Lipsasen yhtiöiden tiedotuslehti 1/ PDF\nLipsasen yhtiöiden tiedotuslehti 1/2012\nDownload "Lipsasen yhtiöiden tiedotuslehti 1/2012"\n1 Lipsasen yhtiöiden tiedotuslehti 1/2012 Pääministeri Jyrki Katainen Siilinjärven Vetrean avajaisissa Helsingin Kulttuuritalolla mittava peruskorjausurakka Pieksämäelle kohoaa yrittäjätalo Graafisella betonilla karismaa julkisivuihin Hyvinkään Hämeenkadun koulu uudistuu Järvenpäässä rakennetaan energiatehokkaasti Laukaan terveysasema harjakorkeudessa Jyväskylän koulutuskuntayhtymä luottaa 3D-mallintamiseen Vuoden alihankkija JS-Profiili Oy\n2 Pääkirjoitus Rakennusliikkeen toiminta on alueellisesti hajautettua toimintaa, koska työmaat ovat aina erillisiä projekteja, jotka sijaitsevat hyvinkin kaukana toimistosta ja toisistaan. Hajallaan toimiminen luo suuren haasteen rakennusliikkeen johtamiseen. Toiminnan ja henkilöstön osaamisen kehittäminen, sekä projektitietojen hallinta vaativat hyvää informaatiota sekä yrityksen sisällä, että muiden toimintaympäristössä toimivien osapuolten välillä. Rakennusliike U. Lipsasen toiminta laajeni 80-luvulla yhä enenevissä määrin pois Pieksämäeltä, jolloin myös henkilökuntaa tuli maakunnallisesti entistä laajemmalta alalta. Näin työmaiden etäisyydet vähensivät henkilökunnan luontaista kanssakäymistä, mikä toi uusia haasteita yrityksemme tiedotustoimintaan. Tiedotuksen parantamiseksi aloimme, isäni Uunon kanssa, v kehittämään Pilari-lehteä sidosryhmien väliseksi tiedonjaon välineeksi. Saksilla leikattuja kuvia ja senaikaista tekstinkäsittelyä yhdistäen, tehtiin kopiokoneella ensimmäiset painokset. Painoimme silloin ilmestyneen esitteemme kansilehteä niin paljon, että voimme käyttää niitä lehtien kansilehtinä liimaamalla niiden kanteen Pilaritarran. Muutaman talkootyönä tehdyn harjoitelman jälkeen älysimme ottaa avuksi mainostoimiston. Näin lehden ulkoasu ja sisältö alkoivat kehittyä omista kopiotuotteistamme ammattimaisempaan suuntaan. Samalla, kun lehden ulkoasu parani, kasvoi lehden levikki pikkuhiljaa niin, että nyt sen jakeluun kuuluu reilu tuhat henkilöä. Pilari-lehti on toiminut samalla Rakennusliike U. Lipsasen historian kirjaajana, jossa on kerrottu kaikista toteutetuista projekteista ja merkittävistä tapahtumista viimeisten 20 vuoden ajalta. Heikki Luukkonen on toimittanut lehteä jo 15 vuoden ajan, joten yhteistyö lehden toimittamisessa toimii todella luontevasti, koska Heikillä on niin hyvät näkemykset ja lähtökohdat lehden tekoon. Konsernirakenteemme laajennuttua ja kolmannen sukupolven tultua johtoon, on aika uudistaa Pilari-lehteä. Sekä sisäisen, että ulkoisen tiedottamisen tarve on muuttunut, kun konsernin yksiköt toimivat entistä itsenäisemmin omien johtajiensa vetäminä. Tämä lehti on ensimmäinen yhteinen lehti, jossa esitellään Lipa-Betonin, Rakennusliike U. Lipsasen, ja Rakennus Oy Antti J. Aholan projekteja. Uudistuksellamme haluamme tuoda esiin tuotantoamme ja toimintaamme koko laajuudessaan. Näin pyrimme palvelemaan työntekijöitämme ja muita sidosryhmiämme kertomalla ajankohtaisista asioista ja asiakkaidemme kuulumisista. Toivon, että lehtemme uudistus palvelee entistä paremmin kaikkia sidosryhmiämme. Pilari-lehdet löytyvät vuodesta 1997 alkaen Jatkossa meidän pyrittävä hyödyntämään sosiaalista mediaa ja muita sähköisiä viestintämahdollisuuksia, tehostaaksemme entisestään projektitoiminnassa erityisen vaativaa ja tärkeää tiedonvälitystä. Matti Lipsanen konsernijohtaja Lipsasen yhtiöt pähkinänkuoressa Rakennusliike U.Lipsanen Oy Myllykatu 14, Pieksämäki Perustettu: 1950 Liikevaihto: 25 M Henkilökunta: 60 henk. Lipa-Betoni Oy Lipatie 1, Naarajärvi Perustettu: 1976 Liikevaihto: 7 M Henkilökunta: 40 henk. Rakennus Oy Antti J.Ahola Uudenmaankatu 2, Hyvinkää Perustettu: 1996 Liikevaihto: 21 M Henkilökunta: 72 henk. PILARI-lehden jutut ja taitto: Heikki Luukkonen, HL-Mark. Painopaikka: Kirjapaino Pieksänprint Oy 2\n3 Pääministeri Jyrki Katainen Siilinjärven Vetrean avajaisissa: Tuoreet ideat tervetulleita hoivatyöhön Tehostettuun palveluasumiseen erikoistuneen Vetrea Terveys Oy:n Siilinjärven toimiyksikön avajaiset pidettiin Juhlan avasi puheellaan Vetrean toimitusjohtaja Timo Juurakko. Valtioneuvoston tervehdyksen tilaisuuteen toi pääministeri Jyrki Katainen. Puheessaan Katainen onnitteli Vetreaa ja totesi kodinomaisessa ja virikkeellisessä ympäristössä tarjottavan monipuolisen palvelutarjonnan olevan tervetullutta suomalaiseen ikäihmisten hoitotyöhön. Rakennusliike U.Lipsanen Oy rakensi Itä-Suomen suurimmalle yksityiselle hoiva-alan yritykselle Vetrea Terveys Oy:lle vuoden 2011 aikana hoivatalot sekä Siilinjärvelle että Mikkeliin. Ne avattiin käyttöön vuoden 2012 keväällä. Pääministeri Jyrki Katainen toivottaa Vetrea Terveys Oy:n toimitusjohtaja Timo Juurakolle onnea ja menestystä. Vuoden 2011 mestari: Markku Piik Rakennusliike U.Lipsanen Oy palkitsee vuosittain työssään hyvin menestyneen vastaavan mestarin. Vuoden 2011 mestariksi valittiin Markku Piik. Uransa aikana eläkkeelle heinäkuussa 2011 siirtynyt Piik on saanut useasti vuoden mestari -arvonimen. Markku Piik on yksi Rakennusliike Lipsasen pitkäaikaisimmista työntekijöistä. Lipsasella hän työskenteli yli 38 vuotta vakinaisesti ja eläkkeelle jäätyään erityisissä projektihommissa projekti kerrallaan. 3\n4 Mittava peruskorjausurakka palauttaa Kulttuuritaloon Alvar Aallon hengen Kulttuuritalo saa uuden elämän Helsingin kulttuuritalo syntyi Suomen kansandemokraattisten järjestöjen kipinästä luoda keskeinen paikka laaja-alaisen kulttuurin harrastamiselle. Alvar Aalto sai talon suunniteltavakseen vuonna 1954 pari vuotta aikaisemmin Sturenkadun varrelta hankitulle tontille, aivan Linnanmäen naapurista. Kerrotaan Aallon piirtäneen ensimmäisen luonnoksensa Klubi-askin kanteen. Kulttuuritaloa rakennettiin ammattitaitoisen työjohdon vetämänä, mutta kolmasosa työpanoksesta tehtiin talkooväen voimin. Töitä tehtiin sen ajan menetelmin, käsin laudoittaen ja raudoittaen, betonia ja maalia sekoittaen, usein myös iltaisin ja viikonloppuisin. Valmistuttuaan vuonna 1958 Kulttuuritalo palveli monitoimitalon tavoin eri alojen kerhoja, musiikkiryhmiä sekä tanssi- ja urheiluseuroja. Talo loi puitteet niin kokouksille, elokuva- ja teatteriesityksille kuin konsertti-, tanssi- ja viihdetapahtumille. Ennen pitkää Kulttuuritalosta kehkeytyi yksi pääkaupunkiseudun musiikkielämän tärkeä estradi, jossa lukuisat maailman tähtiesiintyjä sekä kotimaiset kärkinimet pysähtyivät antamaan parastaan. Konserteissa nähtiin mm. Ella Fitzgerald, Duke Ellington, Count Basie, Dizzy Gillespie, Miles Davis, Jimi Hendrix, Eric Clapton, Led Zeppelin, Eva Dalgren, Metallica, Iron Maiden, jne. Radion sinfoniaorkesteri muutti vuonna 1963 Kulttuuritaloon, jossa se harjoitteli, teki nauhoituksia ja piti konsertteja. Vuosina rakennuksessa toimi Teatterikorkeakoulu. Kulttuuritalolle asettui taloksi myös Museoviraston rakennushistorian osasto luvulle tultaessa rakennuksessa tunnistettiin korjaustarpeita, mutta talo oli niin täynnä erilaista toimintaa ja ohjelmaa, ettei remontteihin tuntunut riittävän aikaa. Rakennuksen talotekniikka tiedettiin vanhentuneeksi ja monet tehdyt muutostyöt alkuperäisen arkkitehtuurin vastaisiksi. Huoli kansainvälisestikin arvostetun rakennuksen kohtalosta herätti talon omistajat hakemaan rakennussuojelulakiin perustuvaa suojelua. Kulttuuritalo sai suojelupäätöksen vuonna Samalla käynnistettiin peruskorjaus, jonka tarkoituksena oli palauttaa rakennus Alvar Aallon suunnitteleman hengen mukaiseksi. Samalla talotekniikka tulisi ajanmukaistettavaksi käyttöön soveltuvaksi. Tuskin peruskorjaus oli saatu käyntiin, kun silloinen omistaja, Suomen kommunistinen puolue joutui vararikkoon. Rahoituksen puutteen ja 1990-luvun alussa vallinneen yleisen heikon taloustilanteen vuoksi kolmivaiheinen muutos- ja korjaustöiden sarja venähti seitsemän vuoden ajalle, eikä kaikkia suunnitelmia lopulta toteutettu. Pankkikriisin aikaan talon omistaja vaihtui useita kertoja. Uusi vuokralainen tuo Kulttuuritaloon uuden elämän Monien vaiheiden jälkeen KOy Helsingin Kulttuuritalo sai Senaatti-kiinteistöstä arvolleen sopivan uuden omistajan, joka ensi töikseen pääsi viemään käynnissä olleen julkisivuremontin loppuun. Talossa vuosikymmeniä toiminut Radion sinfoniaorkesteri odotti Musiikkitalon rakentamispäätöstä ja muuttoa uusiin tiloihin. Museovirasto, jonka rakennushistorian osasto jo piti toimistoaan Kulttuuritalossa, päätti siirtyä kokonaisuudessaan saman katon alle rakennushistoriallisesti merkittävään rakennukseen. Tarvittavat lisätilat saataisiin viereisestä vanhasta koulurakennuksesta. Uuden vuokralaisen myötä Kulttuuritalon kohtalo sai uuden käänteen ja aikaisemmille remonteille oli luvassa jatkoa. Peruskorjauksen esiselvitystyöt käynnistettiin vuonna 2007 ja investointipäätös mittavalle urakalle syntyi tammikuussa Edessä oli perusteellinen ja haasteellinen työ saattaa kolmesta eri rakennuksesta koostuva rakennuskokonaisuus arkkitehti Alvar Aallon kädenjälkeä vastaavaan asuun ja varustaa se toimintakykyiseksi nykyaikaisella tekniikalla. Peruskorjaushanke jaettiin kahteen vaiheeseen. 4\n5 Ensimmäisessä vaiheessa Museoviraston käyttöön peruskorjattiin kotitalousopettajaopistona aiemmin toiminut Sturenkatu 2 A. Samalla maan alle rakennettiin kolmekerroksinen arkistorakennus sekä yhdyskäytävä Sturenkatu 2 A:n ja Kulttuuritalon välille. Samalla peruskorjauskohteessa suoritettiin keveiden rakenteiden ja talotekniikkajärjestelmien purkutöitä sekä pintojen suojauksia. Korjauksen kohteina olivat myös mm. vesikatto, sadevesijärjestelmät sekä vedeneristys. Ensimmäinen rakennusvaihe valmistui Peruskorjauksen toinen vaihe viimeistelee lopputuloksen Peruskorjauksen toinen vaihe käynnistyi kesäkuussa 2011 suojeltujen pintojen suojaamisella ja vanhan talotekniikan purkamisella. Lokakuun 10. päivä 2011 hankkeen vetovastuuseen siirtyi pääurakoitsijaksi valittu hyvinkääläinen Rakennus Oy Antti J. Ahola. Toisen rakentamisvaiheen aikana tullaan toteuttamaan peruskorjauskohteen kaikki sisä- ja ulkopuoliset purku- ja rakennustekniset työt rappauksineen, maalausja pintakäsittelytöineen. Myös piha-alueiden viimeistely kuuluu urakkaan. Kulttuuritalon peruskorjaus tapahtuu jaettuna urakkana, jossa pääurakoitsijan Rakennus Oy Antti J.Aholan lisäksi kohteessa työskentelee 20 alistamissopimuksen mukaista sivu-urakoitsijaa. Puuikkunoiden, puuovien, salin penkkien ja kalusteiden, kattojen sekä tiilijulkisivun korjauksesta ja uusinnasta vastaavat omien alojensa osaavat tekijät. Näiden lisäksi pääurakkaan on alistettu keittiölaite- ja keittiökaluste-, arkistohylly- ja hissi-, opaste-, pihatyö-, putki-, ilmanvaihto-, rakennusautomaatio-, sähkö- ja paloilmoitusjärjestelmäurakat. Peruskorjaus on kaiken kattava. Rakennukselle on tehty uusi tilankäyttösuunnitelma. Talotekniikka uusitaan kokonaisuudessaan ja lattia-, seinä- sekä kattopinnat uusitaan pääosin, lukuun ottamatta suojeltuja pintoja. Myös kellarit menevät lattioita myöten uusiksi. Haasteita riittää Kulttuuritalon työmaan vastaava mestari Jarmo Laitinen Rakennus Oy Antti J.Aholasta kertoo kohteen olevan erittäin haastavan. Valtionneuvoston päätöksellä suojellussa kohteessa erikoisvaatimuksia riittää, Laitinen toteaa. Rakennustyöt etenevät yhteistoiminnassa rakennuttajana toimivan Senaatti-kiinteistöjen, työmaavalvojannasta vastaavan Genpro Solutions Oy:n, arkkitehtien, urakoitsijoiden sekä Museoviraston ja Alvar Aaltosäätiön kanssa. Peruskorjausta viedään eteenpäin kaikki suojelumääräykset huomioon ottaen. Monasti ennen varsinaisia rakentamisen toimenpiteitä tehdään runsaasti mallitöitä ja katselmuksia. Työvaiheet viedään päätökseen vasta mallien ja detaljien hyväksymisen jälkeen. 1. Kulttuuritalo on yksi Alvar Aallon tärkeimmäksi listatuista rakennuksista. Punatiilisessä profiilissa on Aallon arkkitehtuurille tunnusomaista muotokieltä, joka on loihdittu varta vasten taloon suunniteluilla, reunoistaan pyöristetyillä kiilamaisilla tiilillä. Peruskorjauksessa ajan saatossa rikkoutuneet tiilet korvataan uusilla. Sitä varten tiiliä joudutaan valmistamaan erikoiserä käsin valmistettujen muottien avulla. 2. Kulttuuritalon keskeisin tila, konserttisali korjaustöiden kohteena. Remontin ajaksi lattiapinnat on vuorattu vanerilevyin. Saliin mahtuu noin 1400 henkeä. 3. Sturenkatu 4:ssä Helsingin Kulttuuritalon julkisivu on verhottu rakentamisen ajaksi suojapeittein julkisivutiilien puhdistuksen ja saumaustyön ajaksi. 4. Kulttuuritalossa on erittäin tiukat suojelumääräykset, sisältäen neljä eri suojeluluokkaa. Säilytettävät seinä- ja lattiapinnat on päällystetty lähes kauttaaltaan aaltopahvilla, muovilla ja vanerilevyillä. Sisäkatto on suojattu muovein. Kuvassa lämpiön portaikkoa\n6 Työtä hyvässä yhteishengessä Kuvassa ylärivissä: Rakennus Oy Antti J.Aholan työpäällikkö Raimo Railio, Senaatti-kiinteistöjen rakennuttajapäällikkö Kalevi Tapiolinna, KOy Helsingin Kulttuuritalon tuotantopäällikkö Antti Sarmanne ja Rakennus Oy Antti J.Aholan työsuojeluvaltuutettu Pertti Lehti. Alarivissä: Rakennus Oy Antti J.Aholan työmaainsinööri Veera Kehtola, työmaavalvoja Jouko Koivuharju Genpro Solutions Oy:stä ja Kulttuuritalon vastaava työnjohtaja Jarmo Laitinen Rakennus Oy Antti J.Aholasta. Työmaalla on hyvä tilanne. Mukaan projektiin on saatu osaavia ammattilaisia kautta linjan, kertoo Senaatti-kiinteistöjen rakennuttajapäällikkö Kalevi Tapiolinna, joka aloitti Kulttuuritalon hankkeen parissa jo tammikuussa 2008 hankesuunnittelun käynnistyessä. Rakentamisen laatu on korkealla tasolla, Tapiolinna vakuuttaa. Pätevät ja kokeneet suunnittelijat ovat osaltaan edesauttaneet, että kohde on kokonaisuutena edennyt hyvin ja aikataulussaan, toteaa 20 vuotta rakennuttaja- ja tilaajatehtävissä työskennellyt Tapiolinna. Vaikka kohde on luonteeltaan hyvin monitahoinen, kaikkien osapuolten kesken vallitsee hyvä yhteistyön henki. Työpäällikkö Raimo Railio Rakennus Oy Antti J. Aholasta on samaa mieltä. Pääurakoitsijan kannalta alistetuin sivu-urakoin etenevä projekti on onnistunut valinta, toteaa Rakennus Oy Antti J. Aholan työpäällikkö Railio. Urakkarajat ovat selkeitä ja yhteistyö pelaa eri toimijoiden kanssa, sanoo Raimo Railio, joka on ollut Rakennus Oy Antti J. Aholan palveluksessa sen perustamisesta, vuodesta 1995 alkaen. Tämän kokoluokan hankkeessa haastavimmaksi nousee yhteistoiminnan joustavuus lukuisten toimijoiden kanssa, Railio painottaa. Aikatauluttaminen ja töiden koordinointi korostuvat. Eri osapuolten osallistuminen suunnitelmien toteuttamisen arviointiin on poikkeuksellisen suurta, Railio mainitsee. Railio tähdentää, että suojellun talon peruskorjaamiseen kuuluvat oleellisena osana viikoittaiset suunnittelukierrokset, mallityöt, aikataulusuunnittelu ja työn ohjaus ennen varsinaisia toimenpiteitä. 6 Työmaavalvonnalla tärkeä merkitys Niin Raimo Railio kuin rakennuttajapäällikkö Kalevi Tapiolinna näkevät, että rakennustöiden valvojien toiminnalla on merkittävä osuus töiden edistymisen kannalta. Genpro Solutions Oy:n työmaavalvoja Jouko Koivuharjusta on projektissa muodostunut korvaamaton yhdyshenkilö. Jouko Koivuharju kertoo, että eri sektoreilla toimivien lukuisten urakoitsijoiden valvojille asettaman työmäärän lisäksi oman haasteensa tuo työmaaorganisaation toiminta. Varsinkin suunnittelijoiden kanssa ollaan jatkuvasti yhteistyössä. Tässä kohteessa suunnittelijat ovat koko ajan täysillä mukana, Koivuharju mainitsee.\n7 Projektissa toimii tiiviisti pääsuunnittelija-arkkitehdin lisäksi myös muita suunnittelijoita. Kohteeseen on erikseen nimetty työmaa-arkkitehti, joka vierailee työmaalla viikoittain ja kommentoi aktiivisesti suunnitelmien toteuttamiseen liittyvistä kysymyksistä. Hän on myös mukana työmaakatselmuksissa. Valvojan tehtäväksi muodostuu yhteistoiminta osapuolten kesken ja sovittaa kaikkien näkemykset hankkeen kannalta parhaaksi ratkaisuksi. Reilut 30 vuotta alalla työskennellyt Jouko Koivuharju on tyytyväinen, että työmaalle on valikoitunut osaavat omien alojensa ammattilaiset, jotka toimivat luotettavasti kohteeseen asetettujen ohjeistusten ja määräysten mukaisesti. Työturvallisuus korkealla tasolla Rakennus Oy Antti J. Aholan työsuojeluvaltuutettu Pertti Lehti kertoo, että yhteistyön hyvä henki kuvastuu myös rakennustyömaan korkeana työturvallisuutena. Hyvin on mennyt ja kaikki ovat sitoutuneet turvallisuusmääräysten noudattamiseen, toteaa Pertti Lehti, jolle työturvallisuuden eteen tekemästään työstä on muodostunut lähes elämäntapa. Lehti vastaa myös kohteen tr-mittauksista. Kulttuuritalon toteutuneiden tr-mittausten keskiarvo on pysytellyt 95,7 % tietämillä, mikä valtakunnallisesti on kova saavutus. Kohde on ilmoittautunut mukaan myös valtakunnalliseen työmaaturvallisuuskilpailuun. Talon käyttäjä apuna rakennusprojektissa Kulttuuritalon bruttoala on reilut neliötä ja tilavuutta kokonaisuudella on kuutiota. Massiivisen rakennuksen alkuperäisiä suunnitelmia on vähänlaisesti ja löytyneiden kuvien paikkansa pitävyydestäkään ei ole varmoja takeita. Rakentamisen edetessä on löydetty taloon kätkeytyneitä tiloja, mm. isoja betonisia ilmastointikanavia, joihin puhdistustöihin päästäkseen rakentajat ovat etsineet kulkureittejä niitä monasti kuitenkaan löytämättä, valottaa Rakennus Oy Antti J. Aholan työmaainsinööri Veera Kehtola. Kullanarvoiseksi onkin osoittautunut talon käyttäjältä saatu tieto eri tilohin johtavista reiteistä, Veera kertoo. KOy Helsingin Kulttuuritalon tuotantopäällikkö Antti Sarmanne on työskennellyt talossa vuodesta 1996 alkaen ja tuntee talon kaikki sopukat. Hän on kutsuttuna puolipäiväisesti hankkeen käytössä. Uutta toimintaa odotellessa Kulttuuritalon peruskorjaus valmistuu vuoden 2013 tammikuun loppuun mennessä. Antti Sarmanteen työt jatkuvat kiireisinä vielä työmaan valmistumisenkin jälkeen. Tilamuutosten myötä toiminnot muuttuvat merkittävästi ja talon käyttöönotto vaatii paljon puurtamista. Myös käyttäjien oman toiminnan vakiinnuttaminen kestää vielä pitkään, uskoo Sarmanne. Radion sinfoniaorkesterin muutettua Musiikkitaloon, Kulttuuritalon konserttisalin vuosittaista kapasiteettia vapautuu yli 100 käyttöpäivää. Paineet ovat aika suuret saada salin käyttöaste korkeaksi, Sarmanne kuvailee. Käyttöön saadaan myös paljon uusia kokoustiloja. Toisaalta uusi tilanne antaa mahdollisuuden vastata sellaiseen kysyntää, joka aiemmin jouduttiin toteuttamaan hyvin vaikeissa aikatauluissa sinfoniaorkesterin harjoitusaikojen ympärillä, valottaa Sarmanne. Koko paletti menee nyt uusiksi. Tällä hetkellä pohditaan millaisella organisaatiolla ja millaisilla palveluntoimittajilla tulevaisuutta lähdetään tekemään, kertoo Antti Sarmanne, samalla luottaen peruskorjaushankkeen jälkeen edessä olevaan Kulttuuritalon uuteen elämään. 7 Mallitöitä konserttisalissa odottamassa katselmusta.\n8 Aktiivinen elinkeinopolitiikka tarvitsee toimitiloja Pieksämäelle nykyaikainen yrittäjätalo Pieksämäen kaupunki rakennuttaa Myllykadun varteen uuden modernin yritystalon. Vuoden alussa käynnistynyttä n. 5,4 miljoonan euron rakennushanketta viedään eteenpäin Rakennusliike U.Lipsanen Oy:n KVR-urakkana ja se valmistuu vuoden 2012 loppuun mennessä. Pieksämäen kaupunginjohtaja Tapio Turunen on tyytyväinen yrittäjätaloon. Suuri osa tiloista on jo varattu ja vielä vapaina olevista huoneistoista on neuvottelut käynnissä. Kerrosalaltaan 2250 neliömetrin yritystalon arkkitehtisuunnittelusta on vastannut Arkkitehtitoimisto Art Michael Oy. Rakennuksen suunnitteluun ovat vahvasti vaikuttaneet toimistotaloon vuokralaisiksi asettautuvat yritykset. Energia-alan suunnitteluun ja kattilalaitosten kokonaistoimituksiin erikoistunut insinööritoimisto KPA Unicon Oy, jonka tilatarpeista rakennushanke on alunperin saanut alkunsa, on varannut käyttöönsä koko yritystalon toisen kerroksen, noin 1000 neliömetrin toimistotilan. KPA Uniconin edustajat ovat olleet suunnittelutyöryhmässä mukana heti hankkeen käynnistyttyä. Niin ikään suunnitteluun ovat osallistuneet myös Documtec Oy:n Jarkko Vepsäläinen ja Arto Sepponen. Documtecin tietokonesali muuttaa naapuritalosta uuden talon suojiin. Pieksämäki on yrittäjäystävällinen kaupunki Yrittäjätalon rakennuttaminen on esimerkillinen osoitus Pieksämäen kaupungin aktiivisesta ja onnistuneesta elinkeinopolitiikasta, jossa kuunnellaan yritysten toiveita ja pyritään löytämään niihin ratkaisut kaikkien osapuolten kannalta parhaalla mahdollisella tavalla. Pieksämäen kaupunginjohtaja Tapio Turunen on varsin tyytyväinen yritystalohankkeeseen. Käyttäjien toiveet on voitu täyttää. Keskeiselle paikalle nousevan uuden liiketalon myötä myös kaupungin keskusta tiivistyy, luettelee Turunen. KPA Unicon Oy lähestyi kaupunkia esittäen selkeän toivomuksensa tuhannen neliön tilatarpeesta samasta tasosta. Tähän tietysti pyrimme etsimään ratkaisua sekä neuvotteluilla että erilaisten vaihtoehtojen kartoittamisella, kertoo kaupunginjohtaja Turunen. 8 Vaihtoehdolle rakentaa täysin uusi toimitalo kaupungin omistamalle tyhjälle n neliömetrin tontille löytyi myös poliittista tahtoa ja asia sai kaupungin valtuuston siunauksen. Hanke eteni nopeasti tarjouskilpailuun. Kisan pääurakoitsijasta voitti oman kaupungin rakennusliike Lipsanen. Nyt valmistuvan yritystalon läheisyydessä on jo ennestään Lipsasen rakentamia kiinteistöjä, mm. Pieksämäen rautatieasema, postitalona aiemmin toiminut rakennus sekä Myllykatu 14 toimisto- ja asuintalo, joka on ollut Lipsasen toimitalona valmistumisestaan 1981 alkaen. Aktiivista elinkeinopolitiikkaa Kaupunginjohtaja Tapio Turunen listaa kaupungin tärkeimmäksi toimintastrategian tavoitteeksi väkiluvun kasvattamisen. - Siihen on olemassa hyvin yksinkertainen resepti, Turunen toteaa. - Se on työpaikkojen lisääminen, hän täsmentää. Tutkimukset osoittavat, että 95-prosenttisesti tärkein paikkakunnalle muuton syy on työpaikka. Pieksämäen kaupunki tähtää ratkaisuihin, joissa elinkeinopoliittisten toimenpiteiden avustuksella saadaan luotua seudulle samalla kertaa useita uusia työpaikkoja. Elinkeinotoimen työkalupakissa on monia keinoja, joista yksi keskeisimmistä on vastata yritysten toimitilatarpeisiin. Elinkeinotoimessa töitä tehdään moneen muuhun saman kokoluokan kaupunkiin verrattuna hieman niukemmilla resursseilla. Myös kaupunginjohtaja osallistuu aktiivisesti elinkeinopolitiikkaan. - Määrä ei ratkaise. On kysymys laadusta, oivaltamisesta, aktiivisuudesta ja uskottavuudesta, Turunen painottaa. Kaupunginjohtaja näkee, että elinkeinopolitiikan suunta on oikea ja Pieksämäellä yrittäjäilmapiirissä on tapahtunut selvä muutos positiiviseen suuntaan. Hän ei luota niinkään imagomarkkinointiin vaan uskoo enemmänkin tuloksiin ja saavutuksiin. Ne ovat parasta markkinointia. Uuden ajan toimisto Noin 40 henkilö työllistävän KPA Unicon Oy:n nykyiset tilat Pieksämäen torin ääressä teknologiatalo Latomossa olivat käyneet ahtaiksi. Kahteen kerrokseen sijoittuvat tilat eivät enää antaneet mahdollisuuksia laajentumiseen ja taipuvat huonosti yrityksen toimintatapakulttuuriin. Asiaan haluttiin ratkaisua ja siksi käännyttiin kaupungin puoleen. KPA Unicon Oy:n toimitusjohtaja\n9 Jukka-Pekka Kovanen on silmin nähden tyytyväinen Pieksämäen kaupungin kädenojennukseen ja yritystalon rakentamiseen. Yhteistyö kaupungin ja Rakennusliike Lipsasen kanssa on toiminut erittäin hyvin. Yrityksessä on paneuduttu korkealla intensiteetillä uuden toimistotilan suomiin mahdollisuuksiin ja heti hankkeen alusta alkaen se on päässyt vaikuttamaan yritykselle varattujen tilojen toiminnallisuuteen sen omista lähtökohdista. Parasta mahdollista toimitilaratkaisua varten yrityksessä perustettiin toimikunta, johon valituille henkilöille jaettiin vastuualueita, tehdäkseen arvioita ja ehdotuksia mm. uuden toimitilan teknisistä ratkaisuista, työturvallisuudesta ja kulunvalvonnasta, sisustussuunnittelusta, arkistoinnista ja esimerkiksi siitä, kuinka kaikki sovitetaan yhdeksi kokonaisuudeksi ja yrityksen brändin mukaiseksi. Myös muuttovaiheen toteutus pyrittiin hahmottamaan jo ennakkoon. KPA Unicon toimistotilat edustavat uusinta uutta. Tilojen modulaarisuus on ollut yksi tärkeimmistä kriteereistä tulevaa käyttöä ajatellen, kertoo toimitusjohtaja Jukka-Pekka Kovanen. Muutamaa erillistä huonetta lukuun ottamatta toimistotila on lähes yhtä avointa konttoria, kuvailee Kovanen. Yhtenäistä tilaa on jaettu eri työskentely-ympäristöiksi. On ryhmätyötiloja, työpisteitä, suunnitelmien katselmuspöytiä ja kokoustilaa, luettelee Kovanen. Videoneuvotteluille on oma huoneensa. Myös yrityksen kahviosta on tehty paikka, jossa on mahdollisuus tehdä töitä kahvikupin ääressä. Löytyypä toimistotiloista myös kodikas sohvanurkkaus, joka sekin on tarkoitettu paikaksi inno- vaatiotyöhön. Ja tarvittaessa kaikki tämä muuntuu yrityksen toimintojen sitä vaatiessa. Työn tekemistä ei ole enää sidottu yhteen pisteeseen. Työpaikan tulee olla joustava ja tilojen pitää stimuloida innovaatioihin, Jukka-Pekka Kovanen tiivistää ja uskoo sosiaalisen verkottumisen ja viihtyisän työympäristön merkitykseen työn tehokkuuden saavuttamisessa. Meille on tärkeää, että henkilökunta pysyy mahdollisimman yhtenäisenä, Kovanen toteaa. Toisen kerroksen toimiston katto on korkealla, noin kuudessa metrissä. Se antaa jatkossa mahdollisuuden korottaa tilaa vielä kerroksen verran ylös päin. Rakennuksesta on tehty 3D-malli, joka jää KPA Uniconin käyttöön tulevaisuuden suunnitelmia varten. Huipputeknologiaa KPA Unicon palvelee mm. öljy-, maakaasu-, prosessi- ja elintarviketeollisuutta sekä kaukolämpöyhtiöitä ja voimalaitoksia ympäri maailman. Suuri osa projekteista suuntautuu Venäjälle sekä entisiin IVY-maihin. Pieksämäen uusiin tiloihin valmistuu valvomo, josta satelliittien välityksellä ollaan reaaliaikaisesti yhteydessä eri puolilla maailmaan oleviin asiakasyritysten lämpölaitoksiin. Sekä tässä KPA Uniconin kehittämässä ns. elinkaaripalvelutoiminnassa että muissakin tietotekniikkaan liittyvissä asioissa KPA Unicon tekee tiivistä yhteistyötä tietoteknisiin ratkaisuihin perehtyneen Documtec Oy:n kanssa. Tässä suhteessa fyysinen läheisyys on luonteva valinta. Pilvipalveluita globaalisesti Documtec Oy on toiminut perustamisestaan vuodesta 2006 alkaen Rakennusliike Lipsasen toimitalossa Myllykatu 14:ssa, yritystalon naapurissa. Yrityksen laajentuessa on tilan tarve kasvanut ja heinäkuussa 2011 Lipsanen kunnosti Documtecin käyttöön samasta talosta vapautuneen n. 130 neliön toimistohuoneiston. Toimitilamme säilyvät edelleen täällä, vaikka otamme tiloja uudesta yritystalosta, kertoo Documtec Oy:n toimitusjohtaja Arto Sepponen. Kun yritystalo valmistuu, Documtecin useista palvelinlaitteista koostuva konehuone muuttaa uuden rakennuksen keskiöön. Konehuoneesta käsin Documtec tarjoaa mm. pilvipalveluja niin paikallisille kuin kauempana oleville yrityksille. Konehuoneen uudet tilat yritystalossa parantavat asiakkaille suunnattujen palvelujen laatua ja tietoturvaa, toteaa Arto Sepponen. Hän uskoo, että tällä on myönteinen vaikutus myös yrityksen palvelujen kysyntään. Arto Sepponen kertoo, että yhteistyö kaikkien yritystalohankkeen osapuolten kanssa on toiminut erinomaisen hyvin. Documtec Oy:n toimitusjohtaja Arto Sepponen Myllykadun toimiston parvekkeella, josta on suora näkyvyys yritystalon työmaalle. Toimitusjohtaja JukkaPekka Kovanen luotsaa KPA Unicon Oy:tä kohti tulevaisuuden haasteita. 9\n10 YIT rakentaa laatuasuntoja Jyväskylän keskustaan Graafisella betonilla karismaa julkisivuun YIT:n Karismakorttelin työmaasta vastaava työpäällikkö Toni Honkonen As Oy Jalouden sokkelin ääressä. YIT Rakennus Oy:n Talonrakennus Jyväskylä on aloittanut mittavan asuntorakentamisen hankkeen Jyväskylän keskustassa. Suomen kansakoululaitoksen kehittäjälle Uno Cygnaeukselle ( ) omistetun puiston kupeeseen, Vapaudenkadun ja Vaasankadun kulmaukseen nousee lähivuosien aikana kuuden kerrostalon kokonaisuus. Karismakortteliksi nimetyn tontin viisi rakennusta kohoaa seitsemän kerroksen korkeuteen. Kuudes taloista valmistuu kolmikerroksiseksi. Kerrosalaltaan reilun neliön kohteeseen valmistuu yhteensä noin 180 asuntoa. Hankkeen kokonaisarvo on noin 50 miljoonan euron luokkaa. Karismakorttelin tontilla sijaitsi aikaisemmin Cygnaeuksen-lukio. Kun rakennukset todettiin koulutyölle sopimattomaksi, lukiotoiminta siirrettiin ajanmukaisempiin tiloihin Viitaniemeen ja koulu purettiin. Vapautuneelle tontille Jyväskylän kaupunki järjesti vuonna 2007 tontinluovutuskilpailun, jonka Arkkitehtitoimisto Lahdelma & Mahlamäki Oy voitti suunnitelmallaan. Voittaneen ehdotuksen rakentajan vetäydyttyä hankkeesta toiseksi tulleelle YIT:lle tarjoutui tilaisuus ostaa tontti ja käynnistää korttelissa rakennustyöt viemällä hanketta eteenpäin voittajasuunnitelmaa hyödyntäen. Vaativaa maarakentamista Rakennustyöt tontilla aloitettiin marraskuussa 2010 maarakennustöillä. Haasteita on ollut hyvin paljon, kuvailee mm. Karismakorttelin rakentamisesta vastaava YIT:n työpäällikkö Toni Honkonen talorakentamisen alkuvaiheita. 10 Vaikka tontti sijoittuu Jyväskylän keskustan ruutukaava-alueelle, maarakentamisen osalta se osoittautui yllättävän haastavaksi. Jouduttiin tekemään porapaalutusta, perustusten alentamisia, tukiseiniä ja niiden ankkurointia sekä näiden lisäksi runsain mitoin perinteistä paalutusta, luettelee Toni Honkonen. Ennen varsinaisten rakennustöiden käynnistämistä koko tontti oli yhtä kaivantoa. Kuopan pohja sijaitsi noin 8 metriä katupinnan alapuolella, aivan pohjaveden tuntumassa. Maa-aineista siirrettiin pois yli 50 tuhatta tonnia. Varsinaiset rakennustyöt lähtivät käyntiin kaksikerroksisen maanalaisen pysäköintihallin rakentamisella. Sen katoksi valettiin noin metrin paksuinen jälkijännitetty betonilaatta, jonka päälle sitten koko komeus, kaikki kuusi kerrostaloa, tultaisiin rakentamaan. Alin auto-\n11 hallista toimii jo julkisena pysäköintilaitoksena, ylempi jää kerrostalon asukkaiden käyttöön. Yhteensä pysäköintihalli käsittää 239 autopaikkaa. YIT rakentaa laatuasuntoja Karismakorttelin talot ovat saaneet nimensä suoraan suomalaisen kansakoululaitoksen kehittäjän, Uno Cygnaeuksen opeista: Lumous, Jalous, Tietous, Sirous, Runous ja Sulous. Kahden kerrostalon rakentaminen on jo hyvällä mallilla. Karismakorttelin kaksi ensimmäistä seitsenkerroksista taloa, As Oy Jyväskylän Lumous ja As Oy Jyväskylän Jalous ovat jo harjassaan. Lumous valmistuu vuoden 2012 joulukuun puolessa välissä ja Jalous helmikuussa Vaikka YIT asuntorakentamisen laatu tunnustetaankin Suomessa korkeatasoiseksi, Karismakorttelin asuntojen varustelutasoon on kiinnitetty vieläkin enemmän huomiota. Huoneistot ovat myös tavanomaista suurempia. YIT myy itse asunnot ja asukkaille annetaan mahdollisuus vaikuttaa huoneistonsa varustukseen kaikin tavoin. Vakiintunut toimittaja varmistaa rakentamisen laadun Yhteistyökumppaneinaan YIT luottaa vakiintuneisiin toimittajiinsa. Lipa- Betoni on näistä yksi ja elementtitoimittajana yritys on ollut vahvasti mukana monissa YIT:n rakennusprojekteissa ympäri Suomen. Kilpailutukset tehdään projektikohtaisesti. Jyväskylän kohteessakin YIT on tehnyt Lipa-Betonin kanssa koko kohteen elementtitoimituksia koskevan kaupan. Työpäällikkö Toni Honkonen kertoo, että YIT:ssä ollaan tosi tyytyväisiä yhteistyöhön Lipa-Betonin kanssa. Laatu on kohdallaan ja tuotteet tasalaatuisia, kehuu Honkonen. Elementtitoimitukset ovat saapuneet aina ajallaan. Toimitusvarmuus on rakentamisen etenemisen kannalla yksi tärkeimmistä seikoista, painottaa Toni Honkonen. Graafisella betonilla ilmettä julkisivuun Jos Karismakorttelin asuntojen taso on huippuluokkaa, on myös rakennusten ulkoilmeeseen on satsattu. Talokokonaisuuden suunnitelleet arkkitehdit ovat halunneet tontin historian ja Cygnaeuksen hengen kuvastuvan rakennusten julkisivuista. Nykyajan menetelmät antavat tähän oivat mahdollisuudet. Itse Uno Cygnaeuksen hahmo katsoo Lumouksen seinään kiinnitetystä, perforoidusta kuparista tehdystä suuresta reliefistä. Lisäksi jokaisen Karismakorttelin rakennuksen sokkelielementteihin on Lipa-Betonin tehtaalla painettu kirjoitusta: otteita Cygnaeuksen laatimasta kansakouluasetuksesta kuin suoraan kansakoulun perustajan kirjasta. Tekstityyli on vanhaa, suurikokoista fraktuuraa. Graafinen betoni on suomalaisen arkkitehdin Samuli Naamangan keksintö, jossa elementin valuvaiheessa pintahidastimia käyttäen betonin pintaan voidaan jäljentää pysyviä kuviota, tekstiä, kuvaa tai muita vastaavia graafisia muotoja. 11 Kaksi kerrostaloa rinnatusten, Lumous ja Jalous. Vahva rakentaja Jyväskylän seutu elää voimakasta kasvun kautta, mikä näkyy myös vilkkaana asunto- ja liikerakentamisena. YIT on Suomen suurin omaperustaisten asuntojen rakentaja ja vahvasti mukana Jyväskylän kaupunkikuvaa muokkaamassa. Jyväskylässä YIT- Rakennuksella on palveluksessaan n. 150 työntekijää. Karismakorttelin lisäksi YIT rakentaa asuinkerrostaloja Lutakkoon ja Keljoon. Pian käynnistyvät myös Äijälänrannan ja Heinälammen kerrostalohankkeet. Keski-Suomen Opiskelija-asuntosäätiölle valmistuu 219 opiskelija-asunnon kohde ja Huhtasuolle kohoaa YIT:n rakennuttamana elinkaarihanke, jossa kolmen vuoden aikana syntyy kaksi koulu ja päiväkoti. Myös Äänekoskella uudistetaan Metsägroupin tehdasrakennuksia. Kookas perforoidusta kuparista valmistettu Uno Cygnaeuksen reliefi Jalouden seinässä.\n12 Hyvinkäällä historia elää sovussa uuden kanssa Hämeenkadun koulussa laaja peruskorjaus- ja laajennushanke Ensimmäinen koulu Hyvinkään Hämeenkadun varrelle syntyi Donnerin suvulta lahjoituksena saadulle tontille vuonna Suku lahjoitti myös hirsirakenteisen talon rakennustarvikkeet. Vaikka Tehtaan koulun nimellä tunnettua koulurakennusta kritisointiinkin omana aikanaan liian prameaksi, on Hämeenkadulla tarjottu nuorisolle tiedon jyviä aivan näihin päiviin saakka. Vuosien saatossa tämän yksikerroksisen ns. alapuukoulun oheen valmistui vuonna 1919 kaksikerroksinen hirsirakenteinen yläpuukoulu sekä sen viereen kolmikerroksinen kivikoulu, joka otettiin käyttöön vuonna Opiskelutilat on mitoitettu yhteensä 480:lle luokkien 1 6 oppilaalle. Kolmen koulun kokonaisuus nauttii kulttuurihistoriallista arvoa ja alue Hyvinkään kaupungin tilapalvelun vastaava rakennuttaja Aune Honkanen rakennuksineen halutaan säilyttää edelleenkin toimintakykyisenä. Rakennuksissa tehtiin yksittäisiä korjaustoimenpiteitä 1980-luvulta alkaen, mutta vuosina suoritetut peruskunto- ja asbestikartoitukset sekä sisäilmatutkimukset antoivat kuitenkin aiheen ryhtyä valmistelemaan mittavampia korjaustoimenpiteitä. Hyvinkään kaupungin tehtyä päätöksensä Hämeenkadun koulun peruskorjaus- ja laajennushankkeen käynnistämisestä saatettiin vireille EU-hankkeen laajuinen kilpailutus keväällä Kokonaisuudessaan reilun 5500 neliön ja tilavuudeltaan kuution hanke kiinnosti rakennusliikkeitä aina ulkomaita myöten. 12 Mittava urakka Urakkasopimukset solmittiin 2011 toukokuussa ja pääurakoitsijaksi valittu Rakennus Oy Antti J. Ahola käynnisti peruskorjaus- ja laajennushankkeen rakennustyöt kesäkuussa Hanke jaettiin kolmeen vaiheeseen, joista ensimmäinen, kivikoulun jatkeeksi valmistunut laajennusosa sekä opintotilojen peruskorjaus valmistui kevään 2012 kuluessa. Opiskelijat opettajineen pääsivät muuttamaan pihalla sijainneista väistötiloista uudistuneeseen opinahjoon huhtikuussa, viikon etuajassa. Laajennusosa käsitti uuden keittiön ja ruokalan sekä atk-luokan ja kirjaston. Ensimmäisessä vaiheessa remontoitiin myös kivikoulun kellaritilat, kaksi luokkatiloja käsittävää kerrosta sekä ullakko, jonne valmistui uusi ilmastointikonehuone. Rakentaminen jatkuu Heti ensimmäisen rakennusvaiheen päätyttyä Rakennus Oy Antti J. Aholassa siirryttiin käsiksi toiseen vaiheen. Peruskorjauksen kohteeksi pääsevät kivikoulun liikuntasalisiipi sekä kaksikerroksinen yläpuukoulu. Kesän kuluessa viimeistellään vielä pihatyöt syksyn opintokautta varten. Toisen vaiheen on määrä valmistua viikolla 37. Viimeisessä vaiheessa peruskorjataan alueen vanhin rakennus, alapuukoulu ja\n13 Rakennus Oy Antti J. Aholan vastaava mestari Mikko Heino ja koulun rehtori Topi Naamanka poseeraavat koulun uusissa tiloissa. pihan varastorakennus. Hanke on kokonaisuudessaan valmis viikolla 48. Rakentaminen on edennyt hienosti ja sovittujen aikataulujen mukaisesti. Yhteistyö rakentajien kanssa on toiminut tosi hyvin, iloitsee Hyvinkään kaupungin tilapalvelun vastaava rakennuttaja Aune Honkanen, joka on pitkän linjan ammattilainen. Hän tuli Hyvinkäälle silloiselle talosuunnitteluosastolle arkkitehtisuunnitteluun ja on sittemmin erikoistunut juuri koulujen suunnitteluun ja rakennuttamiseen. Rakentamista koulutyön lomassa Hämeenkadun koulun vastaava mestari Mikko Heino Rakennus Oy Antti J. Aholasta kertoo, että yhteistyö kaikkien rakentamiseen osallistuvien kanssa on pelannut erittäin sujuvasti. Rakennuttajan kanssa on ollut ilo toimia. Päätökset syntyvät nopeasti ja ilmapiiri on ollut suotuisaa, Heino kuvailee. Rakennustyöt tiloissa, joissa on toimintaa päällä, kätkee monia riskejä. Tiukat turvaohjeet on erittäin hyvin sisäistetty ja kaikki on edennyt esimerkillisesti, kiittelee Mikko Heino. Hämeenkadun koulun vastaava mestari Mikko Heino kertoo, että koulun syysmyyjäisistä muodostui supersuosittu. Hän kertoo rakennustöiden kiin- nostaneen oppilaiden vanhempia todella paljon heidän päästessä tutustumaan uudistuvan koulun tiloihin. Mikko Heinolle sateli roppakaupalla remonttiaiheisia kysymyksiä aina omakotitalon rakentamista myöten. Myös koulupäivinä uteliaat silmäparit seuraavat korjaustöiden edistymistä. Ja mitä koulukäytävillä liikkuviin juttuihin on uskominen, yläpuukoulu on ollut paras paikka ainakin tähän mennessä rakennustyömiesten seuraamiseen. Kysymys kuuluukin: kuinka monta ammatinvalintapäätöstä rakennusalan hyväksi onkaan Hämeenkadun koulussa tapahtunut? Aiemmin luokkaruokailuna toteutettu keskipäivän kohokohta on vaihtunut uudessa ruokalassa tapahtuvaksi. Opiskelijat ovat innoissaan ja ruoka maistuu. Hämeenkadun koulun vanhin rakennus alapuukoulu on vuodelta\n14 Järvenpäässä rakennetaan energiatehokkaita asuntoja Lepolan Soundissa soi asukastyytyväisyys Järvenpäässä Mestariasunnot jatkaa työtään energiatehokkaamman rakentamisen parissa. Mestariasunnot-konsernin rakennuttamana Jampankaaren kaupunginosaan valmistui elokuussa 2011 yksi Suomen ensimmäisistä nollaenergiataloista. Samoihin aikoihin kaikuivat jo rakentamisen äänet Järvenpään eteläpuolella Sibeliuksen kulttuurimaisemissa, aivan Ainolan tuntumassa. Lepolan kaupunginosassa marraskuussa 2010 käynnistyivät kuuden kerrostalon kohteen, Lepolan Soundin rakennustyöt. Kesällä 2012 valmistuva Lepolan Soundi toteutetaan passiivienergiatalon kriteerien mukaisesti. Varalämmitysjärjestelmänsä takia rakennukset luokitellaan matalaenergiataloiksi. 14\n15 Mestaritoiminta Oy:n rakennuttajapäällikkö Jarkko Piiparinen ja Mestariasunnot Oy:n toimitusjohtaja Veikko Simunaniemi. Asukkaat ovat arvossaan Järvenpään Mestariasunnot Oy vastaa Järvenpään kaupungin vuokra-asuntojen hallinnasta ja ylläpidosta. Omistuksessaan yrityksellä on noin 50 kiinteistöä, joissa on noin yhteensä vuokrattavaa asuntoa. Mestariasunnotkonsernin rakennuttamistoiminnot hoidetaan sen tytäryhtiön Mestaritoiminta Oy:n kautta. Järvenpäässä on huutava pula varsinkin tehokkaista pienistä asunnoista, kertoo Mestariasuntojen toimitusjohtaja Veikko Simunaniemi. Tavoitteenamme on tasapainottaan Järvenpään asuntopolitiikkaa ja rakentaa alueelle vuosittain noin 50 asuntoa. Kysyntä on kova. Lisäksi omistamissamme asunnoissa on sisäistä vaihtuvuutta, monien asukkaiden halutessa muuttaa vanhoista asunnoista vasta valmistuneisiin huoneistoihin. Tämä on myös meidän toiveittemme mukaista, Simunaniemi toteaa. Yrityksessä kuunnellaan esimerkillisesti asiakkaiden toiveita. Toimitusjohtaja Simunaniemi kertoo, että yksi yrityksen alkuperäisistä tavoitteista on ollut ottaa asukkaat mukaan toimintaan. Jo kaksitoista vuotta sitten perustettiin kaikkiin kiinteistöihin asukastoimikunnat ja asukashallitus sekä tasattiin pääomavuokrat. Lisäksi asukkaat ovat olleet mukana perusparannushankkeiden suunnitteluryhmissä ja työmaakäytännöissä, luettelee Veikko Simunaniemi. Ja näin toimitaan edelleen. Myös asiakastyytyväisyyttä mitataan vuosittain. Palaute on aina hyvästä, tähdentää Mestaritoiminta Oy:n rakennuttajapäällikkö Jarkko Piiparinen. Ilman ruusuja ja risuja ei maailma mene eteenpäin. Jos halutaan kehittyä, pitää kaikki ottaa avomielin vastaan mikä tulee eteen, toteavat Piiparinen ja Simunaniemi kuin yhdestä suusta. 15 Innovatiivista rakentamista Mestariasunnoissa on haluttu tietoisesti eroon konservatiivisesta ajattelusta ja on siirrytty innovaatioiden tielle. Normirakentamista ei tehdä enää juuri ollenkaan, kertoo Simunaniemi. Julkisivu-, rakenne- ja energiaratkaisuilla tähdätään niin asukasviihtyvyyteen kuin kustannustehokkuuteen. Lepolan Soundi hyödyntää sekä geotermistä että aurinkoenergiaa. Seinissä on SPU eristettä 24 cm. Lämmitys ei ole meille ongelma, vaan kesäaikainen viilennys, Piiparinen hymyilee. Lepolan asuntojen lämmitys kuten myös viilennyskin tapahtuu kattopaneelien avulla. Huoneiston lämpötilan alentamiseksi kattoon sijoitettuun säteilijään johdetaan maaenergiajärjestelmän kautta haaleaa vettä. Talon rakenteet on suunniteltu ja tehty tiiviiksi. Vaikka nykyiset rakennusmääräykset eivät vaadikaan tiiveyden mittaamista, on Mestariasunnoissa haluttu pelata varman päälle toimittamalla rakennusvalvontaan tiiveysraportteja. Tiiveysarvoltaan Lepolan Soundi on lähes nollaenergiatasoa. Rakentavaa yhteistyötä elementtitehtaan kanssa Seinärakenneratkaisuissa on tehty yhteistyötä Lipa-Betoni Oy:n kanssa. Lipa-Betonista on tullut meille hyvä ja luotettava yhteistyökumppani, kertoo Veikko Simunaniemi. Laatu on hyvää ja aikataulut ovat pitäneet. Kolmas yhteinen hanke aloitetaan kesällä Lipa-Betoni oli vahvasti mukana jo nollaenergiatalon rakentamisessa. Myös Lepolan Soundin kaikki kuuden rakennuksen betonielementit ovat Lipa-Betonin käsialaa. Koko runkotoimitus on sisältänyt 1980 elementtiä. Julkisivu on toteutettu väribetoni sandwich-elementein, joiden pintaa elävöittämässä on pystyuria. Korkean esivalmistusasteen takia väribetoni sandwich-elementti on ollut hyvä valinta. Elementtiasennuksen yhteydessä syntyy heti valmista seinäpintaa eikä rakentamisen aikana rakenteet jää säiden armoille. Mestariasuntojen nolla- ja passiivienergiataloja suunniteltaessa Lipa- Betoni on ollut aktiivisesti mukana tuotekehityksessä. Lepolan asuntojen lämmitys ja viilennys tapahtuu kattopaneelien avulla.\n16 Laukaan kunta kohottaa palvelukykyä investoimalla rakennuksiin Laukaan terveysasemalla laaja uudisrakennus- ja peruskorjaushanke Keski-Suomessa Jyväskylän kupeessa sijaitsevassa Laukaan kunnassa on vetovoimaa. Asuinpaikkana Laukaa kiinnostaa ja kunnan asukasluku kasvaakin henkilön vuosivauhtia. Kun vuonna 2000 Laukaassa asui henkilöä, vuoden 2025 tienoilla väkiluvun ennustetaan ylittävän kuntalaisen rajapyykin. Tämä on meille positiivinen ongelma, toteaa kunnan rakennuttamisesta vastaava Mika Vornanen. Asukasluvun kasvuvauhti yhdessä väestön ikärakennemuutoksen kanssa on asettanut haasteita kuntalaisille tarjottavien peruspalveluiden saatavuuden turvaamiseksi myös lähitulevaisuudessa. Vornanen kertoo, että kunnassa on jouduttu tarkastelemaan kiinteistöjen kuntoa sekä vastaamaan myönteiseen väestönkehitykseen investoimalla kiinteistöihin uudisrakennus- ja peruskorjaushankkeiden avulla. Kunnan strategiassa pääpainoiksi on asetettu vanhuksille ja lapsiperheille suunnattujen palvelujen kehittäminen sekä terveydenhuollon kehittämistoimet. Vuonna 2007 Laukaan kunnassa kartoitettiin laajasti sosiaali- ja terveysosaston toimitilojen kuntoa sekä investointitarpeita. Selvitysten tuloksena syntyneiden suunnitelmien mukaisesti ensimmäisinä toteutettiin vanhainkodin laajennus sekä päiväsairaalan peruskorjaus. Näiden valmistuttua käynnistettiin Laukaan terveysaseman peruskorjaushanke, joka käydään läpi kahdessa vaiheessa. Toimitilastrategia uudisrakennus- ja peruskorjaushankkeet päättyvät vanhainkodissa suoritettavaan peruskorjaukseen. Mittava peruskorjausurakka 16 Lokakuussa 2011 käynnistyi Laukaan terveysasemalla noin 4 miljoonan peruskorjausrakennushanke Rakennusliike U.Lipsanen Oy:n urakoimana. Hanke etenee Tervetalo-projektin ohjeistuksen mukaisesti ja työmaalla puhtaudenhallinta noudattaa P1-luokkaa. Terveysasema koostuu kahdesta toisiinsa liittyvästä rakennuksesta, joista vanhemmassa, vuonna 1951 valmistuneessa kolmekerroksisessa talossa toimivat mm. perhekeskus, sairaalan vuodeosastot, fysioterapia ja kuntoutusosasto. Uudempi rakennuksista on rakennettu vuonna Terveysaseman peruskorjaushankkeen nyt aloitettu ensimmäinen vaihe keskittyy taloista uudempaan, bruttoalaltaan 2094 neliömetrin kokoiseen rakennukseen. Kaksikerroksisessa talossa sijaitsevat poliklinikka, hammashoitoyksikkö sekä sosiaaliset tilat. Kohteen on määrä olla valmis vuoden 2012 syyskuussa. Rakennuksen peruskorjaus toteutetaan hyvin perusteellisesti. Rakennuksen ulkoilme yhtenäistyy korkeamman rakennusosan kaltaiseksi. Tasakattoratkaisu muuttuu harjakattoiseksi, tiilivuorattu julkisivu peitetään rappauksella ja pääsisäänkäynnin katos rakennetaan uudelleen. Myös rakennuksen salaojitus uusitaan.\n17 Talon energiataloutta kohotetaan uusimalla ikkunat ja lisäämällä rakenteisiin lisälämmöneristystä. Välipohjien pintarakenteet vaihdetaan uusiin ja hammashoitolan osalta ei-kantavat väliseinät uusitaan lattioiden uusimisen yhteydessä. Myös vesikattorakenteet ja yläpohjan eristeet tulevat vaihdetuiksi. Terveysaseman LVIS- ja automaatiotekniikka uudistetaan lähes kokonaan. Taloon rakennetaan n. 200 neliön tekninen tila, johon valmistuu lämmöntalteenotolla varustettu ilmanvaihtojärjestelmä. Myös sähkökeskukset, valtaosa kaapeloinnista, johtotiet, valaisimet sekä telejärjestelmä uudistuvat nykyajan vaatimusten mukaisiksi. Rakennus liittyy kaukolämpöön ja lämmitys tulee hoitumaan vesikiertoisella radiaattorilämmityksellä Terveysasema harjakorkeudessaan Laukaan terveysaseman harjannostajaisia vietettiin maltillisissa tunnelmissa 18. huhtikuuta. Tilaisuudessa pidettiin puheita ja kuultiin lauluduon musiikkiesityksiä. Harjannostajaisten perinneruuan hernekeiton lisäksi juhlaväelle tarjottiin tuhti lounas seisovasta pöydästä leivoskahveineen. Puheiden osuuden aloitti Laukaan rakennuttajainsinööri Mika Vornanen valaisemalla Laukaan kunnan rakennusprojektien taustoja. Hän totesi terveysaseman rakennushankkeen edenneen joustavasti suunnitelmien ja aikataulujen mukaisesti. Mika Vornanen osoitti kiitokset kaikille hankkeen parissa työskenteleville. Erikoiskiitokset hän osoitti Rakennusliike Lipsasen työjohdolle ja rakennusmiehille hyvin hoidetusta työmaasta. Rakennusliike U.Lipsanen Oy:n toimitusjohtaja Antti Lipsanen puolestaan kertoi olevansa tyytyväinen kaikkien rakennushankkeen osapuolten väliseen yhteistyöhön ja kohteen edistymiseen sekä kiitti kaikkia hankkeessa mukana olleita. Käyttäjien puheenvuorossaan Seututerveyskeskuksen ylihammaslääkäri Eija Peltonen tunnusti kohteen käynnistyessä kaikkien terveysaseman työntekijöiden tunteneen olevansa kuin Liisat ihmemaassa, mutta projektin edistyessä huomanneet työmaan olevan hyvissä käsissä ja valmistuvan heidän toiveittensa mukaiseksi työpaikaksi Harjannostajaisten juhlaväki antimiensa ääressä. 2. Lauluduo harjannostajaisten tunnelmaa kohottamassa. 3. Käyttäjiä edustava Seututerveyskeskuksen ylihammaslääkäri Eija Peltonen kertoilee tuntemuksistaan ja käyttäjien toiveista rakennushanketta kohtaan. 4. Laukaan kunnan rakennuttajainsinööri Mika Vornanen kertomassa hankkeen taustoista. 5. Rakennusliike U.Lipsanen Oy:n toimitusjohtaja Antti Lipsanen puhetta pitämässä. 6. Rakennushankkeeseen osallistuvia yhteispotretissa: Ylärivissä vasemmalta oikealle: Laukaan kunnan teknisen toimen ympäristötoimenjohtaja Kalevi Virtanen, Planetcon Oy:n TATE-valvonnasta vastaava toimitusjohtaja Jari Vekkeli, Rakennusliike U.Lipsanen Oy:n toimitusjohtaja Antti Lipsanen, Seututerveyskeskuksen ylihammaslääkäri Eija Peltonen, Seututerveyskeskuksen osastonhoitajat Minna Teiskonen ja Eila Kerkelä-Rautiainen, Rakennusliike U.Lipsanen Oy:n vastaava mestari Hannu Kujala sekä PTS Kiinteistötekniikan rakennuttamisesta ja työmaavalvonnasta vastaava toimitusjohtaja Juhani Koponen. Alarivissä: Rakennusliike U.Lipsanen Oy:n työnjohtaja Tuomas Kuronen, Laukaan kunnan teknisen lautakunnan jäsen Juhani Siekkinen ja Laukaan kunnan teknisen toimen rakennuttajasihteeri Pirjo Ilmasti-Ahonen.\n18 Jyväskylän koulutuskuntayhtymä toteuttaa mittavia hankkeita Viitaniemen rakennuskohteessa luotetaan 3D-mallinnukseen Jyväskylän koulutuskuntayhtymä on yksi Suomen suurimmista oppilaitoksista. Kahdentoista keskisuomalaisen kunnan omistamassa kuntayhtymässä opetusta saa yli opiskelijaa ja henkilökuntaan kuuluu noin 1200 työntekijää. Oppilaitokset sijaitsevat Jyväskylän lisäksi Jämsässä, Keuruulla, Laukaassa, Petäjävedellä ja Viitasaarella. Opetusta koulutuskuntayhtymässä annetaan laajalla rintamalla niin ammatillisessa, lukio- ja aikuiskoulutuksessa kuin taiteen perusopetuksessa. Oppilaitoksessa järjestetään myös oppisopimuskoulutusta. Kuntayhtymällä on omistuksessaan toimitiloja yhteensä n huonealaneliömetriä, joista kaksi kolmasosaa sijoittuu Jyväskylään. Pääomarahoituksen laskentapohjaa noudattaen rakennusten tekninen nykyarvo on 170 miljoonaa euroa. Omistamiensa tilojen lisäksi kuntayhtymällä on toimintaa myös vuokratiloissa. Toimivuus, ajanmukaisuus, muuntojoustavuus sekä energia- ja kustannustehokkuus ovat koulutuskuntayhtymän omistamilleen rakennuksille asettamia tärkeitä arvoja ja tavoitteita, joiden saavuttamiseksi se investoi määrätietoisesti ja tekee perusteellista modernisointityötä. Perustamisestaan vuodesta 1997 alkaen koulutuskuntayhtymä on sijoittanut peruskorjauksiin kokonaisuudessaan peräti 100 miljoonaa euroa. Vuonna 2011 kuntayhtymä investoi kiinteistöihin yli 10 miljoonaa euroa ja sama linja näyttää jatkuvan myös lähivuosina. 18 Viitaniemen campus valmistuu määräajassa Suurimmat Jyväskylän koulutuskuntayhtymän korjausinvestoinnit ovat viime vuosina keskittyneet Jyväskylän Viitaniemen alueen oppilaitosten nykyaikaistamiseen. Alueen laajamittaisen uudistushankkeiden sarjan päättää alkuperäisen aikataulun puitteissa Viitaniementie 1D rakennuksen peruskorjaus- ja laajennusurakka. Vuoden 2012 alussa aloitetun kohteen pääurakasta vastaa Rakennusliike U.Lipsanen Oy. Rakentaminen toteutetaan Terve taloohjeistuksen mukaisesti. Valmistuttuaan helmikuussa 2013 Viitaniementie 1D:n rakennukseen sijoittuvat mm. sähkö-, rakennus- sekä auto- ja logistiikka-alan koulutuslinjat. Nyt peruskorjattava talo on rakennettu 70-luvulla ja ehtinyt jo varsin huonoon kuntoon, kuvailee Jyväskylän koulutuskuntayhtymän kiinteistöliikelaitoksen kiinteistöjohtaja Erkki Kumpulainen. Koulukiinteistöstä purettiin noin kolmasosa, laajuudeltaan peräti 2170 bruttoneliömetriä. Tilalle peruskorjataan ja rakennetaan uutta kokonaisuudessaan 3860 bruttoneliötä korvaavaa opetustilaa, josta kehkeytyy niin autoalalle kuin muillekin tiloihin sijoittuville koulutusaloille nykyajan liike-elämän vaatimuksia vastaava opetusympäristö.\n19 Hankkeen meneillään olevan ensimmäisen vaiheen kokonaiskustannusarvio on 8,7 miljoonaa euroa. Tästä Lipsasen urakan tavoitehinta on reilut 5 miljoonaa euroa. Hanke jatkuu toisella urakalla ensimmäisen päätyttyä. Rakentaminen on edennyt hyvin ja aikataulussaan, vaikka pohjarakentaminen onkin ollut hyvin vaativaa, kertoo Erkki Kumpulainen. Paikka, jolle uudisosa kohoaa, on entistä järven pohjaa. Siksi rakennuksen perustusten alle on jouduttu upottamaan kilometreittäin paaluja. 3D-mallinnus on tullut jäädäkseen Jyväskylän koulutuskuntayhtymä kuuluu 3D-mallinnuksen hyödyntäjien eturintamaan Suomessa. Koulutuskuntayhtymän rakennustyömailla 3D-malli on palvellut rakentamista jo vuodesta 2006 alkaen. 3D-malli oli vahvasti mukana mm. vuonna 2010 toteutetuissa Viitaniemen A ja B rakennusten peruskorjauksissa, joissa Rakennusliike Lipsanen toimi pääurakoitsijana. Nytkin Viitaniementie 1D:n arkkitehtisuunnittelu on tehty yksityiskohtiaan myöten kolmiulotteiseksi ja rakennuksesta valmistunutta tietomallia käytetään tehokkaasti Rakennusliike Lipsasen rakennustyömaalla. On ainutlaatuista, kuinka paljon keskisuuri rakennusalan toimija on panostanut rakennusalan kehitykseen, kuvailee Erkki Kumpulainen yhteistyötä Rakennusliike Lipsasen kanssa. Hän mainitsee, että Lipsasen sekä Tampereen teknillisen yliopiston kanssa on parhaillaan menossa yhteisiä projekteja, joiden tarkoituksena on kehittää 3D-maailmaa rakentamisen apuvälineenä. 3D on mielletty enimmäkseen arkkitehtisuunnittelijan työvälineeksi. Siinä se onkin lyömätön perinteiseen talosuunnitteluun verrattuna. Jyväskylässä on menty vieläkin pidemmälle. Jyväskylän koulutuskuntayhtymä toteuttaa miltei yksinomaan peruskorjauskohteita. Monasti korjauksen alla oleva talo saatetaan purkaa niin, että paikoilleen jäävät vain kantavat rakenteet ja katto. Menettely sekä varmistaa perusteellisen peruskorjaamisen että helpottaa ennen varsinaista mallinnusta edeltävää rakenteiden mittaamista ja saadun tiedon siirtämistä 3D-suunnittelun pohjaksi. Arkkitehdin suunnitelmiin lisätään talotekniset suunnitelmat ja suoritetaan törmäystarkastelut. Malli siirretään tietoverkkoon kaikkien rakentamiseen osallistuvien saataville. 3D-malli on tarkka ja verraton työkalu rakennustyömaalla. Malli ei kuitenkaan rajoitu pelkästään rakentamisen informaation välittämiseen. Rakentamisen aikana toteutetut muutostyöt kirjataan tietokantaan heti niiden syntyessä. Oikein toteutettuna malli on reaaliaikainen. Kun rakennus on valmis, 3D-malli vastaa täysin käyttöön otettua rakennusta. Mallia kehitetään jatkuvasti niin rakennusliikkeen urakkavaihetta hyödyntäväksi kuin määrälaskentaa helpottavaksi. Kuntayhtymässä rakennuksen kolmiulotteinen tietokielinen malli jää rakennuttajan käyttöön palvelen lähitulevaisuudessa mm. erilaisia kiinteistöhoidollisia toimenpiteitä. Malli on ainoa keino hallita reaaliaikaisesti isojen kiinteistöjen tietoja, painottaa kiinteistöjohtaja Kumpulainen. Hän tietää, että kertynyttä mallitietoa hyödyntäviä mm. kiinteistönhoidon ja siivouksen apuohjelmia on jo kehitteillä. Myös ulottuvuuksia ylläpidon ja omistuksen suuntaan on odotettavissa. Avoimen rakentamisen periaate Meillä on aika tiukka ote suunnittelun johtamisessa, toteaa Kumpulainen. Noudatamme avoimen rakentamisen periaatetta ja pyrimme lisäämään rakennusten muuntojoustavuutta, Erkki Kumpulainen kertoo. Kuntayhtymän peruskorjaukset toteutetaan hyvin perusteellisesti. Kun korjausurakan alla oleva kohde 19 on purettu runkoa myöten ennen suunnittelun aloittamista, antaa se mahdollisuuden suunnitella mm. talotekniikan ja kevyiden väliseinien ratkaisut niin, että tarvittaessa tilojen käyttötarkoituksia voidaan jatkossa muuttaa kohtuullisilla kustannuksilla, valaisee kiinteistöjohtaja Kumpulainen. Jotta avoimen rakentamisen periaate toteutuisi, suunnittelulta vaaditaan täsmällisyyttä ja perusteellista paneutumista. Vastaavasti rakennustyömaalta edellytetään, että asennukset tehdään niin kuin on suunniteltu, painottaa Kumpulainen. Hän mainitsee, että suunnitteluvaiheessa otetaan huomioon myös siivouksen ja rakennuksen ylläpidon vaatimukset mm. huonetila- ja kulkuväyläratkaisuja sekä pintamateriaaleja mietittäessä. Rakentaminen jatkuu Jyväskylän koulutuskuntayhtymä on rakennuttajana edistyksellinen. Erkki Kumpulainen kertoo, että kuntayhtymässä etsitään tietoisesti kustannustehokkaita ratkaisuja niin varsinaiseen rakentamiseen kuin rakennusten ylläpitoon. Muun muassa uusiutuvan energian käyttö nousee tärkeälle sijalle koulutuskuntayhtymän peruskorjauskohteissa. Viitaniementie 1D:n katolle tulee aurinkoenergiaa hyödyntäviä keräimiä ja paneeleita sekä maalämpökaivo, joka palvelee lisäksi myös aikuisopiston rakennusosaston opetustehtävissä. Kun Jyväskylässä Viitaniemen alueen usealle vuodelle ajoitetut mittavat uudistustyöt saatetaan päätökseen vuoden vaihtuessa, rakennusprojektit eivät suinkaan lopu tähän. Seuraavat investoinnit on jo katsottu. Koulutuskuntayhtymän katseet kiinteistöjohtajan johdolla kääntyvät kuntayhtymän lukioiden kiinteistöjen sekä Jämsän ammattiopiston peruskorjauksiin.\n20 Rakennusliike U.Lipsanen Oy:n vuoden alihankkija JS-Profiili Oy: Metalliprofiili ja lasi elävöittävät julkisivuja 1. Helsingin Arabiakeskuksen lasiseinä- ja lasikattorakenteet ovat JS-Profiilin käsialaa. Lasitettua pintaa rakennuskokonaisuudessa on yhteensä n m JS-Profiili on toimittanut metalli- ja lasirakenteita Rakennusliike U.Lipsasen urakoimaan Varkauden taitotalo Navitakseen JS-Profiili on ollut mukana Rakennusliike Lipsasen urakoimien Mikkelin ja Pieksämäen ABC-asemien rakentamisessa. Rakennusliike U.Lipsanen Oy on valinnut vuoden 2011 alihankkijakseen metallisia ovia, lasiseiniä ja valokattorakenteita valmistavan, Uimaharjusta kotoisin olevan JS-Profiili Oy:n. Vuonna 1995 perustetun JS-Profiilin historia ulottuu aina vuoteen 1967, jolloin Uimaharjussa toimi S.A.Tervon sisaryritys Karjalan Rautarakenne Oy. Yritysostojen sekä monien vaiheiden kautta Rautarakenteen toiminta siirtyi yhdeksän yrittäjän ylläpitämäksi ja nimi vaihtui JS-Profiili Oy:ksi. Omistajista kahdeksan työskentelee edelleenkin aktiivisesti yhtiön palveluksessa. Kaiken kaikkiaan yritys työllistää 12 henkilöä. JS-Profiilin laatuun luotetaan aina Etelä-Suomea myöten. Suuri osa yrityksen toimituksista suuntautuvat pääkaupunkiseudulle, jossa yrityksen kädenjälkeä on nähtävissä mm. Arabiakeskuksessa ja Hakaniemen ympyrätalossa. Rakennusliike Lipsasen kanssa yritys on tehnyt paljon yhteistyötä. JS-Profiili on toimittanut metalli- ja lasirakenteita mm. Lipsasen urakoimiin Varkauden taitotalo Navitakseen, Mikkelin ja Pieksämäen ABCasemiin, Jyväskylän ammattiopistolle, Vetrean Mikkelin toimipisteeseen sekä Vaajakosken koululle. - Tunnustus tuntuu hienolta, kertoo JS-Profiili Oy:n toimitusjohtaja Tapio Auvinen ja toteaa Lipsasen kanssa tehdyt yhteistyön olevan joustavaa ja luotettavaa. - Suuri kiitos tästä kuuluu ennen kaikkea oman yrityksen henkilökunnalle, sanoo Auvinen. Myllykatu 14, Pieksämäki Puh , fax Lipatie 1, Naarajärvi Puh Uudenmaankatu 2, Hyvinkää Puh


Varastonhallintajärjestelmä paransi toimitusvarmuutta merkittävästi\nVarasto sulkee ovensa kerran vuodessa inventaarion takia\nMahdolliset muutokset keräyslähetteisiin ovat aikaa vieviä: muutokset vaativat monen eri henkilön työpanosta\nSesonkiaikana ns. ”turhan työn” osuus jopa 1,5h / päivä\nJatkuva, viikoittainen inventointi normaalin keräilytyön ohessa varmistaa varastosaldon oikeellisuuden\nMuutokset tehdään yhteen järjestelmään, jonka tiedot päivittyvät reaaliajassa varastonhallintajärjestelmään\nTyö on suoraviivaistettua eikä työnjohto joudu painimaan muutosten ja selvitysten kanssa\nLeanwareWMS-varastonhallintajärjestelmä paransi toimitusvarmuutta merkittävästi ja lisäsi asiakastyytyväisyyttä\nVirheiden vähentäminen keräilyssä ja toimituksissa ovat niitä päämääriä, joihin jokainen tehokas varasto tähtää. Edellä kuvatut ongelmakohdat vähenivät oleellisesti vantaalaisen Scanoffice Oy:n toimintaympäristössä kun LeanwareWMS-varastonhallintajärjestelmä otettiin käyttöön.\n– Haasteellisen projektin hyvä ja mutkaton onnistuminen on antanut meille lisää virtaa ja uutta intoa erilaisiin jatkokehityshankkeisiin: järjestelmän avulla on rakennettu mm. palkkiojärjestelmiä ja mahdollisuus uudenlaisten varastohyllyjen käyttöönottoon onnistuisi mutkattomasti LeanwareWMS:n kanssa. Tällaisten kehitysideoiden sparraamisessa Leanware on osoittautunut loistavaksi kumppaniksi, Sandberg kehuu.


2010 SUZUKI-VALOKUVAGALLERIA: - Motocross Action Magazine 2010 SUZUKI PHOTO GALLERY: - Motocross Action Magazine\nBy MXA kesäkuuta 29, 2009\n2010 on ensimmäinen vuosi, kun motocross-valmistaja on mennyt täysin elektroniseen polttoaineen ruiskutukseen. Suzuki iski ensimmäisenä heidän EFI-järjestelmänsä kanssa kaksi vuotta sitten. Vaikuttaa vain itsestään selvältä, että keltainen miehistö tulee ulos polttoaineella, joka ruiskutetaan 250 nelitahtista. Katso kaikki toimitetut valokuvat, jotka Suzuki on toimittanut, katsomme Kuvagalleria (Napsauta valokuvia). Voit myös klikata jompaa kumpaa pyörää alla, joka vie sinut pyydettyyn pyöräkuvagalleriaan.\n2010 SUZUKI RM-Z250 KUVALALLERIA\n2010 SUZUKI RM-Z450 KUVALALLERIA\n2010 SUZUKI RM-Z250 TEKNISET TIEDOT\nSuzuki kilpailee voittaakseen, jakso. Ja Ryan Dungeyn kovan työn ansiosta Yhdysvalloissa RM-Z250 on AMA Supercross Litesin länsirannikon mestari vuodelle 2009. Mutta voittaminen ylittää samppanjan. Vuoden 2010 RM-Z250 -malliin Suzuki käytti radalla opittuja oppitunteja korottaakseen nopeutta, hallittavuutta ja itseluottamusta, jonka saat kilpailusta joka päivä kaikkialla maailmassa.\nSuzuki-kilpailutekniikka on kaikkialla, missä näytät: edistyksellinen Suzuki-polttoaineen ruiskutus asennetaan ensimmäistä kertaa nelitahtiseen 250 cm3 Suzuki-motocross-koneeseen. Muut moottorimodifikaatiot lisäävät huipputehoa luopumatta matalasta tai keskialueesta, joka on tehnyt RM-Z250: stä parhaan kilpailijan valinnan kaikkialla. Alustapäivitykset parantavat käsittelyä keskeisillä jousituspäivityksillä, joten uusi RM-Z250 on täydellinen ase motocross-kilpailijoille ympäri maailmaa. Ja siellä on silmiinpistävä ohut, aggressiivinen muotoilu, joka saa RM-Z250: n eristymään millä tahansa radalla.\nAjattele vuoden 2010 RM-Z250: tä täydellisenä kilpapakkauksena. Mestaruusvoitto, nyt parannettu kilpailun ulottumattomissa.\nTaajuusmuuttajan RM-Z450: n superlatiivisesta järjestelmästä johdetussa RM-Z250: n akkuvapaassa injektiossa on 43 mm: n kaasurunko, jossa on progressiivinen kaasuvipu, 16-bittinen tietokone ja ainutlaatuinen kondensaattoriavusteinen käynnistysjärjestelmä. Kestävä, kevyt magnetogeneraattori antaa polttoaineen ruiskutuksen käynnistyksen jälkeen. Koska kaikki moottorijärjestelmät ovat suhteessa suorituskykyyn, uusi äänenvaimennin asennetaan polttoaineen ruiskutuksen etujen optimoimiseksi.\nRM-Z250: n moottorimuunnelmat ylläpitävät vaikuttavaa matalasta keskitasoon, mutta lisäävät sekoittaen jännittävän korkean kierroksen kiihtyvyyden? Juuri mitä asiantuntijatason ajajat haluavat voimakkaasta 4-tahtiista kilpa-moottoria. Tarkistettu nokka-ajoitus toimii yhdessä päivitettyjen imuporttien kanssa tehon ja vääntömomentin lisäämiseksi tehoalueen yläosassa. Uusi, vahvempi kiertotanko ja peilin viimeistely mahdollistavat moottorin maksiminopeuden nostamisen upeaseen 13,500 450 rpm: iin. Kampiakselin modifikaatiot, jotka ovat samanlaisia kuin mestaruuden voittaja RM-Z249, lisäävät jäykkyyttä ja lujuutta. 3 cm4: n moottori käyttää edelleen DOHC, 250-venttiilistä päätyä. Kevyet titaani-venttiilit kulkevat edistyneessä kattokaton sylinterinkannessa ja puolikuivasäiliövoitelujärjestelmällä vähentävät sisäistä kitkaa. Yläpäähän kiireessä kuin missään muussa, RM-ZXNUMX: n moottorin on oltava kokenut uskoakseen.\nTäydellisyyden etsinnässä RM-Z250: n twin-spar-alumiiniseosrunko on suunniteltu uudelleen useilla avainkomponenteilla jäykkyyden tasapainon optimoimiseksi ja pitoa parantamiseksi suurella nopeudella. Alakehyksen putkessa on paksummat seinät, 3.0–2.5 mm, kun taas sivukiskot ovat hieman matalampia. 19-tuumaisen takapyörän ja kevyen alustan yhdistäminen on uusi kääntövarsi, jossa on parannettu keskivarsi, joka lisää jäykkyyttä ja joka myös keskittää massan entistä parempaan jousitusvaikutukseen ja suurempaan pitoon. Todistaakseen, että Suzuki ymmärtää yksityiskohtien tärkeyden, uudet jalkatuen kiinnikkeet on suunniteltu estämään muta tukkeutumista.\nSuorituskykyinen jousitus, päivitetty\nPerusteellisesti tarkistetut jousi- ja vaimennusnopeudet käänteisen Showa 47mm -haarukan ja selkänojan yhden iskun sisällä johtavat parantuneeseen hallintaan monille erilaisille ratsastajille. Huolellisesti valitut modifikaatiot parantavat pitoa ja ajajien luottamusta suurella nopeudella uhraamatta RM-Z: n legendaarista pikakääntymiskykyä. Takajousitusvivustossa tehdyt muutokset, jotka vähentävät työntövoiman vastavirtaa, parantavat myös pitoa ja tekevät johdonmukaisemmasta suorituskyvystä.\nParannetut jäähdyttimen säleiköt ohjaavat enemmän jäähdytysilmaa kaksoispuolisesti kiinnitettäviin alumiiniseoslämpöpattereihin alentamaan moottorin lämpötiloja. Ne on liitetty ulkokehään lisäämään lujuutta lisäämättä painoa.\nVuodelle 2010 RM-Z250-rekisterikilpeillä on musta tausta kilpailunumeroiden sääntöjen noudattamiseksi. On huolestuttavampi asia, jotta kilpailijat voivat keskittyä voittamiseen.\n2010 RM-Z250 Tekniset tiedot\nKokonaispituus: 2,170 mm (85.4 tuumaa)\nKokonaisleveys: 830 mm (32.7 tuumaa)\nKokonaiskorkeus: 1,270 50.0 mm (XNUMX tuumaa)\nAkseliväli: 1,475 mm (58.1 tuumaa)\nMaavara: 345 mm (13.6 tuumaa)\nIstuimen korkeus: 955 mm (37.6 tuumaa)\nOmapaino: 104.5 kg (230.4 lbs.)\nMoottorin tyyppi: 4-tahti, nestejäähdytteinen, DOHC\nReikä: 77.0 mm\nIsku: 53.6 mm\nSiirtymä: 249 cm3\nPuristussuhde: 13.4: 1\nPolttoainejärjestelmä: Polttoaineen ruiskutus\nVoitelujärjestelmä: Suzuki Advanced Sump System\nKytkin: Märkä monilevytyyppi\nVaihteisto: 5-nopeuksinen vakioverkko\nEnsisijainen pienennyssuhde: 3.210 (61/19)\n1. 2.153 (28/13)\n2. 1.764 (30/17)\n3. 1.470 (25/17)\n4. 1.238 (26/21)\n5. 1.090 (24/22)\nLopullinen alennussuhde: 4.000 (48/12)\nEtujousitus: SHOWA 47mm teleskooppiset haarukat, paineilma- / kierrejousi, öljyvaimennettu\nTakajousitus: Nivelvarsi, niveltyyppi, SHOWA selkärangan isku\nPyörä: 30ø20 ′\nPolku: 140 mm (5.5 tuumaa)\nEturenkaiden koko: 80 / 100-21\nTakarenkaiden koko: 100 / 90-19\nPolttoainesäiliön tilavuus: 6.5 L (1.7 Yhdysvaltain galvaa)\nRunkoväri: Myyty musta / Champion Yellow No. 2 (GY8)\n2010 SUZUKI RM-Z450 TEKNISET TIEDOT\nKaksi vuotta sitten Suzuki tainnutti maailmaa ensimmäisellä polttoaineen ruiskuttamalla moottoripyörällä. Se oli enemmän kuin ainutlaatuinen ... se oli voittaja. Maapallon ympäri RM-Z450 auttoi kilpailijoita keräämään voittoja ja palkintoja, kilpailemalla kiivaasti paikoista World MX1 -sarjasta Amerikan AMA Supercross -mestaruuskilpailuihin.\nNyt kysymys: Onko jollain tapa parantaa tätä uskomatonta menestystä? Toki siellä on. Mutta sinun täytyy olla Suzuki tehdäksesi se.\nKatso tarkkaan vuoden 2010 RM-Z450, perusteellisesti päivitetty, huippuluokan avoimen luokan motocrosser, joka on tehokkaampi kuin koskaan. Koko moottorin päivitykset lisäävät voimaa mahtavasta kunnioittavaan. Yksityiskohtaiset runko- ja jousitusmuokkaukset parantavat jo jyrkästi kääntyvää moottoripyörää. Kilpailijana haluat nopean, lasertarkkaan ohjauksen ja luottamusta herättävän nopean käsittelyn yhdessä paketissa. Ja haluatko korkean suorituskyvyn koneen, jonka kilpailu sukupuun avulla se voi olla kilpailukykyinen suoraan laatikosta? Tässä on Suzukin vastaus!\nKun Suzuki esitteli historian ensimmäisen polttoaineen ruiskutetun motocrosserin, se hyppäsi tietä eteenpäin pakkauksesta. Uuden 2010 RM-Z450: n ansiosta kilpailuetuasi tuli vain paljon suurempi.\nSuzukin insinöörit ovat kehittäneet huolellisesti RM-Z450: n tehokkaan 449 cm3: n, DOHC, 4-venttiilisen moottorin tehon lisäämiseksi koko kierrosluvun alueella. Vuoden 2010 RM-Z450: ssä, joka tunnetaan aina uskomattomasta keskitaajuuksistaan, on myös käsivarret venyttävä korkea kierr./min. Tarkistettujen nokkaprofiilien ja muokattujen sylinterinkannen aukkojen yhdistelmä antaa RM-Z450: lle hämmästyttävän tyhjäkäynnin ja punaviivaan kohdistuvan työntövoiman. Parannettu camchain-kiristin tarjoaa yhdenmukaisemman suorituskyvyn. Myös muokattu kuristusvipu tekee hitaasta nopeudesta vasteen edistyneemmäksi. Miltä tuntuu? Lisää voimaa ja parempia tapoja.\nPolttoaineen ruiskutus, uranuurtaja ja parannettu\nVuodelle 2010 RM-Z450: n elektronista polttoaineen ruiskutusta on parannettu käänteisellä kaasuventtiilin liikkeellä. Tällainen yksinkertainen muutos kannattaa komeasti: 12-reikäisestä polttoaineen ruiskuttimesta tuleva hieno polttoaine-ilma-sumu johdetaan kaasuventtiilistä yhtenäisemmän seoksen aikaansaamiseksi, joka tuottaa suuremman tehon ja parantuneen kaasun vasteen.\nRM-Z450: n kaksois-alumiiniseoksesta valmistettu kehys on saanut yksityiskohtaisia parannuksia jäykkyyden tasapainon saavuttamiseksi kaikkialla. Se alkaa pääosasta, joka on nyt kaksiosainen muotoilu, joka on 9 mm korkeampi kuin ennen. Takaosassa rungon takana olevat osat, jotka koostuvat suulakepuristetusta ja valetusta kappaleesta, ovat nyt leveämpiä jäykkyyden lisäämiseksi. Lisää voimaa saadaan satulan alla olevasta laajemmasta yläkehyssillalta, kun taas materiaalin seinämän paksuus suunniteltiin strategisesti painoa säästämään.\nRM-Z450: ssä on kisakasvattu ja huipputekninen Showa-jousitus edessä ja takana. Vuodelle 2010 pyörän molemmille päille annetaan sopivasti muutetut kevät- ja vaimennusnopeudet? Uudet nopeudet toimivat yhdessä aluksen optimoidun jäykkyyden kanssa parantamaan käsittelyä. 47 mm: n käännetyt haarukat tarjoavat optimaalisen pyörän liikkeen, ja niitä voidaan säätää puristamiseen ja paluuvaimennukseen, jotta ratsastaja olisi maksimaalisesti säädettävissä. Showa-takaosan takaiskun säiliö tarjoaa sekä nopeaa että hidasta kompression vaimennuksen säätöä sekä rebound-vaimennusta ja jousen esijännityksen säätöjä. Työskennellessäsi Suzukin superlatiivisen nousevan nopeuden kytkentäjärjestelmän avulla? Nyt tarkistetuilla lenkin laakeritoleransseilla tarkan käsittelyn suorittamiseksi? Isku tarjoaa 310 mm: n pyörämatkan, joka tarjoaa maksimaalisen pitoa.\n2010 RM-Z450 Tekniset tiedot\nKokonaispituus: 2,190 mm (86.2 tuumaa)\nAkseliväli: 1,495 mm (58.9 tuumaa)\nMaavara: 325 mm (12.8 tuumaa)\nOmapaino: 112.5 kg (248.0 lbs.)\nReikä: 96.0 mm\nIsku: 62.1 mm\nSiirtymä: 449 cm3\nPuristussuhde: 12.2: 1\nEnsisijainen pienennyssuhde: 2.625 (63/24)\n1.: 1.800 (27/15)\nToinen: 2 (1.471/25)\nKolmas: 3 (1.235/21)\n4.: 1.050 (21/20)\n5.: 0.909 (20/22)\nLopullinen alennussuhde: 3.846 (50/13)\nPyörä: 29ø40 ′\nPolku: 130 mm (5.1 tuumaa)\nTakarenkaiden koko: 110 / 90-19\nPolttoainesäiliön tilavuus: 6.2 L (1.6 Yhdysvaltain galvaa)


Korpimetallia veivaava Solgrav on kolmen demon j�lkeen solminut levytyssopimuksen ja ��nitt�nyt ensimm�isen t�yspitk�n albuminsa. Mukana on seitsem�n uutta raitaa sek� kaksi aiemmilta julkaisuilta tuttua veisua, Noitakansa ja Hourejumala, joista ensimm�inen edustaa selv�sti orkesterin vanhaa, rauhallisen tunnelmallista tyyli� ja j�lkimm�inen uudella levyll� vallitsevaa rokahtavampaa ilmaisua. Sanoitukset k�sittelev�t tuttuun tapaan pimeiden mets�maiden syvyyksi�, mutta munniharpun ja pillien kaltaisten perinneinstrumenttien k�yt�st� huolimatta Auringon hauta kuulostaa suhteellisen modernilta. Osasyyn� on jokseenkin omituinen tuotanto, joka kyll� tuo soittimet esille aiempaa puurosoundia selvemmin mutta siirt�� samalla kuulijan ajatukset mystisist� maisemista sek� menneist� ajoista l�hinn� studiotekniikkaan ja ihmeen pinnalle miksattuihin lauluihin.\nAuringon hauta on kotimaiseksi folkmetalliksi keskinkertaisen onnistunutta ja ajoittain tarttuvaakin m�tkytyst�, jota kuitenkin vaivaa tunnelmallisuuden puute. Levyn parhaisiin hetkiin ainakin omalla kohdallani lukeutuvat toiselta demolta napattu nimikkokappale Noitakansa sek� samassa hengess� liikkuva Lopun alku, joiden haikeampi ja black metaliin kallellaan oleva fiilistely toimii hilpe�ksi yltyv�� kansanmusiikkirilluttelua huomattavasti paremmin. Ensi kerralla tuotantoonkin soisi panostettavan enemm�n.


Vitamin D and type 1 diabetes - Serum 25-hydroxyvitamin D concentrations and risk of type 1 diabetes in children – UTUshop\nUTUShop » Kirjat ja julkaisut » Annales Universitatis Turkuensis » Vitamin D and type 1 diabetes - Serum 25-hydroxyvitamin D concentrations and risk of type 1 diabetes in children\nVitamin D and type 1 diabetes - Serum 25-hydroxyvitamin D concentrations and risk of type 1 diabetes in children\nTyypin 1 diabetekseen sairastuvien ja terveiden lasten D-vitamiinipitoisuuksissa ei ole eroja missään ikävaiheessa, käy ilmi FM Marjaana Mäkisen Turun yliopistossa tarkastettavassa väitöstutkimuksessa.\nD-vitamiinin saantia voidaan mitata verestä D-vitamiinin varastomuodon 25-hydroksi-D-vitamiinin [25(OH)D] seerumipitoisuuksina. Marjaana Mäkinen mittasi väitöstutkimuksessaan tätä D-vitamiinin varastomuotoa vuosina 1994–2004 syntyneiltä lapsilta, joiden terveyttään seurattiin 15-vuotiaaksi asti tai kunnes he sairastuivat tyypin 1 diabetekseen.\n– Tutkimuksessa 25(OH)D-pitoisuudet olivat alimmillaan heti syntymässä otetuissa napaseeruminäytteissä, jolloin ne olivat keskimäärin noin 30 nmol/l, kun 50 nmol/l tai sen ylittäviä määriä pidetään riittävänä D-vitamiinipitoisuutena, Mäkinen kertoo.\nÄidin D-vitamiinin saanti ei vaikuttanut lasten sairastumisriskiin\nAlhaisiin pitoisuuksiin vaikutti suuresti se, että äidit eivät raskausaikana käyttäneet keskimäärin lainkaan D-vitamiinivalmisteita, ja myös D-vitamiinin saanti ravinnosta jäi puutteelliseksi.\n– Tällä ei kuitenkaan nähty olevan vaikutusta lasten sairastumiseen tyypin 1 diabetekseen, Mäkinen huomauttaa.\nÄidin ikä vaikutti napaseerumin 25(OH)D-pitoisuuksiin siten, että mitä vanhempi äiti oli lapsen syntyessä, sitä korkeampi oli pitoisuus, vaikka äitien D-vitamiinin saannissa raskausaikana ei havaittu iästä johtuvia eroja.\nÄitien D-vitamiinin saanti ei myöskään ollut yhteydessä energiansaantiin, vaikka yleisesti vitamiineja saadaan enemmän, kun ravintoa syödään enemmän. Äidin D-vitamiinin saannilla tai napaseerumin 25(OH)D-pitoisuudella ei ollut yhteyttä lapsen syntymäpainoon tai -pituuteen.\nVuodenaika ja maidon D-vitaminointi näkyivät lasten D-vitamiinipitoisuuksissa\nD-vitamiinipitoisuuksien vuodenaikavaihtelu oli suurta, ja kesällä syntyneillä napaseerumien pitoisuudet ylittivät useimmiten 50 nmol/l raja-arvon. Alle kaksivuotiaiden ryhmässä vuodenaikavaihtelua D-vitamiinipitoisuuksissa ei kuitenkaan havaittu. Myös maantieteellisellä sijainnilla oli vaikutusta: Oulussa syntyneillä oli keskimäärin matalimmat pitoisuudet syntymähetkellä, Turussa taas korkeimmat.\n– D-vitamiinipitoisuudet nousivat näytteissä pian syntymän jälkeen, kun lapsille alettiin antaa suositusten mukaisesti D-vitamiinitippoja kahden viikon iästä lähtien. Myös maitotuotteiden D-vitaminointi, joka alkoi Suomessa vuonna 2003, vaikutti lasten D-vitamiinipitoisuuksiin merkittävästi, Mäkinen sanoo.\nAlle kaksivuotiailla pitoisuudet olivat ennen maidon D-vitaminointia keskimäärin n. 75 nmol/l ja sen jälkeen noin 90 nmol/l. Pojilla pitoisuudet olivat ennen D-vitaminointia vähän korkeampia kuin tytöillä, mutta vitaminoinnin aloittamisen jälkeen hiukan tyttöjä matalampia.\n– Isommilla lapsilla vuodenaikavaihtelu oli huomattavaa, ja se pysyi yhtä suurena maidon D-vitaminoinnin aloittamisen jälkeen, jolloin sekä matalammat että korkeammat pitoisuudet siirtyivät entistä korkeammalle, Mäkinen selittää.\nLapsen painoindeksi vaikutti pitoisuuksiin, niin että painoindeksin kasvaessa D-vitamiinipitoisuus aleni. Myös lapsen ikä vaikutti tuloksiin, mutta ei yhtä suoraan, vaan 4–5-vuotiailla oli yleensä matalimmat pitoisuudet.\nTyypin 1 diabeteksen syy edelleen tuntematon\nTyypin 1 diabeteksen syytä tai syntymekanismia ei vielä tunneta. Vaikka keskimääräisiä eroja seeruminäytteiden D-vitamiinipitoisuuksissa terveiden ja diabetekseen sairastuvien lasten välillä ei missään ikävaiheessa löydetty, eikä D-vitamiinipitoisuuksilla ollut vaikutusta diabetekseen viittaavien vasta-aineiden muodostumiseen tai sairastumisikään, voi D-vitamiinilla olla vaikutusta johonkin näistä myöhemmin paljastuvista mekanismeista ja siten diabeteksen puhkeamiseen joillain yksilöillä.\n– Joka tapauksessa riittävä D-vitamiinin saanti on tärkeää ja siitä on monia terveydellisiä hyötyjä, Mäkinen muistuttaa.\nSuomalainen DIPP-tutkimus on tyypin 1 diabeteksen ennustamista ja ehkäisemistä tutkiva projekti, joka on jatkunut jo vuodesta 1994 lähtien. Tutkimus toimii kolmella paikkakunnalla, Turussa, Tampereella ja Oulussa. DIPP-tutkimuksessa seurataan lapsia, joilla on perinnöllinen alttius sairastua tyypin 1 diabetekseen.\nTekijä: Marjaana Mäkinen\nLaajuus: 87 s.\nSarja: D osa 1462\nVarastosaldo ei riitä.\nUsing remote sensing to map tree species distributions and floristic patterns of trees...Pablo Pérez Chaves 15,00 €\nSuper-critical accretion onto black holes and neutron stars  Chashkina Anna 15,00 €


Voi meidän muuttajat.\nNiin sitä taas viedään..... Tälläkertaa suuntana olis Numminen.\nMaanantaina olisi talokaupat. Mä luulen, että tästä blogista tulee sellainen sisustusblogi, koska tarjolla olis mulle puolet isompi asunto ja puolet isompi tontti, johon sormet syyhyää ihan tehokkaasti :)\nMe ollaan Siirin ja Heikki Hellun kanssa muuteltu aika tehokkaasti.\nToivottavasti saatais nyt loppuelämän koti. Ajattelin samaa Sipoosta, mutta pankit päätti toisin. Ei siis koskaan saatu toivomaa laajennuslainaa ja talokaupat edessä. Kaikki kyllä vähän meni lujempaa, mitä ajateltiin. Ei ihan näin vikkellään alunperin suunniteltu, mutta hyvä näinkin!\nEdessä olisi neljän makuuhuoneen asunto kahdessa kerroksessa.\nNäin ollen koirille on tulossa oma huone <3 Hätä ja Salli saavat päivittäiseen askarteluun omat neliöt. Samalla saan siis oman pentuhuoneen, mahdollisille tuleville pennuille. Ihanaa!!\nTaloraporttia enenmmnä 1.5. jälkeen. Huhtikuussa meidän perheestä tulee ainakin pariksi viikoksi stadilaisia, kun pakataan kamat äidin nurkkiin Pihlajanmäkeen. Koirat joutuvat tottumaan remmilenkitykseen ja stadin menoon! Tekee maalaisille hetkeksi hyvää!\nKisarintamalla ollut aika heikkoa....\nTullut maailman ärsyttävimpiä virheitä meille molemmille. Viimehetken esteen ohituksia ja muuta tylsää.\nViikko treeneis kyl mennyt hyvin. Heikki paneutunut Sallin omissa treeneissä ja mä treenannut sitten keskiviikkoisin. Hätän ohjaksiin pääsin myös eilen Onin vedellessä....taas....saikkua. Se kaatui (pääyi sammakkoasentoon, kaikki raajat osoittaa erisuuntiin - vähänkuin Bambi heikoilla jäillä. Siinä se kiljui maatessaan jäällä ja yrittäessään päästä ylös. Sitten oli Poni taas kolmijalkainen.\nYstäväni Laura auttoi ensihätään ja veti muutamat akupunktiot neulat, jotka tuntui auttavan. Ens viikolla kuitenkin käydään uimassa ja ehkäpä Oni juoksee pääsiäisenä.\nTällähetkellä mä kuitenkin odotan eniten kesää et pääsis treenaa metsästystä ja tekemään esim. vesinoutoja.\nMun pitäis sille hiton tunnarillekin tehdä, kun avautuis ens viikolla VOI-luokkaan ilmoittautuminen, johon ajattelin mennä.\nMuutenhan meil menee hyvin, mut Salli tuo vain kaikki tunnarit kerralla :D Ainakin joku niistä olis oikein!\nRuutua pitäis kans vahvistaa, mut hitokseen kun olen laiska tämän asian suhteen! Ehkä mä päädyn ens elokuuhun ja hinkkaan äitiyslomalla uudetkin liikkeet kuosiin - eihän meil ole sitten kuin aikaa. Otto kun lupasi hoitaa työnimi Vili Vilperin! Oton harmikseen mahassa näkyi vain yksi, kun oltiin tehty sopimus että Otto hoitaisi toisen ja mä toisen! Ehkä tämä yksikin meille riittää. Hih.\nTulevana vko-loppuna Heikki menee Kotkaan kisaa Sallin ja Hätän kanssa.\nPääsiäisenä kisaan itse HAUlla Sallin ja Onin kanssa, jos vain jalka kuosissa. Sitten mennään mökille. Koirille tiedossa neljän päivän ralli & lepo. Ihanuutta.\nUlkoilua, saunaa ja nukkumista.\nSitten alkaa pakkaus ja muutto.\nTähän sopisi Robinin laulun sanat: "meil on hyvä jengi koossa taas, ei todellakaan olla synnytty ottamaan. tää on parasta just nyt.


Kotipeili: Greigeä ja pastelleja sisustamisen väreissä | Teemat | Keskisuomalainen\nEtusivu » Teemat 31.7.2021 4:00\nGreigeä ja pastellisävyjä, puupintoja ja aitoa taidetta…\nPalokkalaisjuurinen sisustussuunnittelija Sanna Siik-Keskisarja on asumisen trendihuipulla, Suomen suurimman pientalovalmistajan sisustusvastaavana. Hän tietää, mitä ovat päivän viimeisimmät tuulet kodin sisustamisessa.\nSanna on sisustanut kaksi Kastelli-taloa Lohjajärven rannalla 8.8. saakka jatkuville asuntomessuille. Viime vuoden asuntomessuilla Tuusulassa hänellä oli peräti kolme taloa ja ensi vuoden Naantalin messutalon sisustussuunnittelun hän on jo aloittanut.\nSanna Siik-Keskisarja on viimeiset kolme vuotta toiminut nykyisessä työssään, sitä ennen vuosia mm. yrittäjänä ja kalustesuunnittelijana valmistuttuaan 12 vuotta sitten sisustussuunnittelijaksi.\n– Erikoistuin sisätilojen pintakäsittelyyn ja osaan mm. laatoittaa, asentaa parketit ja laminaatit tai jopa kiinteät kalusteet, Sanna kertoo.\nKuluneen parin vuoden aikana suunnittelusta on tullut Sannalle enemmän kuin pelkkä työpaikka.\n– Perheemme oma itse suunniteltu koti on juuri valmistunut Vantaalle, pääsimme muuttamaan seitsemän kuukautta sitten.\nMyös Sannan työpaikka on Vantaalla lähellä kotia.\n– Voisin asua vaikka Jyväskylän seudulla, mutta en ole saanut perhettä syttymään siihen ajatukseen. Perhe toki mielellään lomailee Palokan mummulassa.\nSanna Siik-Keskisarja kertoo, että sisustamisen tuoreimpia tuulia on taiteen lisääntyminen sisustuselementtinä. Ihmiset hankkivat yksityiskoteihinsa aitoja taiteilijan maalaamia tauluja.\nLohjan asuntomessuilla Sanna on paitsi suunnittelija myös Kastelli-talon projektivastaava ja suunnitellut yhtiön molempien näyttelytalojen sisustuksen.\nMessutalo numero 6:n – Kastelli Plazia Järven Sydän – sisustuksen hän on suunnitellut yhdessä tulevan asukasperheen kanssa. Järvenrantamaisemaan suunnitellussa kodissa on panostettu suureen ja valoisaan olokeittiöön, jossa perhe tulee viettämään paljon aikaa. Kotimaisilla luonnonmateriaaleilla (kivi, puu, tekstiilit) on luotu ylellistä tunnelmaa. Tähänkin kotiin on hankittu taidetta.\n– Näyttelytalossa taide täytyy vain ripustaa niin, että se ei sijoitu lähelle kulkuväyliä. Ihmisillä on tapana hypistellä, jos se vain on mahdollista. Monesti yksinkertaista on messujen päätyttyä maalata kulkuväylien lähellä olevat pinnat uudelleen, sanoo Sanna.\nToinen Sannan suunnittelema sisustus on Lohjan messutalossa numero 4 – Kastelli Veistos on tehtaan uutta mallistoa. Moderni koti huokuu lämpimiä sävyjä, yksityiskohtia ja romanttisiakin vivahteita pastellisävyineen. Talosta löytyy myös Jyväskyläisen Katja Hyytiälän taideteokset.\nPäivän muotiväreistä Sanna mainistee ensimmäiseksi greigen – viileän harmaan ja lämpimän beigen yhdistelmän. Se löytyykin jo merkittävien maalivalmistajien, esimerkiksi Tikkurilan sävyvalikoimasta.\n– Kodin tekstiileissä trendikkäitä ovat pastellisävyt; vaalean punaiset, vaalean vihreät, vaalean siniset. Toki myös esimerkiksi syvä tummansininen toimii.\nMaanläheiset sävyt ja puhtaat, aidot puupinnat ovat ikisuosikkeja ja viime vuosina taas yleistyneet.\n– Erityisen tarkkaan seuraan muita pohjoismaita, Ruotsia ja Tanskaa. Olemme heitä ajallisesti hitusen jäljessä ja heillä kaikki valtatrendit näkyvät ennen meitä.\nSanna sanoo seuraavansa aktiivisti muiden suosikki sisustusbloggaajien, sisustussuunnittelijoiden töitä ja koteja ympäri maailmaa. Näistä saan hurjasti inspiraatiota omaan työhöni.\nSanna Siik-Keskisarja toivoo olevansa rakennusprojektissa mukana mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jolloin pystyy auttamaan asiakkaitaan mahdollisimman hyvään ja viihtyisään lopputulokseen.\n– Esimerkiksi kalustuksen suunnittelussa on tärkeää, että sisustussuunnittelija on varhain mukana ja tietää esimerkiksi liittymien (vesi, sähkö, ilmastointi) paikat. Asiakkaiden kanssa olen usein mukana heti kaupanteon jälkeen ja aina viimeistään 10 viikkoa ennen taloelementtien saapumista rakennustyömaalle.\nSanna on luonut myös kolleegansa kanssa Kastelli-talojen vuosittain uusiutuvan Collectionin, valikoiman, joka koostuu laatoista, lattiamateriaaleista, valaistuksesta ja muista sisustuselementeistä. Näistä asiakkaan on helppo valita mieleisensä ja vertailla sävyjen sopivuutta keskenään yhdessä Sannan kanssa.\nSanna Siik-Keskisarjan työn jälkeä voi ihastella kuvista instagramissa, jossa hänen tilillään on jo n. 12800 seuraajaa.\nAsuntomessut 2021 Lohjalla 9.7. – 8.8. Sannan sisustuksiin voi tutustua näyttelykohteissa nro 4 Kastelli Veistos ja nro 6 Kastelli Plazia Järven Sydän.\nAsumisen uusiin näkökulmiin voi tutustua vielä viikon verran kauniin Lohjanjärven rannalla, jossa asuntomessut jatkuvat vielä 8.8. saakka. Messut ovat avoinna päivittäin klo 10-18.\nHiidensalmen Asuntomessualue sekä uniikit messukodit on suunniteltu kestävyysnäkökulma, sujuva arki sekä kokonaisvaltainen hyvä olo huomioiden. Tämä näkyy niin rakennusmateriaaleissa, kotien tilasuunnittelussa, sisustusratkaisuissa kuin alueen sijainnissa aivan Lohjan kaupunkikeskustan kupeessa.\nLohja on vireä kaupunki Länsi-Uudellamaalla, alle tunnin ajomatkan päässä pääkaupunkiseudulta. Jyväskylästä ajava voi kääntyä nelostieltä Mäntsälässä kohti länttä Hangon tielle tai lähteä ysitielle, ajaa Padasjoelle, Hämeenlinnan kautta Hyvinkäälle ja kohti Hankoa. Myös Kehä III on sujuva vaihtoehto.


category:Muoti ja kauneus Vaatteet Lastenvaatteet Lasten uima asut\nCategory A-Z / Muoti ja kauneus Vaatteet Lastenvaatteet Lasten uima asut (Näytetään 1 - 18 / 29)\nChampion poikien uimahousut, tummansininen 2XL...\n• Hengittävä, nopeasti kuivuva materiaali • Joustava vyötärö, joka on säädettävissa kiristysnarulla • Champion-printti lahkeessa Materiaali: 100% Lycra\nChampion poikien uimahousut, tummansininen M (140...\nChampion poikien uimahousut, tummansininen S (128...\nChampion poikien uimahousut, tummansininen XS...\nChampion tyttöjen uima-asu, musta L (152 cm)\n• Joustava, hengittävä, nopeasti kuivuva materiaali • Värikäs Champion-printti rinnassa ja logopainatus housuissa Materiaali: 100% Lycra\nChampion tyttöjen uima-asu, musta M (140 cm)\nChampion tyttöjen uima-asu, musta S (128 cm)\nChampion tyttöjen uimapuku, fuksia M (140 cm)\n• Joustava, hengittävä, nopeasti kuivuva materiaali • Champion-printti rinnassa ja logo sivulla Materiaali: 100% Lycra\nReima Curuba lasten UV-uimahousut, vadelmanpunainen...\nHuippumukavat Reima-leggingsit suojaavat tehokkaasti auringolta. 50+ UV-suojakerroin ja pitkät lahkeet pitävät haitalliset säteet loitolla jaloista. Joustavan, nopeasti kuivuvan trikoon ansiosta mainiot pöksyt etenkin rannalle - näillä voi vaikka...\nReima Galapagos lasten UV-uimapuku, keltainen-mintunvihreä...\nTunnetko auringosta nauttivan rantakahlaajan? Tämä uimapuku mahdollistaa turvallisen oleskelun rannalla. Lasten Reima SunProof-uima-asu sopii sekä uintiin että rantaleikkeihin. Uimahaalari antaa tehokkaan suojan haitallisia auringonsäteitä vastaan...\nReima Galapagos lasten UV-uimapuku, musta-valkoinen...\nReima Galapagos lasten UV-uimapuku, punainen 92


KEBNEKAISU: Melontaretken täydellinen draaman kaari\nMelontaretken täydellinen draaman kaari\nJärjestin maanantai-iltana virkistäytymisillan eräälle Ilosaarirockin työryhmälle, jonka koordinaattorina toimin. Illan ohjelmana oli melontaan tutustuminen ja pieni melontaretki evästaukoineen Pyhäselällä. Minä toimin ohjaajana. Sää oli ollut pari edellistä päivää oikullinen ja myös maanantaina oli taivaalta tullut vettä ja auringon paistetta vuorotellen. Illan kähmeessä ilma näytti kuitenkin suosivan, joten suunnitelmia ei tarvinnut perua. Kohta joku saattaa todeta, että olisi kannattanut.\nTutustumismelontaan kuuluu, että ensin käydään läpi melonnan perusteet kuivalla maalla: esitellään kalustoa, varusteita, kajakkiin menoa ja poistumista, melan käyttöä ja turvallisuusasioita. Sitten siirrytään testaamaan teoriaa käytännössä.\nPyhäselän vastarannalla oli synkkiä pilviä, mutta ne eivät näyttäneet liikkuvan suuntaamme, joten lähdimme reippaasti etenemään Hasanniemestä kohti Kuhasaloa. Hetken edettyämme salama näytti iskevän kaukana ja pian kuului jyrähdys. Tämä ei rohkeaa ryhmäämme pelottanut vaan jatkoimme sinnikkäästi matkaa. Meno oli leppoisaa, kevyt tuuli muodosti laineita. Ukkoskuuro oli siis monen kilometrin päässä eikä ollut meille vaaraksi. Etenenimme varmuuden vuoksi rantoja myöten mahdollisen sään muuttumisen takia. Pyhäselkä on laaja ja oikullinen ja tilanne voi muuttua hetkessä.\nOlimme juuri kääntyneet takaisin päin evästauko mielessä, kun tuuli yltyi. Matkaa taukopaikalle oli puolisen kilometriä ja aallokko siivitti menoamme vauhdikkaasti. Ilmassa oli surffauksen meininkiä, kun kajakit keinuivat puolimetrisen, jopa metrisen aallon päällä. Seurasin ryhmäläisiä ja kaikki pärjäsivät hienosti kielet keskellä suuta. Huutelin tsemppaushuutoja, samalla tsemppasin myös itseäni. Oli jännää.\nRanta tuli pian vastaan ja hyppäsin kajakista pihalle vastaanottamaan muita. Aallot löivät rantaan rajusti ja ajatukseni oli mennä pysäyttämään paattien vauhdit, etteivät ne iskeydy rantakallioon. Lasikuituinen potski ei pidä kivistä. Ja toki kyydissä istui ihmisiä, en tohtinut heillekään käyvän pahasti. Tarvitsin heitä vielä jatkossakin. Totuus oli, että olimme haaksirikkoutuneet.\nInnostuspäissäni riensin paljasjaloin erään ryhmäläisen kajakkiin kiinni ja samalla tunsin, että astuin terävään kiveen. Hetken keräilin itseäni ja ymmärsin, että pisto oli kiveksi liian tiukka. Nostin kintun ylös ja työnsin käden veteen: rikottu kaljapullo. Jes.\nTarkistin, että kaikki melomaan lähteneet olivat päässet maihin ja samalla tarkistin, miltä jalkapohjassa näytti. Kyllä ei näyttänyt hyvältä. Veri valui noronaan ja iho oli repaleinen. Onni onnettomuudessa ensiapulaukku oli mukana ja kaksi ensiaputaitoista herrasmiestä pisti jalkani pakettiin. Olin urani huipulla melontaohjaajana.\nKarhu hyökkäsi ohjaajan kimppuun.\nPitkään emme onnettomuuttani jääneet suremaan vaan lähdimme etsimään sopivaa eväspaikkaa ja pohtimaan milloin pääsisimme jatkamaan matkaa. Vettä kävi satamaan, mutta ei se tuntunut väkeä enää haittaavan. Ruokaa napostellessa myös mielialat paranivat ja hetken päästä jo naureskelimme absurdille tilanteelle. Kaikki olivat hyvin virkeitä eli ilta oli siihen mennessä ajanut asiansa. Olisi se ehkä käynyt helpomminkin.\nSeurasimme sään kehittymistä ja pilvet näyttivät väistyvän. Hetken päästä ilmestyi sateenkaari, jonka pää osui juuri siihen niemekkeeseen, missä olimme. Muutaman euron se sateenkaarilavastus maksoi, mutta kyllä kannatti. Meni ihan täydestä ryhmäläisille.\nNoin puolen tunnin odottelun jälkeen aallokko näytti rauhoittuvan ja työnsimme kajakit yksi kerrallaan vesille.\nLoppumetrit Kalmonkatiskan kodan niemekkeestä Hasanniemeen olivat kuin elokuvan loppukohtauksesta. Aurinko paistoi, myrskystä ei ollut tietoakaan, kevyt laineenliplatus siivitti menoa. Ihmiset olivat onnellisia.\nOma kokemukseni loppupiste sijaitsi Tikkarinteen ensiavussa, minne menin melonnan jälkeen näyttämään koipeani. Ystävällinen lääkäri ompeli jalkapohjaan kolme tikkiä ja laittoi melontakieltoa viikon verran.\nTämä oli opettavainen kokemus.\nDraaman kaari: http://matkailu.luc.fi/Tuotekehitys/Tyokaluja_/Tuotteistamiseen/Palvelusta_elamykseksi/Draaman_kaari.iw3\nLähettänyt Kaisu klo 12.50\nTunnisteet: Joensuun Kauhojat, melonta, Pyhäselkä\nJari 12. kesäkuuta 2013 klo 7.47\nOli se vaan hyvä, että olimme rauhallisesti tilanteisiin suhtautuvan oppaan armoilla, muuten olisi Pyhäselkä saattanut viedä muutakin kuin verinäytteen.\nKaisu 12. kesäkuuta 2013 klo 12.34\nOnneksi oppaan ryhmä oli rauhallinen, niin pärjättiin yhdessä tuumin erinomaisen hyvin.


Volvo vahvistaa – täällä tehdään seuraava V40-sarja! - Autot - Ilta-Sanomat\nKuvassa Volvon V40-mallin nykyinen sukupolvi. Kuva: Manu Tuppurainen\nMyös seuraavan sukupolven pikku-Volvojen valmistuspaikka on nyt vahvistettu.\nVolvo siirtyy mallistossaan vähitellen muiden valmistajien tapaan skaalattavaan moduulialustaan. Volvon malliston kapeudesta johtuen eri kokoisia alustaratkaisuja on tulevaisuudessa vain kaksi. Näistä suurempi on nyt käytössä ensimmäistä kertaa uudessa isossa XC90-maastoautossa, ja pienemmän CMA-nimisen paketin Volvo esittelee myöhemmin seuraavan sukupolven V40-sarjassa.\nKiinalaisomistuksesta huolimatta Volvojen valmistus säilyy Euroopassa. Tehtaan ilmoituksen mukaan myös seuraavan sukupolven V40 valmistetaan Ghentin tehtaalla Belgiassa. CMA-alustan jakavat isäntäyrityksen Geelyt valmistetaan sen sijaan Kiinassa. Näihin kuuluu tulevaisuudessa esiteltävä kompaktiluokan katumaasturi.\nVolvo on myös ilmaissut kiinnostuksensa nykymallistoa pienemmän katumaasturin kehitystyöhön. Pääjohtaja Håkan Samuelssonin mukaan ”maasturisegmentti kasvaa koko ajan, joten jos veikkaa meidän tutkivan sen suuntaisia mahdollisuuksia, ei mene kovin pahasti pieleen”.\nAutot 16.4.2015 18:02\nVolvo rakentaa tehtaan – sijoituspaikka on yllätys!\nAutot 31.3.2015 18:54


Sofia Belórf järkyttyi! Myös Jari Tervo ja muita julkkiksia sotkettiin outoon Hesburgerking-kohukirjaan! | Seiska\nSofia Belórf järkyttyi! Myös Jari Tervo ja muita julkkiksia sotkettiin outoon Hesburgerking-kohukirjaan!\nKotimaa | 26.03.2021 06:03\nPosti toi Seiskan toimitukseenkin viime viikolla Hesburgerking-nimisen kirjan, jonka kirjoittajaksi on merkitty Sofia Belorf. Kirjaa ei ole kuitenkaan kirjoittanut Sofia, vaan haamukirjailija käyttää Belorfin nimeä salanimenään.\nSeiskan tietojen mukaan Sofia järkyttyi kuultuaan kirjasta.\nLue lisää: Sofia Belórfin outo kirjasotku hämmästyttää – poliisi tutkii!\nSeiskan tietojen mukaan Sofia järkyttyi pahoin kirjan julkaisusta. Kirjassa on Sofiasta eräs hyvin halventava kohta.\nUseat julkkikset sopassa\nKohukirjaan liittyy muitakin julkkiksia, joiden nimeä on käytetty väärin. Kirjan alussa on keksittyjä arvosteluita teoksesta. Niissä muun muassa ”siteerataan” Helsingin Sanomien arvostettua rikostoimittaja Susanna Reinbothia. Hänen väitetään kehuvan kirjaa.\n– Whaaat? En ole lukenut enkä ollut tekemisissä tämän kanssa. Väitetäänkö siinä tosiaan, että minä suosittelisin tätä kirjaa? Täytyypä selvittää asia, yllättynyt Reinboth tuumasi Seiskalle.\nHesburgerking-kirja on myynnissä jo useissa verkkokaupoissa, mutta Suomalainen kirjakauppa veti sen pois myynnistä, kun kuuli Sofian nimeä käytetyn väärin.\nLue myös: Kohupari Stefan Therman ja Sofia Belórf viettivät yhteisen viikonlopun Hangossa – näin Jere Karalahti liittyi tapahtumiin\nJari Tervonkin väitetään antaneen kirjasta arvostelun. Tervo viestitti Seiskalle, ettei ole kuullut kyseisestä kirjasta saati lukenut sitä, eikä näin ollen ole myöskään voinut antaa kirjaan kommenttiaan.\nJari Tervo kertoo Seiskalle, ettei ole kuullutkaan kirjasta, vaikka hänen nimeään käytetään teoksessa suosittelijana.\nMyös Niko Ranta-ahon ”arvostelu” on julkaistu kirjassa, mutta asianajaja Hannu Kaitaluoman mukaan on täysin selvä, ettei Niko ole kuullut kirjasta aikaisemmin.\nsofia belorfjari tervosusanna reinbothhesburgerkingniko ranta-ahoHannu Kaitaluoma\nPoliiseilla kommandohuivit ja aurinkolasit! Sofia Belórfin kohuttu kuljetus oikeudenkäyntiin toteutettiin suuren maailman tyyliin – kuva!Poliiseilla kommandohuivit ja aurinkolasit! Sofia Belórfin kohuttu kuljetus oike...


53 m² Taivaanvuohentie 8, 00200 Helsinki Kerrostalo Kaksio vuokrattavana - Oikotie 15983644\nVuokrattavat asunnot Helsinki Lauttasaari Taivaanvuohentie 8, 00200 Helsinki\nTaivaanvuohentie 8, Lauttasaari, Helsinki2h + k\nValoisa ja rauhallinen kaksio loistopaikalla merellisessä Lauttasaaressa!\nHyväkuntoinen ja valoisa kaksio Lauttiksen kauppakeskuksen ja metroaseman vieressä Kotkavuoren kupeessa. Ylimmän kerroksen supersympaattinen päätyasunto, josta näkymät kolmeen ilmansuuntaan, merikin näkyy. Taloyhtiössä kaikki remontit tehty. Vapautuu helmikuun alussa!\nIkkunat kolmeen suuntaan, merikin näkyy\nHyvin hoidettu taloyhtiö, remontit tehty


Sääntöjen käyttäminen tilien kohdistamiseksi alueisiin\nSääntöjen käyttäminen tilien kohdistamiseksi alueisiin | Salesforce\nLuo ja suorita sääntöjä, jotka kohdistavat uusia ja muokattuja tilejä automaattisesti alueisiin. Sääntö tunnistaa yhden tai useamman alueen määrittämiseen käyttämistäsi ominaisuuksista ja kertoo Enterprise-aluehallinnalle, että nämä ominaisuudet sisältävät tilit tulee kohdistaa automaattisesti kyseiseen alueen. Jos alueesi on Suunnittelussa-tilassa, säännön suorittaminen sallii sinun esikatsella tilien kohdistuksia. Jos alueesi on Aktiivinen-tilassa säännön suorituksen aikana, tilit kohdistetaan alueisiin sääntöjesi perusteella. Käytettävissä: Salesforce Classicissa\nTarvittavat käyttöoikeudetSääntöjen luominen alueisiisi:Sovelluksen mukautusoikeus\nHuomautusNämä tiedot koskevat ainoastaan Enterprise-aluehallintaa eivätkä Aluehallinta-ominaisuuden aiempia versioita.\nVihjeSuosittelemme, että et kohdista sääntöä alueeseen, jos sääntö on toisen jo alueeseen kohdistetun säännön alitason sääntö. Jos haluat nähdä alueeseen liittyvät säännöt, avaa aluetietueen lisätietosivu ja tarkasta Tähän alueeseen kohdistetut kohdistussäännöt -viiteluettelo. Jos Käytä alitason alueissa -valinta on valittu säännölle, älä kohdista sääntöä erikseen alitason alueisiin.\nAvaa aluemallien hierarkiasta alue, jolle haluat luoda säännön.Napsauta lisätietosivun Tälle alueelle määritetyt kohdistussäännöt -luettelosta Uusi.\nHuomautusJos organisaatiosi on ottanut Osavaltio- ja Maa-valintaluettelot käyttöön, alueiden kohdistussääntöjen, jotka käyttävät osavaltiota ehtona, täytyy käyttää sisältää-täsmäystä yhtä suuri kuin -täsmäyksen sijaan.\nKirjoita säännön muokkaussivulla uuden säännön nimi ja määritä sen valintaehdot.Jos haluat soveltaa sääntöä nykyisen alueen alla oleviin alueisiin, valitse Sovella alatason alueisiin -valintaruutu.Jos haluat suorittaa säännön aina, kun käyttäjä luo tilin tai muokkaa tiliä, valitse Aktiivinen-valintaruutu.Napsauta Tallenna tallentaaksesi säännön ja palataksesi alueen lisätietosivulle.(Valinnainen) Napsauta Tälle alueelle määritetyt kohdistussäännöt -luettelosta Suorita säännöt. Saat sähköposti-ilmoituksen, kun prosessi on suoritettu.\nEsimerkkiSäännöt voivat toimia yhdessä alueissa ja alatason alueissa. Voit esimerkiksi luoda alueen Läntiset osavaltiot ja sen alatason alueiksi Washington, Oregon ja Kalifornia. Luot Läntiset osavaltiot -aluetietueesta säännön, joka kohdistaa Washingtonissa, Oregonissa ja Kaliforniassa sijaitsevat tilit kyseiseen alueeseen. Sovella sitten sääntöä alatason alueisiin ja luo Kalifornia-aluetietueesta sääntö, joka kohdistaa Kaliforniassa sijaitsevat tilit Kalifornia-alueeseen. Sinun ei tarvitse määrittää Kalifornia-alueen alatason alueille osavaltiota ehtoihin, jos merkitset Kalifornia-aluesäännön periytymään alatason alueisiin. Sen sijaan voit käyttää tarkempia ehtoja, kuten postinumero tai toimiala.\nKatso myös:Kohdistussääntöjen aktivointi ja soveltaminen jälkeläisalueisiin