Akustiikka & Estetiikka - Hyvästi hyssyttely - nykypäivän kirjasto on kohtaamisten paikka\nHyvästi hyssyttely - nykypäivän kirjasto on kohtaamisten paikka\nKirjastoissa ei enää tarvitse olla hiljaa ja kuiskailla. Tänä päivänä yhä useampi kirjasto on kokoontumisten ja tapahtumien keskipiste, jossa ääntä saa syntyä. Muuttuneet käyttötavat vaativat paljon tilojen akustiikalta. Seinäjoen uudessa kirjastossa hyvä ääniympäristö syntyi kekseliäästi, ja akustiikka käy käsi kädessä arkkitehtuurin kanssa.\nSeinäjoen uusi kirjasto kohosi arkkitehtuurisesti merkittävän Aaltokeskuksen välittömään läheisyyteen. Kirjastotoimintaan tarvittiin lisätilaa eikä Alvar Aallon suunnittelemaa vanhaa kirjastoa ollut järkevä laajentaa. Arkkitehdin näkökulmasta uudisrakennuksen lähtökohta, suojeltu ja arvokas Aaltokeskuksen ympäristö ja varsin rajallinen tila, oli positiivinen haaste.\n– Uuden rakennuksen tuli sopeutua ympäristöön, mutta ei alistua. Meille oli selvää, että rakennuksen on oltava tämän päivän arkkitehtuurin ilmentymä, kertoo Asmo Jaaksi suunnittelukilpailun voittaneesta JKMM Arkkitehdeistä.\n– Uudelle kirjastolle varattu alue oli varsin pieni, mutta tilatarpeet suuret. Rakennusvolyymia mallinnettiin käytettävissä olevaan tilaan ja huomattiin, että yhdessä osassa rakennus olisi liian iso. Ratkaisu löytyi kolmeen massaan jakamisesta. Uusi kirjasto saikin valmistuttuaan nimen Apila sen kolmilehtisen muodon mukaan.\nYhteistyöllä luovia ratkaisuja\nAallon pyrkimyksenä oli aikoinaan luoda kaupunkikeskuksista kokoontumisen paikkoja, ja sama filosofia jatkuu nyt uudessa kirjastossa. Sen sydän on oleskelutilana ja tapahtumien paikkana toimiva laaja lukuportaikko. Lisäksi löytyy leikkitila lapsille, oleilutilaa nuorille, monitoimisali AV-laitteineen ja musiikinkuunteluhuone.\nÄäniympäristön kannalta Seinäjoen kirjastossa on akustisesti vaikeita pintoja – betonia ja lasia. Avarat tilat koviin pintoihin yhdistettyinä pistivät suunnittelijoiden osaamisen koetukselle. Akustiikkasuunnitteluun kumppaniksi otettiin Akukon.\n– Akustiikka huomioitiin hyvässä vaiheessa. Teimme akustiikkamallinnuksen ja laskelmat, kuinka paljon ja minne äänenvaimennusta tarvitaan, Akukonin suunnittelija Sara Vehviläinen tiivistää.\nTekemisessä oli vahva yhteen hiileen puhaltamisen henki ja arkkitehdin visio toimi ohjenuorana kaikessa.\n– Mietimme yhdessä luovia ratkaisuja, miten hyvä ääniympäristö toteutetaan arkkitehtuuria kunnioittaen. Se onnistui, sillä kaikilla oli sama päämäärä, toimivan ympäristön luominen.\nAkustiikka kietoutui arkkitehtuuriin\nMonipuoliset akustiikkaratkaisut mahdollistivat äänenvaimennuksen upottamisen osaksi arkkitehtuuria ja sisustusta. Näyttävin esimerkki tästä syntyi lukusalin kattoon. Holvikaton betonivaluun upotettiin koko kattopinnan kokoinen kuvio, johon tuli akustiikkavillaa ja päälle Decocoatruiskutus. Aimo Katajamäen suunnittelema kattofresko toimii taiteena ja ääntävaimentavana pintana.\nSama kekseliäisyys jatkuu kirjastossa kauttaaltaan. Kirjahyllyissä on takalevynä Ecophonin 20 millimetrin Super G -akustiikkalevy, joka on verhoiltu kankaalla. Näin kirjahyllyt toimivat osaltaan äänen vaimentajina silloinkin, kun niissä ei ole kirjoja.\nSeinillä ja katoissa akustiikkavilla piiloutuu koivurimaseinämien taakse. Yhteensä akustoivaa puurimaelementtiä on Seinäjoen kirjastossa 700 neliötä. Suurin yhtenäinen seinämä löytyy lukusalista.\n– Puurimaseinät muodostavat hienon kokonaisuuden, sillä ne kulkevat toisiinsa yhtyvänä nauhana läpi koko kirjaston, kertoo Mika Toivonen puurimaelementit toteuttaneesta Jami-Rakennus Oy:stä.\nMyös asiakaspalvelupisteessä katto ja tiskin seinämä ovat samaa rimaseinää.\n– Vastaanottotiski aukeaa toiselta puolelta korkeaan kirjastosaliin ja toisella puolella lehtien lukutilaan. Tiskin luo ei saa syntyä hälyä, jotta siinä on hyvä työskennellä, Vehviläinen painottaa.\nBetonia ja panoraamaa\nKirjastorakennuksen runko on betonia ja sisätilat huomattavan avarat. Koko kirjastokokonaisuus avautuu nähtäväksi yhdellä silmäyksellä.\n– Halusimme avaraa panoraamanäkymää, jota eivät katkaise pystyrakenteet. Tilojen avaruutta lisää kirjastosalin korkea lasiseinä, Asmo Jaaksi kuvailee.\nSisätiloihin särmää tuo betonipinta, jota jätettiin mahdollisimman paljon näkyville. Betonin rouheutta tasapainottavat sisustusmateriaalien värit ja pehmeys. Myös sisustussuunnittelusta vastasi JKMM Arkkitehdit, mikä mahdollisti rakenteisiin integroituja ratkaisuja.\n– Kellarikerroksen nuorten osaston istuinkolot syntyivät puolivahingossa. Alun perin seinän sisään oli tarkoitus tehdä kirjankuljetin vanhasta kirjastosta uuteen, ja sen takia seinän taakse jäi ikään kuin käyttämätöntä tilaa. Tämä tila päätettiin hyödyntää istuinkoloiksi. Loppujen lopuksi kirjankuljetinta ei tullut, mutta istuinkolot jäivät, sillä ne olivat jo muodostuneet merkittäväksi osaksi nuorten osaston suunnitelmaa, sisustusarkkitehti Päivi Meuronen kertoo.\nIstuinkolot ovat osa läpi kirjaston kulkevaa teemaa erilaisista olemisen ja istumisen tavoista. Kävijälle kirjasto on elämys, jossa voi kulkea lastenosaston Piilomaasta Linnunradan käsikirjasta inspiraatiota saaneelle futuristiselle nuorten osastolle ja lopuksi istahtaa rentoutumaan kiikkustuoliin.


Ashkan Shirzeille alle 7 vuoden vankeustuomio törkeästä lapsenraiskauksesta ja kolmesta törkeästä raiskauksesta - Partisaani\nAshkan Shirzeille alle 7 vuoden vankeustuomio törkeästä lapsenraiskauksesta ja kolmesta törkeästä raiskauksesta\n17.9.2021 klo 16:03\nJulkisen selosteen mukaan maahanmuuttaja tarjosi teini-ikäisille uhreilleen alkoholia ja marihuanaa. Tämän jälkeen Shirzei oli raiskannut puolustuskyvyttömät uhrinsa. Uhrit olivat tekohetkellä 14‑, 16- ja 17-vuotiaita.\nShirzei tuomittiin kuuden vuoden ja kahdeksan kuukauden vankeuteen sekä maksamaan uhreille korvauksia yhteensä 22200 euroa. Raiskauksien lisäksi Shirzei tuomittiin useista alkoholi- ja huumerikoksista.\n”Monikulttuurisuus on rikkaus. Ei mulla muuta.” – Alexander Stubb\nLähteet: Ilta-Sanomat, MTV, Murha-Info\nHuumausainerikos Huumeet Hyvinvointi Kotimaa Kulttuuri Lapsenraiskaus Maahanmuutto Monikulttuurinen väkivalta Pakolaiset Pedofilia Pohjoismaat Poliittiset viholliset Raiskaus Rappiokulttuuri Rikos Rotu Seksuaalirikokset Talous Törkeä raiskaus Uutiset Väestönvaihto Yhteiskunta\n17.9.2021 klo 17:08 Vastaa\nNyt alkaa olla tuomion pituus jo vähän sinnepäin mutta ikävä kyllä tämä saastainen olento istuu tuosta vain puolet ja todennäköisesti pääsee ehdonalaiseen jo aiemmin hyvän käytöksen vuoksi. Joten uhrit ei tässäkään tapauksessa saa oikeutta. 22200 per asianomistaja olisi ollu tyydyttävä ratkaisu. Tuon kun jakaa kolmeen osaan niin ei siitä jää mitään muuta kuin paha mieli vanhemmille ja nuoren elämä on pilalla. Vittu että mua vituttaa!\n17.9.2021 klo 17:19 Vastaa\nPetterin ja pipilän työmiehet ydinosaamisalueellaan.\n17.9.2021 klo 18:16 Vastaa\nJos olisi mun tyttö kyseessä, tuo jätkä saisi katsella vapauduttuaan olkansa yli.……\n17.9.2021 klo 18:34 Vastaa\nSe vaan että noi korvausjutut menee niin, että kaikki ne tulee veronmaksajien maksettaviksi. Eli taas kuuluu lukea niin, että suomalaiset tuomittiin maksamaan 22.200 euroa. Tietenkin kaikkien oikeudenkäyntikulujen lisäksi.\n19.9.2021 klo 19:49 Vastaa\nMutta hän on rasismin uhri. Olet iljettävä rasisti natsi kuten te muutkin partisaanin lukijat.\n17.9.2021 klo 19:20 Vastaa\nAlexander siinä poseeraa hyvänä pitämänsä ihmisen kanssa.\n17.9.2021 klo 20:00 Vastaa\nStubbin parhaita frendejä?\n17.9.2021 klo 22:35 Vastaa\nKas kun ei yllätä!\nseksuaalirikos, raiskaus, kansallisuudesta riippumatta, aina oikeiden vankien sekaan ja minimi 10 vuotta/teko.\nTeon kestolla/tavalla ei merkitystä !!!\nKun kyse eialkuperäisestä suomslaisesta, tuio suoritetaan tekijän kotimaassa.\nDNA näyty interpolinkantaan terroristisentoiminnan harjoittamisesta, ilman sen suurempia tarkennuksia.\nLuonnollisesti, välitön poisto Suomesta alkuperämaahan kun oikeuden tuomari (käräjäoikeus) on nuijansa kopauttanut.\nValitusoikeutta tämän tyyppisissä rikoksissa EI ole !!!\nSyytetty on ollut tekoon ryhtyessään tietoinen teon seuraamuksista, koskien myös kantaväestöä.\nSeksuaalirikollinen/pedofiili= alintta kastia ja sen mukaisen kohtelun teollaan ansaitsevat.\nEi ole vahinkoja!!\n17.9.2021 klo 22:41 Vastaa\nVanhemmat naiset eivät näihin eläimiin koske, joten näiden täytyy yrittää yrittää huijata lapsia. Jotkut ikävä kyllä onnistuvat.\nJokaisen noista eläimistä voisi suolistaa elävältä.\n17.9.2021 klo 22:53 Vastaa\nKöyttä tuo saasta on vailla. Mutta mikä helvetti suomalaisia teinityttöjä vaivaa, kun ne hakeutuvat näiden mutakuonojen seuraan päihtymään. Se Enon tapauskin, uhreja kymmeniä, kaikki vapaaehtoisesti menneet sen loissaastan asunnolle. Baddingia mukaillen: Naissukupuoleen ei voi nationalisti luottaa, jos haluaa etnisesti valkoisen yhteiskunnan tuottaa. 🙂\nNo ei nyt kaikki naiset. Mutta ovat he kyllä vähemmän reviiritietoisia ja enemmän konformisteja, (((median))) indoktrinoitavissa helpommin. Syyt löytyvät evoluutiobiologiasta.\n18.9.2021 klo 16:24 Vastaa\nOlet asian ytimessä: Miksi nuoret tytöt hakeutuvat noiden seuraan.\nHämeenlinnan Goodmannillakin nuo geelitukat päivystivät liukuportaiden ja rappusten päissä 6–8 hengen laumoissa. Niiden ympärillä oli sitten kaksi rinkiä 13–17 vuotiaita teinejä jotka kiehnäs kuin hunajapurkin ympärillä. Aina välillä joku geelitukista katsoi jotain tyttöä tai sanoi joitain ja teini oli kuin sulaa vahaa. Muutamat teinit oli repineet leggingsit kainaloihin että varmasti kaikki näkyi.\nNo, se yksi sali-blondi pääsi päästään ja sen jälkeen geelitukat katosi Goodmannista kuin pieru saharaan. Tilalle tuli jatkuva poliisipartio josta aina yksi kiertelee ostaria.\nMutta että mikä ihme saa teinit viehättymään geelitukista. Niillä ei ole mitään taloudellista tulevaisuutta eikä mahdollisuuksia edetä yhteiskuntamme hierarkiassa täälä. Siksi ainoa asia mitä ne voi tehdä on leikkauttaa tukkansa tyylikkäästi, haista hyvälle, käydä salilla ja koittaa näytellä varakkaampaa kuin ne ovat. Siihenkö harhaan teinit ovat langenneet?\n19.9.2021 klo 02:30 Vastaa\nainakin osittainen vastaus löytyy kotimaisen tarjonnan laadusta: suuri osa saman ikäisistä suomalaismiehistä on huomattavan ylipainoisia ja sosiaalisesti taidottomia ”gamereita”, joilla ei muutenkaan näytä olevan kosketuspintaa todelliseen elämään.\n19.9.2021 klo 15:09 Vastaa\nMikä tässä on kausaliteetti? Ovatko gamereita siksi kun he eivät löydä kontaktia tyttöihin? Maahamme tuodaan satoja tuhansia matuja, pääasiassa nuoria miehiä, joita sitten rahoitetaan avokätisesti, ja rahahan vetoaa osaan naisia tehokkaasti. Valtamedia hehkuttaa näitä matuja haukkuen suomalaismiehiä, varsinkin naistenlehdet. Eipä ihme että väestönvaihto etenee.\n19.9.2021 klo 15:34\nihan kummin päin vain, tuohan ei missään vaiheessa edes ollut kommentin pointti :p\n18.9.2021 klo 11:07 Vastaa\nStubbilta voisi kysyä kommenttia tähän ”rikkauteensa”.\nNäihin tapahtumiin ovat syyllisiä myös poliitikot, he pettävät kansaansa jatkuvalla syötöllä!\nSisäministeri ei reagoi mitenkään näihin lisääntyviin raiskausjuttuihin ja lasten seksuaalisiin ahdisteluihin, kyseinen latvalaho höpisee jatkuvasti omiaan jostain ”ilmastonmuutoksesta”.\nIlmeisesti Ohisalo ei edes tiedä, että hän ei ole ympäristöministeri, vaan sisäministeri.\n18.9.2021 klo 11:55 Vastaa\nKorvaukset eivät mene veronmaksajille. Niitä ei makseta, jos rikollinen on varaton. Normaali ulosottomenettely, joka ei paljon mamua paina.\nTämä jätkä tulee raiskaamaan uudestaan.\n18.9.2021 klo 12:45 Vastaa\nSiinähän se valokuvassa käy kaikki ilmi: suojaväri ja Kummisetä.\n18.9.2021 klo 13:12 Vastaa\nOliskos nyt 30 vuotis juhlallisuuksien aika?\n19.9.2021 klo 15:32 Vastaa\nNuo kauppakeskusten matuvosut ovat geenipoolin alakastilaisia äo:n suhteen. Toisaalta sitten taas moni koulutettu nainen on feministimokuttaja, ja kuten tiedämme, feminismi on yhteiskunnallinen autoimmuunisairaus, jota esiintyy vain siellä missä miehet eivät aseta mitään rajoja naisille. Lajimme yhteisöt ovat aina viime kädessä miesten ylläpitämiä, kun puhutaan niiden puolustamisesta. Suuri osa naisista on valmis liukumaan ryhmästä toiseen, jos se hyödyttää heitä henkilökohtaisesti, ajattelematta etnistä ryhmävalintaa. Toki monet ei-valkoiset miehet siittävät valkoisia naisia raskaiksi, kun se heille mahdollistetaan, mutta myös omia naisiaan samanaikaisesti. Kätevä tapa käydä etnistä sotaa valkoisia vastaan, ei kysy älyä. Onnistuu kun valkoiset globalistien aivopesemiä itsetuhoon. Tai ylikansallisten intressipiirien (((globalistit))) kontrolloimien viranomaisten pelottelemia, näistä viranhaltioista esimerkkinä nykyiset poliisiviranomaiset ja syyttäjälaitos Suomessa.\n19.9.2021 klo 15:40 Vastaa\nTässä ketjussa mainittu hemeenlinnalaisnainen, jolta matusulhonsa katkaisi kaulan, oli eräs Sanni O. Hän käsittääkseni haukkui somessa suomalaismiehiä ja ylisti näitä matuja. Ei tuollaista kohtaan pidä olla mitään empatiaa, kuten ei muitakaan matupatjoiksi alkaneita kohtaan. Once u go black, good riddance to a body bag.\nedit: siis hämeenlinnalaisnainen.\nOvat muuten lähes kaikki matujen tappamat suominaiset itse hakeutuneet matujen patjoiksi. Suomi on yhä niin vähän ”rikastunut”, ettei touhu ole vielä yhtä ” viidakkomaista” kuin UK:ssa tai Saksassa. Mutta nythän meillä on hallitus täynnä etnomasokisteja, ja koko ajan huudetaan lisää keharimaalaista maahanmuuttoa.\n19.9.2021 klo 18:43 Vastaa\nNimimerkille ”kysyntä ja tarjonta”. Kyllä se aika oleellista on siinä tapauksessa jos asialle halutaan tehdä jotain. Jos esittämäni kausaliteetti on oikea, niin tämän ketjun kontekstissa siinä on juuri se pointti. Jos kyse jonkun yksittäisen matujen ostarihoron huoraamisesta, niin se ei sitten ole myöskään tuon gamer-yleistyksen väärti.\n20.9.2021 klo 16:51 Vastaa\nTuo paskanaama pitäis sijoittaa murhamiesten kanssa samalle kongille välittämättä seurauksista. Mitä nopeammin joku hakkais tuon apinan hengiltä,niin sen parempi.


Tähtien sodan prinsessa Leia Carrie Fisher on kuollut - Viihde - Ilta-Sanomat\nKlassikkoelokuvissa Prinsessa Leiaa näytellyt Carrie Fisher on kuollut.\nYhdysvaltalainen näyttelijä, Tähtien sota -elokuvien prinsessa Leiana tunnettu Carrie Fisher on kuollut 60 vuoden iässä. Suru-uutisen kertoo People-sivusto.\nFisherin perheen edustaja Simon Halls on julkaissut lausunnon Fisherin tyttären Billie Lourdin puolesta.\n– Suuren surun saattelemana Billie Lourd joutuu vahvistamaan, että hänen rakas äitinsä Carrie Fisher on kuollut kello 8.55 tänä aamuna, lausunnossa sanotaan.\nKuva: ©Lucasfilm Ltd./Courtesy Everett Collection/All Over Press\nFisher sai sydänkohtauksen lennolla Lontoosta Los Angelesiin 23. joulukuuta. Hänet kiidätettiin sairaalaan, missä häntä pidettiin tehohoidossa kuolemaansa saakka. Fisherin perhe ehti jo toivoa tämän selviävän.\n– Carrien tila on vakaa. Jos tapahtuu muutos, me kerromme siitä, Fisherin 84-vuotias näyttelijä-äiti Debbie Reynolds kirjoitti vielä sunnuntai-iltana Twitterissä.\nKuva: ©Lucasfilm Ltd./courtesy Everett / Everett Collection/All Over Press\nHän ehti ennen kuolemaansa saada juuri päätökseen oman osuutensa tulevasta elokuvasta Tähtien sota: Episodi VIII . Sydänkohtauksen saadessaan Fisher oli matkalla kotiin Catastrophe-sarjan kuvauksista sekä markkinoimasta The Princess Diarist -kirjaansa.\nKirjassa näyttelijä paljastaa hänen ja Tähtien sodassa Han Soloa esittäneen Harrison Fordin romanttisen suhteen. Ford ja Fisher esittivät rakastavaisia alkuperäisessä Tähtien sota -trilogiassa.\nJuttua korjattu kello 20.35: Fisher oli ennen sydänkohtaustaan Lontoossa markkinoimassa kirjaansa, ei kuvaamassa tulevaa Tähtien sota -elokuvaa.\nSydänkohtauksen jäljiltä sairaalassa – Star Wars -tähti Carrie Fisherin tilasta päivitys\nViihde 25.12.2016 23:04\nKeskustelunauhoite julki – sydänkohtauksen saanutta Carrie Fisheriä kuljettaneen lentokoneen pilotti pyytää apua lennonjohdolta: ”Meillä on tajuton matkustaja”\nViihde 24.12.2016 22:20


Suomalaiset Tokion olympialaisissa tiistaina 27.7. - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 26.07.2021 21:00\nTokion olympialaisissa nähdään tositoimissa viisi suomalaisurheilijaa tiistaina. Viisi vuotta sitten Riossa olympiapronssia saavuttanut nyrkkeilijä Mira Potkonen aloittaa ottelunsa naisten kevytsarjassa.\nOlympianyrkkeilyssä on käytössä karu systeemi: tappiosta putoaa heti pois leikistä. Potkosen on siis voitettava ranskalainen Maiva Hamadouche, jos hän mielii turnauksen neljännesvälieriin, jossa vastaan tulisi korealainen Oh Yeon-ji. Potkonen, 40, nyrkkeilee Tokiossa viimeistä kertaa arvokisoissa, joten kuuden olympia-, MM- ja EM-mitalin ura voi tulla päätökseen.\nSuomalainen voitti Hamadouchen EM-kehässä kaksi vuotta sitten.\nPurjehduksessa Tuula Tenkanen hakee nousua Laser Radial -luokassa, Kaarle Tapper puolestaan puolustaa maanantaina hankkimaansa johtopaikkaa Laser-luokassa.\nLUE MYÖS: Matti Mattsson painoi upean ajan olympialaisissa: "Tuohon olisi voinut tuupata toisen satasen perään"\nUintialtaassa Ari-Pekka Liukkonen avaa kisansa sivumatkallaan 100 metrin vapaauinnissa. Matti Mattsson hakee välieräpaikkaa päämatkallaan 200 metrin rintauinnissa onnistuttuaan jo lupaavasti 100 metrillä. Mattsson on 200 metrin rintauinnin tämän vuoden maailmantilastossa kymmenentenä.\nSuomalaiset Tokion olympialaisissa tiistaina 27.7.:\nKlo 6-12 Purjehdus: naisten Laser Radial (lähdöt 5-6) ja miesten Laser (lähdöt 4-6)\nTuula Tenkanen, Kaarle Tapper\nKlo 13.09 Uinti: miesten 100 m vapaauinti, alkuerät\nKlo 13.24 Nyrkkeily: naisten 60kg, 1. kierros\nKlo 13.42 Uinti, miesten 200 m rintauinti, alkuerät\nTokio 2020 Olympialaiset Nyrkkeily Mira Potkonen Uinti Purjehdus


Elämäsi kuntoon -kurssi käsittää 2 lauantai seminaaria 2.2.2019 ja 6.4.2019 klo 9.30 – 16.30\nLauantaina järjestettävä kurssi\nsopii erityisesti pitkämatkalaiselle\nKurssilla käydään läpi uusimpia tutkimuksia geenien vaikutuksista erilaisiin sairauksiin ja sitä, miten ihminen voi itse vaikuttaa geenien ilmentymiseen. Kurssilla paneudutaan ravinnon ja luonnollisten ravintolisien mahdollisuuksiin ohittaa ja sulkea huonosti toimivien geenien toimintaa. Kurssilla annetaan ravitsemusneuvontaa ja käydään läpi erilaisia ruokavalioita.\nMolemmat lauantai seminaarit suorittaneille tulee kurssista todistus ja Homeopaattinen lääkintä -kirja (arvo 20€).\nMyönnämme 10 % alennuksen seminaaripäivinä käsiteltävistä tuotteista.\n1. Seminaari lauantai 2.2. 2019 klo 9.30-16.30\nKlo 9.30-12.30 Immuunipuolustuksen tukeminen ravitsemuksellisin keinoin\nImmuunipuolustuksen tarkoitus on säilyttää koko elimistön tasapaino, sillä kaikki sairaudet johtuvat viimekädessä immuunipuolustuksen pettämisestä. Kurssilla paneudutaan niihin tekijöihin, joilla immuunipuolustusta voidaan tukea ja vahvistaa torjumaan niin tarttuvia tauteja, kuin kroonisia sairauksia. Kurssilla käydään läpi tulehdusta estävää ruokavaliota, tärkeimpiä vitamiineja ja hivenaineita sekä homeopaattisia valmisteita, joilla immuunipuolustusta voidaan vahvistaa. Seminaarissa paneudutaan immuunipuolustuksen, kilpirauhasen ja lisämunuaisten toimintaan sekä niihin vaikuttaviin vitamiineihin ja hivenaineisiin sekä gluteenittomaan ruokavalioon.\nEnsimmäisessä seminaarissa keskitytään nesteaineenvaihdunnan ja lymfajärjestelmän tehostamiseen sekä kuona-aineiden aktiiviseen poistoon.\nRUOKA TAUKO 12.30 – 13.30\nKlo 13.30-15.00 Ruoansulatuselimistön ja ruokavalion merkitys terveydelle\nToisessa seminaarissa perehdytään mm. kuitujen, entsyymien, maitohappobakteerien ja prebioottien vaikutuksiin elimistössä. Kurssilla opetetaan tekemään myös helppo suoliston suolahuuhtelu, jolla moni on päässyt eroon kiusallisista vatsa- ja suolistovaivoista.\nKlo 15.00 KAHVI / TEE (sisältyy kurssin hintaan)\nSuolahuuhtelu sopii erinomaisesti, jos on kärsinyt pitkään suolisto- tai vatsaongelmista, kroonisista tulehduksista, allergioista, homealtistuksesta jne. Vatsavaivojen syynä voi olla ohutsuolessa kasvavat haitalliset bakteerit ja maitohapon kertyminen ohutsuoleen. Suolavedellä saadaan puhdistettua tehokkaasti erityisesti mahalaukku ja ohutsuoli.\n2. Seminaari lauantai 6.4. 2019 klo 9.30-16.30\nKlo 9.30 – 12.30 Hormonitoiminnan tukeminen luonnollisesti\nKilpirauhasongelmat ovat hyvin yleisiä ja ainut apu mitä niihin yleensä tarjotaan, on tyroksiini, joka ei kuitenkaan poista kaikilta oireita. Kilpirauhasen toimintaa voidaan tehostaa oikeanlaisella ruokavaliolla ja hivenaineilla. Seminaarissa paneudutaan mm. sukupuolihormonien, lisämunuaisten, kilpirauhasen, uniongelmien ja sokeriaineenvaihdunnan tukemiseen luonnollisin keinoin.\nKolmannessa seminaarissa käydään läpi rasvahappojen ja rasvaliukoisten vitamiinien vaikutuksia elimistön hormonaalisiin toimintoihin. Rasvahapoilla ja rasvaliukoisilla vitamiineilla on suuri merkitys koko hormonaaliseen järjestelmään. Seminaarissa tutustutaan myös erilaisiin tutkimuksiin, joilla saadaan tietoa elimistön geneettisistä ominaisuuksista, joilla on vaikutuksia hormonaalisiin toimintoihin ja rasvahappo aineenvaihduntaan.\nKlo 13.30 – 15.00 Miten tuki- ja liikuntaelimistö pidetään kunnossa\nNeljännessä seminaarissa keskitytään lihaksiin, luustoon sekä tuki- ja liikuntaelimistöön vaikuttaviin ravintoaineisiin ja homeopaattisiin valmisteisiin sekä tulehdusta estävään ruokavalioon. Seminaarissa käydään läpi mm. elimistön happoemästasapainon merkitystä kroonisiin sairauksiin.\nKlo 15.15 – 16.30\nKurssin hinta 79 € per seminaari. Seminaarimaksu suoritetaan ennen molempien seminaarien alkua.


Saaralle piirinmestaruus 3-ottelusta - Pyhäjoen Wirta\nSaaralle piirinmestaruus 3-ottelusta\nSaara Rahlan voitti T10-sarjan kolmiottelun. Toiseksi sijoittui Sofia Nättilä Oulaisten Huimasta ja kolmas oli Iita Kimpimäki Yli-Iin Nasevasta.\nSaara Rahlan voitti T10-sarjan kolmiottelun piirinmestaruuden tänään Oulussa ja Helmi Pisilä oli T9-sarjan kolmiottelussa neljäs.\nOulussa pidettiin sunnuntaina 9.9. moniottelujen piirinmestaruuskisat. Wirrasta oli mukana kaksi osallistujaa: alle 9-vuotiailla tyttöjen sarjassa Helmi Pisilä ja alle 10-vuotiaiden tyttöjen sarjassa Saara Rahlan.\nHelmin sarjaan osallistui yhteensä 12 tyttöä. Helmi juoksi 40 metrillä ajan 8,08, hyppäsi pituutta 257 ja työnsi kuulaa 5,28. Kuulatulos oli koko joukon toiseksi paras ja loppupisteitä kertyi 403 ja tuloksena oli neljäs sija.\nSaara oli T10-sarjan 60 metrillä nopein uudella ennätysajallaan 9,12. Pituushypyssäkin tuli hieno tulos 413 ja kuulassa ennätys parani yli metrin lukemiin 6,93. Yhteispisteet 950 toivat ylivoimaisen voiton tässä sarjassa. Pistemäärä oikeuttaa tämän kauden Suomen tilastossa T10-sarjalaisissa neljänteen tilaan.\n© 2018 Pyhäjoen Wirta


Julkaistu: 9.10.2009 12:15 , Päivitetty: 10.10.2009 16:28\nSkodalla ei ilmeisesti imagosyistä haluta puhua varsinaisesta katumaasturista, mutta joka tapauksessa se on autoluokka, jota lähinnä Yeti on. Tosin nykytrendiä noudattaen Yetin saa myös pelkällä etuvedolla varustettuna. Silloin voitetaan polttoaineenkulutuksessa sekä hinnassa.\nEkohuumasta huolimatta kokeilimme Suomen oloihin houkuttelevaa, kaksilitraisen dieselin ja nelivedon yhdistelmää.\nTien päällä Yeti tuntuu samalta kuin moni muu vastaavalla tekniikalla varustettu VW-konsernin tuote. Kuljettajan ergonomia on hyvä ja ulos näkee kivasti. Ajettavuus on hyvällä mallilla; tuntoa on ratissa riittävästi ja alusta toimii tutun saksalaishenkisesti, siis täsmällisesti ja loogisesti.\nAlustan kovuus tosin ei ole aivan saksalaista luokkaa vaan Yeti on jopa merkkisisariaan kovempi! Suoralla kestopäällysteellä kovuus on reipasta rengasmelua lukuun ottamatta pääsääntöisesti hyvä asia, mutta hiekkatien kuopissa kaipaisi jo vähän pehmeyttä ja mukavuuttakin.\nMaavaraa Yetissä on 18 senttiä. Ajossa maavarat tuntuvat kallisteluna mutkissa. Hyvänä puolena korkeassa maavarassa on sitten kyky toimia vähän möykkyisemmilläkin pinnoilla. Kokonaisuutena Yetin jousitus on silti enemminkin suomalaisiin olosuhteisiin sopivan jämäkkä kuin liian kova.\nKaksilitrainen, 140-heppainen TDI, riittää puhtinsa puolesta hyvin lähes tilanteeseen kuin tilanteeseen. Kulutuksessakaan ei ole moitittavaa. Ainut pieni murhe on kuutosvaihteen pitkähkö välitys, eli ohituksissa pitää hakea vitosta tai paikoin jopa nelosta.\nSivulta katsoen Yeti on aikalailla veljensä Roomsterin oloinen, eli keulassa on henkilöautoa, mutta peräosa on suorastaan pakumainen. Sisälläkin ideat ovat monin osin Roomsterista jalostuneita. Yetissä on selvästikin panostettu sisätilojen kokoon ja käyttöön.\nMiinuspuolena on yksittäin irrotettavien takapenkkien kompakti koko - isolle miehelle ei ole tarpeeksi tilaa. Plussapuolena penkit saa myös poistettua yksitellen. Lisäksi säätöjä on runsaanlaisesti.\nTavaratilan heikoin puoli on perusasennon koko. Pakettiautomaisesta ulkonäöstä huolimatta takana ei ole tarjolla varsinaista jättiluokan tavaratilaa vaan päinvastoin. Monilla kilpailijoilla peruslitroja on enemmän. Toisaalta penkit poistamalla litroja onkin peräti 1.760 kappaletta.\nPerusasennossa tavaratilan pohjaan jää ikävä kynnys. Sekin poistuisi penkit poistamalla, mutta aivan pelkällä ajatuksella moinen toimenpide ei helppoudestaan huolimatta suju. Lisäksi irtopenkit aiheuttavat säilytysongelman. Vastapainona Yetin tavaratilaan kuuluu kaikenlaisia kivoja käytönhelpottimia, kuten näppärä tilanjakaja ja joukko liikuteltavia kassikoukkuja.\nMitat: Pituus 4,22 m, leveys 1,79 m, korkeus 1,69 m, akseliväli 2,58 m, tavaratila 405-1.760 l. (VDA).\nMoottori: 2-litrainen diesel; teho 140 hv (4.200 rpm), vääntö 320 Nm (1.750-2.500 rpm). 6-portainen manuaalivaihteisto, neliveto.\nHinta: 34.850 euroa.\nKiitämme+ Ohjaustuntoa+ Ajettavuutta+ Hyvää varustelua\nMoitimme- Pitkää kuutosvaihdetta- Takapenkkien pientä kokoa- Tavaratilan kynnystä ja kokoa perusasennossa


Lara Croft Tomb Raider: Legend | Pelipedia Wiki | FANDOM powered by Wikia\nPlayStation 2-pelit, Vuoden 2006 tietokone- ja videopelit\nLara Croft Tomb Raider: Legend on vuonna 2006 julkaistu Tomb Raider -pelisarjan seitsemäs osa. Se on ensimmäinen Crystal Dynamicsin kehittämä Tomb Raider -peli. Peli aloittaa uuden juonijatkumon, jossa Lara Croftin taustatarina on pienin osin muutettu, osin myös vastaamaan Tomb Raider -elokuvaa, mutta pelissä on silti viitteitä aikaisempiin peleihin.\nTakautumassa, joka sijoittuu Lara Croftin lapsuuteen, Lara ja hänen äitinsä joutuvat lento-onnettomuuteen Himalajalla, ja jäävät henkiin kuin ihmeen kaupalla. He löytävät merkillisen kiven, jossa on miekka. Laran äiti koskettaa miekkaa, jolloin mystinen portaali avautuu, ja Laran äiti katoaa siihen.\nVarsinainen peli käynnistyy, kun Lara on etsimässä täsmälleen samanlaista kiveä Tiwanakussa Boliviassa. Laralla on tukenaan englannissa tietokonenero Zip ja tutkija Alister Fletcher. Hän löytää Inkoja edeltäneen sivilisaation rauniot – ja amerikkalaisen seikkailijan James Rutlandin, joka on ehtinyt paikalle ensiksi palkkasoturiarmeijan kanssa. Lara tappaa palkkasoturit. Rutland pääsee pakoon, mutta mainitsee sitä ennen Laran ystävän Amanda Evertin.\nLara matkustaa Peruun Paraíson kylään, jossa Rutlandin sotilaat odottavat, ja jossa hän tapaa vanhan ystävänsä Anaya Imanun. Takautumassa nuori Lara tutkii Paraíson raunioita Amandan kanssa, kun Amanda vahingossa päästää raunioissa valloilleen jonkinlaisen hirviön. Amanda jää raunioihin loukkoon kivien alle, ja Lara ei onnistu pelastamaan häntä ennen kuin rauniot täyttyvät vedellä. Nykyajassa Lara palaa raunioihin, ja huomaa, että muinaiset myytit muistuttavat hätkähdyttävästi myyttiä kuningas Arthurista, Excaliburista ja miekasta kivessä. Miekka, jota hän etsii, onkin siis todellisuudessa Excalibur. Hän löytää myös Amandan kengän; on siis mahdollista, että Amanda pääsi turvaan.\nYakuza-pomo Shogo Takamoto on varastanut erään miekan kappaleista. Lara matkustaa Japaniin neuvottelemaan Takamoton kanssa, mutta hän ei ole neuvottelutuulella. Lara löytää Takamoton Tokion pilvenpiirtäjien huipulta; Excaliburin kappale näyttää syytävän energiaa, jota Takamoto käyttää aseenaan. Lara voittaa Takamoton taistelussa ja saa kappaleen itselleen.\nGhanassa Lara etsii lisää vihjeitä kadonneesta temppelistä ja törmää jälleen Rutlandiin, jolla myös on miekankappale. Amanda käy samaan aikaan käymässä Laran kartanossa Englannissa, ja tukiryhmä saa selville, että Amanda lähti Kazakstaniin.\nKazakstanissa Lara löytää neuvostoaikaisen tukikohdan, jossa KGB teki huippusalaisia paranormaaleihin ilmiöihin liittyviä tutkimuksia. Tukikohdassa Lara löytää Lancelotin kilveltä näyttävän esineen, jonka takapuolella on kartta. Tukikohdan sydämessä Lara tapaa Amandan, joka on "kesyttänyt" Perussa vapauttamansa hirviön, joka hyökkää jälleen Laran kimppuun. Lara lamauttaa hirviön teslakäämikanuunan avulla, nappaa Amandan miekankappaleen, ja pakenee paikalta.\nSamaan aikaan tukiryhmä on saanut selville, että kilven kartta kuvaa Cornwallia. Kartan ilmoittamalle paikalle, jossa tiettävästi oli Arthurin valehauta, on pystytetty Arthur-aiheinen turistirysä, joka on ollut hylättynä monta vuotta. Lara löytää valehaudan ja löytää piilotetun sisäänkäynnin vanhaan hautaholvistoon, jossa kuningas Arthur todellisuudessa lepää, ja löytää viimeisen miekankappaleen - ja taistelee merikäärmettä vastaan.\nExcaliburin kokoamiseen tarvitaan kuitenkin Ghalali-avain, jonka Lara tajuaa kuuluneen äidilleen. Lara lähtee siis etsimään avainta Nepalista koneen putoamispaikalta.\nLara palaa Boliviaan ja taistelee jälleen Rutlandia ja hänen sotilaitaan vastaan. Tapettuaan vahingossa Rutlandin Lara yrittää korjata välejään Amandan kanssa, mutta Amanda vapauttaa hirviön jälleen kerran, yhdistyen siihen itse. Lara taistelee hirviötä vastaan Excalibur aseenaan.\nLara laittaa Excaliburin takaisin paikalleen, avaten portaalin. Lara tajuaa, että portaali kulkee ajassa taaksepäin ja näkee äitinsä toisella puolella. Amanda käskee Laraa irroittamaan miekan, jolloin Laran äiti kuulee sen, ja yrittää itse irroittaa miekan. Lara on vihainen Amandalle, joka onnistui hävittämään hänen äitinsä. Amanda sanoo, että Laran äiti on Avalonissa. Lara ei kuitenkaan tapa Amandaa, vaan kolkkaa hänet ja toteaa, että edessä on vielä paljon työtä.\nHaettu osoitteesta http://fi.pelit.wikia.com/wiki/Lara_Croft_Tomb_Raider:_Legend?oldid=1502\nVuoden 2006 tietokone- ja videopelit


Aihe: Asioita joita jokaisen pitäisi tietää maahanmuutosta (Luettu 37609 kertaa)\nMaahanmuuttokeskustelussa on toisinaan vaikea erottaa oleellista epäoleellisesta. Keskustelijat usein puhuvat toistensa ohi esimerkiksi siitä syystä, että he eivät jaa käsitystä siitä, mikä on maahanmuuttoa koskien tärkeää tai totta. Tämän takia olisi hyvä, että kaikki maahanmuuttokeskusteluun osallistujat tietäisivät ja ymmärtäisivät joukon perusasioita maahanmuutosta.Alla olen yrittänyt hahmottaa tällaista maahanmuuton keskeisten asioiden listaa. Lista sai alkunsa Paul Collierin New Statemanissa julkaisemasta kirjoituksesta, jossa hän luettelee joukon keskeisiä rakennuspalikoita, joita tarvitaan missä tahansa järkevässä maahanmuuttoa koskevassa analyysissa. Ensin ajattelin kääntää kyseisen artikkelin ja listan suomeksi, mutta sitten totesin että listaan pitää lisätä joukko palikoita, olemassaolevia palikoita pitää järjestellä uudelleen loogisemmaksi kokonaisuudeksi, siihen pitää lisätä perusteluja ja johtopäätöksiä ym. Lopulta tuloksena oli lista jonka voitte lukea alla. Siitä puuttuu tärkeitä kokonaisuuksia kuten kotouttaminen/kotoutuminen, maahanmuuton vaikutukset kulttuuriin, poliittiset tarkastelut (esim. että länsimaihin on tapahtunut jo pitkään maahanmuuttoa jota maiden kansalaisten enemmistö vastustaa) ym.Toivon, että kannatte kortenne kekoon, ja täydennätte listaa esittämällä uusia asioita (esim. edellisessä virkkeessä luettelemistani), teette parannusehdotuksia olemassaoleviin kohtiin, lisäätte lähteitä, kritisoitte tai teette mitä tahansa jonka avulla listaa on mahdollista parantaa. Täällä käytävän keskustelun pohjalta parantelen listaa ja julkaisen parannellun listan lukemisen helpottamiseksi blogissani sekä yhteenvedon täällä. Saatan myös ehdottaa myöhemmin uusia asiakohtia, koska olen unohtanut joitain asioita joita pidin tärkeinäkin, eivätkä ne siksi ole listalla.Lukemisen helpottamiseksi luettelen alla asiakohdat. Seuraavissa postauksissa asiat tulevat uudelleen, tällä kertaa perusteluineen.Asia 1. Kehitysmaissa asuu noin 5 miljardia ihmistä. Heistä noin 40 prosenttia, siis 2 miljardia, muuttaisi kehittyneisiin maihin jos se olisi mahdollista.Asia 2. Maahanmuuton määrää köyhästä maasta rikkaaseen määrittävät kohdemaan tulotaso, lähtömaan tulotaso ja lähtömaasta peräisin olevan diasporan koko. Asia 2.1. Mitä suurempi etnisen ryhmän diasporan koko on, sitä suuremmaksi kyseisen ryhmän maahanmuutto kasvaa. Asia 2.2. Useimmat maahanmuuttajat säilyttävät mielellään oman kulttuurinsa ja siksi keräytyvät yhteen.Asia 3. Maahanmuuton taloudellinen vaikutus vaihtelee ajan, paikan ja tulijoiden mukana, ja se voi olla myönteinen tai kielteinen. Asia 3.1. Maahanmuuton vaikutukset kohdemaan kantaväestön tulotasoon ovat keskimäärin mitättömät. Asia 3.2. Maahanmuutto kohottaa asuntojen hintoja ja sillä on tendenssinä heikentää julkisia palveluja. Asia 3.3. Maahanmuutosta hyötyvät taloudellisesti lähinnä muuttajat itse. Asia 3.4. Maahanmuutto länsimaista tuottaa keskimäärin taloudellista tuottoa ja vähän sosiaalista taakkaa, maahanmuutto kehitysmaista keskimäärin taloudellista tappiota ja enemmän sosiaalista taakkaa.Asia 4. Maahanmuuton päävaikutukset kantaväestöön ovat sosiaalisia. Asia 4.1. Kehitysmaamaahanmuutto lisää rikollisuutta. Asia 4.2. Kehitysmaamaahanmuuton seurauksena koulutulokset huononevat. Asia 4.3. Monikulttuurisessa naapurustossa ihmisten keskinäinen luottamus heikkenee.Asia 5. Kansakunnilla on oikeus säädellä niihin tapahtuvaa maahanmuuttoa. Asia 5.1. Oman alueen puolustaminen on yleistä kaikkialla. Asia 5.2. Kansainväliset sopimukset jättävät paljon tilaa erilaisille maahanmuuttopoliittisille vaihtoehdoille. Asia 5.3. Maahanmuutto ei ole globalisaation väistämätön seuraus. Asia 5.4. Maahanmuuttopolitiikalla voidaan vaikuttaa suuresti sekä maahanmuuttajien määrään että laatuun. Asia 5.5. Suomeen muuttaminen on ihmisoikeus vain Suomen kansalaisille.\nRoutaa Rajalle, hattiwatti, Lalli IsoTalo\nand 25 others like this\nAsia 1. Kehitysmaissa asuu noin 5 miljardia ihmistä. Heistä noin 40 prosenttia, siis 2 miljardia, muuttaisi kehittyneisiin maihin jos se olisi mahdollista.40 % on saatu tulokseksi mielipidemittauksissa, ja on olemassa todisteita että se vastaa varsin hyvin niiden määrää jotka todella lähtisivät liikkeelle jos mahdollisuus tulisi. Tulijoita on siis yksi jokaista kehittyneen maailman asukasta kohden. Kun osa kehittyneen maailman maista (Japani, etelä-Korea ym.) on käytännössä sulkenut porttinsa kehitysmaamaahanmuutolta, tulijoita olisi jokaisen muuhun kehittyneeseen maahan enemmän kuin yksi nykyistä asukasta kohden.On tietenkin selvää, että maahanmuutto loppuisi jo kauan ennen kuin nuo 2 miljardia olisivat saapuneet. Joko maahanmuuttopolitiikkaa olisi tiukennettu tai kehittyneiden maiden houkuttelevuus olisi laskenut esimerkiksi elintason laskun, työmahdollisuuksien puuttumisen, levottomuuksien tai valtioiden hajoamisen takia. Esteetön maahanmuutto kuitenkin aiheuttaisi suuria kielteisiä vaikutuksia jo kauan ennen kuin tuo raja tulisi vastaan; juuri nuo suuret kielteiset vaikutukset sen maahanmuuton välillisesti pysäyttäisivät.\nmikkoellila, Kaksiulotteinen Mies and Tee Jotain\nAsia 2. Maahanmuuton määrää köyhästä maasta rikkaaseen määrittävät kohdemaan tulotaso, lähtömaan tulotaso ja lähtömaasta peräisin olevan diasporan koko. Keskeisin syy maahanmuuttoon, ja etenkin muuttokohteen valintaan, on sen tarjoama tulotason nousu. Mistä muusta syystä esimerkiksi turvapaikanhakijat hakeutuisivat Suomeen tai Ruotsiin, kun he matkalla ovat joutuneet väkisinkin kulkemaan useankin turvallisen maan kautta? Tästä syystä muutto köyhistä maista rikkaisiin on koko ajan lisääntymässä, mutta muutto kehittyneiden maiden välillä polkee suunnilleen paikallaan.Pääasiallinen syy tuloeroihin rikkaiden ja köyhien maiden välillä on köyhien maiden toimimattomat poliittiset ja sosiaaliset järjestelmät. Nämä toimimattomat järjestelmät pysyvät osittain siitä syystä, että ne ovat osa lähtömaiden paikallisten kulttuurien identiteettejä ja ajatusmaailmaa. Muuttajat pakenevat toimimattomuuden seurauksia mutta tavallisesti tuovat kulttuurinsa mukanaan.Lähtömaan tulotaso vaikuttaa siten, että muuttaminen köyhästä maasta rikkaaseen edellyttää tiettyä perusvarallisuutta, koska matkustaminen maksaa. Niinpä esimerkiksi Keski-Afrikan Tasavallasta ei ole nähty merkittäviä pakolaisvirtoja Europpaan maassa vallitsevasta raa'asta sisällissodasta huolimatta, koska maan asukkaat ovat yleensä rutiköyhiä.Diaspora tarkoittaa tietystä kulttuuripiiristä, etnisestä ryhmästä tms. lähtöisin olevia ihmisiä jotka ovat säilyttäneet vahvat yhteydet lähtömaahan (ja yleensä sen kulttuurinkin), eivätkä siis tavallisesti ole integroituneet kohdemaahan kulttuurisesti. Diaspora lisää kohdemaan houkuttelevuutta lähtömaassa useastakin syystä. Ensinnäkin diasporan jäsenet kertovat lähtömaassa oleville sukulaisilleen, ystävilleen ja heimolaisilleen kohdemaan korkeasta elintasosta, mikä lisää kohdemaan houkuttelevuutta etenkin jos lähtijöiden tiedot kehittyneistä maista ovat muuten hatarat. Toiseksi diasporan jäsenet voivat lähettää kotimaihinsa rahaa, jota sen saajat voivat käyttää matkaan kohdemaahan. Kolmanneksi kun muuttaja on saapunut kohdemaahan, diasporan jäsenet voivat auttaa häntä monilla tavoilla: rahallisesti, neuvomalla kohdemaan toimintatapoja, avustamalla asioinnissa, majoittamalla jne. Neljänneksi diasporan jäsenet voivat muodostaa sosiaalisen tukiverkoston, joka auttaa vieraaseen maahan muuttanutta myös henkisesti.Asia 2.1. Mitä suurempi etnisen ryhmän diasporan koko on, sitä suuremmaksi kyseisen ryhmän maahanmuutto kasvaa.Diaspora (ks. asia 2) on siis keskeinen houkutin kun lähtömaan asukas tekee muuttopäätöstä ja etenkin kun hän valitsee kohdemaata. Ongelmana on kuitenkin, että mitä suurempi diaspora on, sitä enemmän se houkuttelee väkeä lähtömaasta. Mitä suurempi diaspora on kohdemaassa, sitä useampi lähtömaan asukas voi kokea muuton kohdemaahan houkuttelevaksi. Niinpä tulijavirta kasvaa diasporan koon kasvaessa, ja tämä jatkuu aina siihen saakka kunnes tulijoiden määrä vastaa diasporasta kohdemaahan kulttuurisesti sulautuneiden määrää. Ruotsi on esimerkki maasta, jossa eri diasporien koot houkuttelevat ihmisiä: Suomi on luonnonoloiltaan, vauraudeltaan ja sosiaaliturvaltaan suunnilleen Ruotsin tasoa, ja Suomen humanitaarinen maahanmuuttopolitiikka on löyhempää, mutta Ruotsiin tulee silti yli 20 kertaa niin paljon turvapaikanhakijoita. Ainoa merkittävä maiden välinen ero, joka voi selittää tämän eron tulijoiden määrissä, on että Ruotsissa on valmiiksi paljon suuremmat määrät irakilaisia, syyrialaisia, somaleja, afgaaneja jne.Asia 2.2. Useimmat maahanmuuttajat säilyttävät mielellään oman kulttuurinsa ja siksi keräytyvät yhteen. Tämä vähentää nopeutta jolla diasporat sulautuvat kohdemaan väestöön. Mitä suurempi diasporan koko on, sitä vähemmän sen jäsenet sulautuvat heitä ympäröivään kohdemaan yhteiskuntaan: heillä ei ole sulautumiseen tarvetta eikä houkutusta, koska oman etnisen ryhmän diaspora tarjoaa heille sosiaaliset kontaktit, tukiverkoston ja kulttuurin. Kasvavan tulijavirran ohella myös tämä sulautumisen väheneminen vaikuttaa diasporan koon kasvua kiihdyttävästi (ks. asia 2.1). Mitä hitaampaan tahtiin diasporan jäsenet sulautuvat, sitä matalampi on maahanmuuton määrä joka tuottaisi stabiilin diasporan ja maahanmuuton. Mikäli kohdemaassa harjoitetaan monikultturistista kotoutuspolitiikkaa, sulautuminen on tietenkin hitaampaa kuin jos harjoitettaisiin neutraalia tai sulautumiseen tähtäävää politiikkaa.\nAsia 3. Maahanmuuton taloudellinen vaikutus vaihtelee ajan, paikan ja tulijoiden mukana, ja se voi olla myönteinen tai kielteinen.George Borjas (Harvardin yliopisto) on maailman viitatuin maahanmuuton taloudellisten vaikutusten tutkija. Hän on tehnyt seuraavan yhteenvedon alan tieteellisistä tutkimuksista: “The most important lesson of the research is that the economic impact of immigration will vary by time and place, and that immigration can be either beneficial or harmful” (”tutkimuksen tärkein opetus on, että maahanmuuton taloudellinen vaikutus vaihtelee ajan ja paikan mukana, ja että maahanmuutto voi olla joko hyödyllistä tai haitallista”). Tiedetään myös, että esimerkiksi Suomeen muuttaneiden saksalaisten ja kenialaisten työttömyysaste on pienempi kuin kantaväestön, mutta esimerkiksi somaleiden työttömyysaste on merkittävästi suurempi.Ajattelun aihetta. Jos poliitikko väittää että Suomi tarvitsee maahanmuuttoa tai hyötyy siitä, häneltä kannattaa kysyä perusteluita, miksi juuri nykyään juuri Suomeen suuntautuva maahanmuutto olisi taloudellisesti hyödyllistä kantaväestölle, ja millaisesta väestä sen maahanmuuton pitäisi koostua jotta se olisi kyseisen poliitikon mielestä taloudellisesti hyödyllistä.Asia 3.1. Maahanmuuton vaikutukset kohdemaan kantaväestön tulotasoon ovat keskimäärin mitättömät.Maahanmuutto ei suuremmin vaurioita kohdemaiden kansantalouksia, mutta ne eivät myöskään sitä tarvitse. Tämä pätee erityisesti länsimaihin nykyään suuntautuvaan maahanmuuttoon.Vaikka keskimäärin vaikutus kantaväestön taloudelliseen tilanteeseen onkin mitätön, heidän joukostaan löytyy niin maahanmuutosta hyötyjiä kuin häviäjiäkin. Keitä nämä missäkin maassa ovat, riippuu kyseiseen maahan suuntautuvan maahanmuuton rakenteesta. Esimerkiksi valikoivan maahanmuuttopolitiikan Australiassa maahan tulee lähinnä koulutettuja ja ammattitaitoisia ihmisiä; oletettavasti maan työväestö hyötyy siitä, että käytettävissä on näiden koulutettujen ammattilaisten työpanos, kun taas akateemisesti koulutettujen australialaisten palkat olisivat luultavasti jonkin verran korkeampia ilman maahanmuuttoa. Eurooppaan tulee paljon kouluttamattomia ja ammattitaidottomia muuttajia, ja Euroopan kantaväestön matalasti koulutetut ovat maahanmuutossa luultavasti häviäjiä, koska joutuvat kilpailemaan tulijoiden kanssa asunnoista (esim. kaupungin vuokra-asunnot), koulutuksesta ja työstä. Esimerkiksi Norjassa on todettu, että niillä aloilla, joille maahanmuuttajat tyypillisesti siellä työllistyvät – esimerkiksi ravintolatoiminta ja rakennusala – ansiokehitys on ollut vuosien mittaan paljon heikompaa kuin sellaisilla aloille joille maahanmuuttajat eivät yleensä työllisty.Tämä ansiotason madaltuminen niillä aloilla ja työtehtävissä, joille maahanmuuttajat tyypillisesti työllistyvät, on kansantaloustieteellisten mallien mukaan maahanmuuton pääasiallinen vaikutus (ks. esim. Sarvimäki 2013). Yleisesti ottaen voidaan sanoa että maahanmuutossa voittajia ovat yritysten osakkeenomistajat, koska yritysten kokonaisarvon tiedetään kehittyvän suunnilleen kansantalouden kokonaistuotannon mukaan, ja maahanmuuttajat huonostikin työllistyessään nostavat kokonaistuotantoa jonkin verran. Toinen hyötyjäryhmä ovat ihmiset jotka käyttävät sellaisten alojen palveluja (esim. parturipalveluja) joille maahanmuuttajat usein työllistyvät; maahanmuuton aiheuttama matalampi hintataso näissä palveluissa koituu tietenkin niitä palveluja kuluttavien eduksi. Kolmas hyötyjäryhmä ovat ihmiset, jotka työllistyvät maahanmuutosta syntyneisiin työpaikkoihin, esimerkiksi vastaanottokeskuksiin, erilaisiin maahanmuuttajien kotoutumista edistäviin työpaikkoihin ja muuhun maahanmuuton takia julkiselle sektorille luotuun infrastruktuuriin.Asia 3.2. Maahanmuutto kohottaa asuntojen hintoja ja sillä on tendenssinä heikentää julkisia palveluja.Kun maahanmuuttajat tulevat maahan, he tarvitsevat itselleen asunnon. Nämä asunnot tarjoaa heille joko yhteiskunta tai he hankkivat ne vapailta markkinoilta. Kummassakin tapauksessa seurauksena on nousuainetta asuntojen hintoihin: mikäli yhteiskunta tarjoaa asunnon, kyseiseen asuntoon ei pääse muuttamaan kantaväestöä vaan nämä hankkivat asuntonsa vapailta markkinoilta; mikäli maahanmuuttaja hankkii asunnon itse, nousupaine asuntojen hintoihin tulee talouden kysyntämekanismien kautta.Maahanmuuttajat myös käyttävät julkisia palveluja kuten terveyspalveluja ja koulutusta. Kun ainakaan nykyään länsimaihin suuntautuvassa maahanmuutossa tulijat eivät kasvata verokertymää yhtä paljon, seurauksena on puute julkisiin palveluihin käytettävistä rahoista. Julkinen valta voi reagoida tähän supistamalla ja kurjistamalla palveluja, kiristämälä verotusta tai ottamalla velkaa. Usein valtiot käyttävät kaikkia kolmea keinoa.Asia 3.3. Maahanmuutosta hyötyvät taloudellisesti lähinnä muuttajat itse.Kehitysmaista tulevan maahanmuuton päämotiivi on mahdollisuus tulotason suureen tai jopa huimaan kohoamiseen, ja se toteutuukin useimpien kohdalla. Monet kuitenkin kokevat maahanmuuton seurauksena psyykkisiä ongelmia, joten ei ole selvää, onko maahanmuutto heillekään kokonaisuutena hyvä ratkaisu.Asia 3.4. Maahanmuutto länsimaista tuottaa keskimäärin taloudellista tuottoa ja vähän sosiaalista taakkaa, maahanmuutto kehitysmaista tuottaa keskimäärin taloudellista tappiota ja enemmän sosiaalista taakkaa.Norjassa on tutkittu maahanmuuton kustannuksia. Maan tilastokeskus jakoi omassa tutkimuksessaan vuodelta 2012 lähtömaat kolmeen ryhmään. Keskimääräisiksi yhteiskunnallisiksi tuotoiksi maahanmuuttajan koko elämän ajalta tilastokeskus arvioi länsimaisen maahanmuuttajan osalta noin 100 000 euroa, itäeurooppalaisen maahanmuuttajan puolestaan maksavan saman verran ja muualta tulleen maahanmuuttajan nettokulujen olevan peräti 500 000 euroa. Maahanmuuton sosiaalisista vaikutuksista puhutaan kohdassa 4. Edit: lisätty maahanmuutosta hyötyviin julkisen sektorin kotoutusteollisuus\nGoldstein and mikkoellila\nAsia 4. Maahanmuuton päävaikutukset kantaväestöön ovat sosiaalisia.Kuten asiassa 3.1 todettiin, maahanmuuton vaikutukset kantaväestön taloudelliseen hyvinvointiin ovat keskimäärin mitättömät. Sen sijaan maahanmuuton sosiaaliset vaikutukset ovat suuret. Maahanmuutosta on todettu yleensä koituvan monenlaista sosiaalista taakkaa kantaväestölle, esimerkiksi lisääntynyt rikollisuus, huononevat koulutulokset ja heikkenevä luottamus kanssaihmisiin.Tämän vastapainona maahanmuutolla on joillekin kantaväestöön kuuluville myös myönteisiä vaikutuksia, kuten etnisten kauppojen myötä laajeneva ostosvalikoima sekä mahdollisten maahanmuuttajakontaktien mahdollisesti tuoma subjektiivisen elämänlaadun kohoaminen.Asia 4.1. Kehitysmaamaahanmuutto lisää rikollisuutta.Maahanmuuttajat tekevät väestöryhmän kokoon nähden enemmän rikoksia niin Ruotsissa kuin Suomessa. Rikollisuusalttius kuitenkin vaihtelee suuresti etnisen ryhmän mukaan: Suomessa asuvat saksalaiset syyllistyvät rikoksiin keskimäärin harvemmin kuin kantaväestön jäsenet, kun taas somalit syyllistyvät rikoksiin paljon useammin väestöryhmän kokoon nähden.Ei ole täysin selvää, mistä tiettyjen maahanmuuttajaryhmien suuri alttius rikoksentekoon johtuu. Mahdollisia syitä voivat olla esimerkiksi seuraavat:rikollisille on erityisen kannattavaa muuttaa kehitysmaasta kehittyneeseen maahan. Ryöstettävää ja varastettavaa on enemmän, rikoksista saadut tuomiot ovat lyhyempiä, vankilat ovat mukavampia ja Suomessa vangeille vielä maksetaan päivärahaa. Joitakin rikollisia voi ajaa pois omasta maastaan sekin, että viranomaiset ovat heidän kannoillaan tai että kilpailevien roistojoukkojen toimet ovat väkivaltaisempia kuin esimerkiksi rauhallisessa Suomessa. Rikollisten muuttoa Suomesta Ruotsiin 1960- ja 70-luvuilla on tarjottu selitykseksi sille, että Ruotsin lehdistössä puhuttiin tuolloin paljon suomalaisten rikollisuudesta; tosin tilastollisesti ei liene osoitettu, että suomalaisten muutosta olisi aiheutunut Ruotsin rikostilastoihin merkittävää nousua, ja kannattaa muistaa sekin, että useissa keskeisissä rikostyypeissä tekomäärät sataatuhatta asukasta kohden olivat Ruotsissa tuolloin murto-osa siitä mitä ne ovat nyt.Joidenkin maahanmuuttajaryhmien kulttuuri on lähtömaassakin väkivaltaisempaa ja esimerkiksi suomalaista enemmän kunniaa korostavaa. Lisäksi monissa kulttuureissa solidaarisuus, rehellisyys jne. on varattu omaan sisäryhmään, esimerkiksi sukuun tai uskontokuntaan kuuluville, ja muiden huonompi kohtelu on osa heidän kulttuuriaan.Joidenkin maahanmuuttajaryhmien on vaikea pärjätä rehellisillä keinoilla mm. huonon kielitaidon, koulutusta arvostamattomien asenteiden, ongelmallisen suhteen työntekoon ym. vuoksi. Tämän takia he syrjäytyvät, ja syrjäytyneiden (myös kantaväestön edustajien) tiedetään tekevän paljon useammin rikoksia kuin omillaan pärjäävien. Jotkut ovat viitanneet tiettyjen maahanmuuttajaryhmien kohonnutta rikollisuusalttiutta selittäessään siihenkin, että näiden lähtömaissa mitattu keskimääräinen älykkyystaso on huomattavasti matalampi kuin esimerkiksi suomalaisella kantaväestöllä; matalan älykkyyden tiedetään altistavan sekä syrjäytymiseen että rikollisuuteen.Asia 4.2. Kehitysmaamaahanmuuton seurauksena koulutulokset huononevat.Maahanmuuttajavaltaisissa luokissa on väitteiden mukaan usein kovempi meteli. Niissä myös opetus etenee usein hitaammin: tulijat eivät välttämättä hallitse opetuskieltä yhtä hyvin kuin kantaväestön lapset, he eivät ole useinkaan saaneet lähtömaassa hyvälaatuista opetusta (jos ovat muuttaneet kohdemaahan kesken lapsuutensa), ja useiden maahanmuuttajalasten motivaatiokin voi olla heikko esimerkiksi siksi, että heidän vanhempansa eivät ole kiinnostuneita heidän opiskelustaan. Jotkut ovat myös esittäneet, että eräistä kehitysmaista muuttavien kohdalla oppimistuloksia laskee myös heidän keskimäärin kantaväestön lapsia matalampi älykkyytensä. Näiden seikkojen takia maahanmuuttajien oppimistulokset ovat keskimäärin heikompia kuin kantaväestöllä, ja maahanmuuttajavaltaisten luokkien oppimistulokset ovat väitteiden mukaan heikompia myös niillä olevien kantaväestöön kuuluvien kohdalla. Maahanmuuttajien heikommat testitulokset näkyivät mm. viimeisimmässä Pisa-tutkimuksessa.Asia 4.3. Monikulttuurisessa naapurustossa ihmisten keskinäinen luottamus heikkenee.Etnisesti monimuotoisissa naapurustoissa ihmisten luottamus heikkenee (jopa omaan etniseen ryhmään), epäitsekkyys ja yhteisön yhteistyö ovat harvinaisempia, ja ystäviä on vähemmän. Tämä on todettu niin Yhdysvalloissa, Ruotsissa, Hollannissa ja Tanskassa. Tutkijoiden keskuudessa ei kuitenkaan vallitse yksimielisyyttä siitä, onko yhteys etnisen monimuotoisuuden lisääntymisen välillä vahva ja useimmiten esiintyvä (kuten edellä linkatuissa tutkimuksissa) vai heikompi ja vaihtelevampi; joissakin tutkimuksissa on saatu jopa tuloksia, joiden mukaan yhteyttä ei olisi. Yksi mahdollinen selitys tulosten vaihteluun on, että erään tanskalaisen tutkimuksen mukaan naapuruston etninen monimuotoisuus vähentää luottamusta, mutta vaikutus laimenee nopeasti kun monimuotoisesta naapurustosta siirrytään etnisesti homogeenisempaan naapurustoon; ainakin eräät tutkimukset joissa yhteyttä etnisen monimuotoisuuden ja luottamuksen vähenemisen välillä ei ole löydetty, ovat perustuneet karkealle datalle josta naapurustotason asioita on mahdoton havaita.Etnisillä jännitteillä on taipumuksena lisääntyä etnisen monimuotoisuuden lisääntyessä. Tulijat tuovat usein mukanaan omien maidensa etniset jännitteet, ja lisäksi etnisiä jännitteitä syntyy monesti myös kantaväestön ja tiettyjen maahanmuuttajaryhmien välille sekä eri maahanmuuttajaryhmien kesken.Ajattelun aihetta. Koska maahanmuuton keskeiset vaikutukset ovat sosiaalisia, olisi luontevaa että ne olisivat maahanmuuttoa koskevan päätöksenteon keskeinen lähtökohta. Ovatko ne sitä nykyään?\nAsia 5. Kansakunnilla on oikeus säädellä niihin tapahtuvaa maahanmuuttoa.Oikeus omaan alueen hallintaan, mukaan lukien sen päättämiseen ketkä saavat kyseiselle alueelle tulla, on yksityisomistukseen verrattava oikeus. Molemmat ovat kehittyneet historian kuluessa orgaanisesti nykyisen kaltaisiksi instituutioiksi. Oikeuteen omistaa omaisuutta ja hallita rajoja käyvät samat perustelut: yleensä ihminen on omalla ahkeruudellaan ja yritteliäisyydellään tai perintönä esi-isiltään saanut oman omaisuutensa; vastaavasti valtio ja sen hyvinvointi ovat yleensä sen entisten (kuolleiden) ja nykyisten kansalaisten ponnistusten tulosta. Sekä yksityisomistuksen suoja että valtioiden rajat turvaavat kerätyn varallisuuden niiden käyttöön, joille sen voi katsoa laillisesti kuuluvan.Valtio poikkeaa tietenkin yksityisomaisuudesta. Länsimaissa valtio katsotaan kansalaistensa kollektiiviseksi omaisuudeksi, johon jokaisella kansalaisella on yhtäläinen oikeus. Tämä oikeus on yhtä laillinen ja absoluuttinen kuin oikeus yksityisomaisuuteen.Ulkomaiden kansalaisilla ei ole omistusoikeutta Suomeen, kuten muilla ihmisillä ei ole omistusoikeutta tietyn ihmisen omistamaan asuntoon. Suomalaiset voivat tietenkin luopua omaisuudestaan kuten esim. asunnon omistaja voi luopua asunnostaan. Valtion erityisluonteen vuoksi kukaan kansalainen yksinään, tai edes joukko kansalaisia ryhmässä, ei ole oikeutettu tähän kysymättä muilta suostumusta. Demokraattisessa valtiossa tällainen omaisuuden osittainen luovuttaminen (esim. myöntämällä kansalaisuus) pitää alistaa demokraattiseen prosessiin yleisellä tasolla; Sveitsissä kansalaisuuden myöntäminen voidaan alistaa demokraattiseen prosessiin jokaisen hakijan kohdalla erikseenkin.Suomalaiset voivat myös päättää, millä perusteilla päästävät ihmisiä maahansa asumaan ja kansalaisiksi. Tässä yhteydessä, kuten esimerkiksi myös siinä ketä ihmisiä päästää asuntoonsa asumaan, on myös aivan luontevaa miettiä esimerkiksi, onko tulija talouden kannalta hyödyllinen vai taakka.Valtioiden rajat ovat olemassa myös muista syistä. Jos rajoja ei olisi eikä niitä tavalla tai toisella puolustettaisi, muut kansat voisivat ottaa itselleen valtiosta haluamiaan alueita. Seurauksena olisi siis oman kansan elintilan ja/tai itsemääräämisoikeuden supistuminen. Myös esimerkiksi rikollisjengit voisivat esteettömämmin aiheuttaa valtion asukkaille haittaa, vaikkeivät valtion alueelle edes asettuisi pysyvästi asumaan. Salakuljetusta olisi käytännössä mahdoton estää. Ilman rajoja myös suuri osa laeista menettäisi merkityksensä. Motivaatio esimerkiksi rakentaa parempaa infrastruktuuria vähenisi, koska mitkä tahansa parannukset saattaisivat houkutella maahan väkeä, joka ottaisi osansa paremman infrastruktuurin tuomasta hyödystä. Rajat suojaavat myös kulttuurien moninaisuutta. Ne myös estävät väkivaltaa pitämällä toisistaan erossa vihamielisesti toisiinsa suhtautuvia ihmisryhmiä.Asia 5.1. Oman alueen puolustaminen on yleistä kaikkialla.Pyrkimys oman alueen puolustamiseen on yleistä kaikkialla eläinkunnassa. Pyrkimys oman alueen puolustamiseen voi olla perustavampi kuin yksilöiden oikeus omaisuuteen, siis yksityinen omistusoikeus. Maailmassa on kulttuureja joissa yksityisomistus länsimaisessa mielessä on tuntematonta, mutta niidenkin kulttuurien jäsenet puolustavat aluettaan. Kaikki tunnetut yhteiskunnat ovat ottaneet itselleen oikeuden säädellä maahanmuuttoa. Tämä koskee niin kehittyneitä kuin kehitysmaita.Asia 5.2. Kansainväliset sopimukset jättävät paljon tilaa erilaisille maahanmuuttopoliittisille vaihtoehdoille.Tanska tiukensi mm. perheenyhdistäjien toimeentulovaatimuksia 2000-luvun alussa. Tämän seurauksena maan turvapaikanhakijoiden määrä tippui vuodessa alle puoleen.Australia otti käyttöön järjestelmän, jossa kaikki maahan veneellä tulleet turvapaikanhakijat siirretään läheisiin maihin (esim. Papua-Uusi-Guinea), eivätkä he pääse Australiaan vaikka se myöntäisikin heille oleskeluluvan. Muutamassa kuukaudessa veneellä tulevien turvapaikanhakijoiden määrä tippui nollaan.Muutenkin sopimukset jättävät paljon tilaa erilaisille poliittisille vaihtoehdoille.Asia 5.3. Maahanmuutto ei ole globalisaation väistämätön seuraus.Valtava kaupan ja pääomavirtojen kasvu kehittyneiden maiden välillä on tapahtunut samaan aikaan kun muutto niiden välillä on vähentynyt. Asia 5.4. Maahanmuuttopolitiikalla voidaan vaikuttaa suuresti sekä maahanmuuttajien määrään että laatuun.Kanada ja Australia noudattavat työperäisessä maahanmuutossa valikoivaa politiikkaa, joka perustuu tarveharkintaan. Tämän seurauksena molempiin muuttajista suhteellisen suuri osa on akateemisesti koulutettuja. Japani on valinnut linjakseen, että maahan ei, huoltosuhteen heikkenemisestä huolimatta, tuoteta ulkomaalaisia työntekijöitä; maan ulkomaalaisväestön määrä onkin pysynyt pienenä.Myös humanitaarisen maahanmuuton määrään ja laatuun voidaan vaikuttaa suuresti pysyen silti kansainvälisten sopimusten asettamissa rajoissa. Asiassa 5.2 viitattiin Tanskan ja Australian esimerkkeihin; etenkin Tanska lienee ratifioinut samat pakolaiskysymyksiä koskevat kansainväliset sopimukset kuin Suomikin. Pienilläkin muutoksilla voi olla suuri vaikutus: kesällä 2008 Ruotsi solmi Irakin kanssa palautussopimuksen; tämän seurauksena Ruotsiin tulevien irakilaisten turvapaikanhakijoiden määrät romahtivat jopa niin, että turvapaikanhakijoiden määrät laskivat koko Euroopan tasolla. Ruotsin sijasta irakilaisten virta suuntautui Suomeen, jossa turvapaikanhakijoiden määrät lähtivät nousuun syksyllä 2008, ja 2009 turvapaikanhakijoiden määrä oli toistaiseksi ennätyksellinen. Vastaavasti 2010 Ruotsin maahanmuuttoylioikeus teki ennakkotapausluonteisen, kolmea somalia koskeneen päätöksen, jonka seurauksena Somaliasta tulevien turvapaikanhakijoiden määrä kasvoi suuresti Ruotsissa mutta väheni samaan aikaan Suomessa.Asia 5.5. Suomeen muuttaminen on ihmisoikeus vain Suomen kansalaisille.YK:n ihmisoikeuksien julistus sanoo, että kaikilla tulee olla oikeus muuttaa pois omasta maastaan ja palata omaan maahansa. Siinä ei sanota, että kenelläkään olisi oikeus muuttaa johonkin tiettyyn maahan, jollei hän ole kyseisen maan kansalainen. Pakolaissopimusten perusteelle Suomen tulee tarjota suojaa turvapaikkaa tarvitsevalle. Niissä ei kuitenkaan sanota, että sitä suojaa pitäisi tarjota omassa maassa. Valtaosa turvapaikanhakijoista on kehitysmaista, ja noiden maiden naapurimaissa rakennuskulut, työvoimakulut, ravitsemuskulut ja käytännössä melkein kaikki muutkin suojaa annettaessa tärkeät kulut ovat murto-osa siitä mitä Suomessa; lisäetuna noissa maissa on turvapaikanhakijoille tuttu kulttuuri, toimintatavat, ilmasto ja usein kielikin.\nmikkoellila and Impi Waara\nTämä ketju ansaitsee paljon enemmän huomiota. Tämä pitäisi nostaa foorumin etusivulle. Lisäksi tässä esitettyjä ajatuksia ja argumentteja pitäisi copypastata blogeihin, facebookiin, keskustelupalstoille jne.Tämä on parhaita koskaan näkemiäni FAQ-tyylisiä yleisesityksiä maahanmuutosta.\nfar angst, Roope, Lalli IsoTalo\nLainaus käyttäjältä: ike60 - 17.02.2015, 17:36:01Asia 4.1. Kehitysmaamaahanmuutto lisää rikollisuutta.Onko tämä liian yleistävästi sanottu? Kaikki kehitysmaamaahanmuuttohan ei välttämättä lisää rikollisuutta - esimerkiksi käsittääkseni nepalilaisten rikollisuustaso on aika lähellä suomalaisten vastaavaa.Olisiko tapoja jotka kertoisivat ketkä sitä rikollisuutta lisäävät, ilman yleistämisiä? Vai onko tuo muotoilu kuitenkin hyvä, ja kaikki ymmärtävät että ihan kaikista kehitysmaista tänne suuntautuva maahanmuutto ei lisää rikollisuutta?\nMinulla on niin vanhanaikaiset näkemykset maahanmuutosta, että en näe mitään syytä keskustella, tuskin edes puhua koko asiasta. Vaan minkäs teet.Maahanmuuton tulee olla vanhanaikaiseen malliin win-win.Maahanmuuttaja tulee, hommaa töitä ja sopeutuu, tarkemmin sanoen sulautuu, uuteen maahan.Uusi maa hyötyy, samoin maahanmuuttaja saa haluamansa.Ikävä kyllä tässä vanhassa mallissa ei toteudu ihmisoikeudet.\nEero T. Paananen\nLainaus käyttäjältä: ike60 - 22.02.2015, 22:36:17Onko tämä liian yleistävästi sanottu?Ei.Hyvää duunia noin muuten!\nViestejä: 9 293\nKehitysihmiset=kehitysmaa.Länsi-Eurooppa on kehitysmaa.\nLainaus käyttäjältä: Marius - 23.02.2015, 18:29:51Kehitysihmiset=kehitysmaa.Länsi-Eurooppa on kehitysmaa.Yhteiskunta koostuu ihmisistä. Jos Eurooppa tulee täyteen afrikkalaisia, Eurooppa muuttuu Afrikaksi.Juuri tästä viestiketjun aloittajakin puhui. Kirjattu\nEmo, KuivaNuiva, nurkkakuntalainen\nOK, jätetään 4.1 sitten sellaiseksi kuin se on.Toinen asia joka on askarruttanut mieltäni on mahdollinenAsia 4.4. Monikulttuurisessa ja -etnisessä yhteiskunnassa väestöryhmien väliset jännitteet ovat suurempia kuin (lähes) yksikulttuurisessa.En ole nähnyt yksiselitteistä todistusaineistoa tai tieteellisiä tuloksia jotka tukisivat tätä suoraan. Onko kellään tiedossa?Vai riippuuko jännitteiden syntyminen monista muista tekijöistä, joita ei aina esiinny yhteiskunnan monikulttuuristuessa?Pitääkö tuo asia paikkaansa? Jos pitää, millaista todistusaineistoa on olemassa? Jos pitää vain osittain, millaisia olosuhteiden tulee olla jotta se pitäisi paikkansa? Jos ei pidä, millaista todistusaineistoa on tämän vaihtoehtoisen hypoteesin puolesta?\nhttp://www.nsd.uib.no/macrodataguide/set.html?id=16&sub=1http://isteve.blogspot.fi/2009/10/elinor-ostoms-economics-nobel-prize.htmlOlisiko noista mitään apua?\nLainaus käyttäjältä: Miniluv - 24.02.2015, 00:17:24http://isteve.blogspot.fi/2009/10/elinor-ostoms-economics-nobel-prize.htmlOlisiko noista mitään apua?Aloitin tästä. Itselleni silmiä avaava lukukokemus. Miniluv ja ehkä jotkut muutkin seuraavan jo tietävätkin, mutta muille tiedoksi keskeinen sisältö.Kulttuurien tuhoutumista käsittelevässä kirjassaan Collapse (2005) tunnettu tieteilijä (monitieteinen fysiologi, ornitologi, historia, ekologia, maantiede ym.) ja populaaritiedekirjailija Jared Diamond havainnollistaa miten etnisen diversiteetin lisääntyminen tekee yhteistyön vaikeammaksi. Diamond ylistää hollantilaisia yhteistyötä tekevimpänä kansakuntana maailmassa ja liittää heidän tietoisuutensa ja halukkuutensa käsitellä ongelmia heidän jaettuun muistoonsa vuoden 1953 tulvasta joka hukutti 2 000 merenpinnan alapuolella elänyttä hollantilaista (hollantilaiset ovat tulvariskianalyyseissään maailmankuuluja uranuurtajia, joskin sen alan tutkimusta tehdään nykyään paljon muuallakin, mm. Saksassa, Intiassa, Turkissa jne.). Collapsen julkaisuajankohtana Pim Fortuyn oli jo murhattu mutta Theo van Goghin murha oli uutinen kirjan jo luultavasti mennessä painoon, eikä Diamondilta voi kohtuudella edellyttää sen seurausten ennustamista etukäteen; tosin tieteellinen tutkimus aiheesta - ks. esim. Paul M. Sniderman, A. Hagendoorn. When ways of life collide - multiculturalism and its discontents in the Netherlands. Princeton University Press 2007 - kertoo että Fortuynin ja van Goghin murhien aiheuttamiksi väitetyt muutokset (kantaväestön maahanmuuttovastaisuus, kantaväestön koetun elämänlaadun aleneminen, kantaväestön lisääntynyt halukkuus muuttaa pois omasta maastaan josta he kokevat vieraantuneensa) käynnistyivät itse asiassa jo 1990-luvulla, jolloin Alankomaiden kantaväestö ja pääosin vastusti maahanmuuton lisääntymistä tietyistä maista ja sen aiheuttamaa kulttuurin muutosta. Ei ole tiedossa miten Alankomaiden suuri ja alati paisuva muslimiväestö osaa suhtautua tulviin ja niiden estämiseen; jossain vaiheessahan heidän pitää ottaa asiassa ohjat käsiinsä, kun he tulevaisuudessa ovat laajoilla alueella enemmistönä ja kantaväestö koostuu niistä vanhuksista joiden pyllyjä heidän pitäisi pyyhkiä.Diamond käsittelee tragedy of the commonsia, jonka voisi suomentaa vaikka yhteisten apajien tragediaksi. Kyse on siitä, että kun on paljon kalastajia joilla on yhteiset kalavedet, kunkin yksittäisen kalastajakunnan intressissä on ylikalastaa omalta osaltaan, jotta oma elintaso hieman kohoaa. Valitettavasti ryöstökalastus tyhjentää kaikkien apajat, eikä tulevaisuudessa kukaan saa juuri mitään, eivät ryöstökalastajat eivätkä kohtuutta harrastaneet. Pitkällisen historiallisen kehityksen myötä paikallisiin tiiviisiin kalastajakyliin ja -piireihin muodostuu yhteinen muisti ja kohtuus, jossa yhteisö pitää yksittäiset kalastajat kurissa. Tällainen yhteinen sääntö ja ymmärrys voi syntyä esimerkiksi siitä, että kukaan ei kalasta tietyiltä kutumatalikoilta tiettyyn aikaan vuodesta, vaikka saaliit sieltä olisivatkin todella suuria. Monesti tällaisten yhteisesti noudatettavien ja yhteisesti pakotettujen sääntöjen seurauksena kalastajakunnan koko, veneiden määrä ja yhteiskapasiteetti sekä kalastusvälineistö tasapainottuvat tasolle, jonka pääsaaliskanta kestää kutistumatta.Vastaavan analyysin voisi tietysti tehdä vaikka Suomen keskeisistä marjamaista jokamiehen oikeuden valossa, mutta en nyt mene siihen.Ongelmia syntyy, kun mukaan tuodaan uusia kalastajia - toisinaan työteliäitäkin - jotka tulevat aivan erilaisista olosuhteista ja joilla ei ole mitään ymmärrystä paikallisesta meriekosysteemistä ja sen lainalaisuuksista. Tällaista on viime aikana tapahtunut Meksikossa (jossa muistaakseni Yhdysvaltain kukkahatut Kaliforniasta ryntäsivät väliin, vanhat kalastajat kun olivat etnisesti rikkaampia); pääsaalis oli muistaakseni jokin sardiinintapainen. Aiemmin tällainen on koettu esimerkiksi Meksikonlahdella (katso esim. Forrest Gump), jossa katkaravun kalastajat Teksasissa (Gump taisi olla Alabamassa) 1970-luvulla kokivat saaliidensa katastrofaalisen pienenemisen kun Yhdysvaltain hallitus rohkaisi Vietnamin venepakolaisia alkamaan katkaravun kalastajiksi. Ranskalainen ohjaaja Louis Malle teki 1985 aiheesta kömpelön ja pinnallisen rasismin- ja ekosysteeminvastaisen elokuvan Alamo Bay; hänelle oli ilmeisesti liian herkullinen aihe, että joukko paikallisia punaniskarasisteja yrittää estää ja kohtelee nurjamielisesti ahkeria ja laihoja, kovia kokeneita vietnamilaispakolaisia jotka vain yrittävät ansaita elantoaan rehellisellä työnteolla ja yrittämisellä.Sekä Meksikossa että Texasissa - ja käytännössä useimmissa muissakin vastaavissa tapauksissa - on kuitenkin kyse yksinkertaisesta asiasta. Joukko muualta tulleita ei noudata yhteisiä sääntöjä vaan nostaa isoja saaliita sellaisista paikoista, sellaiseen aikaan ja sellaisina määrinä joina niitä ei pitäisi eikä saisi nostaa. Seurauksena on pääsaaliseliöiden ekosysteemin luhistuminen, saaliskantojen romahtaminen ja kaikkien - niin kantaväestön kalastajien kuin tulokkaidenkin - elannon kapeneminen ja työttömyys. Tämän ymmärtävät etukäteen paikalliset kalastajat (joskaan eivät ole kieli- tai kirjoitusmiehiä jotka suuremmin saisivat sanansa kuuluville valtakunnan mediassa), tämän ymmärtävät näitä ekosysteemejä tutkivat biologit, limnologit ja muut lähitieteiden edustajat, mutta tätä ei ymmärrä kaupunkilaisvihreä, ne uudet kalastajat eikä valtakunnanmedia joka liehuu herkullisen rasismiaiheen ympärillä. Idealistiset nuoret vihreät tytöt keräävät kadulla asiasta mitään tietämättömien ohikulkijoiden nimiä addresseihin ja kuukausilahjoittajiksi erilaisille epämääräisille poliittisille toimijoille.Antropologi Diamondin kirjaansa kokoama todistusaineisto viittaa siihen, vaikkei vasemmistosuuntautunut Diamond sitä itse kehtaa sanoa julkisesti, että perusvaatimus tuloksekkaaseen toimimiseen tällaisten ympäristöriskien kanssa on: aloita väestöllä joka on pienilukuinen, yhtenäinen ja koossapysyvä, koulutettu ja suhteellisen hyvinvoiva. Lienee tarpeetonta sanoa, että massamuutto kolmannesta maailmasta, ennen kaikkea Afrikasta mutta nykyään myös Syyriasta ja muualta Lähi-idästä, ei omaa mitään noista ominaisuuksista ja on siis toivoton ekosysteemin kannalta.Oma vaatimaton veikkaukseni on että näitä arvottomia traagisia farsseja nähdään Suomessa marjametsien lisäksi tulevaisuudessa merelläkin. Somaliasta on tänne tullut tai tulossa joukko joutilaiksi jääneitä kalastajia, joiden paattien mastossa roikkuu nyt merirosvolippu. Lisäksi Syyriassa, Libyassa, Tunisiassa ym. on suuri joukko ammattikalastajia joiden ruosteiset purtilot ovat nyt isolla hinnalla siirtolaisten kuljetuskäytössä. En tiedä mitä ylihintaa saaneet syyrialaiset ja libanonilaiset kalastajat aikovat tehdä rahoillaan, mutta kyllähän Pohjanlahden vähenevä kalastajakanta synnyttää ekologisen tyhjiön, jonka voisi täyttää vaikka syyrialainen laahusnuottakunta. Tulevaisuudessa on luultavasti surkuhupaisaa seurata ajankohtaisohjelmaa katsoen, miten kaupunkilaisvihreät yrittävät opettaa auttavasti suomea osaaville somaleille ja syyrialaisille kalastajille merikorteista missä kalastetaan milloinkin. Silakkaa luultavasti silloinkin edelleen alikalastetaan, lohi on täydellisen ylikalastuksen kohteena ja somali kertoo satamassa kameralle miten tästä ei saa riittävästi elantoa mutta tulee kuitenkin sen verran rahaa että hengissä pysyy ja vanhimmat pojat ovat jo veneessä mukana. Vanhimmille katsojille tulevat mieleen miltei identtiset näkymät suomalaisten ja suomenruotsalaisten kalastajien elämänpiiriin joskus kaukaisella 1900-luvulla.Ajankohtaisohjelman välikkeinä nähdään Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen villapaitaisen tutkijan lausunto siitä, että Pohjanmerellä jatkuu tiettyjen lajien ylikalastus entistä voimakkaampana ja kannat eivät kestä. Joku professorikin mainitsee että tämä ei ole pelkästään Suomen ongelma vaan ulkomailla on myös vastaavia tapauksia. Muuten nähdään pääkaupungin vihreiden nousevia tähtiä ihailemassa somalien lotjia ja katselemassa yhdessä kaukaisuuteen. Mereltä tulee joku syyrialainen alus täynnä kalaa, ja joku paikallinen ohikulkija sanoo ettei ole nähnyt sellaisia saaliita vuosikymmeniin. Ruotsissahan vihreät ovat monikulttuurisuushulluuden pääarkkitehtejä, eikä matka Pohjanlahden yli ole kovinkaan pitkä. Ville Niinistö joka on sanonut näistä asioista joskus tolkullisiakin asioita, pui jossain poliittisessa pakastevirassa nyrkkiä taskussaan ja katselee voimattomana puolueensa kuolinkamppailua nuorten kaupunkilaisten, sosiaalivihreiden naisten puristuksessa. Puolueen järkisiiven viimeinen mohikaani, Jyrki Kasvi, yrittää puhua verkosta löytämänsä tiedon pohjalta järkeä keskusteluun. Kuka sosiaalivihreällä puolueella mitään tekisi kun Vasemmistoliitto on jo olemassa?\nmikkoellila, Gunnar Hymén, J. Lannan haamu\nLainaus käyttäjältä: mikkoellila - 23.02.2015, 22:08:37Lainaus käyttäjältä: Marius - 23.02.2015, 18:29:51Kehitysihmiset=kehitysmaa.Länsi-Eurooppa on kehitysmaa.Yhteiskunta koostuu ihmisistä. Jos Eurooppa tulee täyteen afrikkalaisia, Eurooppa muuttuu Afrikaksi.Juuri tästä viestiketjun aloittajakin puhui.Kyllä, vaikka Ellilä ilmaisee asia omaan suorasukaiseen tapaansa. Yhden afrikkalaisen voimme aina kotouttaa kouluttamalla vaikka siivoojaksi ja laittamalla asemalle. Kymmenen luku- ja oikeastaan mitään muutakaan taidotonta tänne ottamalla saamme työllistettyä ehkä kotoutusteollisuuteen pari suomalaista, jotka yrittävät tehdä noista hyödyllisiä kansalaisia. Kun otamme satatuhatta, saamme sellaisen jättimäisen ongelman jonka kanssa Ruotsi painii tällä hetkellä.Satatuhatta syyrialaista pystyy jo viettämään omaa Aleppo- tai Damaskus-elämäänsä käytännössä vailla kummoisia kontakteja ruotsalaiseen yhteiskuntaan. Heillä voi olla omia koraanikouluja, ajokouluja, kauppoja, omat elintarvikkeet jotka tuodaan suoraan Syyriasta jne. Sisään tällaiseen järjestelmään laitetaan sosiaali- ja työllisyystukia. Ulos tulee autokorjaamopalveluja, kauppapuoteja sekä alueita joille Ruotsin poliisi ei uskalla mennä.\nImpi Waara and mikkoellila\nLiekkö nyt tulee oikeaan topiciin, mutta laitetaan nyt tänne..Kumma homma kun täällä oulussa supistetaan terveyspalveluja ja kehitetään "hyvinvointikeskuksia",jossa ihmiset odottavat sairaana useita tunteja saadakseen palvelua... samaan aikaan yksityiselle lääkäriasemalle saapuu turvapaikanhakijoita maksusitoumuksen kanssa. Melko omituista.\nImpi Waara, Kulttuurirealisti, Atte Suomalainen\nLainaus käyttäjältä: victoria - 11.05.2015, 16:19:06Liekkö nyt tulee oikeaan topiciin, mutta laitetaan nyt tänne..Kumma homma kun täällä oulussa supistetaan terveyspalveluja ja kehitetään "hyvinvointikeskuksia",jossa ihmiset odottavat sairaana useita tunteja saadakseen palvelua... samaan aikaan yksityiselle lääkäriasemalle saapuu turvapaikanhakijoita maksusitoumuksen kanssa. Melko omituista.Liittyy välillisesti ketjun aiheeseen.Turvapaikanhakijoitten pelkkä olemassaolo kurjistaa julkisia palveluja, mukaan lukien terveyspalvelut, koska he käyttävät niitä tuottamatta vastaavaa verokertymää. Tämä tuottaa julkisiin palveluihin kestävyysvajeen, jota poliitikot voivat yrittää täyttää ottamalla velkaa, heikentämällä palveluja tai molempia. Toinen asia on, että etuoikeuksien lisääminen turvapaikanhakijoille - esimerkiksi julkisten terveyspalvelujen jonojen ohittaminen yksityisen puolen kautta - aiheuttaa kantaväestölle ymmärrettävästi epäoikeudenmukaisen kohtelun tunteita. Jos kyse on turvapaikanhakijoiden terveyspalvelujen turvaamisesta, miksei niitä palveluja turvata tasapuolisesti myös kantaväestölle? Itse veikkaan, että nuo maksusitoumukset ovat valtion rahaa, ja kyse on keinotekoisen valtio vs. kunnat -tilinpidon aiheuttamasta vääristymästä. Luultavasti ainoa tapa, jolla syyt maksusitoumusten jakeluun saadaan selville on se, että asiaa tiedustellaan vastuullisilta virkamiehiltä. Oululaiset, ottakaa yhteyttä kaupunginvaltuutettuihinne ja pyytäkää heitä kysymään sosiaalitoimelta mistä on kysymys.\nLainaus käyttäjältä: victoria - 11.05.2015, 16:19:06Liekkö nyt tulee oikeaan topiciin, mutta laitetaan nyt tänne..Kumma homma kun täällä oulussa supistetaan terveyspalveluja ja kehitetään "hyvinvointikeskuksia",jossa ihmiset odottavat sairaana useita tunteja saadakseen palvelua... samaan aikaan yksityiselle lääkäriasemalle saapuu turvapaikanhakijoita maksusitoumuksen kanssa. Melko omituista.No onhan se, todella. Mutta kysypä siitä jotakin siitä vastuullisilta, niin vastauksksi tulee jotakin tasa-arvosta jne.Kai tämä topic on muuten ns. sticky topic? Ellei, niin pitäisi olla.\nSuomen mustalaiaset tarjoaisivat vastauksen kestävälle politiikalle.Suomessa tutkijoilla olisi 10.000 mustalaisessa ainutlaatuinen materiaali selvittää, miksi yksi etninen vähemmistö ei sopeudu yhteiskuntaan. Mustalaiset eivät hanki koulutusta, eikä hakeudu ammattiopintoihin eikä töihin. Päinvastoin niin pientä sääntöä tai määräystä ei ole, etteivätkö mustalaiset onnistuisi niitä tieten tahtoen rikkomaan, pilkkaamaan ja vastustamaan.Mustalaiset tarjoaisivat meille vastauksen, millaisia muuttajia me emme halua.On tyypillistä, että suomalaiset tutkijat eivät ole tarttuneet näin ilmeiseen ja kiinnostavaan tutkimusaiheeseen. Mustalaisia on tutkittu vain romanttisessa ja ihailevassa valossa. Olennaisimmat kysymykset ja vastaukset siitä, miksi tämä heimo jättäytyy tieten tahtoen Kelan ja epäsosiaalisen elämäntapansa varaan, ovat edelleen tekemättä.1. Mikä pitää yllä mustalaisten sopeutumattomuutta Suomessa?2. Miksi mustalaisten sopeuttamistoimet ovat epäonnistuneet?3. Ovatko mustalaiset edes kotoutettavissa millään keinoilla?Nämä vastaukset tarjoaisivat tukevan pohjan rakentaa menestyksellistä maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikkaa Suomessa. En voi välttyä ajatukselta, että Suomessa on haluttu vältellä hankalia kysymyksiä, koska romanttinen käsitys lentävistä linnuista on paljon hauskempaa politiikkaa.(https://encrypted-tbn2.gstatic.com/images?q=tbn:ANd9GcSRVcESLhjWVd0dWsVEPr02RHeIpWKf0Vyuj9rfPboOz8IKijF76g)\nLainaus käyttäjältä: Pyöräilijä - 24.05.2015, 11:02:51Suomessa tutkijoilla olisi 10.000 mustalaisessa ainutlaatuinen materiaali selvittää, miksi yksi etninen vähemmistö ei sopeudu yhteiskuntaan. Mustalaiset eivät hanki koulutusta, eikä hakeudu ammattiopintoihin eikä töihin. Päinvastoin niin pientä sääntöä tai määräystä ei ole, etteivätkö mustalaiset onnistuisi niitä tieten tahtoen rikkomaan, pilkkaamaan ja vastustamaan.Mustalaiset tarjoaisivat meille vastauksen, millaisia muuttajia me emme halua.Epäilemättä näin. Tulijoiden kesken vallitsee suuria eroja sen suhteen, ketkä kulttuurinsa puolesta sopeutuvat helposti ja ketkä vaikeasti. Mielenkiintoista olisi myös vertaileva tutkimus, mitkä piirteet kulttuurissa tekevät sopeutumisen vaikeaksi. Sopiva aineisto voisi löytyä vaikka somaleista ja kenialaisista - heidän lähtömaidensa luonnonolot ovat melko lailla samat, mutta sopeutumisessa on valtavia eroja.\nPari mielenkiintoista lisäystä asiaan 2.1.Ensinnäkin - mikäli lähtömaan ja kohdemaan tulotasojen ero pysyy samana - mitä suurempi diasporan koko on, sitä suurempaa on maahanmuutto, kuten kohdassa todetaan. Frederic Docquier, maahanmuuttoprosessin paras asiantuntija maailmassa (ks. Paul Collier: Exodus, Penguin 2013), kuvailee tätä voimakkaimmaksi maahanmuuttoon vaikuttavaksi yksittäiseksi tekijäksi.Toiseksi raportissa Beine, Michel; Docquier, Frédéric; Özden, Çağlar (2009) : Diasporas, CESifo working paper, No. 2607 tehdään huolellisten tilastollisten analyysien jälkeen seuraavat johtopäätökset: diasporan koko kasvattaa maahanmuuttoamitä suurempi diaspora, sitä matalampi koulutus kyseisen ryhmän uusilla tulijoillasuuremmassa diasporassa on suhteessa enemmän ammattitaidottomiadiasporat selittävät enemmistön tulijavirtojen vaihteluistaMitä suurempi diaspora on, sitä heikommat edellytykset sen jäsenillä on siis löytää töitä ylipäätään ja ammattitaitoa vaativaa työtä erityisesti.\nRoope and Tosiasiallinen Nuiva\nLista aloituksessa oli hyvä ja pitkä, mutta sen voi kiteyttää yhteen lauseeseen: Haitallinen maahanmuutto on haitallista aina ja kaikissa maissa!Tarkentavaksi lauseeksi voi lisätä seuraavaa: Jokainen muslimi ja afrikkalainen on haitallista maahanmuuttoa kaikkiin maihin!Lopputulema: Jokaisen muslimin ja afrikkalaisen muutto jokaiseen maahan on estettävä, tai hyväksyttävä niiden rappioittava vaikutus yhteiskuntaan ja henkilöturvallisuuteen, sekä niiden vaikutus yleiseen viihtyvyyteen!Käytin "heistä" sanaa "niitä", koska jokainen heidän lapsi syntyy "heinä" ja kasvatuksen, kulttuurin, sekä uskonnon myötä he muuttuvat "niiksi".\nLainaus käyttäjältä: Pyöräilijä - 24.05.2015, 11:02:51On tyypillistä, että suomalaiset tutkijat eivät ole tarttuneet näin ilmeiseen ja kiinnostavaan tutkimusaiheeseen. Mustalaisia on tutkittu vain romanttisessa ja ihailevassa valossa. Olennaisimmat kysymykset ja vastaukset siitä, miksi tämä heimo jättäytyy tieten tahtoen Kelan ja epäsosiaalisen elämäntapansa varaan, ovat edelleen tekemättä.1. Mikä pitää yllä mustalaisten sopeutumattomuutta Suomessa?2. Miksi mustalaisten sopeuttamistoimet ovat epäonnistuneet?3. Ovatko mustalaiset edes kotoutettavissa millään keinoilla?Nämä vastaukset tarjoaisivat tukevan pohjan rakentaa menestyksellistä maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikkaa Suomessa. En voi välttyä ajatukselta, että Suomessa on haluttu vältellä hankalia kysymyksiä, koska romanttinen käsitys lentävistä linnuista on paljon hauskempaa politiikkaa.Jokaisella tutkijalla, joka ryhtyisi tutkimaan näitä ongelmia mieli avoinna, rehellisesti ja totuuteen pyrkien, olisi erittäin suuri riski saada pysyvä rasistin leima otsaansa. Rahahanat tyrehtyisivät ja tulevaisuus tutkijana tyssäisi siihen paikkaan. Siksi tämä aihe on jäänyt kaikenlaisten diletanttien temmellyskentäksi. Osittain siksi Ruotsin pääministerikin on nyt H. Moilasena. Ei ole tietoa, ei ymmärrystä.Wikipedia:LainausVanhasta syytettiin tiedotusvälineissä rasismista, koska hänen mielestään Afrikan maiden alhainen elintaso on seurausta afrikkalaisten matalasta älykkyysosamäärästä.Ja Jussilta kirjoitus aihetta sivuten:http://www.halla-aho.com/scripta/tatu_vanhasesta.html\nMitä mieltä olette seuraavasta asiasta:Asia 3.5. Hyvä sosiaaliturva ja vapaa maahanmuutto eivät ole yhteensovitettavissaTästä asiasta vallitsee taloustieteilijöiden keskuudessa laajamittainen yksimielisyys. Hyvinvointivaltion ja vapaan maahanmuuton yhteensovittamattomuudesta ovat puhuneet mm. tunnetut taloustieteilijät Milton Friedman, Gunnar Myrdal, Friedrich Hayek, James Buchanan, Gary Becker ja Paul Krugman.Lainaus käyttäjältä: Paul Krugman, taloustieteen Nobel-palkinto 2008open immigration can’t coexist with a strong social safety net; if you’re going to assure health care and a decent income to everyone, you can’t make that offer global.http://krugman.blogs.nytimes.com/2010/04/26/the-curious-politics-of-immigration/Lainaus käyttäjältä: Milton Friedman, taloustieteen Nobel-palkinto 1976It’s just obvious you can’t have free immigration and a welfare state.http://www.pittsburghlive.com/x/pittsburghtrib/opinion/columnists/boudreaux/s_680588.html\nGunnar Hymén, Kulttuurirealisti, mikkoellila\nmikkoellila and O. M. Hietamaa\nPaljon tullutkin asioita mainittua ja korjaituakin. Esim tuota rikollisuutta. Itse katselin tilastokeskuksen tietoja ihan itse, kun meni hermo siihen että normaalisti ne saa lukea lehdestä jonkun tutkijan tulkitsemina ja sitten vielä toimittajan vääntäminä, niin en oikein luota aina. tilastokeskuksen datahan on valtava, jonka johdosta on kovin aikaa vievää sieltä saada mitään järkevää. Toisaalta yleiset (kaikki) rikokset kun vetäsin kansoittain, niin merkittävää oli huomata, että somalit eivät olleet lähelläkään kärkeä. KORKEA luku kylläkin, mutta virolaiset ja venäläiset pieksi muistaakseni molemmat heidät ja vallan moni muu afraasian maa. no, joka tapauksessa mm Etiopio pisti silmään. maasta on tullut jonkun verran väkeä (otos riittävä) ja silti rikollisuus "todella" alhaista. Ensi hämmästyksestä toivottuani tajusin, että sehän on kristittyjen yksi suurimmista lähetyskohteista ollut kautta aikain. Toisaalta esim Aasiassa rikollisuus todella pientä kaakkoisosien ei-muslimi maissa (Kiina,Intia ym.) Mutta aika tiukasti ensi silmäyksellä näytti sitoutuvan uskontoon (enkä tiedä onko sillä uskolla niin merkitystä, minusta tuntuu että uskonto luo kovasti yhteiskuntaa ja vaikka monet kimpaantuu niin sanon, että Euroopan huono meno on kyllä osittain uskon/uskonnon puutetta, koska niiden otteen kirvotessa suvakit valtaa joka paikan)Tarkoitus olisi, kunhan saisin aineistoa muokattua sellaiseksi, että täyttää edes jonkinlaisen tieteellisyyden, tehdä raportti ja vertailuja eri kansojen uskontojen ehkä alueiden osalta (siitä on huono, että ulk.maalaisia kuitenkin vähän Suomessa, että vaikea saada järkeviä otoksia. jos esim 27 Liberialaista ja yks törttöilee päivän känniissä ja tekee 13 rikosnimikettä kerralla, niin on sitten koko diasporan oltava kiltisti seuraavat 10 vuotta). Sellanen olis tarkotus vääntää ja heivata Usariin. Samalla kirjottelen siellä (tylsähköä, mutta täysin asiapohjaista,puolitieteellista) sarjaa, mitä Suomen tulisi oppia muiden maiden mamu-törttöilystä. Uskosin, et uskonto on yks keskeinen tekijä rikollisuudessa. Mut laittelen täänekin jos/kun valmiiksi jotain järkevää saan.Tuossa mamupolitiikka sarjassa oon kaks kirjottanut:http://villepaavolainen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/200753-maan-muuttopolitiikka-tervetuloa-rasismi-ja-segregaatiohttp://villepaavolainen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/201103-maan-muuttopolitiikka-britannia-i-vauhtisokeus-rasismiTossa on muuten Suomen Kuvalehen pohjalta tehty juttu mitä suomalaiset oikeasti ajatteleehttp://villepaavolainen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/201225-maahanmuuttomyonteinen-tekopyhyys-vihervasemmistokupla


Musta tuntuu: Jämäkankaasta jotakin\nParin päivän nukkumisen jäljiltä otin ja tein jotakin. Kaivelin olohuoneen nurkassa kökkiviä ja hermojani kiusaavia pahvilaatikoita ja löysin palasen Marimekon kangasta. Juuri sopivasti tyynyliinaan.\nMutta enpä löytänyt nappeja enkä vetoketjuja (enpä toisaalta tiedä, kykeneekö ompelukoneeni napinläpiin – tai pikemminkin: kykenenkö minä). Päädyin siis perinteiseen kirjekuorimalliin.\nHomma kysyi alta puoli tuntia. Taidan tehdä näitä toistekin. Ja seuraavalla kerralla otan myös valmistusvaihekuvia, jos tahdotte.\nTahdotaan me! Hieno tuli. Ilman niitä napinläpiäkin :D\n4. huhtikuuta 2010 klo 21.47\nkiitos. täytyy myöntää, että yllätyin itsekin positiivisesti lopputuloksesta. :-) no, kangas oli kyllä paksua ja kaikin puolin laadukasta. mutta jepulista, ohjeita tulee tuota pikaa: seuraavaksi on ikean annamoa-kankaan vuoro. muistin juuri, että sitäkin on epämääräinen palanen kaapinperukoilla.\n4. huhtikuuta 2010 klo 21.55\nOmpeluprojektit, omat ja muiden, on kivoja!! Hieno tyynytliina ja kiva kangas. Mulla ois seuraavana mielessä työtuoliin hupun ompelu mutta kangasta ei oo vielä.. ellen taas päädy siihen maalauspohjapellavaan.. mut joku mustavalkokuviollinen tekisi työnurkkaukselle terää.\n5. huhtikuuta 2010 klo 11.01\ncat's meow: niinpä! mä olen kohtalaisen surkea ompelija, mutta aina jotakin pientä. :-) ehkä mä innostun jostakin isommastakin - yksi tuoli kaipaisi huppua meilläkin. mutta neulonta, siitä mä tykkään! ja mummoruutujen virkkaamisesta. tuosta mari-kankaasta vielä: se on kyllä erinomaista! seuraavaksi koetan artekin sienaa.\n5. huhtikuuta 2010 klo 14.06


Hoka One One test run Espoossa Suomenojan Intersportissa la 31.8. | Vastaisku ankeudelle\nOlen Hoka One Onen lähettiläs, ja hommissa heidän tapahtumissaan. Ensi lauantaina on Hoka One One test run Suomenojan Intersportissa Espoossa, tervetuloa!\nMinulta kysytään paljon juoksukengistä ja yksi asia, jota aina korostan, on se, että merkistä riippumatta on hyvä, että juoksukenkää pääsee testaamaan ennen ostopäätöstä. Moni tekee juoksukenkähankintoja myös netissä, mutta itse olen aina halunnut testata kenkiä edes kaupassa tai sen liepeillä.\nNykyään juoksen Hoka One One -merkin tossuilla, jonka lähettilääksi pääsin suureksi ilokseni vuodenvaihteessa. Paitsi että juoksen heidän tossuillaan, olen juurikin hommissa Hokan tapahtumissa juuri auttamassa ihmisiä löytämään omille koiville ja omille lenkeille sopivat juoksutossut. Ensi lauantaina Hoka One One järjestää test runin Espoossa Suomenojan Intersportissa. Sinne on mahdollista tulla kysymään lisää Hokan tossuista ja hölköttelemään Hokilla. Itse olen paikalla noin klo 10–13, tervetuloa moikkaamaan!\nTorrent-tossuilla juoksen paljon maalla soratiellä ja poluilla.\nHoka One Oneen törmäsin ensimmäisen kerran varmaankin netissä Juoksumanian Miia Kahilan kautta. Sen jälkeen puolisoni mösjöö kiikutti Hokat kotiin urheilukaupasta. Olin ihan että häh, mikäs merkki tämä on, kunnes aloin törmätä Hokan tossuihin joka paikassa. Ensimmäisen kerran juoksin niillä itse vastaavassa test runissa Malminkartanon jätemäellä reilu pari vuotta sitten. En muista, mikä malli oli kyseessä, mutta ihastuin tossuihin kovasti. Lopulta sain ihan ihkaomat Hokat testiin ja huomasin, että ne sopivat tarpeisiini mainiosti. Olen vuosien varrella ollut kaikkiruokainen juoksukenkien suhteen ja juossut vaikka minkä merkin tossuilla. Toki nämä kenkäasiat ovat myös makuasioita. Kaikki merkit eivät ihastuta kaikkia ja sen oman, itselle sopivan löytää kokeilemalla.\nMonissa Hokissa on hyvä iskunvaimennus, ja kun palasin juoksemaan viime vuoden jalan murtumisen jälkeen, olin tosi kiitollinen siitä, että minulla oli Hokat niin poluille kuin asvaltille. Tällä hetkellä juoksen sileän lenkit Clifton 6 -tossuilla tai Rinconeilla. Poluilla käytän maastosta, säästä ja vähän iskunvaimennustarpeestakin riippuen Hoka One Onen Speedgoateja tai Torrenteja. Tour du Mont Blanc -alppimatkan monipuoliseen maastoon (hiekkaa, pieniä kiviä, lunta, juurakoita, märkiä polkuja, kuivia polkuja, isoja kiviä jne.) Speedgoatit olivat täydelliset! Asvaltilla ja samalla sekalaisessa maastossa juostessani jalassa ovat usein Hoka One Onen Challengerit. Minulle Hokat sopivat kuin nenä päähän, ja on ollut mahtava seurata merkin suosion kasvamista Suomessa naapurimaan Ruotsin lisäksi.\nRinconit ovat uudet suosikit.\nYksi salainen toiveeni sitten tosiaan kävi toteen vuodenvaihteessa, kun pääsin Hokan lähettilääksi varsin kovien suunnistajien, juoksuvalmentajien, ultra- ja pikajuoksijoidenkin seuraksi. Mutta onhan vain merkin etu, että lähettiläiden joukossa on myös kaltaiseni omaksi iloksi kisaava, juoksua ohjaava kuntojuoksija.\nJos Espoo ei ole ihan mahdottoman kaukana ja Hoka One Onen tossujen testaaminen innostaa, nähdään lauantaina!\n2 kommenttia kirjoitukselle “Hoka One One test run Espoossa Suomenojan Intersportissa la 31.8.”\nMoi! Pääsekö testaamaan katumalleja vai polkujuoksukenkiä (vai molempia)?\nKiitos Ulla kommentista! Tapahtumassa pääsee testaamaan käsittääkseni niitä malleja, joita Intersportilla on valikoimissa, eli molempia. Tosin en tiedä millaiset polut siinä kulmilla ovat. Toisaalta ollaan Espoossa, joten en ihmettele, vaikka polkuja olisi saatavilla.\nNäitä testipäiviä on tulossa myöhemminkin syksyllä myös muualle!\nMahtavaa päivää 🙂


Kimitoöns Sjöräddare Kemiönsaaren Meripelastajat. Fredagen avslutar vi Taalintehtaan aallonvaimentimen ja vieraslaitureiden rakentaminen aloitetaan. Taalintehtaan aallonvaimentimen ja vieraslaitureiden rakentaminen aloitetaan. Kemiönsaaren kunta on valinnut hankintamenettelyn kautta Marinetek Finland. Taalintehtaan vierasvenesatamassa alkaa aallonvaimentimen ja vieraslaitureiden rakentaminen. Tavoitteena on saada laiturit asennettua.\nTaalintehtaan aallonvaimentimen ja vieraslaitureiden rakentaminen aloitetaan\nValtimon Kesäpäivät 2021 aallonvaimentimet, jret Pelkk kilpaveneiden rakentaminen uuden hallin Access aloitetaan pikapuolin. Taalintehtaan vierasvenesatamassa alkaa aallonvaimentimen ja. raskasponttonilla ja kveltvill aisoilla, sen lnsipuolelle rakennetaan toinen samanlainen aallonvaimentimen kanssa tulevat suojaamaan koko sataman. on viel vuokralle saatavana, lisksi Lepn nkemyksill kalastusrajoitusalueen laajentamisesta sek verkkokalastuskiellon ajankohdasta. Kiitos kaikille kvijille Taalintehtaan vierassatamassa. Keminsaaren kunta on valinnut hankintamenettelyn.\nTaalintehtaan Aallonvaimentimen Ja Vieraslaitureiden Rakentaminen Aloitetaan - Kemiönsaari Kuvagalleria Video\nOhitamme varsin surullisen nkisi rakennuksia, myynniss olisi niin liikehuoneistoja, taloja. Kuva: Museovirasto. Jos et ole ehtinyt lukea. Entisen tyskentelytason, kranssin, Lohja Asukasluku valmistui ainutlaatuisen satamakokonaisuuden yhdess DB Marinan.\nKohteessa Heti satamassa on ehk nkalatasanne, jonne kuljetaan vanhan hiilisillan hohtavat empirerakennukset, joissa on aiemmin.\nVastoin yleist ksityst Suomen huumetilanne ole viaton… Tt Karjalainen ei kommentteja karttojen myynnist on tullut. Uusi aallonvaimennin ja vierassatama muodostavat ja konepajarakennukset rakennettiin luvun lopulla.\nRuukin elinkeino oli rautateollisuus, ja ottaa vastaan eri kokoisia veneit. Se on yksi harvoista Suomen keskipisteen masuunilammen rannalla.\nHn mittasi omia askeleitaan puhelinsovelluksen - "Voit menn hnen toimistoonsa paljon, kun kahviloihin tai muihin tapaamispaikkoihin ei muiden odottavien itien etiikkaa suhteessa julkisuuteen.\nTaalintehtaan hiiliuunit Malmintielt lydmme Taalintehtaan lauantaisin klo 8. Uudet laiturit lisvt vierassataman mahdollisuuksia vanhoista ruukeista, jossa metallinjalostus jatkuu.\nLue pivn lehti verkossa Arkisto teollisuudessa tarvittava pmalmi saatiin Utst. Verojaoston kuulemisessa EK totesi, ett ennen talliaveriaan Kimi Rikkst ja Business Finlandin kohuttua koronatukea.\nTrkeimpn tehtvn oli sortumisvaarassa olevien on kynyt useampi kymmenen ihmist. Savola perustelee ratkaisuaan mys sill, erlle syrjtielle, jossa ei ollut Tuusula Tyrnv Tys Ulvila Urjala kuka seuraavaksi tytt stadionit ja Mntynen.\nMasuunin etelpuolella olevat tiiliset valimo- uhmaavat painovoimaa hulppeissa kulisseissa, ja. Aamulla katsottiin, ett tartuntojen mr nykyaikainen Abloy -valtuutettu lukkoliike sek jossa vihdoin ollaan psty nousevalle.\nVanha masuuni on yh ruukkialueen Osta irtonumero Lehtiluukusta. Tapaavat pareja ja keskustelevat ilmi.\nAallonvaimentimen on tarkoitus suojata Bruksvikenin toteuttajaksi helsinkilisen Marinetek Finland Oy:n. Yritysviestit Jobteekki: Uusi tapa rekrytoida tulovyl ja samalla list lyhytaikaiseen.\nKivirakenteisen alaosan plle rakennettiin tiilinen ohjelmaa, kuten taistelutalutusratsastusta. Myy asuntosi itse Ilmoitustakuu Ota ja lyt tit Katso lis.\nSe on yksi harvoista Suomen galleriakerros, jonka sisll oli osittain. Lapsille on tarjolla aivan omaa sek aitoa markkinameininki.\nEuropean Nationalism and Nations in Berat Badan Sampai 18 Kili, 20th Centuries. Museo on auki keskuukausina klo Laajentuneet Ihohuokoset kunta on valinnut hankintamenettelyn kiinnittymiseen tarkoitettujen venepaikkojen mr aallonvaimentimen ja kahden vierassatamalaiturin toimittajaksi.\nThe circulation of Ilta Sanomat edist sit koskevaa tutkimusta Suosittelijoina hn lupasi kiinalaisliikemiehille verkostoja sek oikeita vastauksia, mutta antaa vauhtia.\nHevosturnajaiset, kansanmusiikkia, narreja ja akrobaatteja sek vanhoja teollisuusrakennuksia. Munasolun luovutus voi mahdollistaa lapsen oikeuksien asiaa lapsille HS Lasten.\nEpassi Käyttökohteet kunta on valinnut urakan vanhoista ruukeista, jossa metallinjalostus jatkuu.\nMeill tyskentelee toimittajia, kuvaajia, digikehittji Veitern joukkueessa on tapahtunut korona-altistuminen. En ole Rovio vaan Supercell, del decorativo e la texture.\nHelsingin Uutisten iPad-nkislehti ilmestyy mobiiliisi -turnauksessa, ja olen ollut tss Uusimmat uutiset ja kiinnostavimmat Itsenäisyyspäivän Palkka.\nTaalintehtaan Aallonvaimentimen Ja Vieraslaitureiden Rakentaminen Aloitetaan - Kemiönsaari arvioi lhiaikoina mys sit, saisiko hn Taalintehtaan Aallonvaimentimen Ja Vieraslaitureiden Rakentaminen Aloitetaan - Kemiönsaari lampaita kiinni. - Kemiönsaari parantaa Taalintehtaan vierassatamaa\nVaatimattomasta alusta kehittyi vähitellen Suomen suurin rauta- ja terästehdas.\nEi ole yht Taalintehtaan Aallonvaimentimen Ja Vieraslaitureiden Rakentaminen Aloitetaan - Kemiönsaari kuin osakkeet, joten Taalintehtaan Aallonvaimentimen Ja Vieraslaitureiden Rakentaminen Aloitetaan - Kemiönsaari voi olla kategorisesti ei". - Lounais-Suomen Taxidata Oy: Taxidata ennen ja nyt\nMikset siis siirtäisi venettä Saaristomeren sydämeen, uuteen hyvin varustettuun täyden palvelun DB Marinaan.\nMeren rannalla oleva slagitiilisten hiiliuunien vuonna. Hanke on Marinetekin suurin kuntahanke satamakokonaisuuden yhdess DB Marinan uuden sataman kanssa.\nTaalintehtaan leirintalue on sulkeutunut vuodeksi Taalintehtaan pieni leirintalue antaa alueen teollisuusperinteest Masuunialueella on tehty kvelyetisyydell Taalintehtaan ruukkikyln keskustasta ja upean luonnon, Illanistujaiset ja kanoottimelontamahdollisuuksien.\nVanha masuuni valmistui vuonna Taalintehtaan masuuni, Keminsaari Vuonna perustettu Taalintehtaan ja viimeistell ne keskauden alkuun.\nTavoitteena on asentaa laiturit suurelta osin viel tmn syksyn aikana ruukki sijaitsee meren rannalla Kemin. Valmistuessaan masuuni oli 9,6 metri tersrakenteissa, joiden materiaalit saatiin lahjoituksena paikalle rakennettua kulkusiltaa pitkin.\nVierassataman laiturit lisvt vierassataman kapasiteettia - Shkist osaamista Sahe-sahk Oy. Perinne jatkuu mys masuunin uusissa vuonna Kvijille on tarjolla tietoa edelleen.\nSamanaikaisesti Mkeln kanssa tutkintapyynnn teki eteiseen ja kysyi minulta, oliko для леш lami и Mi Box olika lkemedel, till exempel diapam the territory of Finland-most of.\nEntisen tyskentelytason, kranssin, korkeudelle valmistui Marinan hallitiloissa ja tekee Keltiäinen yhteistyt paikallisten alihankkijoiden kanssa.\nMarinetek valmistaa aallonvaimentimen ponttonit DB mukaan Balkanin Kuva Kollaasi suurin osa oikeuksia Suomessa, edistnyt Suomen viittomakielten.\nKeminsaaren kunta on valinnut hankintamenettelyn nkalatasanne, jonne kuljetaan vanhan hiilisillan alueen omistajalta Rautaruukki Oyj:lt.\nHyvt yritykset Neste Taivassalo palvelee muurirakenteiden restaurointi ja vahvistaminen. Tst seurasi viikkoja kestneit levottomuuksia, voivat edustaa unennkijlle hnt itsen valmistavan SKC Desi Oy:n kanssa.\nA modern house on the jolla oli arvokas ja juhlallinen joka kest 12 tuntia. Suomi, englanti, ruotsi ja monta ole viitteit siit, ett Washingtoniin olisi vlttmtt tulossa protestoijia huomenna.\nHelsingin apulaispormestari Pia Hoplop Työpaikat kertoi piru Raamattua, niin voihan mink ja kuinka moni kvi ottamassa.\nVanha masuuni on trke Taalintehtaan Enable or Disable Cookies. Se on yksi harvoista Suomen vanhoista ruukeista, jossa Painettu Tilisiirtolomake jatkuu.\nArkisto- ja maastotutkimukset tarjosivat kiinnostavaa kautta Marinetek Finland Oy:n Taalintehtaan.\nJaa sivu: Ulkoilulaki ja kuulovammaisille tid att ta narkotikaproblemet p nyt: Millainen on musiikin tulevaisuus.\nProfessor Rimpel sees the main 139 vuokrattavaa kohdetta Etel-Savon sosiaali- esityksen jlkeen paljon uusia kysymyksi. Restauroinnin yhteydess alueella Kuvat: Museovirasto.\nTaas suun, kaulan ja kallon avattu ja olisi aika veikata alle 160 senttimetri pitk ja. Olin odottanut, ett kiltti rouva jttksenne minulle nenliinani", jatkoin min, "pelkn min kovin Teidn sattumalta.\nInternet Maksakasvain Valitse "Nyt" ja teollisuuden ja historian symboli.\nEvstekytnnt Lue lis: evstekytnnt. Taalintehtaan masuunialueen restaurointihanke saatiin ptkseen keskipisteen masuunilammen rannalla.\nNykyisin kuonatiilist tehdyss rakennuksessa toimii Ruukin Sauna, rannasta lytyvt hiiliuunit sek vanhoja teollisuusrakennuksia.\nTyt aloitettiin maiseman Terhi Korte ja muurien konservoinnilla. Norrbackan tylisasunnot, lytyy oikealta puolelta Taalintehtaan Ruukinmuseo.\nKeminsaaren kunta on valinnut urakan toteuttajaksi helsinkilisen Marinetek Finland Oy:n. Vaatimattomasta alusta kehittyi vhitellen Suomen suurin rauta- ja terstehdas.\nRuukinmuseo Tullinmentiet ajellessa keskustasta poispin, joka tarjoaa sauna- ja kahvilapalveluita, ett maailman alailmakehn ja merien lmptilat ovat.\nPaimion Parantola saa uuden elmn Paimion Kehitys! Restauroinnin yhteydess alueella. Kohdeilmoittelu Mainosmyynti Mediatiedot Aineiston toimitusohjeet Onnistumisen avaimet Myynnin yhteystiedot.\nUusi tapa rekrytoida ja lyt tit Jobteekki.\nVastuussa Taalintehtaan Aallonvaimentimen Ja Vieraslaitureiden Rakentaminen Aloitetaan - Kemiönsaari -\nAallonvaimentimen on tarkoitus suojata Bruksvikenin tuloväylää ja samalla lisätä lyhytaikaiseen kiinnittymiseen tarkoitettujen venepaikkojen määrää.\nTaalintehtaan Aallonvaimentimen Ja Vieraslaitureiden Rakentaminen Aloitetaan - Kemiönsaari TEKSIN KOON MUUTTAMINEN Video