Kirkon palvelukeskuksen yt-neuvottelut on saatu päätökseen - evl.fi\nKirkon palvelukeskuksen (Kipa) tuotannollis-taloudellisten syiden sekä toiminnan uudelleenjärjestelyiden perusteella käydyt yt-neuvottelut ovat päättyneet ja johtavat syksyyn mennessä yhteensä 15 työtehtävän päättymiseen. Osana toimenpiteitä toimintaa järjestellään uudelleen, tehtävänkuvia uudistetaan sekä määräaikaisuuksien jatkoja tarkastellaan. Osalle irtisanomisuhan alle nyt joutuvista voidaan tarjota uutta tehtävää.\nNeuvottelut käynnistyivät huhtikuun alussa, ja niiden arvioitiin alun perin johtavan enintään 15 henkilön irtisanomiseen. Kipassa työskentelee tällä hetkellä noin 130 työntekijää.\nKipa tuottaa valtakunnallisesti kirjanpidon ja palkanlaskennan palveluja seurakunnille, seurakuntayhtymille, hiippakunnille ja kirkon keskusrahastolle. Yhteensä asiakkaita on noin 300. Palvelukeskuksen päätoimipiste on Oulussa, ja Porvoossa on ruotsinkielisiä palveluja tuottava toimipiste. Kipa perustettiin vuonna 2012.\nViimeiset seurakuntataloudet siirtyivät Kipan asiakkaiksi vuoden vaihteessa 2017 ja viisivuotinen niin kutsuttu siirtymävaihe loppui.\nUuden strategian mukaisesti Kipa keskittyy nykyisten palvelun tuottamiseen tehokkaasti. Tämä tarkoittaa muun muassa talousarviossa pysymistä sekä tähän asti alijäämäisen tuloksen oikaisemista. Kipa tavoittelee noin 800 000 euron suuruisia kustannussäästöjä vuositasolla.\nPalvelukeskuksen johtaja Sami Savilaakso haluaa kiittää koko Kipan henkilöstöä aktiivisuudesta erilaisten toimenpide-ehdotusten esilletuomisesta. ”Olemme myös hyvin tyytyväisiä rakentavasta neuvotteluyhteydestä henkilöstön edustajien kanssa.”


Keskustelu - Mulla on niin ahneet tädit, että oksettaa!! | Sana vapaa | Meidän Perhe\nMulla on niin ahneet tädit, että oksettaa!!\nVanhemmillani on omaisuutta. Äitini on vielä työelämässä, isäni eläkkeellä. Tätini (äidin siskot) ovat molemmat eronneet (katkerat erot molemmilla) ja viina maistuu vaikka toinen työssä käykin. Toisella isot lapset, toisen ainokainen vasta 8v.\nKoska vanhempani eivät ole persaukisia kuten tätini, heillä on ollut mahdollisuus rakentaa oma koti, mökki ja rempata kotia. Äiti hoiti vuosikaudet sairasta tätiään, siskokset muistivat ehkä jouluisin. Nyt kun isotätini kuoli, omat tätini ' hyökkäsivät' äitini kimppuun että tämä on muka vienyt isotädin omaisuutta ja niillä rahoilla on muka mökkiä laitettu ja taloa remontoitu. Isotätini oli erittäin hyväsydäminen ihminen. Muisti jokaikisen sukulaisen ja ex-naapurin syntymäpäivät, nimipäivät ym ja viimeisenä vuotenaan kun ei enää itse kyennyt, äitini laittoi pyynnöstään esim rahaa merkkipäivää viettävän tilille. Äitini oli siis huolehti kaikista isotädin asioista viimeiseen asti, oman työnsä ohella.\nKiitokseksi on saanut omilta siskoiltaan haukut ahneudesta ja rahojen viemisestä. Välit ovat katkenneet, mutta edelleen noita haukkuja kuulee (muut sukulaiset kertovat mitä nuo kaksi kipeää ihmistä puhuvat). Siskonsa eivät laittaneet rikkaa ristiin isotädin hyväksi vaikka aikaa ja mahdollisuutta olisi ollut paremmin kuin äidilläni. Kuoleman jälkeen kyllä kaikki omaisuus olisi kelvannut, pyörivät kuin haaskat. testamentti oli selkeä, vaan mitä se auttaa kun heidän mukaansa tililtä on rahaa otettu! Miksei sitten näy tiliotteissa... Ja jos isotätini halusi rahaa jollekin antaa, äitini siis hoiti asian koska hänellä valtuudet olivat.\nÄitini kuitenkin hoiti omasta tahdostaan eikä isotäti muihin edes luottanut.\nKyllä kateus on kamala tauti!! Äidilläni on takana raskas vuosi, kun paskaa sataa niskaan jatkuvasti. Ja vain siksi, että hoiti tätiään, joka oli hänelle aikoinaan kuin äiti...\nniin kalliita sukkahousuja! Ja ihmetteli, kun mummon ruokalaskut olivat liian paljon. Ilmeisesti mummon olisi pitänyt olla kylmissään rikkinäisissä sukkahousuissa ja syödä kaurapuuroa. (Äitini oli omaishoitaja ja piti tarkan kirjanpidon, ettei olisi tullut sanomista, mutta tulipa kuitenkin. Säälittävää.)\nParemmin pärjäätte ilman heidän seuraansa.\nVielä kun saisi äidin kovettamaan mielensä ja tunteensa heitä ja koko asiaa kohtaan. On niin herkkä muutenkin, että ihan omaa sydäntä särkee katsella sen mielipahaa :(\nToisen eläessä ei olla valmiita laittamaan tikkua ristiin ja sitten kun toisesta aika jättää ollaan kuin haaskalinnut.\nIsäni täti kuoli muutama vuosi sitten. Yksi hänen sisaristaan kävi häntä viimeiset 10 vuotta hoitamassa, muita sisaria ei olisi voinut vähempää kiinnostaa. No, isän täti tietysti antoi siskolleen matkarahaa sitä varten, että tämä pääsi naapurikunnasta hänen luokseen muutaman kerran kuukaudessa siivoamaan ja hoitamaan asioita. Kun täti sitten kuoli, niin johan alkoi sisarusten välillä kädenvääntö tuosta matkarahasta. Ahneiden mielestä se olisi pitänyt vähentää tuon hoitamassa käyneen siskon perintöosuudesta.\nJOS nuo asiat olisi edes puoliksi totta, ymmärtäisin kaunan ja katkeruuden. Mutta kaikki syytökset ovat itse keksittyjä. Tekivät äidistäni mm tutkintapyynnön poliisille. Poliiseja ' hieman' nauratti koko asia, tutkimatta jäi koska mikään ei viitannut että syytöksissä olisi mitään perää. Että yritä nyt tuollaisten kanssa mitään selvittää...\nIsäni ei halua heistä enää edes puhua. Oman siskoni kanssa ollaan myös katkaistu heihin välit, vaikka mieheni kanssa olemme tuon 8v:n kummeja. Ovat tuossa samalla loukanneet myös meitä (lista syytöksistä ym on pitkä).\nTurha kateellisille ja rahanahneille on yrittää järkeä puhua. Paremmin pärjäätte ilman heidän seuraansa.\neräs lähisukulainen syyttää toista lähisukulaista isäni itsemurhasta. Me lapset emme syytä ketää, ja haluamme jatkaa eteenpäin. Välit ovat aika huonot, koska aina kun näemme tätä kyseistä sukulaista, alkaa toisen syytteleminen. En jaksa sellaista.\nps. onko kellään mitään ideaa, mitä nasevaa tuolla haaskakaksikolle voisi sanoa, jos vielä edelleen jauhavat noita perintöasioitä? Ja miksi eivät jauhaisi, jäi ne Yves Rocherinkin tuotteet heiltä saamatta! :D\nEi välittänyt isovanhemmistaan tuon taivaallista mutta odotappa vain kun pääsi suoraan vanhempien yli hyppäämään perinnön kimppuun. Olin aivan ällikällä lyöty, meillä kun on tapana suvussamme välittää toisistamme eikä euroista.\nTeimme valtavia töitä edesmenneiden isovanhempien talossa että saimme sen myyntikuntoon. Arvatkaapa kuka puuttui talkooporukasta mutta oli ensimmäisenä vaatimassa hirveästi rahaa talosta?\nIkävää äidillesi tuollainen. Toki hän itse tietää asioiden oikean laidan, mutta varmaan tuntuu kurjalta miettiä, mitä muu suku noiden siskojen puheiden takia hänestä ajattelee.\nMissä määrin äitisi on yrittänyt puhua järkeä siskoilleen? Vai ajatteleeko, ettei tuollaiseen törkeyteen kannata edes yrittää vastata?\nJa kun tämä sitten kuoli, oli äitini sisko haaskalla. Asui toisessa maassa, eikä viitsinyt kertaakaan käydä katsomassa isotätiä. Kyllä sille kuoleman jälkeen korut ja kaikki kelpasi. Ja omien sanojensa mukaan hänelle olisi kuulunut isotädin omaisuudesta suurempi osa, koska oli lapsena isotädin " lemppari" . Kurjaahan se oli. Huvittavinta koko jutussa tosin oli se, että muutaman hassun korun lisäksi ei paljoakaan jaettavaa ollut. Sen vähän mitä oli, tätini olisi tahtonut kokonaan tai ainakin suurimmaksi osaksi itselleen.\nOlisi kiva kuulla... vaikka tuskin tämä kovin ainutlaatuinen riita on (ainakaan sen poliisin mielestä).\nOlin alaikäinen kun äitimme kuoli. Sisareni oli jo naimisissa ja vauva tulossa. Hän oli muuttanut kotoa jo 12v. aiemmin. Kun äitini kuoli halusi hän kaikesta mahdollisesta vähintään sen parhaan lakiosan. Hänellä oli jo koti ja tykötarpeet. Koti, joka jaettiin oli minun ainoa kotini ja minun ainot huonekalut ja kipot.\nSitten kuoli tätimme, jota sisareni ei ollut halunnut nähdä enää vuosiin. Tätini oli tyhmä, hänen milestään, sisareni ei myöskään käynyt sairaalassa tätiä katsomassa, eikä " päässyt" hautajaisiin. Perintö olikin sitten tosi tärkeä ja kaikki tavara vanhoista paikatuista lapasista ja sukista lähtien.\nMeil on kaikilla omat heikkoutemme. Olen edelleen väleissä sisareni kanssa.\nKohta kuolee toinen tätimme. Hänet sisareni on jo valmiiksi " putsannut" . Saas nähdä mikä hässäkkä testamentista ja irtokamasta tulee.\nklo 0:01 | 13.1.2007\nKun tulivat haastamaan riitaa, ja väittelemään kuiteista, sanottiin, että siinä on kuitit yms. tutkikaa niitä niin paljonkuin haluatte piste. vetäkää oikeuteen, jos siltä tuntuu. muuten ei mitään kommentointia, ei tarttumista heidän provokaatiohinsa yms. vaan ainoastaan lakoninen huomautus lopuksi, siitä, että kaurapuuroako mummon olisi pitänyt syödä ja rikkinäisissä sukkahousuissa olla. voin vakuuttaa, että strategia kannatti. tosin se vaatii omalta pokalta melkoista pidättelyä, kun toiset ovat niin armottoman tampioita. mutta kannattaa!\nEihän kulut tuhansia euroja olleet, mutta isotäti halusi näin (oli täysissä järjissään toisesi viimeiseen päivään asti).\nNekin rahat olisi näköjään pitänyt haaskoille antaa... Toinen haaska (8v:n äiti) ei ole muistanut esim ollenkaan sitä, että isotäti maksoi hänelle uuden (no käytetyn, mutta hyvän) auton kun haaskan ex-mies vei erossa perheen auton. SILTI joka ikinen jäljelle jäänyt sentti olisi pitänyt jakaa tasapuolisesti eikä niin kuin isotäti itse tahtoi.\n-Joo joo ja koirat haukkuu mutta karavaani kulkee


Roihun paluukausi on tuonut kokemusta ja 21 tappiota - Urheilu - Helsingin Sanomat\nRoihun paluukausi on tuonut kokemusta ja 21 tappiota\nRoihuvuorelaisjoukkue ei ole voittanut tämän kauden naisten Superpesiksessä vielä yhtään ottelua.\nVirpi Hukka syöksyi Roihun kauden ensimmäisessä kotiottelussa Vihtiä vastaan. (KUVA: Kimmo Räisänen)\nRoihuvuorelaisjoukkue ei ole voittanut tämän kauden naisten Superpesiksessä vielä yhtään ottelua. Helsingin joukkueet ovat voittaneet eniten naisten pesäpallon SM-kultamitaleja. Roihuvuoren Roihu palasi 15 vuoden korpivaelluksen jälkeen Superpesikseen puolustamaan meriittejä.


Canon imageFormula CR-80 käyttöohje (58 sivut)\nCanon imageFormula CR-80 käyttöohje\nOnko sinulla kysyttävää tuotteesta Canon imageFormula CR-80 tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä. Anna selkeä ja kattava kuvaus asiasta ja kysymyksestäsi. Mitä yksityiskohtaisemmin kuvaat asiaasi ja kysymystäsi, sitä helpompi muiden Canon imageFormula CR-80 omistajien on vastata kysymykseesi oikein.\nTietoja Canon imageFormula CR-80\nKatso Canon imageFormula CR-80 käyttöohjeet täältä ilmaiseksi. Tämä opas kuuluu luokkaan Skannerit, ja sen on arvioinut 1 ihmistä keskimäärin arvosanalla 5.7. Tämä opas on saatavana seuraavilla kielillä: Englanti, Italialainen. Onko sinulla kysyttävää tuotteesta Canon imageFormula CR-80 tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä\nCanon imageFormula CR-80 – tekniset tiedot\nMalli imageFormula CR-80\nSkannauksen enimmäiskoko 108 x 228mm\nTuotteen leveys 140mm\nTuotteen korkeus 188mm\nVirrankulutus valmiustilassa 4.7W


Lehto Group Oyj: Liikevaihto kasvoi 64,2 % edellisvuodesta 594,1 miljoonaan euroon. Liikevoitto 61,5 miljoonaa euroa, eli 10,4 % liikevaihdosta. - Arvopaperi\nLehto Group Oyj: Liikevaihto kasvoi 64,2 % edellisvuodesta 594,1 miljoonaan euroon. Liikevoitto 61,5 miljoonaa euroa, eli 10,4 % liikevaihdosta.\nLiikevaihto kasvoi 64,2 % edellisvuodesta 594,1 miljoonaan euroon. Liikevoitto 61,5 miljoonaa euroa, eli 10,4 % liikevaihdosta.\nTämän katsauksen laadinnassa on noudatettu IAS34 -standardia. Yhtiö noudattaa arvopaperimarkkinalain mukaista puolivuosiraportointia. Tilinpäätöstiedote on tilintarkastamaton. Luvut sulkeissa viittaavat edellisvuoden vastaavaan ajankohtaan, ellei muuta mainita.\nKONSERNI 1-12 / 2017 1-12 / 2016 10-12 / 2017 10-12 / 2016\nLiikevaihto, Meur 594,1 361,8 226,9 129,7\nLiikevaihdon muutos -% 64,2 % 31,3 % 74,9 % 32,3 %\nLiikevoitto, Meur 61,5 40,4 28,1 16,0\nLiiketulos, % liikevaihdosta 10,4 % 11,2 % 12,4 % 12,3 %\nKauden tulos, Meur 49,2 31,9 22,3 12,6\nTilauskanta kauden lopussa, Meur 522,2 309,1 522,2 309,1\nOsakekohtainen tulos, Eur 0,84 0,59 0,38 0,22\nKassa ja muut likvidit varat, Meur 68,0 67,7 68,0 67,7\nKorolliset velat, Meur 36,9 16,4 36,9 16,4\nOmavaraisuusaste, % 56,6 % 60,4 % 56,6 % 60,4 %\nNettovelkaantumisaste, % -20,3 % -44,2 % -20,3 % -44,2 %\n- Vuonna 2017 liikevaihto kasvoi 64,2 % (31,3 %) ja oli 594,1 (361,8) miljoonaa euroa. Kaikki palvelualueet kasvoivat, mutta euromääräisesti suurin kasvu toteutui Asunnot-palvelualueella.\n- Liikevoitto oli 61,5 (40,4) miljoonaa euroa, eli 10,4 % (11,2 %) liikevaihdosta.\n- Lehto perusti Ruotsiin tytäryrityksen, jonka taloudellinen merkitys toistaiseksi vähäinen.\n- Tehdastuotannon kapasiteettia laajennettiin. Uuden tehtaan rakentaminen käynnissä.\n- Hallitus esittää osingoksi 0,34 euroa osakkeelta.\nLIIKEVAIHTO PALVELUALUETTAIN 1-12/2017 1-12/2016 Muutos\nToimitilat 181,2 129,5 39,9 %\nAsunnot 232,6 136,0 71,1 %\nHyvinvointitilat 105,3 62,1 69,4 %\nKorjausrakentaminen 75,1 34,2 119,5 %\nYhteensä 594,1 361,8 64,2 %\nVuoden toisen puoliskon liikevaihto oli 362,7 miljoonaa euroa (221,3 miljoonaa euroa heinä-joulukuu 2016). Kaikkien palvelualueiden liikevaihto toisella vuosipuoliskolla oli ensimmäistä vuosipuoliskoa korkeampi. Tämä johtuu vuoden aikana tapahtuneesta liiketoiminnan kasvusta ja omaperusteisen asuntotuotannon valmistumisen painottumisesta loppuvuoteen.\nVuoden viimeisen neljänneksen liikevaihto oli edellisvuoden tapaan vuoden korkein. Liikevaihto kasvoi 74,9 % 226,9 miljoonaan euroon (129,7 miljoonaa euroa 4Q 2017).\nLIIKEVAIHTO JA LIIKEVOITTO, MEUR 1Q 2017 2Q 2017 3Q 2017 4Q 2017 2017 Yhteensä\nToimitilat 34,2 38,4 35,4 73,2 181,2\nAsunnot 10,7 66,5 54,6 100,8 232,6\nHyvinvointitilat 19,3 29,8 28,5 27,7 105,3\nKorjausrakentaminen 16,5 16,1 17,3 25,2 75,1\nLiikevaihto yhteensä 80,6 150,8 135,8 226,9 594,1\nLiikevoitto 6,8 13,1 13,5 28,1 61,5\nLiikevoitto, % liikevaihdosta 8,5 % 8,7 % 10,0 % 12,4 % 10,4 %\nElokuussa Lehto perusti tytäryhtiön, Lehto Sverige AB:n, Ruotsiin. Lehto Group Oyj omistaa yhtiöstä 88 % ja neljä ruotsalaista vähemmistöomistajaa 12 %. Vähemmistöomistajat työskentelevät yhtiössä.\n"Vuosi 2017 oli Lehdolle jälleen poikkeuksellisen kovan kasvun vuosi. Rakennusteollisuus RT:n mukaan rakentamisen toimialan kasvu Suomessa oli noin 4 % ja meidän kasvuprosenttimme oli 64,2. Organisaatiomme ansaitsee erityiset kiitokset hyvästä ja vastuullisesta tekemisestä näin nopeassa kasvussa. Töitä on tehty kovasti organisaation joka osassa.\nKasvun myötä myös tehdasvalmistuksemme kapasiteetin rajat tulivat vastaan ja lisäsimmekin kapasiteettia hankkimalla elementtejä valmistavan tehtaan Iistä Pohjois-Suomesta sekä vuokraamalla uusia toimitiloja Oulaisista, jossa meillä on suurin osa tehdastuotannostamme. Vuoden lopulla aloitimme uuden noin 9 000 m2 tehtaan rakentamisen Oulaisiin. Arvioimme, että uusi tehdas on käytössä loppukesästä 2018.\nKasvu näkyy myös henkilöstön määrässä. Vuoden aikana saimme 437 uutta työntekijää, joista noin 200 sijoittui tehdastoimintoihin. Vuoden lopussa meillä oli 1 184 työntekijää, joista 312 oli tehdastoiminnoissa.\nSyksyllä 2017 perustimme uuden tytäryhtiön Ruotsiin. Alkuvaiheessa keskitymme asuntojen ja hyvinvointitilahankkeiden myyntiin, kehittämiseen ja rakentamiseen, mutta näemme paljon mahdollisuuksia myös toimitilojen rakentamisessa. Toiminnan kehittäminen vie aikaa.\nUskomme siihen, että toimintamallimme on menestyksekäs myös tulevaisuudessa ja pystymme tarjoamaan asiakkaillemme laadukkaita sekä kilpailukykyisiä ratkaisuja. Arvioimme rakentamisen tuottavuuden paranevan keskipitkällä aikavälillä uusien toimintamallien ja teknologioiden käyttöönoton myötä. Haluamme missiomme mukaisesti olla edelleen innovatiivinen rakennusalan uudistaja ja jatkaa kilpailukyvyn ja tuottavuuden pitkäjänteistä kehittämistä.\nYhtenä tärkeänä kilpailukykytekijänä näemme digitalisaation ja tietomallintamisen hyödyntämisen. Uskon, että digitalisaation eteneminen tulee olennaisesti muuttamaan rakentamiseen liittyviä prosesseja ja myös itse lopputuotetta. Aiommekin jatkaa panostuksia digitalisaation tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseen."\nLehto arvioi, että konsernin liikevaihto vuonna 2018 kasvaa noin 20-30 % vuoteen 2017 verrattuna (liikevaihto 594,1 miljoonaa euroa vuonna 2017), ja että liikevoitto on yli 10 % (10,4 % vuonna 2017) liikevaihdosta. Liikevaihdon ja liikevoiton kertymisen arvioidaan painottuvan loppuvuoteen.\nKeskeisimpiä liikevaihdon ja liiketuloksen kehittymiseen liittyviä riskejä ovat neuvotteluvaiheessa olevien toimitilahankkeiden käynnistymisen viivästyminen, korjausrakentamisurakoiden ennakoitua korkeammat toteutuskustannukset ja asuntojen kysynnän lasku. Lisätietoa riskeistä on esitetty tämän tiedotteen Riskit ja epävarmuustekijät -kappaleessa.\nTilinpäätöstä koskeva videoesitys\nLehto julkistaa vuoden 2017 tilinpäätöstä koskevan videoesityksen www-sivuillaan torstaina 15.2.2018 klo 08.00 Suomen aikaa osoitteessa www.lehto.fi/sijoittajille. Esitys on katsottavissa www-sivuilla myös tämän jälkeen.\nLiiketoimintaympäristö ja liiketoiminnan kehitys vuonna 2017\nVuonna 2017 rakentamisen kasvu Suomessa jatkui jo kolmatta vuotta peräkkäin. Lokakuussa 2017 tekemässään arviossa Rakennusteollisuus RT arvioi Suomen rakentamisen kasvavan vuonna 2017 noin 4 %, mikä on suunnilleen vuoden 2016 tasolla. Valtionvarainministeriön johtama rakennusalan suhdanneryhmä arvioi syyskuussa 2017 koko rakentamisen kokonaistuotannon kasvuksi noin 3-6 %. Kasvu syntyy ennen kaikkea uudisrakentamisesta. Korjausrakentamisen kasvuvauhdin arvioidaan jonkin verran hidastuneen vuodesta 2016.\nUudisrakentamisen kasvua on pitänyt yllä erityisesti asuntorakentamisen voimakas kasvu. Rakennusteollisuus RT:n arvion mukaan vuonna 2017 Suomessa aloitettiin noin 43 000 uuden asunnon rakentaminen, mikä on selvästi historiallista keskiarvoa, noin 31 000 asuntoa, korkeampi määrä. Rakentamisen pääpaino on pienissä kerrostaloasunnoissa. Toimitilarakentaminen vuonna 2017 pysyi suunnilleen edellisvuoden tasolla.\nRakentamisen markkinoiden kasvu on lisännyt kilpailua. Erityisesti ammattitaitoisen työvoiman saatavuus on jonkin verran hidastanut uusien hankkeiden käynnistymistä. Kokeneista työnjohtajista ja projektipäälliköistä sekä suunnittelijoista on ollut suurin pula. Lehto on osittain kyennyt hallitsemaan työvoimapulaa rakentamalla moduuleja ja elementtejä omissa tehtaissaan, mikä on vähentänyt työvoiman tarvetta työmaalla.\nRakennusteollisuus RT:n ja valtionvarainministeriön johtaman rakennusalan työryhmän arvion mukaan vuonna 2018 rakentamisen kasvun arvioidaan hiukan hidastuvan ja uudisrakentaminen painottuu entistä voimakkaammin suurille kasvuseuduille. Esimerkiksi jo 70 prosenttia asuinrakennuksille myönnetyistä rakennusluvista kohdistuu neljälle suurimmalle seutukunnalle, ja kaikista toimistorakennuksista noin 70-80 prosenttia rakennetaan pääkaupunkiseudulle. Uudet toimistot rakentuvat hyvien joukkoliikenneyhteyksien varteen.\nToimitilat-palvelualueen liikevaihto vuonna 2017 kasvoi 39,9 % edellisvuodesta 181,2 (129,5) miljoonaan euron. Katsauskauden aikana valmistui yhteensä 30 kohdetta, muun muassa Prisma-keskus Nokialla, Seppälän keskustorin liikekeskus Jyväskylässä sekä kauppakeskus Pikkulaiva Espoossa.\nLehto jatkoi Espoonlahdessa sijaitsevan kauppakeskus Lippulaivan kehityshanketta yhteistyössä Citycon Oyj:n ja suunnittelijoiden kanssa. Lokakuussa Lehto ja Citycon allekirjoittivat pääsopimuksen kauppakeskuksen kehitysvaiheen loppuunsaattamiseksi. Pääsopimuksen mukaan Lehto ja Citycon jatkavat hankkeen kehittämistä ja suunnittelua tavoitteenaan allekirjoittaa lopullinen kauppakeskusta koskeva urakkasopimus sekä asuntojen rakentamista koskeva asuntosopimus 31.3.2018 mennessä. Hankkeen toteutumiseen liittyy tavanomaisia kiinteistökehityshankkeisiin liittyviä epävarmuustekijöitä.\nToukokuussa Lehto allekirjoitti sopimuksen kahden eri liikekiinteistön rakentamisesta Jyväskylän seudulle. Toinen kiinteistöistä sijoittuu Jyväskylän Seppälän alueelle ja se on kooltaan noin 10 000 m2. Kiinteistöön tulee vuokralle muun muassa Gigantti, Leo's Leikkimaa sekä lääkärikeskus. Toinen, noin 2 500 m2, kiinteistö rakennetaan Laukaaseen ja siinä tulee toimimaan muun muassa K-Supermarket. Kauppojen yhteisarvo on noin 20 miljoonaa euroa. Kohteet valmistuivat marraskuun lopussa.\nElokuussa Lehto aloitti uuden noin 11 800 m2 suuruisen liikekeskuksen rakentamisen Kalajoen keskustaan. Liikekeskuksen ensimmäiseen kerrokseen tulee liiketiloja ja rakennuksen toiseen kerrokseen rakentuvat tilat kaupunginkirjastolle sekä elokuva- ja kulttuuritiloille ja niiden oheispalveluille. Rakennuksen tilaajana on Kalajoen kaupunki sekä joukko paikallisia yksityissijoittajia.\nElokuussa Lehto allekirjoitti urakkasopimuksen kansainvälisen logistiikkayritys DSV:n kanssa logistiikkakeskuksen rakentamisesta Vantaan Päiväkumpuun. Hanke käsittää noin 50 000m2 logistiikkakeskuksen, noin 10 000 m2 terminaalirakennuksen ja noin 4 000 m2 toimistorakennuksen rakentamisen. Lehto arvioi, että kohde valmistuu vuoden 2018 aikana.\nSyyskuussa Lehto allekirjoitti urakkasopimuksen tanskalaisen logistiikkayhtiön Frode Laursenin kanssa uuden logistiikkakeskuksen rakentamisesta Keravalle. Logistiikkakeskus tulee olemaan kooltaan noin 27 000 m2 ja sen arvioidaan valmistuvan elokuussa 2018.\nJoulukuussa Jyväskylän kaupunki valitsi Lehdon ja Fennia Varainhoito Oy:n ja mahdollisten pienempien sijoittajien muodostaman konsortion Hippos2020-hankkeen jatkoneuvotteluihin hankkeen toteuttamiseksi. Hankkeen tavoitteena on toteuttaa Jyväskylän Hippoksen alueelle Pohjoismaiden suurin liikunta- ja hyvinvointipalveluiden osaamiskeskus Keskus käsittäisi yhteensä yli 100 000 m2 uusia tiloja. Hankkeen lopullinen rakentamispäätös on tarkoitus tehdä keväällä 2018, jolloin kaupungin kanssa allekirjoitettavan konsessiosopimuksen lopulliset ehdot sekä hankkeen lopulliset suunnitelmat, kustannusarviot, maankäyttö, urakka- ja muut tekniset sopimukset, rahoitus- ja osakassasopimukset sekä kaupungin käyttövuorojen ostamisen ehdot ovat selvillä.\nToimitilat-palvelualueen tilauskanta kasvoi katsauskauden aikana ja oli katsauskauden päättyessä 127,3 miljoonaa euroa (75,5 miljoonaa euroa 31.12.2016). Tilauskanta ei sisällä Lippulaiva- ja Hippos2020-hankkeista mahdollisesti tulevaa tulovirtaa.\nHyvinvointitilat-palvelualueella Lehto suunnittelee ja rakentaa hoiva- ja päiväkoteja sekä kouluja valtakunnallisten hoiva- ja päiväkotioperaattoreiden sekä kuntien tarpeisiin. Pääosa palvelualueen rakentamista kohteista on puurakenteisia 1-2 -kerroksisia rakennuksia.\nRakennushankkeet toteutetaan joko tavanomaisena rakennusurakkana tai sijoittajakauppana, jolloin Lehto tekee vuokrasopimuksen palveluoperaattorin kanssa ja myy valmiin kiinteistön jollekin alan kiinteistöihin sijoittavalle rahastolle.\nVuonna 2017 Hyvinvointitilojen liikevaihto kasvoi 69,4 % edellisvuodesta 105,3 (62,1) miljoonaan euroon. Vanhusten hoivakodit muodostavat valtaosan liikevaihdosta, ja liikevaihto kasvoi sekä uusissa että vanhoissa asiakkuuksissa. Tilikauden aikana valmistui 29 ja tilikauden päättyessä oli rakenteilla 25 hoivakotia. Katsauskauden aikana valmistui kaksi päiväkotia sekä yksi koulu. Katsauskauden päättyessä rakenteilla oli yksi päiväkoti ja yksi koulu.\nHuhtikuussa Limingan kunta valitsi Lehdon kilpailutuksen perusteella uuden Ojanperänkankaan 450 oppilaan koulun rakentajaksi. Sopimuksessa on määritelty uudelle koululle myös viiden vuoden takuu rakennusalalla olevan yleisen kahden vuoden käytännön sijasta. Kauppaan kuuluu myös Lehdon huolenpitopalvelu.\nJoulukuussa Lehto voitti tarjouskilpailun kolmen moduulirakenteisen päiväkodin rakentamisesta Ruotsiin Botkyrkan kuntaan. Lehto rakentaa päiväkotimoduulit Suomessa ja toimittaa ne Ruotsiin. Päiväkodit ovat kaksikerroksisia ja ne on suunniteltu yhteensä 180 lapselle.\nJoulukuussa Lehto allekirjoitti eQ Hoivakiinteistöjen kanssa puitesopimuksen 10 hoivakiinteistön rakentamisesta ja myymisestä eri puolille Suomea. Puitesopimuksen kokonaisarvo on noin 32 miljoonaa euroa ja siihen liittyy lisäksi joitakin optiokohteita. Lehto rakentaa kohteet valmiiksi ja myy kohteet rahastolle niiden valmistuttua. Kohteiden rakentamisaikainen rahoitus hoidetaan Lehdon toimesta sekä omalla että vieraalla pääomalla. Kohteiden käyttäjiksi tulee alan valtakunnallisia vanhushoivan ja erityisryhmien palvelutuottajia.\nHyvinvointitilat-palvelualueen tilauskanta katsauskauden päättyessä oli 84,8 miljoonaa euroa (57,2 miljoonaa euroa 31.12.2016).\nAsunnot-palvelualueella Lehto rakentaa uusia asuinkerros-, luhti- ja rivitaloja sekä erillistaloja osana kasvukeskusten aluerakentamista, erityisesti pääkaupunkiseudulle. Pääosa Lehdon asuntorakentamisesta on omaperusteista tuotantoa, jossa Lehto suunnittelee ja rakentaa kohteet hankkimilleen maa-alueille ja myy valmiit asunnot asiakkaille. Asiakkaina on yksityishenkilöitä sekä yksityisiä ja institutionaalisia sijoittajia.\nAsunnot-palvelualueen liikevaihto kasvoi 71,1 % edellisvuodesta 232,6 (136,0) miljoonaan euroon. Katsauskaudella myytiin yhteensä 2 002 asuntoa ja katsauskauden päättyessä rakenteilla oli yhteensä 2 029 uutta asuntoa, joista myymättömiä oli 309 kpl. Valmiita myymättömiä asuntoja oli 12 kpl. Valtaosa valmistuneista ja rakenteilla olevista asuntokohteista on omaperusteisia hankkeita ja ne sijaitsevat pääkaupunkiseudulla ja muissa kasvukeskuksissa. Suurimmat meneillään olevat asuntorakentamiskohteet sijaitsevat Vantaan Kaivokselassa, johon rakennetaan yhteensä noin 550 asuntoa ja Espoon Kilossa, johon rakennetaan yhteensä noin 370 asuntoa.\nRakenteilla olevien, mutta vielä myymättä olevien asuntojen määrä on pysynyt hyvin maltillisena. Myyntiastetta seurataan aktiivisesti taseriskin minimoimiseksi. Oman asuntotuotannon kasvu näkyy vaihto-omaisuuden kasvuna, sillä liikevaihto kirjataan vasta asuntojen luovutushetkellä.\nAsuntorakentamisen tilauskanta katsauskauden lopussa oli noin 216,5 miljoonaa euroa (132,8 miljoonaa euroa 31.12.2016). Asuntotuotannon tilauskantaan huomioidaan omaperusteisista hankkeista se osa, jota ei ole vielä kirjattu liikevaihtoon.\nLehto toteuttaa korjausrakentamisen palvelualueellaan putkistojen linjasaneerauksia, peruskorjauksia sekä korotusrakennusprojekteja, joissa olemassa olevan rakennuksen päälle rakennetaan 1-2 lisäkerrosta. Valtaosa hankkeista toteutetaan KVR-urakkana (kokonaisvastuurakentaminen), jossa Lehto vastaa koko rakennusurakasta ja kantaa kokonaisvastuun niin suunnittelusta kuin itse rakentamisesta.\nLehto myös toteuttaa joitakin omaperusteisia korjaushankkeita, joissa Lehto ostaa vanhan rakennuksen, saneeraa tai muuttaa rakennuksen asuinkäyttöön ja myy saneeratut asunnot asiakkaille. Korjausrakentamisen päämarkkinat ovat pääkaupunkiseudulla.\nTilikaudella korjausrakentamisen kysyntä jatkui vilkkaana ja sen pääpaino oli edelleen asuinrakennusten peruskorjauksissa. Lehdon korjausrakentamisen liikevaihto kasvoi 119,5 % edellisvuodesta 75,1 (34,2) miljoonaan euroon. Merkittävin osa liikevaihdon kasvusta johtuu lokakuussa 2016 ostetun Rakennus Oy Warecon tuomasta kasvusta, mutta liikevaihtoa kasvattivat myös kasvanut putkiremonttien volyymi ja kolmen omaperusteisen korjausrakentamishankkeen valmistuminen katsauskaudella.\nKesäkuussa Lehto allekirjoitti noin 13 miljoonan euron urakkasopimuksen vanhojen tilojen korjaamisesta ja muuttamisesta asunnoiksi Helsingin Töölössä. Tällä hetkellä oppilaitoskäytössä oleva kiinteistö peruskorjataan vuosina 2018-2020 moderneiksi asunnoiksi ja samassa yhteydessä toteutetaan täydennysrakennushankkeena uusien asuntojen rakentaminen osaksi kiinteistöä.\nHeinäkuussa Lehto allekirjoitti urakkasopimuksen toimistotilojen muuttamisesta hotelli- ja majoituskäyttöön, ja joulukuussa tehtiin urakkasopimus vastaavanlaisesta kohteesta. Kohteet sijaitsevat Helsingissä ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 23 000 m2.\nSyyskuussa Lehto allekirjoitti urakkasopimuksen Helsingin Katajanokalla sijaitsevan Keskon entisen pääkonttorin A-osan korjausrakentamisesta. Osa nykyisistä toimistotiloista (7 500 m2) muutetaan asunnoiksi ja katutason päivittäistavarakauppaa laajennetaan. Peruskorjauksen yhteydessä myös julkisivun tiiliverhous ja lämmöneristeet uusitaan sekä ikkunat kunnostetaan. Hanke toteutetaan sopimusmallilla, jossa Lehto ottaa vastuun saneerausurakan kaikista vaiheista "Avaimet käteen" -periaatteella.\nJoulukuussa Helsingissä valmistui kaksi omaperusteista hanketta; Helsingin keskustassa sijaitseva asuinrakennus ja Myllypurossa sijaitseva asuinrakennuksen korotushanke. Yhteensä näissä kohteissa on 78 asuntoa ja viisi liikehuoneistoa. Tilikauden päättyessä Lehdolla oli meneillään kaksi omaperusteista korjausrakennushanketta.\nKorjausrakentamisen palvelualueella valmiiden myymättömien asuntojen lukumäärä oli katsauskauden päättyessä 23 kpl. Näistä 21 kpl sijaitsee Myllypuroon valmistuneessa kohteessa, joka valmistui joulukuussa.\nKorjausrakentamisen tilauskanta kasvoi ja oli katsauskauden päättyessä 93,6 miljoonaa euroa (43,5 miljoonaa euroa 31.12.2016). Tilauskannan kasvua selittävät tilikauden aikana saadut suuret korjaus- ja käyttötarkoituksen muuttamista koskevat urakat.\nLehto rakentaa tuotantolaitoksissaan omaan käyttöönsä erilaisia rakennusteknisiä moduuleja ja elementtejä. Liiketoiminnan voimakkaan kasvun vuoksi Lehto on laajentanut ja laajentaa edelleen tuotantokapasiteettiaan. Toukokuussa Lehto hankki konkurssiin menneen Iin Fasadi Oy:n tuotantotilat ja\n-laitteiston. Hankinnalla pyritään varmistamaan seinäelementtien saatavuus erityisesti Hyvinvointitilat-palvelualueen hankkeisiin.\nTehdashankinnan lisäksi kapasiteettia pyritään kasvattamaan hankkimalla tai rakentamalla uusia tuotantotiloja, kehittämällä tuotantoprosesseja ja lisäämällä tuotantolaitosten käyttöastetta. Joulukuussa Lehto aloitti uuden noin 9 000 m2 suuruisen tehtaan rakentamisen Oulaisiin. Tehtaaseen on tarkoitus keskittää logistiikka- ja varastotoimintoja sekä kylpyhuonemoduulien, keittiökalusteiden ja muiden kiintokalusteiden valmistusta. Investoinnin arvo on kokonaisuudessa noin 7,5 miljoonaa euroa. Tehtaan arvioidaan olevan tuotantovalmiudessa elokuussa 2018.\n17.2.2017 Lehto tiedotti uudesta johtoryhmän kokoonpanosta 1.3.2017 alkaen. Konsernin johtoryhmään kuuluvat toimitusjohtaja Hannu Lehto, talousjohtaja Veli-Pekka Paloranta, liiketoimintajohtaja Asko Myllymäki, Asunnot-palvelualueen johtaja Pasi Kokko, Toimitilat-palvelualueen johtaja Jaakko Heikkilä, Hyvinvointitilat-palvelualueen johtaja Tuomo Mertaniemi, Korjausrakentaminen-palvelualueen johtaja Pekka Lindeman ja Liiketoiminnan tukipalveluiden johtaja Timo Reiniluoto.\n24.5.2017 Lehto päivitti vuotta 2017 koskevia taloudellisia näkymiä. Päivitetyn näkymän mukaan konsernin liikevaihto vuonna 2017 kasvaa 40-50 % vuoteen 2016 verrattuna (liikevaihto 361,8 miljoonaa euroa vuonna 2016), ja että liikevoitto on yli 10 % liikevaihdosta (11,2 % vuonna 2016). Parantuneen näkymän taustalla oli ennakoitua parempi edistyminen Toimitilat-, Asunnot- ja Hyvinvointitilat-palvelualueilla. Aikaisemmin julkaistun näkymän mukaan vuonna 2017 Lehdon liikevaihdon odotettiin kasvavan vähintään 30 % (liikevaihdon kasvu vuonna 2016 31,3 %) ja liikevoiton odotettiin olevan yli 10 % (11,2 % vuonna 2016) liikevaihdosta.\n31.5.2017 Lehto tiedotti, että sen merkittävät osakkeenomistajat aikovat myydä nopeutetulla tarjousmenettelyllä enintään 4 971 845 yhtiön osaketta, mikä vastaa enintään noin 8,5 prosenttia yhtiön kakista liikkeeseen lasketuista osakkeista.\n1.6.2017 Lehto tiedotti, että sen merkittävät osakkeenomistajat olivat myyneet yhteensä 4 971 845 yhtiön osaketta, mikä vastaa enintään noin 8,5 prosenttia yhtiön koko osakekannasta. Yhtiö kertoi, että toimitusjohtaja Hannu Lehto myi 0,5 prosenttia Lehto Invest Oy:n kautta omistamistaan yhtiön osakkeista eli 100 000 osaketta. Lisäksi yhtiö kertoi, että osakemyynnin jälkeen myyntiin osallistuneet osakkeenomistajat omistavat edelleen noin 61,2 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista ja äänistä, ja että osakkeenomistajat olivat antaneet sitoumuksensa sille, etteivät 180 päivää kestävällä ajanjaksolla myy jäljelle jääneitä yhtiön osakkeitaan.\n14.8.2017 Lehto Group Oyj allekirjoitti sopimuksen, jonka mukaisesti se perusti tytäryhtiön, Lehto Sverige AB:n Ruotsiin. Lehto Group Oyj omistaa yhtiöstä 88 % ja neljä ruotsalaista vähemmistöomistajaa 12 %.\n19.10.2017 Lehto ja Citycon allekirjoittivat pääsopimuksen Espooseen suunnitteilla olevan kauppakeskus Lippulaivan kehitysvaiheen loppuunsaattamiseksi. Pääsopimuksen mukaan Lehto ja Citycon jatkavat hankkeen kehittämistä ja suunnittelua tavoitteenaan allekirjoittaa lopullinen kauppakeskusta koskeva urakkasopimus sekä asuntojen rakentamista koskeva asuntosopimus 31.3.2018 mennessä. Näiden lopullisten sopimusten syntymisen edellytyksenä on, että osapuolet ovat päässeet yksimielisyyteen hankkeen teknisestä sisällöstä ja rakentamisen aikatauluista, ja että Espoon kaupunkikuvalautakunta on antanut puoltavan ennakkolausunnon Lippulaivan yhteyteen suunnitelluista asuntorakennuksista.\n24.11.2017 Lehto Group Oyj tiedotti, että kolme sen suurinta osakkeenomistajaa ovat nimenneet edustajansa osakkeenomistajien nimitystoimikuntaan, jonka tehtävänä on valmistella hallituksen jäseniä ja hallituspalkkioita koskevat ehdotukset varsinaiselle yhtiökokoukselle 2018. Nimitystoimikunnan jäsenet ovat Hannu Lehto, Asko Myllymäki ja Mikko Kinnunen.\n22.12.2017 Lehto päivitti vuotta 2017 koskevia taloudellisia näkymiään. Liikevaihdon kasvun arvioitiin olevan yli 55 % ja liikevoiton ennakoitiin olevan yli 10 % liikevaihdosta. Aiemmin julkistettu arvio liikevaihdon kasvusta oli 40-50 %.\nKonsernin vakavaraisuus pysyi erinomaisella tasolla. Omavaraisuusaste tilikauden päättyessä oli 56,6 % (60,4 % 31.12.2016) ja nettovelkaantumisaste oli -20,3 % (-44,2 %).\nKonsernitase, Meur 31.12.2017 31.12.2016\nPitkäaikaiset varat 24,5 21,5\nVaihto-omaisuus 119,9 77,5\nLyhytaikaiset saamiset 127,1 92,0\nRahavarat 68,0 67,7\nVarat yhteensä 339,4 258,7\nOma pääoma 153,0 115,6\nRahoitusvelat 36,9 16,6\nSaadut ennakot 69,2 67,3\nMuut velat 80,2 59,2\nOma pääoma ja velat yhteensä 339,4 258,7\nOma pääoma kasvoi 153,0 miljoonaan euroon (115,6 miljoonaa euroa 31.12.2016). Oman pääoman lisäys on seurausta hyvästä tuloskehityksestä. Oman pääoman määrää vähensi huhtikuussa maksettu 12,8 miljoonaan euron osinko, mikä edusti 40,2 % tilikauden 1.1.-31.12.2016 tuloksesta.\nRahoitusvelat kasvoivat 36,9 (16,6) miljoonaan euroon. Lainoja nostettiin lähinnä Asunnot-palvelualueen tonttien ja muun rakennusoikeuden hankkimiseksi. Korollisena velkana esitetään paitsi normaalit pankkilainat niin myös asunto-osakeyhtiöihin nostetut lainat siltä osin, kuin ne kohdistuvat vielä myymättömiin asuntoihin.\nSaadut ennakkomaksut kasvoivat 69,2 (67,3) miljoonaan euroon. Saadut ennakot sisältävät rakenteilla olevista hankkeista saadut maksut siltä osin, kuin niitä ei vielä ole kirjattu liikevaihtoon.\nMuut velat kasvoivat 80,2 (59,2) miljoonaan euroon. Muut velat sisältävät muun muassa 38,9 miljoonaa euroa ostovelkoja ja 13,2 miljoonaa euroa arvonlisäverovelkoja.\nPitkäaikaiset varat olivat katsauskauden päättyessä 24,5 miljoonaa euroa (21,5 miljoonaa euroa 31.12.2016). Pitkäaikaisiin varoihin sisältyy muun muassa 4,6 miljoonaa euroa liikearvoa, 5,0 miljoonaa euroa tehdasrakennuksia sekä 4,4 miljoonaa euroa koneita ja kalustoa.\nVaihto-omaisuus kasvoi 119,9 (77,5) miljoonaan euroon. Kasvun syynä on voimakkaasti kasvanut liiketoiminnan volyymi, ja merkittävin osa vaihto-omaisuudesta liittyy keskeneräisten rakennusprojektien kertyneistä kustannuksista.\nLyhytaikaiset saamiset kasvoivat 127,1 (92,0) miljoonaan euroon ja ne sisältävät 65,9 (40,2) miljoonaa euroa myyntisaamisia ja 55,0 (41,7) miljoonaa euroa osatuloutussaamisia. Saamisten kasvu liittyy liiketoiminnan kasvaneeseen volyymiin.\nRahavirtalaskelma, Meur 1-12/2017 1-12/2016\nLiiketoiminnan rahavirta -2,8 8,3\nInvestointien rahavirta -0,3 -14,1\nRahoituksen rahavirta 3,4 48,9\nRahavarojen muutos 0,3 43,1\nRahavarat pysyivät edellisvuoden tasolla ja olivat 68,0 (67,7) miljoonaa euroa. Liiketoiminnan nettorahavirta oli -2,8 miljoonaa euroa, mikä sisältää nettokäyttöpääoman kasvusta aiheutuneen 52,4 miljoonan euron negatiivisen vaikutuksen.\nNettokäyttöpääoma kasvoi suhteellisesti enemmän kuin liikevaihto ja siihen vaikutti erityisesti myyntisaamisten ja vaihto-omaisuuden kasvu Liiketoiminnan kasvaessa keskeneräisiin hankkeisiin sitoutuneiden kustannusten määrä on suurentunut ja konserni on hankkinut aikaisempaa enemmän rakennusoikeutta tulevia rakennushankkeita varten. Osaltaan vaihto-omaisuutta on kasvattanut myös tehdastuotannon kasvu ja siitä aiheutunut materiaalivaraston kasvu. Myyntisaamisten kasvua selittää useiden projektien luovutuksen ajoittuminen loppuvuoteen.\nInvestointien nettorahavirta oli -0,3 miljoonaa euroa, mikä sisältää 4,1 miljoonan euron investoinnit aineellisiin, pääosin tehdastuotantoon liittyviin hyödykkeisiin. Investoinnit aineettomiin oikeuksiin olivat 0,4 miljoonaa euroa. Investointien rahavirtaan sisältyy myös tilikaudella maksetut 1,1 miljoonan euron lisäkauppahinnat tytäryhtiöiden vähemmistöosuuksista sekä yhteistyökumppaneiden kanssa toteutettuihin rakennushankkeisiin liittyvät 6,2 miljoonan euron lainasaamisten takaisinmaksut.\nRahoituksen nettorahavirta oli 3,4 miljoonaa euroa positiivinen. Lainoja nostettiin 51,7 miljoonaa euroa ja niitä maksettiin takaisin 34,9 miljoonaa euroa. Rahoituksen rahavirtaan sisältyy myös 12,8 miljoonan euron osingonmaksusta aiheutuneet kassamenot.\nTilikauden päättymishetkellä konsernilla oli käytettävissä Danske Bankissa 5,0 miljoonan euron ja Nordeassa 3,7 miljoonan euron luottolimiitit. Limiitit ovat voimassa toistaiseksi ja ne eivät olleet käytössä tilikauden päättyessä.\nLehto altistuu toiminnassaan operatiivisen liiketoiminnan riskien lisäksi rahoituksen saatavuuteen, yleiseen taloudelliseen kehitykseen, poliittiseen päätöksentekoon ja muuhun julkisen sektorin toimintaan liittyville riskeille. Osa Lehdon liiketoiminnasta on ns. perinteistä rakennusurakointia ja osa omaa tuotantoa, jossa lopullinen asiakas ei välttämättä ole tiedossa rakennushanketta aloitettaessa. Näihin liiketoimintamalleihin liittyy erilaisia riskejä.\nPerinteisessä rakennusurakoinnissa hankkeen tuotot kirjataan osatulouttamalla hankkeen valmiusasteen mukaisesti. Tällaisessa mallissa keskeisenä riskinä on se, että hankkeen kokonaiskustannukset muodostuvat arvioitua suuremmiksi tai hankeen toteuttamisaika viivästyy.\nOman tuotannon keskeisenä riskinä on se, että tuotantoa ei saada myytyä suunnitellussa aikataulussa tai suunnitellulla hinnalla. Lisäksi hankkeen kustannukset voivat muodostua arvioitua suuremmiksi. Epäonnistuminen hankkeen hinnoittelussa, teknisessä toteuttamisessa, kustannusten ja aikataulun arvioinnissa, kohteen myynnissä tai rahoituksen hankkimisessa voi aiheuttaa negatiivisia poikkeamia yhtiön tulokseen ja taloudelliseen asemaan.\nOsa Lehdon liiketoiminnasta perustuu sopimuksiin, joiden mukaisesti Lehto rakentaa kohteet rakennuksen käyttäjän tarpeiden mukaisesti ja myy kohteet niiden valmistumishetkellä tai myöhemmässä vaiheessa rahastolle. Vaikka Lehto toimii tunnettujen ja vakavaraisten rahastojen kanssa, Lehdolla ei ole varmuutta siitä, että rahastolla on käytössään kohteiden ostamiseen tarvittavat rahavarat sovitulla maksuhetkellä.\nKonsernin harjoittamalle projektiliiketoiminnalle on ominaista eri tarkastelukausien tuloksen mahdollisesti merkittäväkin vaihtelu hankkeiden kirjaamiskäytännöistä johtuen. Konsernin kassavirta kertyy yleensä hankkeen valmistumisasteen mukaisesti, kuitenkin siten, että hankkeen valmistuttua maksettava viimeinen maksuerä on muita maksueriä suurempi. Yksittäisen suuren hankkeen viivästyminen saattaa näin ollen vaikuttaa käyttöpääoman riittävyyteen. Rakentamismääräysten tai kaavoituspolitiikan muuttumisella voi myös olla merkittäviä vaikutuksia yhtiön liiketoiminnalle.\nLehto pyrkii hallitsemaan riskejä organisaation joka tasolla. Riskienhallinta kattaa riskien tunnistamisen, arvioinnin ja suunnitelmat niiden ehkäisemiseksi.\nKonsernin palveluksessa työskenteli katsauskauden aikana keskimäärin 1 013 (566) henkilöä. Katsauskauden päättyessä henkilöstön määrä oli 1 184 (747) henkilöä. Noin 49 % (52 %) konsernin henkilöstöstä on toimihenkilöitä ja 51 % (48 %) työmailla toimivia henkilöitä.\nLehdon henkilömäärä kasvoi 437 henkilöllä vuoden 2017 aikana. Merkittävin osa henkilökasvusta, noin 200 henkilöä työllistyi Lehdon tehtaisiin Oulaisissa, Humppilassa, Oulussa ja Iissä.\nValtaosa Lehdon työtekijöistä on mukana tulospalkkiojärjestelmässä, joka perustuu projekteittain tai vuosittain asetettaviin tavoitteisiin. Tämän lisäksi osa, enintään 70 avainhenkilöä, on mukana osakepohjaisessa pitkän aikavälin kannustinjärjestelmässä, jossa on yhden vuoden ansaintajakso ja kahden vuoden sitouttamisjakso. Avainhenkilöille asetetaan ansaintajaksolle tavoitteet, joiden saavuttamisen perusteella avainhenkilölle lasketaan tulospalkkio. Tämä tulospalkkio muunnetaan hallituksen päättämällä palkkiokertoimella korotetuksi osakemääräksi, jota vastaavan palkkion henkilö saa kahden vuoden sitouttamisjakson päätyttyä. Palkkio maksetaan avainhenkilöille sitouttamisjakson jälkeen osittain yhtiön osakkeina ja osittain rahana.\nLehto kehittää ja valmistaa omissa tuotantolaitoksissaan rakennusteknisiä moduuleja ja komponentteja, kuten kylpyhuone-/keittiömoduuleja, asuntojen tila- ja seinäelementtejä, suurkattoelementtejä, talotekniikkamoduuleja, ikkunoita sekä joitakin pienempiä korjausrakentamisen moduuleja. Moduloinnilla pyritään parantamaan rakentamisen laatua ja nopeuttamaan rakentamisprosessia.\nModuulien, komponenttien ja tilakonseptien kehittäminen on jatkuvaa toimintaa ja niistä aiheutuneet kustannukset on kirjattu kuluksi tuloslaskelmaan. Tilikauden aikana merkittävimmät kehityspanostukset liittyvät tuotteiden suunnitteluun ja tuotetehtaiden toiminnan kehittämiseen.\nLehto Group Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidetään keskiviikkona 11.4.2018 klo 13.00 alkaen osoitteessa Technopolis Oulu, Yrttipellontie 1. Hallitus julkistaa yhtiökokouskutsun 1.3.2018. Lehto Group Oyj:n vuosikertomus, joka sisältää yhtiön tilinpäätöksen, hallituksen toimintakertomuksen, tilintarkastuskertomuksen, selvityksen yhtiön hallinto- ja ohjausjärjestelmästä, palkka- ja palkkioselvityksen ja vastuullisuusraportin, on saatavilla yhtiön www-sivuilla viimeistään maanantaina 19.3.2018.\nEmoyhtiön 31.12.2017 taseen mukaiset voitonjakokelpoiset varat ovat 86.936.107,26 euroa, josta tilikauden tulos on 12.196.949,24 euroa.\nHallitus ehdottaa 11.4.2018 kokoontuvalle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että tilikaudelta 1.1.-31.12.2017 vahvistettavan taseen perusteella jaetaan osinkoa 0,34 euroa osakkeelta, eli yhteensä 19.805.255,68 euroa. Osinko maksetaan osakkeenomistajalle, joka osingonmaksun täsmäytyspäivänä 13.4.2018 on merkitty Euroclear Finland Oy:n pitämään osakasluetteloon. Hallitus esittää, että osingon maksupäivä on 20.4.2018.\nwww.lehto.fi Lehto_Group_Tilinpaatostiedote 4Q2017_FIN_FINAL\n17.10.2018 18:45 | Päivitetty 17.10.2018 22:56\n17.10.2018 18:15 | Päivitetty 17.10.2018 22:56\n17.10.2018 17:00 | Päivitetty 17.10.2018 22:56\n17.10.2018 16:00 | Päivitetty 17.10.2018 22:56


Brändiuudistus vei kiinteistövälittäjän yrityssaneeraukseen – "Ehkä emme onnistuneet muutosjohtamisessa" - Markkinointi & Mainonta\nJulia Ylä-Outinen 12.6.2018 10:27\nKiinteistönvälitysketju Kahdeksas Päivä menetti brändimuutoksen yhteydessä 40 prosenttia välittäjistään.\nKiinteistönvälitysketju Kahdeksas Päivä on hakeutunut yrityssaneeraukseen. Tilanteen taustalla on brändinvaihdos.\nVuonna 2016 Kahdeksas Päivä jätti Huom!-ketjun ja lanseerasi uuden brändin.\nOsa välittäjistä ei halunnut siirtyä uuteen liikemerkkiin, vaan he jäivät mieluummin töihin vanhaan yritykseen. Kun henkilöstömäärää on vähemmän, myyntiliikevaihto laskee, toimitusjohtaja Jussi Karppinen kertoo.\n”Irtisanoutumisbuumi tuli brändinvaihdoksen myötä”, Karppinen sanoo.\n”Se ei mennyt kuin leffoissa. Ehkä emme siinä kohtaa onnistuneet muutosjohtamisessa parhaalla tavalla, kun teimme toimialan suurimman brändimuutoksen varmaan ikinä.”\nSaneeraushakemus käsiteltiin Helsingin käräjäoikeudessa keskiviikkona 30.5. Karppinen kertoo, että tällä hetkellä toimintaa jatketaan normaalisti. Yhtiö toivoo tulevaisuuden olevan valoisa.\n”Emme hakisi prosessia, ellemme uskoisi tulevaisuuteen”, Karppinen sanoo.\nHän ei usko yrityssaneeraukseen hakeutumisen karkottavan asiakkaita. Hänen mukaansa asiakkaat ovat kiinnostuneita asunnoista ja asiantuntevista välittäjistä, eikä ammattitaitoisuus ole tekemisissä saneeraukseen hakeutumisen kanssa.\nKarppisen mukaan asuntomarkkinat ovat tällä hetkellä tasaisemmat kuin 15 vuoteen. Hän myös tyrmää markkinoiden ylikuumenemisen. Hänen mukaansa pääkaupunkiseudun hintojen nousu ei ole kuumenemisesta kiinni, vaan siitä, että nyt käytetytkin asunnot ovat suhteellisen uusia ja vähän käytettyjä.\n”Pieni kasvu on tervettä. Paljon puhutaan ylikuumenemisesta ja hintojen noususta, mutta kyllä hintojen nousua enemmän ajaa se, että nyt on tarjolla paljon 2000- ja 2010-luvulla rakennettuja vähän käytettyjä asuntoja. Nämä asunnot ovat luonnollisesti kalliimpia kuin 1970-luvulla rakennetut talot”, Karppinen sanoo.\nKahdeksannen Päivän yrityssaneerauksesta kertoi ensimmäisenä kertoi Helsingin Uutiset.\nRE/MAX-yrittäjät karkaavat Huom!-kyltin alle


(Ohjattu sivulta Avaus Consulting)\nToimitusjohtaja Emma Storbacka\nPuheenjohtaja Harri Roschier\nToiminta-alue Pohjoismaat, Puola\nToimiala markkinointiteknologia, markkinointi, markkinointiviestintä, markkinointiautomaatio, digitaalinen markkinointi, asiakkuudenhallinta\nTuotteet markkinointiautomaatio, data-hallinta asiakkuudenhallinta, web-analytiikka, liikkeenjohon konsultointi, ohjelmallinen mainonta, sisältömarkkinointi\nLiikevaihto 16,1 milj. € (2017)\nHenkilöstö 150 (Q3/2018)\nAvaus Marketing Innovations Oy Markkinoinnin asiantuntija- ja teknologiayhtiö. Yhtiö on erikoistunut laajoihin markkinoinnin teknologiaratkaisuihin kuten markkinoinnin automaatio ja data-hallintaratkaisuihin. Yritys tekee kattavia digitaaliseen muutokseen liittyviä markkinoinnin muutos- ja kehityshankkeita asiakasyrityksilleen. Hankkeisiin liittyy uusien teknologioiden käyttöönotto ja asiakastiedon laajamittainen hyödyntäminen asiakasyritysten markkinointiprosessissa. Nopeasti kasvanut suomalaisyritys aloitti kansainvälistymisensä 2015 avaamalla toimistot Tukholmaan, Ruotsiiin ja Gdanskiin, Puolaan. Lokakuussa 2016 Avaus osti ruotsalaisen markkinoinnin analytiikkaan ja data-strategiaan erikoistuneen Actionbase Ab:n. Yritysoston jälkeen Avauksen analytiikka ja data - tiimi on 40 hengen vahvuinen ja koko yritys työllistää 150 täysipäiväistä henkilöä. Yrityksen keskimääräinen kasvu viimeksi kuluneen viiden vuoden aikana on ollut yli 40%. Avaus valittiin vuonna 2017 Fast Growth Icons - kasvuyritykseksi.\nAvaus Marketing Innovations eriytettiin vuonna 2013 omaksi yhtiöksi 2005 vuonna perustetusta Avaus Consulting Oy -yrityksestä. Emoyhtiö Avaus Consulting Oy myytiin elokuussa 2014 Helsingin Nasdaq- pörssiille 2016 listauneelle Siili Solutions Oyjlle. Avaus Marketing Innovations jatkoi myynnin jälkeen itsenäisenä yrityksenä omistajinaan Avaus Consultingin perustaja-osakkaat.\nAvaus Marketing Innovationsin osaamisalueita ovat muun muassa liiketoiminnan konsultointi, luova sisällönsuunnittelu, asiakkuus- ja www- ja mobiilianalytiikka, digitaalinen markkinointi, informaatio- ja datastrategia, datahallinta, asiakkuudenhallinta, markkinointiautomaatio ja ohjelmallinen mainonta.\nAvaus Marketing Innovations toimii Helsingissä ja sen asiakkaita ovat Suomen suurimpia sekä kuluttaja- että teollista liiketoimintaa tekevät yritykset kuten LähiTapiola, Fortum, TeliaSonera, Sanoma Oyj, Wärtsilä, Veikkaus, McDonalds, NK, SAS ja S-ryhmä. Nopeasti kasvaneen Avaus Marketing Innovationsin palvelussa oli marraskuussa 2017 150 henkilöä. Vuoden 2015 liikevaihto oli 8,1 miljoonaa euroa. Liikevaihdon kasvu edelliseen vuoteen verrattuna oli 26 prosenttia. Vuoden 2016 liikevaihdon kasvu oli 60 prosenttia. Vuoden 2017 ennustettu kasvu on 24% ja liikevaito on 16 miljoonaa euroa.\n1.1 LoyaltyNorth - Avaus Marketing Innovationsin edeltäjä\n1.2 Satama Interactive taustalla\n1.3 Entinen emoyhtiö oli pienten fuusioiden synnyttämä\nLoyaltyNorth - Avaus Marketing Innovationsin edeltäjä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVuonna 2005 perustettu LoyaltyNorth Oy siirtyi Avaus Consultingin omistukseen vuonna 2007. Yritys muutti nimensä Avaus Dialog Oyksi vuonna 2008. Vuonna 2011 2,5 miljoonaa euroa vaihtanut Avaus Dialog yhdistettiin Avaus Consultingiin alkuvuodesta 2012. Yhdistyneeseen yrityksen fuusioitiin myös teknologiayritys Uoma Oy. Yhdistettyjen yritysten yhteenlaskettu liikevaihto oli 9 miljoonaa euroa vuonna 2011.\nSatama Interactive taustalla[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nAvaus Marketing Innovationsin avainhenkilöillä on aikaisempi tausta Satama Interactivessa ja Talentumissa. Avaus Consulting oli nopeasti kasvava teknologiayritys ennen elokuussa 2014 tapahtunutta yhdistymistään Siili Solutionsiin. Yritys käynnisti Puolan toiminnot kesällä 2012. Maaliskuussa 2013 Avaus Consulting solmi yhteistyösopimuksen yhden maailman suurimpien ohjelmistotalojen, SAPin kanssa. Sopimuksen mukaan Avaus suunnitteli ja toteutti mobiiliratkaisuja suuryrityksille ensisijaisesti Euroopan markkinoilla.\nAvaus Consultingissa yrityksen henkilöstöstä runsas puolet työskentelivät teknologiaratkaisujen ja sovelluskehityksen piirissä sekä Suomessa että Wrocławissa, Puolassa. Avaus Consulting oli alun perin riippumattomien konsulttien muodostama verkosto, mutta 2007 yhtiö muuntui partneripohjaiseksi 12 konsulttia työllistäväksi liikkeenjohdon konsulttiyritykseksi.\nEntinen emoyhtiö oli pienten fuusioiden synnyttämä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nAvaus Consultingiin vuonna 2010 yhdistynyt Uoma oli syntynyt vuonna 2005, jolloin yhtiö aloitti toimintansa nimiellä Ferruno Solutions. Vuonna 2007 Ferruno fuusioitiin Onesta Solutions Oy:n kanssa. Onesta oli tuottanut Suomen johtavia sähköisiä asiointipalveluja vuodesta 2001 lähtien. Uoma aloitti IT Moon Oy –nimisenä yrityksenä vuonna 2000. IT-Moon oli pioneeri RIA-sovellusten kehittäjänä Suomessa. Uusi Uoma syntyi helmikuussa 2008, kun Uoma yhdistyi itseään huomattavasti suuremman Onestan kanssa.\nAvaus Consulting omisti jo 38% Uomasta ennen yhdistymistä. Uoman palveluihin kuuluivat uudet digitaaliset toiminnat, integroidut verkko- ja asiointipalvelut. Uoman palveluksessa oli noin 50 henkilöä. Uoma oli vuoden 2010 Suomen nopeimmin kasvanut IT-palveluyritys Deloitten Technology Fast 50 kasvuyritystutkimuksen mukaan. Uoman kasvuprosentti viiden vuoden tutkimusjaksolla on 3015%. Kokonaisijoitus Suomessa oli neljäs ja Euroopassa 34.\nAvaus Consultingin liiketoiminnan konsulttiliiketoiminnan liikevaihto kasvoi perustamisvuodestaan 2005 vuoteen 2010 2,7 miljoonaan euroon. Kasvua vuonna 2010 Avauksella Consultingilla oli edelliseen vuoteen nähden 67 prosenttia.\nAvauksen lyhytelokuva "The Choice" oli ainoa suomalaistyö finaalissa vuoden 2016 New York Festivals´in World´s Best TV & Film -kilpailun PR-kategoriassa.\nAvaus Marketing Innovationsin pääosakkaat ovat Tom Nickels, Harri Roschier ja Kim Weckström.\n↑ STT-info: Tuomo Tuomo Räsänen Avaus Marketing Innovations Oy:n operatiiviseksi johtajaksi - Operatiivinen johtaja kansainvälisen kasvun vauhdittajaksi\n↑ STT Info 4.5.2015 - Kansainvälistyvä Avaus Marketing Innovations Tukholmaan\n↑ STT Info 8.5.2015 - Avaus Marketing Innovations perustaa teknologiakeskuksen Puolaan\n↑ Tietoviikko 2.11.2016 - Suomalainen Avaus ostaa ruotsalaisen analytiikka- ja data-asiantuntijafirman\n↑ Markkinointi & Mainonta 2.11.2016 Avaus osti toimiston Ruotsista\n↑ Avauksen vuosikertomus 2016\n↑ Mynewsdesk - Avaus Recognized as European Fast Growth Company\n↑ Pörssitiedote 1.9.2014 Siili solutions ostanut Avaus Consultingin\n↑ Avauksen Roschier: "Suomessa on markkinarako 50-70 miljoonan modernille it-talolle", Tietoviikko 7.8.2014\n↑ Avaus Marketing Innovations 12.8.2014 - Avaus Marketing Innovations Oy jatkaa nykyisellä omistuspohjalla keskittyen markkinointipalveluihin\n↑ STT Info 28.2.2013 - Avaus Open: Datalla johtaminen mullistaa toimialat\n↑ STT-Info: Avaus Marketing Innovations panostaa ohjelmallisen mainonnan suunnitteluun\n↑ a b STT Info 26.3.2015: Avaus Marketing Innovations: tulos ja henkilökunta kaksinkertaistuivat 2014\n↑ STT-Info 4.2.2016: Kasvu jatkuu - Avaus palkaa 20 keväällä\n↑ Digitoday 3.2.2005 - Medianorthin uusi tytär uppoutuu kanta-asiakasohjelmiin\n↑ Kauppalehti 18.10.2012 Liikevaihdon voimakkaasta kasvusta huolimatta tulos edellisen vuoden tasolla\n↑ Arvopaperi 21.1.2013 Roschierin Avaus aikoo pörssiin\n↑ Talouselämä 3.2.2012 - Uusi Avaus ei toista Sataman virheitä\n↑ Kauppalehti 27.5.2011 - Weckström perusti uuden Sataman\n↑ Digitoday 12.2.2007 - Entiset alaiset ottivat Roschierin osakkaaksi\n↑ Kauppalehti 13.3.2013 - SAP and Avaus announce partnership - Avaus to mobilize Finnish client base and appointed as a value-adding reseller for SAP solutions\n↑ Digitoday 10.10.2007 - IT Moon muuttuu Uomaksi\n↑ Digitoday 2.12.2008 - Tietojärjestelmätoimittaja Onesta Solutions ostaa Uoman\n↑ Fast 500/50 2010\n↑ Kauppalehti 27.7.2011 - Avaus Consulting Oy:n liikevaihdon voimakas kasvu toi lievän tulosparannuksen\nAvaus Marketing Innovations kotisivut\nAvaus Marketing Innovations Crunchbase\nSTT Info 2.9.2015 - ASML ja Avaus Marketing Innovations tutkimus - Vientiyritykset havahtuneet uudistamaan markkinointiaan\nKauppalehti 26.3.2015 - Markkinoinnin murros kasvattaa Avausta\nTalouselämä 21.1.2013 - Harri Roschierin ja kumppaneiden Avaus paisuu - "Listautuminen varteenotettava vaihtoehto"\nTietoviikko 23.1.2013 - Ex-satamalaisten Avaus himoitsee pörssiin\nSTT info 1.2.2012 - Avaus ja Uoma yhteen\nTalouselämä 3.2.2012 - Avaus ei toista Sataman virheitä\nSTT info 13.3.2013 - SAP ja Avaus aloittavat yhteistyön - Avaus mobilisoi SAPin kotimaisen asiakaskunnan toiminnanohjauksen ja toimii SAPin ratkaisujen jälleenmyyjänä\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Avaus_(yritys)&oldid=17772972”\nSivua on viimeksi muutettu 13. joulukuuta 2018 kello 12.39.


Finnfund - uusimmat sisällöt – yle.fi\nTanskalaisjärjestö: Keniaan rakennettava tuulipuisto on tuonut prostituutiota ja alkoholismia\nDanwatch kertoo raportissaan, että osa paikallisesta väestöstä on vienyt oikeuteen tuulipuistohankkeen, jota Suomikin on rahoittamassa. Jutun kantajat väittävät, että tuulipuistoyhtymä on hankkinut maat laittomasti.\nVenäjän pakotteet voivat olla myös onni – elintarviketeknologialla on kysyntää\nElintarvikkeiden vienti Suomesta Venäjälle on pudonnut 76 prosenttia vuoden ensimmäisellä puoliskolla. Kaikkea pakotteet eivät kuitenkaan koske, sillä Venäjä tarvitsee koneita ja laitteita, joilla voisi edistää omaa elintarviketuotantoaan ja kasvattaa omavaraisuuttaan ruoan tuotannossa. Tähän mahdolisuuteen on iskenyt rehutehtaita valmistava ilmajokelaisyritys.\nKehitysavun raaka leikkaus ei käy äänestäjän kukkarolle – tutki miten valtio käyttää verorahasi\nKehitysavun satojen miljoonien leikkaus on hallitukselle poliittisesti sikäli helppo, että leikkaus ei kohdistu suomalaisiin. Myös työelämän ulkopuolella olevilta leikataan, kun valtiovarainministeriön esityksessä kannustetaan työntekoon ja työllistämiseen. Voit tutustua valtion tuloihin ja menoihin Ylen budjettikoneella.\nSuomalais-kenialaiselta tehtaalta aids-lääkettä Afrikan markkinoille\nOsittain suomalaisessa omistuksessa oleva lääketehdas Keniassa alkaa valmistaa aids-lääkettä Afrikan lääkemarkkinoille. Universal Corporation Ltd. läpäisi Maailman terveysjärjestön laatuvaatimukset, mikä mahdollistaa aids-lääkkeiden myymisen esimerkiksi suurille avustusjärjestöille.\nHallintoneuvostot säilyvät pörssin ulkopuolisissa valtionyhtiöissä\nHallintoneuvostot säilyvät edelleen valtio-omisteisissa yhtiöissä, jotka eivät ole pörssiyhtiöitä. Suomessa on yhä 11 yhtiötä, joissa kansanedustajat voivat olla mukana hallintoneuvostoissa. Nykyisen kaltaisista hallintoneuvostoista kuitenkin luovutaan Fortumissa ja Neste Oilissa, jotka ovat pörssiyhtiöitä.\n"Siviilikriisinhallintaan ja kehitysyhteistyöhön on panostettava enemmän"\nKehityspoliittinen toimikunta vaatii lisää rahaa siviilikriisinhallintaan. Muun muassa alkava Kosovon-operaatio vaatii lisää henkilöstöä.\nYrityksiä houkutellaan kehitysmaihin uudella tukimuodolla\nUlkoministeriö käynnistää kesäkuussa uuden liikekumppanuusohjelman, jolla kannustetaan suomalaisia yrityksiä yhteistyöhön kehitysmaiden kanssa.\nVilén ilmoitti velkojensa määrän\nVile'nillä runsaasti asuntolainaa\nKemira Chemicalsille yhteisyritys Kiinaan


Amerikanbulldoggi Nero: Kake täältä tullaan !\nPárek 19. maaliskuuta 2015 klo 21.17\nWautsi wau, olet päässyt lomalle Kaken luo? Kyllä sun kelpaa. Mutta ihan samaa mieltä olen siitä, että jos mainitaan esim. Kake, silloin pitäisi päästä kuonoetäisyydelle jo seuraavalla minuutilla! Mikä se sellainen "aika" on, joka sotkee aina kaikki kivat jutut ja pakottaa odottamaan. Eikö sellaisesta aika -nimisestä esteestä pidä päästä eroon?!\nHienoa lomaa sulle ja porukoillesi, Nero!\nLiinukka 20. maaliskuuta 2015 klo 7.49\nKiitos, tänään on erikoinen päivä.\nAuringonpimennys, kevätpäiväntasaus, superkuu ja Kake !\nMukavaa lomaa koko porukalla, mutta varsinkin Nerolle. Hauskoja nassikkapaineja luottokaveri Kaken kanssa. Laitahan kuvia tulemaan meille, niitä jäämme odottamaan. Kohta on aamu ja sitte menoks, turvallista matkaa teille. t. Lennu\nLiinukka 20. maaliskuuta 2015 klo 7.50\nkiitos Lennu ja kuvia tulee :)\nMyrsky, Tuisku ja Wiima 20. maaliskuuta 2015 klo 5.25\nOlipa kohtelias hotelli, kun oikeen tervetuloolahjan oli sulle järkänny, Nero. Matka tuntuu pitkältä, kun on kova kiire kamun luokse. Terkut Kakelle!\nLiinukka 20. maaliskuuta 2015 klo 7.51\nKakelle menee terkut tänään puoliltapäivin :)\nHugo ja Vito 20. maaliskuuta 2015 klo 6.28\nVoi Nero, sä oot ihan meidän huudeilla. Noilta nurkilta on meille jotain kilometri. Eli oltiin melkein haisteluetäisyydellä. Ehkä sä haistoitkin meidän jättämiä posteja. Mutta eikö ookki meillä nyt inhottavat kurakelit? Toivottavasti lenkkipolut kuivuu pian.\nLiinukka 20. maaliskuuta 2015 klo 7.52\nNyt aamulla oli taas pakkanen niin ei tarvinnut lenkin jälkeen tassuja pestä, pyyhkiä vaan :)\nAi no meitsi olikin haistelevinaan bostonin terrierin jättämiä viestejä.\nVastaukset löytyy sieltä, tiedätte kyllä mistä :)\nSari 20. maaliskuuta 2015 klo 8.50\nOnpas sulla mahtava päivä tiedossa ja kivalta kuulostaa tuo matkanteko. Me käydään usein Kempeleessä, kun Jäbän suku on sieltä ja siitä ajellaan sitten Kajaaniin mun ihmisveikkaa katsomaan. Joten automatkailu on tuttua puuhaa. Hotelliin eivät ole mua vielä vieneet. En kyllä ymmärrä miksi. Mukavaa reissua! t. Eka\nLiinukka 20. maaliskuuta 2015 klo 10.14\nKiitos kohta matka jatkuu Kemin ohitse Rovaniemelle :)\nIivari 20. maaliskuuta 2015 klo 11.02\nJopas nyt. Yllätysloma:) Oekeen hyvvee ja mukavata lommoo sulle ja koko porukalle.\nKyllä se oottavan aeka on pitkä vuan sittä perillä palakittaan.\nMukavija leekkijä Kaken kansa. Pistähhän minultahhii sille terveeset :)\nLiinukka 21. maaliskuuta 2015 klo 13.14\nKakelle meni Iivarilta terveiset ! :)\nHenna 22. maaliskuuta 2015 klo 10.03\nVai lomalle olet Nero lähtenyt. On varmasti kivaa nähdä Kakea pitkästä aikaa. Ja muistithan hyödyntää hitellin huonepalvelun...? ;)\nLiinukka 22. maaliskuuta 2015 klo 10.34\nJuu koko rahalla otetaan palvelut käyttöön, lakanoita myöten :)


Saaren filosofi Turkulainen biologi etenee zenin tiellä kohti sanattomuutta - Kirja-arvostelut - Helsingin Sanomat\nSaaren filosofi Turkulainen biologi etenee zenin tiellä kohti sanattomuutta\nJouni Issakainen uskoo asiaansa. Muuten hän ei olisi samalla kertaa näin syvällinen ja naiivi. Jos Issakainen olisi edennyt zenin tiellä yhtä pitkälle kuin yksinäinen päähenkilönsä, hänen ei olisi tarvinnut julkaista koko kirjaa. Tarinassa lopulta kysymykset raukeavat ja löytyy sanattomuuden elämänfilosofia, mutta siihen kuluu kovin monta sanaa.\nJulkaistu: 4.10.1993 0:00\nJouni Issakainen uskoo asiaansa. Muuten hän ei olisi samalla kertaa näin syvällinen ja naiivi. Jos Issakainen olisi edennyt zenin tiellä yhtä pitkälle kuin yksinäinen päähenkilönsä, hänen ei olisi tarvinnut julkaista koko kirjaa.


Kisapreppi jalka kipsissä - Piia Pajunen\nKisoista alkaa olemaan reilu kaksi viikkoa aikaa, mutta tässä on luonnollisesti tullut analysoitua kisojen jälkipyykkiä sekä tuota matkaa lavalle asti. Instagramin ja Snapchatin puolella minua seuranneet tietävätkin, että matkani Arnold Internationalin lavalle ei ollut ihan tavanomaisimmasta päästä. Jokainen preppi on itselläni aina ollut erilainen, ja täytyy sanoa, ettei yksikään kisavalmistautuminen ole mennyt täysin ruusuilla tanssien, mutta harvalla urheilijalla se hyvin harvoin meneekään, oli kyseessä laji mikä tahansa.\nViimeisin preppi sattui kuitenkin olemaan minulle tähän astisista se haastavin. Kilpaurheilu on luonteeltaan arvaamatonta ja kehon sietokyky kovan kulutuksen alla on rajallinen. Nyt en puhu omalla kohdallani niinkään aineenvaihdunnallisista tai ylikuntoon liittyvistä ongelmista, vaan lähinnä urheilu- ja rasitusvammoista.\nHommahan meni tällä kertaa niin, että joulukuun puolessa välissä olin painamassa loikkien parissa tuttuun tapaan Tampellan WFC:n toiminnallisella puolella. Huomasin jossain vaiheessa treeniä oikean jalkani ulkosyrjässä pientä kipua, mutta ainahan sitä jostain pienesti kolottaa, enkä noteerannut heti asiaa sen tarkemmin. Tein seuraavan loikkasarjan, ja kevyt kipu tuntui edelleen. Seuraavan sarjan suoritettuani päätin vaihtaa suunnitelmaa ja siirtyä varmuuden vuoksi keskivartalovoiman pariin. Ajattelin kivun poistuvan seuraavaan aamun tai viimeistään ensi viikkoon mennessä, kuten yleensä tällaisissa satunnaisissa pienissä äkillisissä kivuntuntemuksissa.\nLievä kivuntunne ei kuitenkaan poistunut viikossa, ja välillä sain klinkata ja välillä kävellä ihan normaalisti. Varasin kuitenkin jalkaterän ongelmiin erikoistuneelle urheiluortopedille, sillä olin kuun alussa lähettänyt hakemuksen rapakon taakse Arnold International-kutsukilpailuun, jonne pääsy olisi unelmien täyttymys. Sain lähetteen magneettiin, ja ennen tuloksien saapumista sainkin tiedon, että minut on valittu kymmenen muun IFBB Fitness Pron lisäksi kilpailemaan maaliskuussa Columbuksen lavalle. Olin tällöin salilla, ja lopputreenistä puhelin alkoi piippailemaan siihen tahtiin kassissa, että tiesin, että jotain on meneillään. Minut valtasi niin suuri onnen tunne, ja kivun tunteen unohtuessa heitin kirjaimellisesti muutaman onnen pompun innostuksesta tärisevien käsien yrittäessä pitää puhelinta näpeissäni.\nSeuraavana päivänä olikin vuoro pyörähtää kuulemassa tuomio ortopediltä, ja niinhän siinä sitten kävikin, että jalkaterän ulkosyrjän jänteestä löytyi jonkinlainen sisäinen vaurio. Kilpailuihin oli aikaa kymmenen viikkoa, ja lääkäri ehdottikin tämän aikapaineen alla ensiksi tulehdustilaa laskevaa kortisonipiikkiä ja päälle kipsiä kahdeksi viikoksi. Lääkäristä poistuttuani olo oli todella surrealistinen, sillä kömpelön muovipaketin ja keppien kanssa könytessä olo tuntui todella rampautuneelta ja todella kaukana siitä ajatuksesta, että kymmenen viikon päästä pitäisi olla heittämässä volttia lavalla. Ja fitnesslajeista puhuttaessa se kun ei riitä, että raajat toimii kisapäivänä, kun lavakuntoon pitäisi myös päästä. Omassa lajissani kaiken kukkuraksi ei riitä kisapäivänä vain korkkareilla käveleminen, vaan sen on kestettävä kaksi minuuttinen fyysisesti haastava vapaaohjelma. Onneksi tässä vaiheessa en tiennyt, että kipsi tulisi pysymään kintussa kiinni loppupeleissä yhteensä viisi viikkoa eli pattiarallaa puolet prepistä.\nSiinä se sitten möllötti jalan ympärillä. 10 weeks out!\nTässä vaiheessa oli mietittävä, mitä käsissä olevilla korteilla voidaan tehdä. Minnan kanssa riipaistiin ravinnosta suoraan isompi siivu veks, sillä tavanomaiset rasvaa polttavat aerobiset ja vapaaohjelmatreenit voitiin tässä vaiheessa unohtaa, ja arkiaktiivisuus tippui perustouhukkuudesta staattiselle sohvaperunatasolle. Vapaaohjelman osilta lopullista kohtaloa ei lähdetty vielä tässä vaiheessa tulevasta tietämättöminä pyörittelemään.\nLavalle asti en varmaankaan olisi päässyt ilman avopuolisoani Jumppaa, joka veti minulle ”invalidikuntopiiriä” muutaman kerran viikossa perinteisten aerobisten korvikkeena. Kuntopiirit olivat kyllä melkoisen tehokkaita, ja ne muodostuivat mm. leuanvedoista, punnerrusvariaatioista, selkä- ja vatsalinkkareista, käsilläkävelyistä you name it. Soija lensi, tyttöä hapotti ja rasva paloi. Lisäksi tuon viiden viikon ajanjakson aikana en tainnut viettää kuin muutaman treenin (omasta tahdostani) yksin salilla, sillä keppien ja kipsin kanssa ei ihan tuosta vain kannettu käsipainoja vinopenkin äärelle tai ladottu levypainoja laitteisiin. Onneksi minulla oli tuo auttava käsipari, kun ei niitä ruokiakaan olisi yksin saanut kaupasta kotiin kannettua.\nSalitreeneissä joutui myös soveltamaan yläkropankin osalta yllättävän paljon, sillä kaikki liikkeet oli pystyttävä suorittamaan joko polvilteen (polvet oli verillä 24/7) tai istuen ilman jalkatukea. Mielikuvitusta sai toisinaan käyttää melkoisestikin, mutta hätä keinot keksii. Jalkoja treenasin yläkropan treenien tai kuntopiirien ohessa lähinnä reiden ojennuksilla (etureisi), reiden koukistuksilla maaten (takareisi) tai reiden loitonnuksilla (pakara).\nSalitreenien ja kuntopiirien yhteydessä tuli myös pidettyä vaparipuolta edes jossain määrin yllä käsilläseisontojen parissa. Täytyy kyllä sanoa, että tällä alueella tuli jopa kehityttyä tämän rampajakson aikana, ja ajattelinkin, että mikäli pystyn kipsin kanssa suorittamaan tietyt liikkeet tai kombinaatiot, niin ilman kipsiä se menee kuin vettä vaan. Ja niinhän siinä kävikin, heh. Heikossakin tilanteessa voi siis saada kehitystä, jos vain pelaa korttinsa oikein.\nTunteet heittelivät päivän aikana aika lailla, ja kyllä siellä salillakin muutamia kertoja oltiin silmät turvonneena, kun oli päästettävä niitä tunteita ulos. Toisinaan tuli mietittyä, että onko tässä yhtään mitään järkeä, hakkaanko päätäni vain väkisin seinään ja olisko ollut helpompaa ja järkevämpää vain heittää pyyhe kehään tältä erää. Jos kyse olisi ollut jostain muusta terveydellisestä asiasta, jonka vaikutukset olisivat voineet olla pitkäkestoisia, niin se olisi ollut asia erikseen. Arkikin oli luonnollisesti haastavaa, kun kipsin ja keppien kanssa vesilasin siirtäminen hanan ääreltä ruokapöydälle oli puoliksi urheilusuoritus ja puoliksi sirkusnäytelmää.\nKunto kuitenkin näytti olevan erittäin hyvin aikataulussa, joten se ajoi yhtenä tekijänä jatkamaan, vaikka vapaaohjelman kohtalosta ei osannut kukaan sanoa juuta eikä jaata. Omassa lajissani kun ei riitä, että pystyy kisapäivänä kävelemään koroissa lavalla, vaikka sekin tietty on yksi osa kokonaisuutta. Sovittiin kuitenkin Minnan kanssa, että mennään sinne lavalle vaikka kahdeksi minuutiksi seisomaan käsillään ilman niitä omia vahvuuksia, eli vauhdikasta akrobatiaa ja kimmoisaa menoa.\nEn myöskään kestänyt ajatusta, että kisan peruttuani huomaisin kisaviikolla kotisohvalla jalan toimivan sittenkin, ja tällaista tilannetta en olisi voinut antaa itselleni helpolla anteeksi. Jos kyse olisi ollut jostain muusta pilipalikisasta, niin olisin rehellisesti sanottuna jättänyt prepin kesken luultavasti heti alkumetreillä. Tai no tiedä häntä, mutta mitä luultavimmin kyllä. Edessä oli kuitenkin niin uskomaton tilaisuus, jota en todellakaan halunnut jättää käyttämättä. Noita kutsuja ei nyt joka päivä postista satele, ja kyllähän tästä on itsekin haaveiltu.\nJalka ei siis parantunut aivan siinä tahdissa mitä toivottiin, ja henkinen pito oli siten oikeasti välillä todella kovilla. Viikkojen vähentyessä ja jalan silti ollessa edelleen kipsissä, minut valtasi usein aika voimakas epätoivo. Ei voinut millään ennustaa millainen seuraavasta viikosta tulisi, ja oli vain mentävä päivä kerrallaan eteenpäin ja toivoa parasta. Elämässä oli jalkavamman lisäksi menossa muutenkin paljon haastavia asioita, ja tämä kaiken kombinaatio ei ollut ehkä se kaikkein suotuisin.\nUskon myös, että jatkuva stressitila kropassa piti yllä koko kehon tulehdustilaa, joka hidasti toipumista. En nimittäin näe kovinkaan normaaliksi herätä keskellä yötä täydessä hiessä niin, että tuntuu, että kroppasi on sisältä päästä varpaisiin aivan ilmiliekeissä, näin yhden esimerkin mainitakseni. Tässä vaiheessa näinkin erittäin tarpeelliseksi tehdä pieniä muutoksia omassa elämässä ja sammuttaa taustalta pari tulessa olevaa rautaa. Täytyy mainita vielä selvennykseksi, että kisapreppi (eli fitness) ei ollut tämän aiheuttaja, vaan oman elämäntilanteeni kokonaisuudessaan. Ratkaisuja tehtyäni, jalkakin alkoi toipua ennätysmäistä vauhtia, vaikka en sitten tiedä oliko se sattumaa vai ei. Kipsi lähti jalasta viisi viikkoa ennen h-hetkeä ja ensimmäisen vapaaohjelmani taisin suorittaa kolme viikkoa ennen skabaa ja vielä kaikilla mausteilla.\nNäin jälkikäteen ajateltuna kaikki oli todellakin sen arvoista, ja olen itselleni niin järjettömän kiitollinen, etten luovuttanut. Kyseessä oli vaikein preppini koskaan, mutta niinhän se menee, että se mikä ei tapa, niin vahvistaa. Omat läheiseni ja erityisesti avopuolisoni Jumppa ja valmentajani Minna oli isona tukena preppini aikana, enkä voi kyllin kiittää saamastani tuesta. Tein sen, mutta en yksin.\nTein sen. Perkele.\nJos vielä sinulta on lukematta kisaraporttini Arnold Internationalista, niin voit tsekata ne alla olevista linkeistä:\nArnold International – osa 3\nRentouttavaa Palmusunnuntain iltaa sinne ruudun toiselle puolelle! Olen tältä erää puhunut.\nAvainsanat: ajatuksia fitness kilpaurheilu kisapreppi loukkaantuminen & sairastelu\n8 vastausta artikkeliin “Kisapreppi jalka kipsissä”\nOot kyllä todella esimerkillinen urheilija! Ei voi muuta kuin hattua nostaa ja todeta, että olet todellinen inspiraation lähde varmasti monelle!\nTsemppiä jatkoon ja aurinkoista kevättä!\nKiitos Sanna ihanasta kommentistasi! Aurinkoista kevättä sinnekin! :)\nMahtavaa Piia olet super!! :)\nKiitos Emma! :) :)\nOot kyllä todellinen urheilija isolla U:lla!! Iso peukku!! :)\nIsot kiitokset sulle!! :)\nHelou!! Itelläni on jalka kipsissä myöskin jänteen vaurion takia, niin oisko jotain hyvii vinkkei vatsojen treenaamiseen? Tuntuu et melkei kaikissa vatsalihasliikkeissä jalkaa joutuu kuormittamaan :D Muut yläkropan lihasryhmät oon yllättävän hyvin saanu sovellettua, mut vatsapalikoitten reenaaminen tuntuu tuottavan päänvaivaa vähäväliä… Lisäks täytyy kiittää viihdyttävästä blogista, sun positiivisen rempseä asenne lajia kohtaan kyllä motivoi! Mukavaa loppukevättä! :)\nMoikka! Itse tein aika paljon linkkareita (lähtö kuppiasennossa, ettei jalka kolise maahan), jalkojen nostoja roikkuen (vinopenkin kautta kiipesin tankoon), jalkojen nostoja vatsatelineessä (siinä jossa roikutaan kyynärpäiden varassa), rutistuksia kuppiasennosta (alavatsa ja ylävatsa samaan aikaan), pepun nostoja jalat suorana kattoa kohti, ihan perus vatsarutistuksia eri variaatioin you name it :) Mielikuvitusta vaan rohkeasti kehiin, ja jalat voivat vain levätä maassa tai leijua ilmassa vatsojen tehdessä työn. Pienikin liike riittää aktivoimaan vatsapalikat ;)\nJa kiitos ihanasta kommentista ja tsemppiä vammasta toipumiseen sekä treeneihin! Sulla on kyllä huippuasenne vammasta huolimatta!


Mobiilivirtuaalimaailma MoiPal kasvaa viraalisti | Sula Pinta\nEtusivu > Markkinointi, Nuoret\t> Mobiilivirtuaalimaailma MoiPal kasvaa viraalisti\nMobiilivirtuaalimaailma MoiPal kasvaa viraalisti\nTouko 23, 2008 Tuija Aalto\tJätä kommentti Go to comments\nMoiPal on mobiililaitteessa toimiva virtuaalimaailma, jossa avatar käy omilla retkillään sillä välin kun puhelimen omistaja on vaikkapa koulussa. Avatar raportoi seikkailuistaan omistajalleen kun tämä avaa pelin.\nJava-sovellus toimii pääosin puhelimessa, minkä vuoksi ahkerimmatkin käyttäjät synnyttävät enintään kaksi megatavua mobiilidataa kuukaudessa, mikä ei pahemmin näy kännykkälaskussa, sanoo MoiPalin kehittäjä, Ironstar Helsinki – firman perustaja Joakim Achrén.\nOman hahmon tekeminen ja mobiilisovelluksen käyttöönotto on ilmaista. Ansaintalogiikka on yhtäältä tuotesijoittelun ja toisaalta virtuaalitavaran myynnissä. Hahmolle voi ostaa vaatteita ja pelijaanennuksia. Avatar voi myös ansaita pelin sisällä kutsumalla lisää kavereita käyttäjiksi. Ensimmäisen puolen vuoden aikana käyttäjiä on kertynyt muutama kymmenen tuhatta ja virtuaaliesineitä on myyty yhteensä 400 000 kappaletta, hehkutti Achrén torstaina webbikehittäjien Startup Developers Gathering – tapahtumassa.\nTuotesijoittelua on tarkoitus kasvattaa. Ensimmäisten yhteistyökumppaneiden joukossa MoiPalissa ovat näyttäytyneet bändit Lovex, Tokyo Hotel ja My Chemical Romance.\nMoiPal toimii nyt Suomeksi ja Englanniksi. Seuraava versio kännykkäpelivirtuaalimaailmasta avataan Etelä-Amerikassa.\nMoiPal saa uusia käyttäjiä tällä hetkellä noin sata päivässä. Achrén kertoi tilaisuudessa viraalista kasvamisesta eli käytännössä siitä, miten jokaiselle uudelle käyttäjälle ehdotetaan omien kavereiden kutsumista mukaan peliin. Monet sähköpostiohjelmat tarjoavat jo valmiin rajapinnan tällaisten kaverikutsujen lähettämiseen. Teinien suosima Windows Live Hotmail tarjoaa nykyään kehittäjille API:n kaverikutsujen lähettämiseen.\nKategoriat:Markkinointi, Nuoret Avainsanat: Mobiili\n#28: Tanssi taskussa Dynamoidin Matti Kari: Yhteisökeikka on enemmän kuin esityksen striimaus