi-Sorila ja Vuores. Työryhmän mielestä täydennysrakentamisalueilla ei ole enää aiempaa merkitystä, joten ne tulisi arvioida uudelleen. Kasvimaiden rakentaminen ei mielestämme ratkaise Tampereen kaupungin tonttipulaa. Huomionarvoista on myös se, että pehmeälle ja märälle maaperälle rakentaminen on kallista, joten pientalojen rakentaminen ei ole järkevää. Rakentaminen pahentaisi liikenneongelmaa entisestään. Pispala on jo nyt tiiviisti rakennettu, joten kaikille yhteistä virkistysaluetta tarvitaan sen vastapainona. Osa Tampereen imagoa Satoja vuosia viljelty Pispalan ranta-alanko on tärkeä osa kulttuurihistoriallisesti arvokasta maisemakokonaisuutta. Sen muodostavat tiiviisti rakennettu soraharju ja avara lehtomainen viljely- ja puistoalue Pyhäjärven kainalossa. Harvinainen musta multa on siemenpankki vanhoille kasveille. Rannalla kasvaa suojeltuja kynäjalavia ja pesii kaupunkialueella harvinaisia lintuja, kuten satakieli. Kasvimailla on myös merkittävä sosiaalinen ja ihmisten hyvinvointiin vaikuttava merkitys. Alue on tärkeä kaikkien tamperelaisten virkistyspaikkana ja matkailumielessä sen kehittäminen on vasta alussa. Työryhmän yhteenvedot Tulevaisuus Työryhmämme on visioinut alueen tulevaisuutta kokonaisuutena pispalalaisia, tamperelaisia ja matkailijoita ajatellen: alueen käyttöä kaikille tulisi helpottaa kävelyreiteillä ja poluilla. Kasvimaa-aluetta voisi jäsentää ja kehittää, mutta vapaa luovuus saisi edelleen kukkia. Kunnostettu Kurpitsatalo alueen keskellä toimisi kesäkahvilana, juhlaja kurssitilana. Viereisellä tontilla olisi puistomainen puutarhaa, lasten seikkailupuisto ja mallipuutarha. Avantosaunaa toivotaan Uittotunnelin niemeen, laituria kanooteille ja veneiden vuokrausta. Uimalaitureita ja Tahmelan uimarannan kehittämistä myös toivotaan. Monissa Keski-Euroopan maissa Pispalan kaltaiset alueet ovat erityisen suojelun ja vaalinnan kohteena. Jos kasvimaa-alue nyt tuhotaan lyhytnäköisin perustein, sitä ei saa enää takaisin. Asukaskyselyssä tiedustellaan myös näkemyksiä kasvimaiden rakentamisesta. Työryhmämme toivoo, että Pispalan asukkaat perehtyisivät aiheeseen ja ottaisivat asiaan kantaa. Asukkaiden mielipiteellä on vaikutusta! 12\n13 KYSELY PALSTA- VILJELIJÖILLE Ranta ja kasvimaatyöryhmä teki kesän 2008 aikana kyselyn viljelijöille. Palstoja on alueella yhteensä 288 ja kyselyyn vastasi 120 henkilöä. Alle puolet, 47% viljelijöistä, asuu Pispalan ja Tahmelan alueella. Muut eri puolilla Tamperetta ja ympäristökuntia. Tahmelan ryytimaat ovat keskusta-alueen ainoa palstaviljelyalue. Viljelyajat vaihtelevat yli 30 vuodesta uusien viljelijöiden ensimmäiseen kesään. Tavallisimmin palstalla on yksi viljelijä, mutta palstan tuotoksista nauttivat koko perhe ja ystävät. Kasvimaiden merkitys Erityistä Pispalan kasvimaassa on järven läheisyys, horisontin näkyminen ja rauhallinen puhdas ympäristö. Moni viljelijä mainitsee satakielen laulun, fasaanit, perhoset sekä jänikset. Kasvimaa on erilaisten ja eri ikäisten ihmisten kohtaamispaikka, jossa ystävystytään ja tavataan tuttuja. Tuntemattomienkin kanssa on helppo puhua. Viljelykulttuuri elää: siemeniä, taimia ja tietoa viljelykonsteista vaihdetaan. Kasvimaa yhdistää myös perheitä. Lapsille halutaan opettaa viljelyä - lasten on hyvä tietää, mistä ruoka tulee; nähdä kasvun koko kaari. Kasvimaa on henkireikä, jonka hoitaminen toimii kerrostaloasumisen ja stressaavan työn vastapainona. Fyysisen ja psyykkisen terveyden lähteenä kasvimaa mainitaan lähes joka vastauksessa. Se tuo iloa, rentouttaa ja karkottaa huolet. Itsetunto kasvaa, kun näkee omien kättensä jäljen. Maan kääntäminen, istuttaminen, kitkeminen ja veden kantaminen käyvät liikunnasta. Monessa vastauksessa korostetaan luomuviljelyä ja lähiruuan tärkeyttä sekä korostetaan sadon taloudellista merkitystä eläkeläisen tai pienipalkkaisen arjessa. Kasvimaiden keskellä voi tuntea olonsa onnelliseksi, hengittää vapaasti ja rentoutua. Ei voi elää alueella, jossa joka kohta on tarkkaan suunniteltu, hallittu ja rakennettu, ihminen tarvitsee elävää tilaa ympärilleen. Jos järki ja tarkoitus elämässä pääsevät hukkumaan, löydän ne kasvimaalta. Mullassa möyriessä voi tuntea olevansa osa elämää, ei tarvitse miettiä mitään sen pidemmälle, tarkoitus on itsestään selvä. Kasvien kasvamisessa ja itse kasvatetun sadon korjaamisessa on kaikki järki ja ihanuus. Meillä ei ole kesämökkiä, joten palstaviljely on minulle erittäin tärkeää. Siellä tapaa naapuriviljelijöitä, joiden kanssa voi vaihtaa kuulumisia, saada vinkkejä viljelyyn ja uusia ideoita. Olen saanut palstani kautta monta hyvää ystävää. Myös rahallisessa mielessä palstalta saadut yrtit, kasvikset ja kukat ovat tärkeitä. Maultaan ne ovat aivan erilaisia kuin kaupasta ostetut. Myös satakielen tarjoama ilmaiskonsertti keväisin on vailla vertaa. Palsta on minulle henki ja elämä. Kodin ikkunoista ei näy yhtään puuta, ei juuri taivastakaan. Pihalla on parkkipaikkoja ja roskapönttöjä. Keskustan puistoissa on iltaisin levotonta, telttajuhlat pauhaa. Palstalta saa terveellistä, lisäaineetonta kasvisruokaa. Pöydässä on aina kukkia. Kanssaviljelijät ovat mukavaa sakkia ja ohikulkijat pysähtyvät juttelemaan. Joku soittaa joskus kesäiltaisin viulua rannassa, niemennokasta kuuluu kivaa rummutusta. Näköala järvelle on upea. Palstalta tulee väsyneenä mutta uudistuneena kotiin. Palstalleni kuljen kävellen, pyörällä tai soutuveneellä. Matkaa on 3 km. Viljely ja matkat palstalle ovat hyvää liikuntaa. Kotoa tulee lähdettyä ulos lenkille, kun on päämäärä. En ole sairastellut lainkaan aloitettuani viljelyn. En voisi kuvitella elämää ilman pikku palstaani. Kuva: Tiina-Liisa Aalto 13\n14 Kaavoitus Liikenne -työryhmä yhteyshenkilö Pertti Pulkki Kiskoja pitkin keskustaan Pispala on kannas, jonka läpi kulkee vilkas liikene. Etenkin aamu- ja iltapäiväruuhkan aikoihin niin Paasikiventiellä, Pispalan valtatiellä kuin Tahmelan viertotiellä/kannaksenkadulla liikkuu enemmän autoja kuin Pispalan luontainen kantokyky ja alueen asukkaiden sietokyky sallivat. Seurauksena on suurta ilmasto-, melu- ja turvallisuushaittaa. Pyörähissille olisi täällä käyttöä! Paasikiventien leventäminen kuusikaistaiseksi ei ratkaise ongelmia, vaan tarvitaan muunlaisia toimenpiteitä liikenteen vähentämiseksi ja sitä kautta haittojen minimoimiseksi. Raideliikenne Raideliikennettä kehittämällä vähennetään yksityisautoilun tarvetta. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että Tampereen keskustasta tulisi olla hyvät kiskoyhteydet lähiympäristöön. Pispalan kohdalla hyvä kiskoyhteys merkitsee kolmannen raideparin rakentamista Sepänkadun liittymästä Lielahteen asti. Sopivat seisakkeet sijaitsisivat Rajaportin ja kirkon alueilla. Seisakkeilta pitää vastaavasti rakentaa hyvät kulkuyhteydet yli- ja alikulkuineen Santalahteen ja Pispalaan. Linja-autoliikenne Pispalan valtatie ja Paasikiventie ovat keskeiset väylät. Läpikulkuliikenne, erityisesti kaukovuorot ohjataan Paasikiventielle. Pispalan Valtatielle jäisi riittävä linja-autojen paikallisliikennetiheys. Tahmelan Viertotiellä ja Pispalanharjulla linja-autovuorot jatkaisivat nykyisellä reitillä. Linja-autoliikenteen houkuttelevuuden lisäämiseksi niiden pitäisi liikkua ilmastonmuutosta hillitsevällä bio- tai maakaasulla. Kevyt liikenne ja jalankulku Kevyen liikenteen väyliä pitäisi kehittää siten, että niistä tulee jatkuvia ja turvallisia. Keskeisin ongelma on ollut kunnollisten itä-länsi suuntaisten pääväylien ja poikittaisväylien puutuminen. Ratkaisuksi Pispalan valtatien kehnolle pyörätietilanteelle esitämme, että rautatien eteläiselle reunalle rakennetaan kokonaan uusi pyörätie. Pyhäjärven rannassa Uittotunnelin eteläpuolelta alkava kevyenliikenteenväylä jatkuisi rannasta Jalajakadulle ja sieltä edelleen Varalankadulle, josta voisi valita Pyynikintien tai näkötornin suunnan. Turvallisuuden kannalta olisi tehtävä rakenteellisia parannustöitä (mm. levennyksiä ahtaimpiin kohtiin) Pyynikintiellä ja Vesilinnantien yhtyessä Pirkankadun pyörätiehen. Kuvitus: Olli Hietala Kolmenkympin alueella normaali nopeus 40km/h Törkeitä ylinopeuksia tulisi hillitä pujottelua vaativilla hidasteilla (erityisesti Pispalanharjulla) sekä läpiajon houkuttelevuutta hillitsevillä maisemoinneilla. Tavoitteena voisi pitää ajonopeutta 20 km tunnissa harjun kapeilla kujilla. Vastaavasti Pispalan valtatien läpiajoliikennettä tulisi vähentää liikennevaloilla. Sopivat valopaikat olisivat Mäkikadun läntinen liittymä (Amandan kohta) ja Päivölänkadun risteys (Ahjolan kohta). Nämä yllä mainitut ja monet tässä jutussa mainitsematta jääneet ehdotukset ovat toteutettavissa, jos vain asenne on kohdallaan. 14\n15 Yhteiset tilat ja ympäristö -työryhmä yhteyshenkilö Mikko Lipiäinen Pispalan kehi yvät keskustat Kuva: Irma Rantonen Pispalan keskustat Tahmelankadun mutka Kaupallisten, kulttuuri- ja hyvinvointipalveluiden tuottaja Mm. Kirjastotalon, Hirvitalon, K-kauppa Tahmelan ja Pub Kujakollin muodostaman palvelukokonaisuuden toimintaa ja kehitystä olisi kehitettävä. Alueen keskipisteenä voisi toimia nyt vielä hoitamaton puistoalue, Tapahtumatori tai Karnevaaliaukio. Rajaportin saunan seutu Kulttuuri- ja hyvinvointipalveluiden tuottaja Uittoyhdistyksen talo olisi loistava paikka korjausrakennuskeskukseksi. Pispalalaisten yhteisten tilojen luonnetta ja käyttöä pohtimaan perustettu työryhmä lähti alun perin liikkeelle hyvin konkreettisista ehdotuksista. Ensimmäisessä ryhmän muotoilemassa luonnehdinnassa esille nousi tarve ns. sosiaalikeskukselle, jossa olisi yhteistä ja ilmaista tilaa kaikille monimuotoisen, asukaslähtöisen ja epäkaupallisen toiminnan järjestämiseen. Työryhmä keskittyi lopulta tarkastelemaan vanhassa asemakaavassa olevia Y-, eli yleisten rakennusten tontteja, sekä ennen kaikkea jo pispalalaisten oman toiminnan kautta yhteisiksi kehittyneitä tiloja, kuten Pispalan kirjastoa, Kurpitsataloa ja seurakuntien tiloja, joiden luontevaa kehitystä tulisi jatkossa tukea. Pispalasta hahmotettiin keskustoja, joiden kaikille yhteistä, monien keskenään verkostoituneiden toimijoiden muodostamaa ja julkista luonnetta haluttiin korostaa, ja joka tulisi ottaa huomioon kaavoitustyössä. Tiloja kohtaamisille Pispalassa tarvitaan jatkossa monenlaisia yhteistä ja yleishyödyllistä toimintaa tukevia tiloja. Tarvetta on niin majatalolle ja taiteilijaresidenssille kuin avantouintipaikalle ja erilaisille pienille liiketiloillekin. Lisäksi kaivataan kahvilaa ja toria sekä myyntikojuja. Myös lapsille haluttiin turvallisia ja viihtyisiä ulkotiloja ja viheralueiden kunnostusta. Ikääntyvä väestö tulisi myös huomioida. Korjausrakentamiskeskus Pispalaan Myöhemmissä kokouksissa syntyneistä ideoista mainittakoon ehkä tärkeimpänä ehdotus korjausrakentamiskeskuksen perustamisesta Pispalaan. Mm. korjaustoimintaan liittyvää koulutusta, neuvontaa ja näyttelyitä tarjoava keskus hyödyttäisi sekä paikallisia asukkaita että kaikkia tamperelaisia palvellen monipuolisesti vanhan rakennuskannan säilyttämistä alueella. Rajaportin saunan alueessa otettava huomioon myös Santalahden kehitys. Ratakatu 5:stä majatalo? Talo palaneen tilalle? Ahjolan seutu Kaupallisten, kulttuuristen, hyvinvointia tukevien ja koulutuspalveluiden tuottaja Rautatien hyödyntäminen paikallisliikenteessä olis kehitysruiske alueelle. Lapset ja nuoret otettava huomioon liikkumisen kehittämisessä. Pyhäjärven rantavyöhyke ja kasvimaiden alue Virkistys-, kulttuuri-, vapaa-ajan ja hyvinvointipalveluiden tuottaja Kurpitsataloa viljelijöiden ja rannan käyttäjien toimintakeskuksena tuettava. Kasvimaat voisi avata hienovaraisella polkuverkostolla kaikkien nautittavaksi. Virkistystoimintaa ranta-alueella voisi kehittää esim. WC- ja uimakoppien kunnostamisella sekä soutajien ja melojien palveluja lisäämällä ja paremmin jäsentämällä. Katso lisää osoitteesta 15\n16 Kaavoitus Teksti: Hannu T. Sepponen Kuva: Asko Parkkonen Rakennustapaohje säätelee välikauden rakennuslupia Rakentamista Pispalassa säätelee ennen uuden asemakaavan laatimista väliaikainen rakennustapaohje. Se nojautuu voimassa olevaan asemakaavaan, mutta pyrkii varmistamaan, ettei rakentaminen olisi ristiriidassa tulevan asemakaavan kanssa. Ohje tulee voimaan alkuvuodesta kaupungin päätöksellä. Rakennustapaohje oli asukkaiden kannanottoja varten nähtävillä marraskuun puoleen väliin asti. Erästä kannanottoa on ollut laatimassa kaavoitusprojektiin liittyvän Rakennusoikeus -työryhmän jäsen Antti Ivanoff. Hän ja ohjeen luonnoksen laatinut arkkitehti Hanna Lyytinen kävivät loka-marraskuussa Aamulehden palstoilla väittelyä ohjeen vaikutuksista lähiajan rakentamiseen. Pispalalle on ominaista rakentamisen säännöttömyys, joka on merkinnyt rakennustavan huomattavaa vaihtelua, pien- ja kerrostalorakentamista, aikanaan vuokrakasarmeja, nykyisin myös rivitaloalueita. Tämän rakennustavallisen ja aikakausien kirjon huomioiva uudisrakentaminen on suuri haaste. Ohjeessa otetaan vahvasti kantaa rakennusmassaltaan suuriin, syvärunkoisiin, kartanotaloiksi sanottuihin uudisrakennuksiin. Rakentamisen ollessa tehokastakin tulisi tontin päärakennuksen noudattaa tiettyä suorakaiteen muotoista, profiililtaan kapeahkoa ja ylöspäin korostuvaa hahmoa. Uudisrakennuksen ulkomitoille annetaan enimmäismitat yhden perheen ja useamman asuinhuoneiston tapauksissa. Rakentamista suositellaan enenevästi myös erillisiin piharakennuksiin sekä laajennusosiin, siipirakennuksiin. Tämä koskee myös jo rakennettuja tontteja, joilla on vielä käyttämätöntä rakennusoikeutta. Kuitenkin tuolloin olisi ensisijaisesti tarkistettava, onko valmiin rakennuksen sisällä, vintti- ja kellaritasoissa käyttämätöntä rakennusmahdollisuutta. Kellarikerros? Ohjeessa kiellettäisiin Pispalaan viime vuosina yleistynyt tapa rakentaa maanpäällinen kellarikerros, jota ei luettu rakennusoikeuden piiriin, sekä neljännen kerroksen korkeudelle nousevat vinttikerrokset. Kellarikerrokseen olisi sijoitettava asuinkäyttöä ainakin pääosin, samoin vinttikerros olisi rakennettava asuinkäyttöön. Varasto- ja työtiloja tulisi puolestaan osoittaa piharakennuksiin, joiden rakentamista ohje suosittelee myös tonttien ryhdin kannalta. Perinteisestihän on rakennettu tonttien reunoille, mikä on myös rajannut ja luonut Pispalan perinteisen pihailmeen. Rakennustapaohjeen keskeinen sisältö on saanut Antti Ivanoffin arvioimaan, että lopputuloksena monella tontilla rakentamisen vapaus, laajennusmahdollisuudet ja myös kiinteistöjen arvo kärsivät. Hänen mielestään Pispalan rakentamisen ilme ja rinnemäisen maaston muodot ovat muutenkin niin kirjavat, että liian tarkka yleisohje ei toimi, vaan täytyisi pystyä huomioimaan tonttikohtainen tilanne rakentamisessa. Sen lisäksi kiinteistön omistajia nyppii, että pitkin Pispalaa tontteja on rakennettu hyvinkin erilaisilla tehokkuuksilla, on kerrostaloja ja isoja rakennusmassoja, isohkoja vuokrataloja ja sitten vajaasti rakennettuja pientalotontteja, joita nyt sitten uudella tiukalla ohjeistuksella ja tehokkuusluvuilla pidettäisiin eniten kurissa. Ivanoff, uunituore kaupunginvaltuutettu (kok) on julkisuudessa arvioinut, että uudet ohjeet johtaisivat jo rakennetuilla tonteilla laajentamistapauksissa rakennusoikeuden tosiasialliseen leikkaamiseen. Sama koskee uudisrakennusten kellarikerros- ja vinttikerrossääntöä. Jäisivät syntymättä ja hyödyntämättä ns. piiloneliöt, jotka vaikuttavat myös kiinteistön arvoon. Vaikka nuo neliöt ovatkin rakennusoikeuden ulkopuolista alaa, ne ovat tarpeellisia aputiloja, työhuoneita, varastoja, kodinhoitohuoneita sekä teknisiä tiloja. Tehokkuus ennallaan? Arkkitehti Hanna Lyytinen torjuu arvostelun. Rakennusoikeutta ja tehokkuutta ei ole vähennetty, mutta erilaisen lisätilan ja uudisrakennuksen kohdalla suositaan kylläkin piharakennuksiin sijoittamista. Lyytinen kylläkin myöntää, että joissakin tapauksissa rakentamismahdollisuudet voivat nyt pienentyä. Hän väläyttää omana mielipiteenään, että yleistä 0.5 rakennustehokkuutta voitaisiin nostaakin. Ivanoff on Lyytisen kanssa samaa mieltä rakennustapaohjeen suositusten noudattaminen edellyttäi- 16\n17 si lisärakennusoikeutta. Itsekin vanhaa rakennusta Pispalassa saneeraava Ivanoff toteaa, ettei käytännön tilanteessa vanhojen tilojen uuskäyttö asumisessa ole aina yksinkertaista ja on sitäpaitsi usein varsin kallista. Kuitenkin tulevaisuuden asumistaso ja tarpeet edellyttävät varmasti remontteja ja lisärakentamista. Asuintilojen hajauttaminen erilliseen piharakennukseen ei ole aina järkevää asukkaiden kannalta. Sama koskee aputiloja. Etenkin kun noiden rakennusten sallittua enimmäiskokoa ollaan tiettävästi pienentämässä. Maanpäällisten, ikkunattomien kellarikerrosten rakentamisen tuloksena Pispalaan on syntynyt ikäviä betonikujia, sanoo Lyytinen. Nyt pyritään palauttamaan kivijalka-asumista ja toimitiloja, julkisivun puolen ikkunoilla katutilan elävyyttä. Konsultin mielestä tärkeä merkitys tulee olla myös kaupunkikuvallisilla tavoitteilla, ei pelkästään sinänsä ymmärrettävillä tontinomistajien intresseillä. Sinänsä katutason ilmeen koheneminen olisi Ivanoffistakin tarpeellista. Hän kuitenkin kysyy, mikä tulee jatkossa olemaan kellarikerrostason asuinkäytön vaatimus ja tulkinta, myös rinnetonteilla. Ivanoffin mielestä edelleen tulisi voida rakentaa käytännössä nelikerroksisia rakennuksia, kuten jo 1900-luvun alusta on tehty. Parvekkeet ja terassi? Rakennustapaohjeessa on lukuisasti tärkeitä yksityiskohtia ja määräyksiä, joista Ivanoff nostaa esille hyväksyttävät parvekkeet ja terassit. Hänen mielestään kerroksessa sijaitsevan parvekkeen enimmäiskoko, metri kertaa kaksi, on aivan liian pieni ja epäkäytännöllinen. Lyytisen mukaan koko on tuuletuskäyttöön riittävä, mutta muuten hän suosisi maanpinnan tason terasseja, jotka tehostaisivat pihan muodostumista ja käyttöä. Ivanaoff arvostelee myös rakennusten mittojen ohjetta. Yhden perheen talon ulkomitat 7 kertaa 15 metriä ovat syvyyden puolesta aivan liian pienet. Sisällä tilan syvyys jäisi vain kuuteen metriin, joka nykyasumisessa ei riitä kahden rinnakkaisen huoneen sijoittamiseen. Useamman perheen talon ulkomitat saisivat olla 9 kertaa 25 metriä. Keskustelussa Pispalan oikeasta tai edistettävästä ilmeestä hyviä argumentteja löytyy puolesta ja vastaan. Ivanoff kärjistää, että monet pystyssä olevat vanhatkin pispalalaistalot jäisivät rakentamatta, jos niihin sovellettaisiin käsiteltävää ohjetta. Lyytinen puolestaan toteaa, että Pispalan moniilmeisyys on tosiaan syntynyt osittain sääntelemättömyyden tuloksena. Valitettavasti viime vuosina rakennusmuoti toi Pispalaan runsaasti tietynlaisia varsin massiivisia rakennuksia. Ivanoff taasen kertoo isojenkin rakennusten olevan osa perinteistä Pispalaa. Arkkitehtikin haluaa torjua vanhan ajan rakennusten imitoinnin, häneltä saa pyyhkeet myös innostus uusvanhaan rakentamiseen. Aikakausien kerroksellisuus saisi näkyä myös tämän päivän korkeatasoisen arkkitehtuurin muodossa, josta on myös esimerkkejä nykypäivän Pispalassa. 17\n18 Kaavoitus Kaavoi ajien katsaus Pispalan asemakaava etenee vaiheittain ja osa-alueittain. Uudet kaava-auleet tulevat mukaan vuoden 2009 alussa. Kolmas ja viimeinen vaihe aloitetaan vuonna I vaiheeseen kuuluu Ylä-Pispalan alue jaettuna pohjois- ja eteläpuoleen II vaiheeseen kuuluvat Pispalan valtatien varsi ja osia Ylä- ja Ala-Pispalasta III vaiheeseen kuuluu Ala-Pispalan Pyhäjärven ranta ja Tahmela I-vaiheen ja yleistarkasteluvaiheen selvitykset Selvitysaineistoista saatu palaute analysoidaan ja laaditaan kooste, josta selviää kuinka paljon palautetta mistäkin aineistosta ja aihepiiristä tuli. Saatua palautetta käsitellään osallis- ja ohjausryhmissä. Palauteraportti vastineineen viedään kaupungin internetsivuille. Siellä ovat ennestään luettavissa myös osallistumis- ja arviointisuunnitelman palautekooste sekä elokuussa 2008 järjestettyjen kävelykierrosten yhteenvetoraportti. Tämän jälkeen tehdään korjaukset aineistoihin. Pispalan ja Tahmelan väliaikainen rakennustapaohje on tavoitteena saada viimeisteltynä hyväksymiskäsittelyyn vuoden 2009 alkupuolella. Rakennusoikeusselvitystyötä jatketaan Tampereen kaupungin Suunnittelupalveluissa Pispalan ja Tahmelan uuden kaavan rakennusoikeusperiaatteen määrittelemiseksi. Kaupunki on lisäksi tilannut hyönteistutkimuksen esiselvityksen Pispalan ja Tahmelan alueilta. Esiselvitys valmistuu tammikuun 2009 loppuun mennessä. Selvitys pohjustaa ja aikatauluttaa myöhemmin laadittavia hyönteisselvityksiä. Pispalan Visio II kaupunginosakonferenssissa laadittu Pispalan visio koostetaan loppuraportiksi vuoden 2009 alkupuolella, työn tekee Tampereen Teknillisen yliopiston Edge-kaupunkitutkimuslaboratorio. Loppuraportti sekä sen pohjana ollut analyysiaineisto sekä työryhmien omat tuotokset esitellään yhdyskuntalautakunnalle ja mahdollisesti myös kaupunginhallituksen suunnittelujaostolle. Osallisryhmät Osallisia haetaan kuulutuksella mennessä I-vaiheen, IIvaiheen ja Santalahden kaava-alueiden osallisryhmiin, ilmoittautuminen oli mahdollista myös toisessa kaupunginosakonferenssissa. Tampereen kaupunki kokoaa ilmoittautuneista mahdollisimman edustavat ja toimintakykyiset osallisryhmät. Osallisryhmät kokoontuvat kaavoitusprosessin aikana oleellisissa vaiheissa tarpeen mukaan yhdessä tai erikseen. Ryhmien jäsenten tehtävänä on esittää sidosryhmänsä näkemyksiä, mielipiteitä ja kommentteja ja toisaalta välittää tietoa suunnittelun edistymisestä edustamilleen tahoille. Ensimmäinen kokoontumiskerta ajoittuu vuoden 2009 puolelle, kutsut lähetetään postitse. II-vaiheen kaava-alueet II-vaiheen kaavamuutostyö Pispalan valtatien varrella ja osassa Ylä- ja Ala- Pispalaa (katso kartta) alkaa osallistumis- ja arviointisuunnitelman laatimisella sekä selvitysten tilaamisella. Ensimmäiset aloitettavat selvitykset ovat rakennusinventoinnin päivitys ja melu-ja tärinäselvitys. Osallistumis- ja arviointisuunnitelma asetetaan nähtäville vuoden 2009 alussa ja selvitystyöt aloitetaan mahdollisimman pian sen jälkeen. Santalah Santalahden osayleiskaavan pohjalta alkaa alueen asemakaavoitus osallistumis- ja arviointisuunnitelman kuuluttamisella ja nähtävillepanolla, joka ajoittunee vuoden 2008 loppuun tai 2009 alkuun. Santalahden osayleiskaava laadittiin melko yksityiskohtaisena ja se määrittelee monelta osin asemakaavan sisältöä. Santalahden 18\n19 osayleiskaavan asiakirjat ovat nähtävissä internetissä Tampereen kaupungin kotisivulla osoitteessa: tampere.fi/kaupunkisuunnittelu/kaavoitus/yleiskaavoitus/santalahti.html Santalahden asemakaavan lähtökohdat ja tavoitteet poikkeavat hyvin monelta osin Pispalan asemakaavoittamisesta jo paikan olosuhteiden kuin kehityshistoriankin vuoksi. Tästä huolimatta on Santalahden asemakaavoituksessa ratkaistava useita Pispalan näkökulmasta merkittäviä tavoitteita, kuten esimerkiksi rautatien sähköistettyä katkenneet yhteydet Näsijärven rantaan. I-vaiheen kaavoituksen eteneminen Luonnosvaihe Tavoitteena on saada Ylä-Pispalan asemakaavamuutosalueiden kaavaluonnokset oheismateriaaleineen nähtäville keväällä Luonnoksia laadittaessa kaavanlaatijoilla on pohjana laaja selvitysaineisto, aikaisempien vaiheiden palautteet sekä tukena Pispalan Visio. Luonnosaineisto käsitellään ennen nähtäville asettamista osallisryhmässä ja ohjausryhmässä. Nähtävilläolosta ja yleisöesittelyistä tulee kuulutus kaupungin ilmoituslehtiin ja tiedote kaupungin internet-sivuille, osallisia tiedotetaan myös kirjeitse. Aineisto asetetaan nähtäville Pispalan kaavoituksen vaiheistus ja tavoiteaikataulu Frenckellin palvelupisteeseen, Pispalan kirjastolle ja kaupungin internetsivuille. Lausunnot pyydetään kaupungin eri toimialoilta ja viranomaistahoilta. Mielipiteitä voi jättää kirjaamoon kirjallisena tai sähköpostitse nähtävilläoloaikana. Kaavamateriaalin muutostarpeet saadun palautteen pohjalta käsitellään osallis- ja ohjausryhmissä ja laaditaan vastineet, josta selviää aiheuttavatko ne muutoksia suunnitelmaan. Ehdotusvaihe Edellisissä vaiheissa tuotetun aineiston ja saadun palautteen pohjalta laaditaan asemakaavaehdotukset ja tehdään tarvittavat korjaukset oheismateriaaliin. Aineisto käsitellään osallis- ja ohjausryhmissä ja viedään yhdyskuntalautakuntaan, joka asettaa kaavamateriaalin yleisesti nähtäville, nähtävilläolopaikat ovat samat kuin luonnosvaiheessa. Nähtävilläolosta ja yleisöesittelyistä tulee kuulutus kaupungin ilmoituslehtiin ja tiedote kaupungin internet-sivuille. Kaavoitusviranomainen eli kaavatyön tilaaja pyytää tarvittavat viranomaislausunnot. Ehdotusten selostuksista selviää, miten jätetyt mielipiteet ovat vaikuttaneet suunnitteluun. Ehdotuksista on mahdollista jättää muistutuksia. Muistutuksiin laaditaan vastineet, jotka kirjataan selostuksen tai vastineluetteloon. Mikäli muistutukset eivät aiheuta teknisiä tarkistuksia suurempia korjauksia, kaavaehdotus viedään yhdyskuntalautakunnan ja kaupunginhallituksen kautta valtuustoon hyväksyttäväksi. Hyväksytystä kaavasta voi valittaa MRL:n mukaisesti. Edellä kuvattu kaavoitusprosessi on monivaiheinen ja sisältää runsaasti mahdollisuuksia osallistumiseen. Tampereen kaupungin tavoitteena on sujuva ja avoin prosessi. Osallisryhmiä tullaan hyödyntämään tiedotuksen ja yleisöesittelyjen suunnittelussa. Suunnittelupalveluissa kaavoja valmistelevat: kaava nro 8256, Ylä-Pispala, pohjoispuoli projektiarkkitehti Riikka Rahkonen p. (03) , kaava nro 8257, Ylä-Pispala, eteläpuoli arkkitehti Jorma Hakola p vaihe II, Pispalan valtatien varren asemakaavamuutos projektiarkkitehti Jouko Seppänen p vaihe II, osia Ala- ja Ylä-Pispalasta sisältävä asemakaavamuutos arkkitehti Katariina Laine p. (03) Pispalan, Tahmelan ja Santalahden asemakaavojen tilaaja/ kaavoitusviranomainen: Tampereen kaupunki, Kaupunkiympäristön kehittäminen/ maankäytön suunnittelu asemakaava-arkkitehti Sakari Leinonen p Tampereen kaupungin internetsivuilla Pispalan kaavoitusasiat ja kuulutukset löytyvät seuraavista osoitteista: 19\n20 Kaavoitus Teksti: Irma Rantonen Kuvat: Jouko Seppänen ja Jyrki Ristilä Haasta elussa Jouko Seppänen Pispalan asemakaavan toisen vaiheen suunnittelija, alueena Pispalan valtatien varsi. Olet ollut tekemässä Santalahden osayleiskaavaa. Santalahti ja Pispala liittyvät toisiinsa tiiviisti, vain rautatie on välissä. Kuinka Santalahden Pispalan ja asemakaavoitus kytketään toisiinsa? Rautatien rakentaminen vuonna 1893, Rantatien rakentaminen luvulla ja lähes moottoritietyyppinen Paasikiventie 1970-luvulla ovat muuttaneet Santalahden ja Pispalan kehitystä erilaiseen suuntaan. Rautatien sähköistyksen yhteydessä vuonna 1980 poistettiin rautatien ylittäneet tasoristeykset, joiden kautta Pyhäjärven ja Näsijärven rannat olivat kulkuyhteydessä toisiinsa. Sähköistetty rautatie on jyrkkä toiminnallinen raja Pispalan-Pyynikin harjulla. Kulkuyhteyksien palauttaminen Pispala- Pyhäjärven ja Santalahti-Näsijärven välille on tärkeä molempien alueiden asemakaavoituksen yhteen sovitettava tekijä. Santalahdessa on toukokuussa 2008 lain voiman saanut yksityiskohtainen osayleiskaava asemakaavatyön pohjana. Aikaisemmat kaavat eivät salli Santalahteen yhtään asumista. Uusi asuinkortteli Santalahteen toteutui 1990-luvun lopussa poliittisen päätöksentekokoneiston myöntämällä poikkeusluvalla. Pispalassa asemakaavan muutoksen tavoitteena on valtakunnallisesti merkittävän kulttuuriympäristön vaaliminen. Nykyistä voimassa olevaa asemakaavaa lukuun ottamatta ei ole muuta oikeusvaikutteista selvityksellistä perustetta kaavatyölle. Pispalan kaavatyössä on noussut monia asioita, jotka on mahdollista huomioida Santalahden kaavoituksessa. Kaavatyöt ovat kuitenkin erilaisia: Pispalassa on satoja maanomistajia Santalahdessa vain kymmenen. Pispalan kaava ei edellytä tonttikohtaisia rakennussuunnitelmia, mutta Santalahdessa ne ovat välttämättömiä. Vaikka alueet ovat luonteiltaan erilaisia, kulttuuriympäristönäkökulma on molemmissa mukana. Menevätkö alueiden kaavoitusaikataulut yhteen? Santalahden asemakaavan laatimisen aloittava osallistumis- ja arviointisuunnitelma kuulutetaan lähiaikoina, joten aikataulussa on samanaikaisuutta. Kaavojen samanaikaisuus toisaalta helpottaa Pispalan ja Santalahden kokonaisuuden ja erilaisuuden ymmärtämistä. Pohjoisrinne työryhmä on ollut huolissaan siitä, että Santalahti on erotettu Pispalan suunnittelusta. Ryhmän toivoisi Santalahden säilyvän myös tulevaisuudessa osana Pispalan valtakunnallisesti merkittävää kulttuuriympäristöä. Mitä vastaatte tähän? Valtioneuvoston valtakunnallisesti merkittävien kulttuuriympäristöjen päätöksen 1993 jälkeen valtioneuvosto vahvisti Pirkanmaan 1. maakuntakaavan , joka ohjaa yleiskaavaa ja sitä kautta asemakaavoitusta. Maakuntakaavan luonnoksessa Santalahti oli mukana kulttuuriympäristörajauksessa, mutta museoviraston esityksestä rajaus ulottuu maakuntakaavassa nyt rautatiehen ja eikä Santalahti kuulu rajauksen alueeseen. Santalahden osayleiskaavatyön yhteydessä selvitettiin asiaa ja rajaus säilyi Santalahden eteläpuolella rautatiessä. Santalahden sijainti valtakunnallisesti merkittävän kulttuuriympäristön vieressä, vaikuttaa monilta osin myös Santalahden kaavoitukseen. Liikennetyöryhmä on huolissaan Pispalan läpiajoliikenteestä ja miettii mm. raideliikenneratkaisuja asian korjaamiseksi. Mitä hankkeita Santalahden yleiskaavan yhteydessä on ollut esillä ja miten ne vaikuttavat Pispalan läpiajoliikenteeseen? VR:llä ollut pitkään suunnitelma kolmannesta raideparista Porin radalle. Selvityksessä Raideliikenteen hyväksikäytöstä Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikenteessä oli Santalahden entisen seisakkeen tienoille suunniteltu ns. pikaratikkaa varten pysäkki. Pikaratikka tarvitsisi omat kiskot eli neljännen raideparin. Nämä kaikki on huomioitu Santalahden osayleiskaavan raideliikennealueen mitoituksessa ja liikenneyhteyksissä. Lisäksi osayleiskaavassa huomioitiin Rantaväylän eli Paasikiventien kehittäminen tunneleineen ja liittymineen. Ajatukset raideliikenteestä ovat mukana kaupunkiseudun rakennemallityössä ja ne tulisi huomioida 20\nYhteenveto 2008. KaOs-projekti Liikennetyöryhmä\nYhteenveto 2008 KaOs-projekti Liikennetyöryhmä Liikennetyöryhmän työskentelyn yhteenveto 2008 Liikenne, melu ja saasteet ovat kasvava ongelma. Läpiajoliikennettä on liikaa ja siihen mietitään ratkaisuja.\nPispalan asemakaavauudistus Ranta ja kasvimaatyöryhmä Pispalan ranta-alueen kehittämiseksi\nPispalan asemakaavauudistus Ranta ja kasvimaatyöryhmä Pispalan ranta-alueen kehittämiseksi 1 Väliraportti ryhmän työstä 5.10.2008 Koostaneet Tiina-Liisa Aalto ja Kati Lehtinen Elämäniloa, terveyttä ja\nRanta ja kasvimaat Pispalan ranta-alueen kehittämiseksi\n1 Ranta ja kasvimaat Pispalan ranta-alueen kehittämiseksi 17.3.2009 Kuva Ilpo Mikkonen Pispalan asemakaavoituksen KaOs-osallistamisprojektin Ranta-ja kasvimaatyöryhmä. Teksti Tiina-Liisa Aalto ja Kati\nRAKENNUSOIKEUS 12. 4. Keskustelua kaavoituksen nykytilanteesta ja etenemisestä\nRAKENNUSOIKEUS 12 Pispalan pamauksessa perustetun työryhmän kahdestoista kokoontuminen. Aika: Keskiviikko 13.1.2009 kello 18:00 alkaen Paikka: Pispalan kirjastotalo Puheenjohtaja: Sihteeri: Asialista 1.\nTampereen kaupunki Pispalan asemakaavan uudistaminen Kannanotto koskien kaavoja:\nTampereen kaupunki Pispalan asemakaavan uudistaminen Kannanotto koskien kaavoja: nro. 8256, Pohjoispuoli: Dno:TRE: 382/10.02.01/2008 nro. 8257, Eteläpuoli: Dno: TRE: 383/10.02.01/2008 Palaute koosteesta:\nRakennusinventointi-aineiston päivitys: Näkökulmia museointiin ja pakkosuojeluun\nTampereen kaupunki Pispalan asemakaavan uudistaminen Kannanotto koskien kaavoja: nro. 8256, Pohjoispuoli: Dno:TRE: 382/10.02.01/2008 nro. 8257, Eteläpuoli: Dno: TRE: 383/10.02.01/2008 Rakennusinventointi-aineiston


Korona-info | Puumala\nTältä sivulta löydä aina päivitetyn tiedon voimassa olevista ohjeistuksista ja rajoituksista. Toivomme tämän selkeyttävän palveluiden käyttämistä.\nKunta korostaa sitä, että tilojen käyttäjien tulee noudattaa hyvää käsi- ja yskimishygieniaa. Pyydämme tilojen käyttäjiä noudattamaan ohjeistusta sekä välttämään lähikontakteja. Mikäli kuulut riskiryhmään, harkitse tarkkaan osallistumista. Tautitilanne ei ole helpottamassa, vaikka rajoituksia on purettu. Tilojen terveysturvallisella käytöllä pyritään varmistamaan se, että harrastaminen voisi jatkua jälleen mahdollisimman normaalisti.\nKuntosali ja urheiluhalli\nKuntosali ja urheiluhallin liikuntasali ovat avoinna normaalisti päivittäin klo 6.30-22, suljettu viikonloppuisin klo 12-13.30.\nPukutiloissa, aulatiloissa ja käytävätiloissa on vahva maskisuositus ja turvallisuus- ja hygieniaohjeistuksia on noudatettava. Turvaväleistä sekä käsi- ja yskimishygieniasta tulee huolehtia ja laitteet/välineet tulee desinfioida aina käytön jälkeen. Toiminnassa luotamme jokaisen kävijän omavalvontaan ja haluun toimia ohjeiden mukaisesti. Urheilusuorituksen aikana ei maskia tarvitse käyttää.\n6. luokkalaisille ja sitä vanhemmille suositellaan vahvasti maskin käyttöä.\nKoulun kerhotoiminta ja Harrastamisen Suomen mallin kerhot jatkuvat normaalisti. Vahva maskisuositus 6.-9.luokkalaisille koskee myös kerhotoimintaa.\nKoulun ulkopuolisten henkilöiden (eli muut kuin koulun henkilökunta ja oppilaat) oleskelua koulun tiloissa ja pihalla vältetään koulun toiminta-aikaan.\nPuumalan kirjasto on osa Mikkelin seutukirjastoa ja noudattaa siten Mikkelin kaupungin ohjeistusta.\nKirjastolla tulee noudattaa turvavälejä, hyvää käsihygieniaa ja voimassa on vahva maskisuositus. Palveluaikana asiakkaalle annetaan maksutta maski pyydettäessä, jos asiakkaalta maski on unohtunut. Omatoimikirjasto on toiminnassa, koska myös omatoimiaikana pystytään terveysturvallisesti toimimaan/asioimaan.\nKunnantalo on avoinna normaalisti. Yhdistykset voivat varata tiloja normaalisti. Turvavälit tulee pitää. Kunnantalolla on vahva maskisuositus ja hyvästä käsihygieniasta tulee huolehtia.\nEtätyöpisteitä voi varata.\nLisätiedot: Niina Kuuva, kunnanjohtaja, 050 3758541.\nKunkin alueen voimassa olevat rajoitukset ja suositukset mm. kasvomaskien käytöstä löytyvät sairaanhoitopiirien verkkosivuilta\naluehallintovirastojen usein kysyttyä koronasta -palsta (avi.fi)\nKoronapäätökset syntyvät yhteistyössä lain, asiantuntija-arvioiden ja ohjauksen pohjalta (avi.fi)


Ihminen tapaili kirjaimia jo luolassa | Yle Uutiset | yle.fi\n25.2.2010Päivitetty 2.6.2012 11:45\nKivikauden taitelijat maalasivat eteläranskalaisten luolien seiniin hevosia, sarvikuonoja ja muita eläimiä, jotka taidokkuudessaan vetävät vertoja nykypäivän taiteelle. Kuvista hurmaantuneilta arkeologeilta jäivät pitkäksi aikaa huomaamatta seinien yksinkertaiset viivakuviot. Nyt tutkijat ovat kuitenkin sitä mieltä, että ne ovat vähintään yhtä sensaatiomainen löytö kuin maalauksetkin.\nVakiintuneen käsityksen mukaan ensimmäiset kuvakirjoitukset syntyivät 5 000 vuotta sitten. Chauvet'n ja muiden eteläranskalaisten luolien symbolikuvioilla on kuitenkin ikää jopa 40 000 vuotta. 30 000 vuotta sitten järjestelmä näytti suorastaan vakiintuneelta.\nKanadalaisen Victorian yliopiston tutkijat Genevieve von Petzinger ja April Nowell ovat taltioineet kuvioita 146 luolasta. Kaikissa toistuivat samat 26 kuviota, joilla tutkijoiden mukaan kerrottiin asioista tiivistetysti, kuten kuvakirjoituksessa yleensäkin. Esimerkiksi mammutti oli luolan seinällä ehkä pelkistynyt mammutin hampaaksi ja siitä symbolikuvioksi.\nTiettyjen merkkien esiintyminen toistuvasti yhdessä on erityinen osoitus siitä, että merkit eivät ole pelkkää satunnaista riipustelua vaan alkeellista kirjoitettua kieltä, von Petzinger sanoo.\nKylmyys tiivisti yhteisöjä\nMerkit näyttävät olevan lähtöisin Reinjoen laaksosta ja Dordognen ja Lotin alueilta. Ainoa selvä poikkeus on siksak-kuvio, jonka keksivät Provencen asukkaat parikymmentä tuhatta vuotta sitten. Pohjois-Ranskasta kuvioita ei ole löydetty lainkaan. Von Petzingerillä on siihen selitys.\n- Pohjois-Ranska oli pitkiä aikoja asuinkelvoton jään vuoksi. Niinpä siellä ei ehtinyt kehittyä vakiintuneita kulttuureja, von Petzinger sanoo New Scientist -lehdessä.\nMuutoin viimeinen jääkausi saattoi päinvastoin edistää kulttuurien syntyä, koska pohjoisen jäähtyminen ajoi ihmiset kiinteiksi yhteisöiksi Etelä-Ranskaan. Lisäksi etelässäkin oli sen verran viileää, että ihmiset lienevät oleskelleen luolissa suuren osan ajastaan. Juuri tuohon aikaan, 18 000 – 21 000 vuotta sitten, luolataide suorastaan räjähti kukoistukseensa.\nApril Nowell pitää mahdollisena, että ihmisryhmät käyttivät maalauksia merkkeinä siitä, että he olivat asettuneet paikalle ja tulokkaiden sopi mennä muualle.\nRituaaliviestejä vai kerskakirjeitä?\nMuualta maailmasta on viime aikoina tehty jopa Chauvet’n luolaa vanhempia löytöjä, joissa on merkkejä kirjoittamisen tapailusta. Etelä-Afrikasta löydettiin äskettäin hematiitin kappaleita, joihin joku oli kaivertanut abstrakteja kuvioita ainakin 75 000 vuotta sitten. Osa muistuttaa Chauve’n kuvioita.Tutkijat kysyvätkin, tulivatko symbolit Eurooppaan jo ensimmäisten ihmisten mukana.\nAsian tutkimista haittaa se, että varhaisimpia kuvioita tuskin kaiverrettiin kiveen, vaan materiaalina olivat kiveä helpommin työstettävät puu ja nahka. Ne puolestaan ovat orgaanisina aineina kadonneet kauan sitten. Ratkaisematta jäänee myös kysymysten kysymys: mitä symboleilla tahdottiin sanoa. Käännökset ovat ainakin toistaiseksi pelkkää arvailua.\nTutkijoiden lempivastaus muinaisiin arvoituksiin on, että merkitys oli rituaalinen. Niin on ehditty sanoa jo näistä uusimmistakin löydöistä. Ranskalaistutkija Jean Clottes, yksi harvoista, jotka ovat nähneet luolien maalaukset ja symbolit paikan päällä, arvelee, että kuviot olivat viestejä yliluonnollisille voimille tai niillä haluttiin välittää myyttejä.\nKukaan ei kuitenkaan voi todistaa, etteivätkö muinaiseurooppalaiset olisikin merkeillään vaikkapa kerskuneet olevansa maailman parhaita mammutinmetsästäjiä.