Nybyn Olhavan tuulivoimapuistot - PDF\nDownload "Nybyn Olhavan tuulivoimapuistot"\n1 S U U N N IT T EL U JA T EK N IIK K A TAALERITEHDAS OY, TUULIWATTI OY Nybyn Olhavan tuulivoimapuistot LINNUSTOSELVITYKSET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY P18173\n2 2 (34) Suorsa Ville Sisällysluettelo 1.1 Linnusto Lähtötiedot ja menetelmät Linnuston nykytila Hankkeen linnustovaikutukset Luontovaikutusten arvioinnin epävarmuustekijät Linnusto Haitallisten vaikutusten ehkäiseminen ja lieventäminen Linnusto YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN SEURANTAOHJELMA Linnusto Kirjallisuus Liitteet: LIITE 1. Pesimälinnustokartta LIITE 2. Metson soidinaluekartoituksen tulokset (vain viranomaiskäyttöön!) LIITE 3. Petolintuselvityksen tulokset (vain viranomaiskäyttöön!)\n3 3 (34) Nybyn Olhavan tuulivoimapuistot 1.1 Linnusto Lähtötiedot ja menetelmät Yleistä Pesimälinnusto Nybyn Olhavan alueelle suunniteltujen tuulivoimapuistojen linnustoa selvitettiin maastoinventoinneilla vuonna Inventoinnit koostuivat kevätmuutontarkkailusta, pesimälinnustoinventoinneista, metson soidinaluekartoituksesta sekä alueella pesivien petolintujen reviirien kartoittamisesta. Linnustoselvitysten maastotöistä ovat vastanneet linnustoasiantuntijat Ville Suorsa ja Eino Mikkonen. Linnustovaikutusarvioinnin on laatinut FM biologi Ville Suorsa FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy:n Oulun toimistolta. Linnustoselvitysten ensisijaisena tavoitteena oli selvittää hankealueen pesimälinnusto sekä suojelullisesti arvokkaiden lajien reviirien sijainti, ja luoda yleiskuva alueen kautta muuttavaan linnustoon. Linnustoselvitysten aikana kiinnitettiin erityistä huomiota kaikkiin suojelullisesti arvokkaisiin lajeihin, kuten Suomen Punaisen kirjan uhanalaisiin ja silmälläpidettäviin lajeihin (Rassi ym. 2010), EU:n lintudirektiivin liitteen I lajeihin (79/409/ETY), Suomen luonnonsuojelulailla ( /1096) ja luonnonsuojeluasetuksella ( /160) uhanalaisiksi tai erityistä suojelua vaativiksi säädettyihin lajeihin. Maastohavainnointia täydentävää tietoa alueen linnustosta hankittiin lisäksi haastattelemalla alueen tuntevia lintu- ja luontoharrastajia sekä metsästysseurojen edustajia. Linnustoselvityksen pohjatiedoiksi hankittiin myös tiedot lähialueen erityisesti suojeltavien petolintujen mahdollisista pesäpaikoista Metsähallitukselta sekä tiedot mahdollisista sääksen pesistä Luonnontieteellisen keskusmuseon Eläinmuseon sääksirekisteristä. Hankealueen pesimälinnustoa selvitettiin yleisesti käytössä olevien ja pesimälinnustoinventointeihin tarkoitettuja laskentamenetelmiä (kartoituslaskenta ja pistelaskenta) soveltaen (mm. Koskimies & Väisänen 1988). Tuulivoimapuistoalueen pesimälinnustoa selvitettiin suunniteltujen voimalapaikkojen alueella toteutettujen pistelaskentojen avulla sekä kiertelemällä kartta- ja ilmakuvatarkastelun perusteella ennalta valittuja kohteita, joissa suojelullisesti arvokkaita lajeja arvioitiin esiintyvän. Jokaisella voimalapaikalla toteutetut pistelaskennat toistettiin kahteen kertaan, minkä lisäksi hankealue kierrettiin kattavasti läpi siten, että alueen jokaisessa kohdassa käytiin vähintään kerran pesimäkauden aikana. Hankealueiden pesimälinnustoinventoinnit toteutettiin välisenä aikana, jolloin pesimälinnuston inventointiin käytettiin aikaa yhteensä noin 30 tuntia. Runsaasti täydentävää pesimälinnustoaineistoa saatiin myös hankealueet kattavissa metson soidinaluekartoituksissa sekä petolintujen reviirien kartoituksen yhteydessä. Laskentojen aikana keskityttiin erityisesti selvittämään suojelullisesti arvokkaiden lajien esiintyminen alueella, mutta myös kaikkien muiden lajien esiintyminen kirjattiin ylös. Alueen laajuudesta ja kartoitusresurssien määrästä johtuen tulkinta tehtiin ns. minimiperiaatteella, jolloin yksikin sopivassa elinympäristössä tehty pesintään viittaava havainto riitti siihen, että laji tulkittiin alueella pesiväksi. Linnustoselvitysten yhteydessä kiinnitettiin huomiota myös mahdollisiin petolintujen pesäpaikkoihin, metson soidinalueisiin sekä muihin linnustollisesti arvokkaisiin kohteisiin. Laskennat suoritettiin hyvissä havainnointiolosuhteissa ja ne ajoitettiin pääasiassa aikaiseen aamuun, noin 4 6 tuntia auringon nousun jälkeiseen aikaan. Laskentojen aikana havaitut linnut kirjattiin ylös vihkoon\n4 4 (34) ja maastokartoille, ja tulokset tulkittiin toimistotyönä ko. laskentamenetelmästä annettujen ohjeiden (mm. Koskimies & Väisänen 1988) mukaisesti. Metson soidinalueiden kartoitus Nybyn Olhavan tuulivoimapuistojen alueilla toteutettiin metson soidinalueiden kartoitus maastoselvityksenä, jolloin lajin potentiaalisia soidinpaikkoja inventointiin välisenä aikana. Inventointeihin käytettiin aikaa yhteensä noin 20 tuntia, minkä lisäksi täydentävää aineistoa saatiin mm. alueen pesimälinnustoinventointien yhteydessä. Maastokartoituksen lisäksi ja lähtötiedoiksi selvitettiin alueelta jo mahdollisesti tiedossa olevia soidinpaikkoja alueen metsästysseuroilta (Olhavan riistamiehet, Takaluoman hirviseura). Tarkistetut mahdolliset metson soidinpaikat arvotettiin seuraavalla luokituksella (luokitus: Tuomala, ): I: Todettu, toimiva soidinpaikka, joka sisältää maastossa selkeästi erottuvan soidinkeskuksen. Alueelta havaintoja useista yksilöistä ja/tai runsaasti hakomispuita, jätöksiä, siivenvetojälkiä ja/tai höyheniä. Alueella viitteitä tai näköhavaintoja koppeloista. II: Ympäristön perusteella mahdollinen soidinpaikka. Alue ilmoitettu aiempien havaintojen perusteella soidinpaikaksi tai alue löydetty maastoselvitysten aikana, mutta selkeää soidinkeskusta ei hahmoteta. Ympäristössä hakomispuita ja jätöksiä. Lähialueella havaittu yksittäisiä lintuja päiväreviireillä. III: Ympäristön perusteella tuhoutunut soidinpaikka. Aiemmin tiedossa ollut soidinkeskus, joka on nykyisin metsätalouden vahvasti muuttama. Lähimaastosta ei ole hahmotettavissa selkeää uutta soidinpaikkaa. Ei havaintoja metsoista tai yksittäisiä havaintoja kauempana päiväreviireillä. Metson soidinaluekartoituksen tulokset on esitetty liitekartalla 2, joka esitetään ainoastaan kaavoituksesta vastaaville viranomaisille sekä riista-alan sidosryhmille soidinpaikoille mahdollisesti koituvan häirinnän vuoksi. Petolintujen reviirien kartoitus Nybyn Olhavan tuulivoimapuistojen alueilla sekä niiden läheisyydessä pesivien petolintujen reviirejä kartoitettiin ja lintujen liikkeitä seurattiin sekä välisenä aikana, jolloin kartoitukseen käytettiin aikaa yhteensä noin 120 tuntia. Selvitys toteutettiin soveltamalla Helsingin yliopiston eläintieteen yksikön petolintuseurannasta antamia ohjeita (Helsingin yliopisto 2011). Selvitys toteutettiin tarkkailemalla alueella liikkuvien petolintujen liikkeitä hyvältä näköalapaikalta esim. lintutornista, sorakasalta tai hakkuuaukealta (Kuva 1). Lintujen liikkeet merkittiin kartoille ja vihkoon, ja ne tulkittiin myöhemmin toimistotyönä. Petolintujen reviirejä etsittiin aktiivisesti myös jalkautumalla hankealueille, ja etsimällä lintuja sekä niiden pesiä sopivilta metsäalueilta. Sopivan näköisissä metsiköissä soitettiin selvityksen kohteena olevien lajien ääntä ja yritettiin ääniatrapin avulla saada merkkejä alueella mahdollisesti pesivistä petolinnuista. Hankealueilla mahdollisesti sijaitsevat petolintujen risupesät pyrittiin löytämään, mutta alueen ulkopuolella sijaitsevia pesiä ei etsitty yhtä tarkoin, koska hankkeiden toteuttaminen ei uhkaa näiden pesäpaikkojen säilyvyyttä. Selvityksen maastotyöskentelyn aikana ja petolintujen reviirien tulkinnassa hankealueiden rajoja ei noudatettu orjallisesti, koska lintujen reviirit ovat lajista riippuen hyvinkin laajoja ja hankealueiden ulkopuolella pesivien petolintujen reviirit saattavat ulottua myös tuulivoimapuistojen alueelle. Havaittujen petolintujen reviirien laajuutta ja reviirien rajoja sekä reviirin käyttöä ei voida tulkita yksiselitteisesti näinkään laajan seurannan aikana. Seuranta on otos alueella pesivien petolintujen liikkeistä koko niiden pesimäkauden aikana, koska reviirin eri osien käyttö voi jossain määrin vaihdella pesimäkauden eri vaiheissa. Liitekartalle rajatut reviirit (liite 3) osoittavat lajin oletetun reviirin sijaintia, ja ne on rajattu alueelle, missä lintujen on yleisimmin havaittu liikkuvan. Petolintujen reviirikartta esitetään ainoastaan kaavoituksesta vastaaville viranomaisille petolintuihin mahdollisesti kohdistuvan häirinnän vuoksi.\n5 5 (34) Kuva 1. Nybyn Olhavan tuulivoimapuistojen linnustoselvitysten muutontarkkailun sekä petolintujen reviirikartoituksen havainnointipaikat.\n6 6 (34) Muuttolinnusto Hankealueiden kautta kulkevaa lintujen muuttovirtaa seurattiin kevätmuutontarkkailun avulla välisenä aikana, jolloin muuttoa seurattiin 13 päivänä yhteensä noin 100 tuntia. Muutontarkkailun tarkoituksena oli selvittää tuulivoiman törmäysvaikutuksille alttiiksi tiedettyjen lintulajien (mm. laulujoutsen, hanhet, kurki ja petolinnut) tai alueen kautta erityisen runsaana muuttavien lintulajien yksilömääriä, niiden käyttämiä lentoreittejä ja lentokorkeuksia hankealueilla sekä niiden välittömässä läheisyydessä, sekä luoda yleiskuva muuhun hankealueen kautta muuttavaan linnustoon. Muutontarkkailua suoritettiin yhden havainnoijan voimin useammasta havainnointipisteestä, mutta pääasiallisena havainnointipaikkana toimivat Myllykankaan kalliolouhosalue sekä Olhavan tuulivoimapuistoalueelle rakennettu lintutorni (Kuva 1). Arktisten vesilintujen muuttoa seurattiin lisäksi Laitakarin venesatamasta sekä Kaakkurinniemestä (Kuva 1). Muutontarkkailuajat valittiin vallitsevan lintutilanteen ja muuton etenemisen sekä säätilan mukaan siten, että muuttolinnustoselvityksen ja linnustovaikutustenarvioinnin kannalta merkittävimpien lintulajien päämuuttokausi sekä muuton yleinen luonne saatiin havainnoitua riittävän hyvin. Havaituista linnuista kirjattiin ylös niiden lentoreitit sekä lentokorkeudet. Nybyn Olhavan alueelle suunniteltujen tuulivoimaloiden törmäysriskikorkeus on m. Nybyn Olhavan suunniteltujen tuulivoimapuistojen alueilla ei suoritettu syysmuuton tarkkailua syksyllä 2012, vaan syysmuuttoa koskevat kuvaukset perustuvat pääosin Myllykankaan YVAmenettelyn aikana julkaistuihin tietoihin (Pöyry Finland Oy 2011). Törmäysmallinnus ja populaatiomallinnus Tuulivoimaloiden linnuille aiheuttamaa törmäysriskiä arvioitiin käyttämällä yleisesti käytössä olevaa törmäysmallinnusta (ks. Band ym. 2007). Bandin mallissa törmäysriskiä arvioidaan kaksiulotteisen tasoprojektion avulla, jonka koko perustuu suunnitellun tuulivoimapuiston leveyteen, voimalayksiköiden lukumäärään sekä niiden fyysisiin mittoihin. Malli suhteuttaa koko tuulivoimapuiston roottorien yhteispinta-alan (törmäysikkuna) tutkimusikkunan pinta-alaan (hankealueen leveys x tutkimusikkunan määritelty korkeus). Tämän tuloksena saadaan arvio niiden lintujen lukumäärästä, joilla on teoreettinen todennäköisyys törmätä roottorien lapoihin. Arvio tuulivoimapuistoon törmäävien lintujen lukumäärästä saadaan kertomalla törmäysikkunan läpi lentävien lintujen lukumäärä lajikohtaisella törmäystodennäköisyydellä. Mallissa käytetty laskennallinen törmäystodennäköisyys perustuu lintujen fyysisiin mittoihin sekä lentonopeuteen ja tuulivoimaloiden teknisiin ominaisuuksiin (Scottish Natural Heritage 2010). Alkuperäisen mallin perusolettamuksia korjattiin hieman sen realistisuuden parantamiseksi. Alkuperäinen malli ei lähtökohtaisesti huomioi esimerkiksi lintujen käytöksessä tapahtuvia muutoksia tai lintujen tekemiä väistöliikkeitä kun ne kohtaavat tuulivoimalat. Väistöliikkeet huomioidaan käyttämällä väistökertoimia, joiden avulla määritellään kuinka suuri osuus alueen kautta oletettavasti kulkevasta lintumuutosta väistää tuulivoimaloita (Scottish Natural Heritage 2010). Törmäyslaskelmissa väistökertoimena käytettiin lajikohtaisia väistökertoimia, jotka vaihtelivat välillä %. Tuoreimman tiedon perusteella vain 1 2 % linnuista ei muuttaisi käyttäytymistään tuulivoimapuiston rakentamisen jälkeen. Tuulivoimaloiden väistö voi tapahtua kahdessa vaiheessa: 1. Linnut lähtevät kiertämään tuulivoimaloita jo heti havaittuaan ne, koska hyvissä sääolosuhteissa kookkaat voimalat näkyvät varsin kauas ja linnuilla on siten hyvät mahdollisuudet ja runsaasti aikaa muuttaa lentorataansa jopa muutaman kilometrin etäisyydeltä siten, että ne eivät edes joudu voimaloiden lähietäisyydelle. 2. Linnut huomaavat tuulivoimalat ns. viime hetkellä, kun ne ovat ajautuneet voimaloiden läheisyyteen, mutta pystyvät vielä lentorataansa muuttamalla ylittämään tai kiertämään ne\n7 7 (34) Arviointimenetelmät tai väistämään pyörivät lavat. Tässä tapauksessa väistön onnistuminen riippuu hyvin voimakkaasti linnun fyysisistä ominaisuuksista ja lajikohtaiset erot voivat olla suuria. Törmäysmallinnuksessa tutkimusikkunan leveydeksi määriteltiin 7000 m, joka on havaintojen perusteella tarkastelun kohteena olevien lajien oletetun muuttoväylän keskimääräinen leveys hankealueiden kohdalla. Tutkimusikkunan korkeudeksi määriteltiin 300 m. Mallissa oletetaan, että alueiden kautta muuttavat linnut ovat jakaantuneet tasaisesti tutkimusikkunan alueelle, mikä ei todellisuudessa pidä aivan paikkaansa, mutta vuosien välisen vaihtelun (mm. muuttoreitit, lentokorkeudet) vuoksi se kuvaa keskimääräistä tilannetta riittävän hyvin. Mallissa törmäysikkuna muodostuu suunniteltujen tuulivoimapuistojen voimaloiden lukumäärästä ja niiden fyysisistä mitoista. Mallissa Myllykankaalle on suunniteltu 22 voimalaa, Nybyn alueelle 8 voimalaa, Olhavan laajennusalueelle 3 voimalaa ja Olhavan tuulivoimapuiston alueelle 8 voimalaa (ks. Kuva 1). Törmäysmallinnus tehtiin samanaikaisesti kaikille alueen tuulivoimapuistoille, jotta niiden yhteisvaikutukset mantereen yllä muuttavaan linnustoon voitiin arvioida. Törmäysmallinnuksen jälkeen arvioitiin törmäyskuolleisuuden vaikutukset alueen läpimuuttaville populaatioille. Populaatiovaikutukset arvioitiin Koistisen (2004) esittämällä yksinkertaisella tavalla, joka ennustaa törmäyskuolleisuuden aiheuttamat vaikutukset populaatioon. Populaatiomallinnus huomioi vain tuulivoimapuiston aiheuttaman törmäyskuolleisuuden vaikutuksen populaatiotasolla, eikä ota huomioon populaatiossa tapahtuvia luontaisia muutoksia mm. syntyvyydessä ja kuolleisuudessa tai eri ikäluokkien säilyvyydessä. Nybyn tuulivoimapuiston kohdalla törmäysmallinnus tehtiin myös alueen läpi kulkevalle sääkselle, joka pesii hankealueen itäpuolella ja käy saalistamassa sen länsipuolisella rannikolla. Tässä törmäysmallissa sääksi lentää hankealueen läpi törmäyskorkeudella itä-länsi- suunnassa. Oletetaan, että sääksi käy rannikolla saalistamassa neljä kertaa päivän aikana, jolloin läpilentoja tulee yhteensä kahdeksan / päivä. Sääksen pesimäkauden pituudeksi arvioidaan enintään toukokuun toisen viikon ja elokuun lopun välinen aika, jolloin 110 päivän aika linnut lentävät hankealueen läpi yhteensä noin 880 kertaa. Suunniteltujen tuulivoimapuistojen vaikutuksia alueen linnustoon arvioitiin hyödyntämällä tuulivoiman linnustovaikutuksista julkaistua tuoreinta kirjallisuustietoa. Kotimaisia tutkimuksia tuulivoiman linnustovaikutuksista ei ole vielä juurikaan olemassa, joten perustuu pääosin muualta maailmasta saatavissa olevaan tietoon. Pesimälinnustoon kohdistuvina vaikutuksina arvioitiin sekä rakentamisen aikaisia vaikutuksia lintujen elinympäristöön ja linnuille aiheutuvaa häirintää sekä tuulipuiston toiminnan aikaisia mahdollisia häiriö-, este- ja törmäysvaikutuksia. Työn lopullinen vaikutusten on tehty sillä oletuksella, että muuttavat linnut väistävät tuulivoimaloita, kuten useimmat tulokset maailmalta osoittavat. Väistön yleisyyteen vaikuttavat kuitenkin monet paikalliset ja lajikohtaiset tekijät, ja sen yleisyydestä Suomen olosuhteissa ja laajojen tuulivoimapuistojen kohdalla ei ole olemassa varmaa tietoa Linnuston nykytila Pesimälinnusto Valtakunnallisessa Lintuatlashankkeessa selvitettiin koko Suomen pesimälinnuston levinneisyyttä 10 x 10 km suuruisilla atlasruuduilla vuosina (Valkama ym. 2011). Nybyn Olhavan hankealueet kuuluvat kokonaisuudessaan Iin Olhavan (726:342, selvitysaste tyydyttävä) ja Myllykankaan (727:342; selvitysaste hyvä) atlasruutuihin. Ruuduissa havaittiin atlaksen aikana yhteensä 111 lintulajia, joista 93 lajia tulkittiin alueella varmasti tai todennäköisesti pesiväksi (Valkama ym. 2011). Alueen pesivän maalinnuston keskitiheydeksi on arvioitu noin paria/km 2 (Väisänen ym. 1998). Hankealueiden elinympäristöt ovat enimmäkseen karuja havupuuvaltaisia kangasmaita ja kallioisia männiköitä sekä ojitettuja turvemaita. Tavanomaisen metsätalousvaltaisen alueen lomaan si-\n8 8 (34) joittuu useita pienialaisia ojittamattomia suoalueita, muutamia pieniä suorantaisia lampia sekä kolme suurempaa puroa. Hankealueiden itäosassa ja itäpuolella sijaitsee laajempi, avonainen ja kapea-alainen Ulkusuo. Hankealue on kokonaisuudessaan metsätalouskäytössä ja sen metsät ovat suurelta osin käsiteltyjä, eikä luonnontilaista metsää ole kuin hyvin kapeina kaistaleina Säynäjäojan, Antinojan ja Mätäsojan varsilla sekä Sahajärven pohjois- ja koillispuolella. Kesän 2012 linnustoselvitysten aikaan hankealueilla havaittiin yhteensä 78 lintulajia, joista 59 lajia arvioitiin alueella varmasti tai todennäköisesti pesiväksi (Taulukko 1). Hankealueilla pesivien suojelullisesti arvokkaiden lajien reviirien sijainti on esitetty liitekartalla 1. Alueen pesimälinnusto koostuu pääasiassa alueellisesti yleisistä ja runsaslukuisista pesimälajeista. Alueen selkeästi yleisimmät pesimälajit ovat pajulintu ja peippo. Seuraavaksi yleisimpiä pesimälajeja ovat metsäkirvinen, punarinta, leppälintu, vihervarpunen ja laulurastas. Pienien lampien lajistoon kuuluvat mm. tavi, sinisorsa, haapana, jouhisorsa, tukkasotka ja telkkä. Alueen lammilla havaittiin useaan otteeseen myös kiertelevä laulujoutsenpari, mutta kyseessä on kihlapari, joka ei vielä tänä vuonna pesinyt alueella. Ulkusuolla havaittiin kerran myös kiertelevä merihanhi. Alueen soiden kuuluvin ja näkyvin laji on valkoviklo, joita pesii lähes jokaisella avoimemmalla suolla. Soiden kahlaajalajistoon kuuluvat myös liro, taivaanvuohi ja kuovi. Varpuslinnuista märimpien soiden alueella havaittiin niittykirvisiä ja keltavästäräkkejä. Soiden sekä suorantaisten lampien lajistoon kuuluu myös kurki, joita alueella pesinee 4 6 paria. Alueella havaittiin kuusi varmasti tai todennäköisesti pesivää petolintulajia, minkä lisäksi alueen itäpuolella pesii kalasääski. Alueen petolintuja on käsitelty tarkemmin myöhemmissä kappaleissa, petolintujen reviirikartoituksen yhteydessä. Metsähallituksen petolinturekisterin mukaan 15 km etäisyydellä hankealueista ei sijaitse tiedossa olevia meri- tai maakotkan pesäpaikkoja. Sen sijaan km etäisyydellä hankealueista sijaitsee yhteensä neljä tunnettua muuttohaukan reviiriä (Ollila 2011). Luonnontieteellisen keskusmuseon sääksirekisterin mukaan alueiden läheisyydessä ei sijaitse tiedossa olevia sääksen pesäpaikkoja (Honkala 2011). Alueella ei tehty havaintoja pöllöistä erittäin heikon ravintotilanteen vuoksi. Hankealueella havaittiin metsäkanalinnuista kaikkia neljää lajia, joista teeri ja metso olivat runsaimpia lajeja. Nybyn hankealueelta tunnistettiin kaksi merkittävää teeren soidinaluetta Ulkulammin ja Soidinrämeen alueelta. Havaintojen perusteella hankealueilla on varsin vanha teerikanta, vaikka loppukesällä poikuetilanne näyttikin varsin heikolta. Nybyn Olhavan alueilta paikannettiin useampia metson soidinalueita, joista yhden soidinkeskus pystyttiin paikantamaan. Metson soidinalueita on käsitelty tarkemmin, myöhemmin soidinpaikkakartoituksen yhteydessä. Pyitä havaittiin alueen muutamissa harvoissa kuusikoissa, lähinnä suurempien ojien varsilla. Hoikkalammin soistuneelta rannalta löydettiin riekon munapesä. Hankealueella ei juurikaan tavata vanhan metsän lajeja alueen metsien yleisestä rakenteesta johtuen. Alueen merkittävin vanhan ja varttuneen kuusimetsän alue sijoittuu Sahajärven pohjois- ja koillispuolelle. Metsikössä havaittiin mm. pesivä varpushaukka, pari vanhaa kanahaukan pesää, puukiipijöitä, pyy sekä pohjantikka. Lisäksi metsässä on jonkin verran kolopuita mm. tiaisten ja sieppojen pesäpaikoiksi. Hankealueen pohjoisosassa, Säynäjäojan varrella havaittiin huuteleva käenpiika. Alueen muutamilla laajemmilla hakkuilla pesii tervapääskyjä hakkuille jätettyjen suurempien puiden koloissa. Alueen lukuisat pienialaiset suot, lampien rantametsät ja purojen varret luovat hyviä elinympäristöjä pohjansirkulle, joita alueella havaittiin ainakin viisi paria. Taulukko 1. Nybyn-Olhavan tuulipuistoalueiden pesimälinnustoselvityksissä tavatut lajit. Varmasti ja todennäköisesti pesivät lajit on lihavoitu. Laulujoutsen Valkoviklo Lehtokerttu Merihanhi Metsäviklo Tiltaltti Haapana Liro Pajulintu Tavi Rantasipi Hippiäinen Jouhisorsa Sepelkyyhky Harmaasieppo\n9 9 (34) Sinisorsa Käki Kirjosieppo Tukkasotka Tervapääsky Hömötiainen Telkkä Käenpiika Töyhtötiainen Tukkakoskelo Palokärki Sinitiainen Pyy Käpytikka Talitiainen Riekko Pohjantikka Puukiipijä Teeri Metsäkirvinen Isolepinkäinen Metso Niittykirvinen Närhi Mehiläishaukka Keltavästäräkki Varis Ruskosuohaukka Västäräkki Korppi Sinisuohaukka Tilhi Peippo Varpushaukka Rautiainen Järripeippo Hiirihaukka Punarinta Vihervarpunen Sääksi Leppälintu Urpiainen Tuulihaukka Pensastasku Pikkukäpylintu Nuolihaukka Kivitasku Isokäpylintu Kurki Räkättirastas Punatulkku Taivaanvuohi Laulurastas Keltasirkku Pikkukuovi Punakylkirastas Pohjansirkku Kuovi Kulorastas Pajusirkku Mustaviklo Hernekerttu Metson soidinaluekartoitus Nybyn-Olhavan tuulivoimapuistojen alueilla sijaitsee runsaasti metsolle soveltuvaa elinympäristöä, minkä vuoksi alueella elää melko vahva metsokanta. Nybyn-Olhavan alueen metsokannan vahvuus perustuu alueelle tyypillisen kallio- ja suoalueiden muodostaman mosaiikin luomaan sopivien elinympäristöjen määrään. Lajin tyypillistä elinympäristöä ovat varttuneet kuusimetsät, mäntykankaat, korvet ja rämeet. Laji suosii erityisesti iäkkäitä ja keski-ikäisiä metsiä, mutta tulee nykyisellään toimeen myös nuoremmissa metsissä ja talousmetsäalueilla. Metsolle sopivia hakomismäntyjä esiintyy erityisesti rämelaiteilla sekä kalliokkoalueilla, mutta myös talousmetsämänniköissä. Alueet, joilla esiintyy sopivasti puustoisia mustikkatyypin tuoreita kangasmaita, isovarpuisia rämeitä sekä kallioalueita, ovat metson päiväreviireinä potentiaalisia. Soidinalueen ympärille metso tarvitsee riittävän laajan ja yhtenäisen metsäalueen (Keski-Suomen Metsoparlamentti 2011a). Metson soidinkeskus sijaitsee yleensä soidinalueen muusta maastosta selvästi erottuvalla kumpareella. Metson soidinpaikka ja soidinkeskus saattavat aika ajoin vaihtaa paikkaa monistakin eri syistä johtuen. Nybyn-Olhavan tuulipuistoalueelta löydettiin yksi I-luokan soidinalue Jeltinkallion koillispuoliselta kalliokkoalueelta, missä laajalla alueella oli runsaasti metson ulosteita ja hakomispuita. Varsinainen soidinkeskus sijaitsee hyvin todennäköisesti pienellä kallioisella männikkökumpareella (liite 2), missä havaittiin hyvin runsaasti ukkometson ja koppelon ulosteita, useita hakomispuita sekä kuopimisjälkiä ja höyheniä. Lisäksi kumpareen kyljessä havaittiin yksi soiva ukkometso, mutta jäljistä päätellen alueella on ollut useampiakin lintuja. Metson soidinpaikkana alue on ilmeisen toimiva, mikä on merkittävää, koska alue sijaitsee vain noin 500 m etäisyydellä Olhavan tuulipuiston rakennustyömaasta, mistä kantautuu rakentamisaikana runsaasti melua soidinalueellekin saakka. Alueelta löydettiin myös useampia II-luokan soidinpaikkoja (liite 2), mutta niiden alueelta ei tunnistettu selkeää soidinkeskusta, vaikka osa alueista olikin muutoin I-luokan kohteita. Erityisesti Soidinrämeen pohjoispuolisella kohteella, Koiralammin eteläpuoleisella kohteella sekä Hoikkasuon koillispuoleisella kohteella havaittiin runsaasti molempien sukupuolten lintujen ulosteita ja useita hakomispuita. Elinympäristöiltään kohteet olivat tyypillisiä metson soidinalueita.\n10 10 (34) Metson elinympäristöjen ja soidinpaikkojen inventoinneissa yhden tai kahden kukon laulupaikan löytäminen talousmetsistä on hyvin vaikeaa. Nämä vaimeat ja pienet soitimet ovat usein tilapäisiä ja niiden kattava paikantaminen on lähes mahdotonta. Voimakkaasti metsätalouskäytössä olevilla metsäalueilla saattaa selkeä suurempi soidinkeskus puuttua jopa kymmenen kilometrin säteeltä, jolloin soidinpaikat korvautuvat pienillä ja tilapäisillä parin kukon soitimilla, joiden säästämisen laajamittaisempi suunnittelu niiden tilapäisen luonteenkin vuoksi on perusteetonta. Petolintujen reviirien kartoitus Nybyn ja Olhavan tuulipuistoalueiden metsien rakenne on sellainen, että alueilla ei oletettavasti sijaitse suurten petolintujen risupesiä. Alueella on hyvin vähän suurten petolintujen risupesien alustaksi soveltuvia tarpeeksi vahvoja puita. Yleisemminkin alueen metsät ovat metsätalouskäytössä ja siten voimakkaasti muokattuja ja nuorten ikäluokkien metsät ovat vallitsevana, eikä alueella ole juurikaan laajempia yhtenäisiä varttuneemman metsän alueita. Lähes ainoa laajempi ja suurempaa puustoa kasvava metsäalue sijaitsee Sahajärven pohjois- ja koillisosan alueella Säynäjäojan, Antinojan ja rautatien rajaamalla alueella Nybyn alueen lounaisosassa. Metsäalue tutkittiin tarkoin kesän aikana, ja sieltä löydettiin mm. kaksi vanhaa ja asumatonta kanahaukan pesää sekä varpushaukan asutettu pesä. Selvityksen aikana havaitut lajit Seuraavassa on käsitelty tarkemmin petolintuselvityksen aikana havaitut lajit ja niiden reviirien sijainti (ks. liite 3) sekä liikkeet tuulipuistoalueilla. Mehiläishaukka Mehiläishaukka pesii usein rehevissä ja varttuneissa sekametsissä, mutta myös puhtaissa lehtimetsissä. Mehiläishaukan pesä sijaitsee usein jonkin aukean tai rannan läheisyydessä, ja myös asutuksen tuntumassa. Mehiläishaukka rakentaa suuren risuista kasatun pesän, mitä se koristelee tuoreilla lehvillä. Se voi pesiä myös kanahaukan tai hiirihaukan vanhaan pesään. Pesä on yleensä käytössä useita vuosia ja reviirillä on myös useampia vaihtopesiä. Nybyn Olhavan alueelle tai sen rajojen tuntumaan sijoittui kaksi mehiläishaukan reviiriä. Kummankaan reviirin pesää ei löytynyt, eivätkä ne todennäköisesti sijaitse hankealueilla. Toinen reviireistä sijoittui pieneltä osin alueen pohjoisosaan, missä havaittiin soidinta lentävä lintu kesäkuun alussa ja parin molemmat linnut heinäkuun lopussa. Toinen reviiri sijoittui Olhavan alueen itäpuolelle, missä havaittiin myös soidintava mehiläishaukkapari kesäkuun alussa ja toinen lintu vielä heinäkuun lopussa. Merikotka Merikotka pesii jo käytännössä koko Suomen rannikkoalueella, mutta Iin kohdalla mannerrannikolle ei ole vielä muodostunut lajin vakiintunutta reviiriä. Nybyn Olhavan aluetta lähin tunnettu pesäpaikka sijaitsee noin 17 km etäisyydellä hankealueesta (Ollila 2011). Merikotka pesii useita vuosia samassa tukevan petäjän latvaosaan rakennetussa risulinnassa. Petolintuseurannan aikana alueella havaittiin merikotkia yhteensä neljä kertaa, mutta havainnot koskevat rannikkoalueellamme kierteleviä nuoria ja esiaikuisia yksilöitä. Vanhoja merikotkia ei havaittu Nybyn Olhavan alueella kevään ja kesän seurantojen aikana lainkaan, eikä laji pesi alueella. Tuulipuistojen alueella ei myöskään sijaitse lajin pesäpuiksi soveltuvia tarpeeksi tukevarunkoisia ja -oksaisia mäntyjä. Lapin vesitutkimus selvitti vuonna 2010 merikotkan mahdollista pesimistä Nybyn alueen läheisyydessä ja tuli selvityksessään siihen tulokseen, että alueen läheisyydessä ei sijaitse merikotkan reviirejä (Lapin vesitutkimus Oy 2010). Sinisuohaukka Sinisuohaukka pesii monenlaisten avoimien alueiden läheisyydessä kuten suon, niityn, hakkuuaukean tai pellon tuntumassa. Sen pesä sijaitsee maassa tiheän kasvillisuuden suojassa. Sinisuohaukka saalistaa etupäässä pikkunisäkkäitä, ja sen pesimäkanta vaihtelee huomattavasti vuosien välillä kulloisenkin myyrätilanteen mukaan. Nybyn Olhavan tuulivoimapuistojen alueella havaittiin toukokuussa soidintava sinisuohaukkapari Olhavan rakennettavan tuulivoimapuistoalueen tuntumassa. Soidintavia sinisuohaukkoja havait-\n11 11 (34) tiin myös Olhavan alueen itäpuolella sekä Nybyn alueen pohjoispuolella Myllykankaalla ja Säynäjäkankaalla. Myöhemmin kesällä sinisuohaukoista tehtiin vain muutamia hajanaisia havaintoja Olhavan alueen pohjoisosista, eikä lajin pesintää alueella varmistettu. Heinäkuun tarkkailun aikana lajia ei enää havaittu alueella. Tämä voi johtua siitä, että alkukesästä alueelle saapuneet linnut eivät jääneetkään sinne pesimään huonon ravintotilanteen vuoksi, ja poistuivat myös reviiriltään tämän jälkeen. Kanahaukka Kanahaukan pesä sijaitsee useimmiten varttuneessa tai vanhassa ja hyväkasvuisessa kuusikossa, missä on järeitä puita ja sekapuuna koivua. Useasti kanahaukka valitsee pesimäpaikakseen seudun komeimman yhtenäisen metsikön. Laajoilla talousmetsien vallitsemilla alueilla kanahaukkakin on joutunut sopeutumaan ja pesii paikoin myös muunlaisissa metsissä. Pesän lähettyvillä ei saa olla kovin runsaasti aluspuustoa, koska haukka ruokailee maassa ja ruokailupaikalta pitää olla hyvä näkyvyys ympäristöön. Kanahaukan pesä sijaitsee usein suonreunan, metsäaukion tai pellonreunan läheisyydessä, sekä tyypillisesti puronotkossa tai joen varrella. Kanahaukka rakentaa suuren risupesän, mikä voi olla käytössä vuosikymmeniä. Reviirillä on yleensä 2-3 vaihtopesää, joita pari saattaa myös käyttää pesinnässään. Nybyn Olhavan alueella ei havaittu lainkaan soidintavia kanahaukkoja kevään aikana, mutta seuranta alkoi vasta toukokuun puolivälissä, jolloin alueella mahdollisesti asuvat kanahaukat ovat todennäköisesti olleet jo pesimässä. Lajia ei kuitenkaan havaittu alueella koko kertaakaan selvitysten aikana, eikä laji siten pesinyt alueella kesällä Nybyn Olhavan alueella käytännössä ainoa kanahaukan pesäpaikaksi kelpaava laajempi yhtenäinen metsäalue sijoittuu Sahajärven pohjois- ja koillispuoliseen varttuneeseen metsään. Alueelta löydettiin kaksi kanahaukan vanhaa vaihtopesää Antinojan ja Säynäjäojan väliseltä alueelta, mutta niissä ei luultavasti ole pesitty viime vuosina. Nybyn alueen pohjoispuolelta löytyi myös yksi todennäköinen kanahaukan pesä, mutta sekin oli asumaton. Varpushaukka Varpushaukan tyypillisintä pesimäympäristöä ovat soistuneet, matalakasvuiset ja tiheät, koivua kasvavat kuusikkokorvet sekä puronotkot. Nykyisen metsien rakenteen vuoksi laji pesii myös taimikoissa ja hoitamattomissa metsissä, sekä paikoin myös asutuksen läheisyydessä. Varpushaukan hatara oksista rakennettu pesä sijaitsee usein puron tai ojan varrella. Varpushaukka rakentaa yleensä uuden pesän joka vuosi, jolloin reviiriltä saattaa löytyä yleensä useampiakin vanhoja pesiä. Varpushaukka on metsien yleispetolintu, joka voi nykypäivänä pesiä lähes millaisella alueella tahansa, jolloin sen pesien paikallistaminen on vaikeaa. Varpushaukkoja havaittiin Nybyn Olhavan alueella yhteensä kolmella reviirillä. Alueelta tehtiin kaksi pesälöytöä, lajityypillisesti kosteapohjaisista puronvarsikuusikoista Mätäsojan varrelta, Soidinrämeen luoteispuolelta sekä Sahajärven pohjoisreunasta. Kolmas todettu reviiri sijaitsee Nybyn alueen pohjoisosan itäpuolella. Sahajärven pohjoispuolella pesivien lintujen havaittiin kantavan saalista pesälle heinäkuussa sekä Säynäjäkankaan että Pohjankarin suunnasta. Hiirihaukka Hiirihaukka pesii pienipiirteisesti vaihettuvassa ympäristössä, missä on valoisia havu- ja sekametsiä, peltoja, hakkuuaukeita ja soita. Hiirihaukka ei ole kovinkaan valikoiva pesäpaikkansa metsätyypin tai metsän rakenteen suhteen, kunhan alueelta löytyy sopiva pesäpuu tai pesäalusta. Pesä sijaitsee tavallisesti jonkin aukean (pelto, suo, hakkuuaukko tms.) tuntumassa. Myös hiirihaukka saattaa käyttää samaa pesäpaikkaa vuosia. Hiirihaukan reviiri on pieni, ja kaksi asuttua pesää saattaa sijaita alle kilometrinkin etäisyydellä toisistaan. Nybyn Olhavan tuulivoimapuistojen alueella tai niiden rajojen tuntumassa havaittiin kaksi hiirihaukkareviiriä. Kummankaan reviirin pesää ei löytynyt, eivätkä ne todennäköisesti sijaitse hankealueella. Toinen reviiri sijoittui osittain alueen koillispuolelle, missä havaittiin soidinta lentävä pari toukokuun lopussa. Toinen reviiri sijoittui Olhavan alueen itäpuolelle, missä havaittiin myös soidintava hiirihaukkapari toukokuun lopussa. Nybyn koillispuolisen reviirin lintuja ei havaittu enää kesä- tai heinäkuussa, mutta Olhavan alueen itäpuolisen reviirin linnut olivat paikalla vielä heinäkuussakin.\n12 12 (34) Kalasääski Sääksi pesii yleensä kalaisien vesien lähituntumassa suoalueilla, hakkuilla sekä rannoilla ja saarissa. Sen pesäpuu on suuri risulinna puun latvassa, missä pari pesii useita vuosia. Pesäpuu on luonnonsuojelulailla rauhoitettu. Sääksi saattaa käydä saalistamassa useiden jopa kymmenien kilometrien etäisyydellä pesäpaikastaan. Luonnontieteellisen keskusmuseon sääksirekisterin mukaan Nybyn Olhavan alueella tai sen välittömässä läheisyydessä ei sijaitse tiedossa olevia sääksen pesäpaikkoja (Honkala 2011). Petolintuseurannan aikana laji havaittiin kuitenkin useita kertoja sekä hankealueella että sen itäpuoleisella alueella. Olhavan alueen itäpuolella havaittiin useaan otteeseen saalista kantava lintu sekä soidintava pari, jotka pesivät todennäköisesti jossain Pihlajajärvien ja Iso Pilkkasuon alueella. Sääksen pesää käytiin etsimässä yhdellä maastokäynnillä alueelle, mutta sitä ei kuitenkaan paikallistettu, koska alueella on runsaasti potentiaalista pesimäpaikaksi kelpaavaa ympäristöä. Sääksien havaittiin aika ajoin kulkevan hankealueen poikki rannikolle saalistamaan ja palaamassa rannikolta kalan kanssa itään päin oletetun pesäpaikan suuntaan. Kerran sääksen havaittiin laskeutuvan myös Sahajärvelle. Myös Olhavan alueen eteläpuolella, Olhavanjoen alueella havaittiin kaksi kertaa rannikolle suuntaava lintu, joka saattoi tulla myös joltain toiselta reviiriltä kauempaa sisämaasta. Tuulihaukka Tuulihaukka pesii tyypillisimmin viljelysalueilla ja niiden tuntumassa, mutta kelpuuttaa pesäpaikakseen myös hakkuuaukkojen ja soiden pirstaloiman ympäristön. Tuulihaukka ei rakenna pesäänsä itse, joten se on riippuvainen mm. varislintujen ja muiden petolintujen pesistä. Se pesii mieluusti myös varta vasten sille asetettuun pönttöön. Tuulihaukan ravintoa ovat ensisijaisesti pikkunisäkkäät, mutta se tulee toimeen mm. sisiliskoillakin. Nybyn Olhavan tuulivoimapuistojen alueella havaittiin kaksi tuulihaukkareviiriä: toinen pari pesi todennäköisesti Olhavan tuulivoimapuistotyömaalla Sulajärvien ja Kärrymäen alueella ja toinen reviiri sijoittui Nybyn alueen eteläosiin Ulkulammin Soidinrämeen Käärmesuon alueelle. Nybyn alueelle sijoittuvalla reviirillä havaittiin useaan kertaan ainoastaan saalisteleva koiraslintu, joka oli todennäköisesti pariton, eikä pesinyt alueella. Hankealueiden keskiosissa ja Olhavan tuulivoimapuiston työmaalla havaittiin useampia kertoja saalisteleva koiratuulihaukka, joka suuntasi saaliin (usein sisilisko) kanssa kauas alueen lounaispuolelle. Nybyn alueen pohjoispuolella Jäkäläsuon reunassa tuulihaukka pesi menestyksekkäästi hakkuuaukolla sille asetetussa pöntössä. Yksi tuulihaukan reviiri sijoittui myös Nybyn alueen luoteispuolelle Taipaleen alueelle, mistä käsin linnut kävivät ajoittain saalistamassa Mustikan alueella. Nuolihaukka Nuolihaukka esiintyy erilaisten avointen alueiden kuten rantojen, niittyjen, hakkuiden ja monenlaisten kosteikoiden läheisyydessä. Nuolihaukka ei rakenna itse pesäänsä, vaan pesii tyypillisesti vanhoihin varislintujen pesiin. Nybyn alueelta löytyi kaksi nuolihaukan reviiriä. Toinen reviiri sijoittuu Nybyn alueen itäreunaan Ulkusuon pohjoispuolelle, minne linnun nähtiin kerran syöksyvän saaliin kanssa. Kesäkuussa Soidinrämeen alueella havaittiin varoitteleva nuolihaukka, mutta kyse lienee todennäköisesti ollut samoista Ulkusuon pohjoispuolisen reviirin linnuista. Toinen reviiri sijoittuu Nybyn alueen pohjoispuolelle Säynäjäkankaan alueelle. Muuttohaukka Metsähallituksen petolintuvastaavan Tuomo Ollilan tiedonannon (Ollila 2011) mukaan Nybyn Olhavan tuulipuistoalueilla ei pesi muuttohaukkoja. Lajin lähimmät tunnetut pesimäpaikat sijaitsevat noin km etäisyydellä alueen itäpuolella, mistä tunnetaan tällä hetkellä ainakin neljä reviiriä. Lajia ei havaittu petolintuseurannan aikana kertaakaan, joten on todennäköistä, että tuulipuistoalueet tai niiden länsipuolinen rannikkoalue ei kuulu lajin vakituisiin saalistusalueisiin. Muuttohaukka saalistaa ravintonsa todennäköisesti lähempänä pesimäpaikkaansa sijaitsevilta suoalueilta.\n13 13 (34) Muuttolinnusto Muut lajit Muista lajeista alueella havaittiin kaksi kertaa selvityksen aikana ruskosuohaukka; ensimmäisellä kerralla naaraslintu ja toisella kerralla koiraslintu. Molemmat havainnot tehtiin Olhavan alueen länsiosissa, ja ne koskevat todennäköisesti jossain läheisellä merenlahdella pesivän parin yksilöitä. Ruskosuohaukka pesii tyypillisesti kosteikoiden rannalla olevassa ruovikossa, joita hankealueella ei ole. Perämeren rannikko muodostaa linnuille luonnollisen muuton johtolinjan, missä Iin kohdalla mantereen yllä muuttavat linnut matkaavat pääasiassa rannikon suuntaisesti pohjoiseen ja luoteeseen. Pääasiassa Oulunseudun kerääntymisalueen IBA-alueella (Siikajoki Hailuoto Liminka Tyrnävä) lepäilevät joutsenet, hanhet ja kurjet jatkavat muuttomatkaansa hajaantuen pohjoisen ja koillisen suuntiin, jolloin niiden muutto ei tiivisty Iin rannikolle yhtä voimakkaasti kuin etelämpänä Kalajoen Raahen alueella. Sen sijaan Iin rannikolla muuttaa huomattavia määriä luoteeseen ja pohjoiseen matkaavia petolintuja, joista osa on kiertänyt Hailuodon kautta Haukiputaalle ja Iin eteläosiin, osan muuttaessa huomattavasti itäisempää reittiä. Iin rannikkoalueella muuttaa myös runsaasti mm. kurkia ja sepelkyyhkyjä. Perämeren läpi koilliseen muuttavat kuikkalinnut ja arktisilla alueilla pesivät sorsalinnut kohtaavat mantereen Iin pohjoisosissa suunnaten edelleen sen yllä idän ja koillisen välisiin ilmansuuntiin. Syysmuuton osalta tilanne on periaatteessa päinvastainen. Perämeren pohjukka sekä luodekaakko -suuntainen rannikkolinja keräävät pohjoisesta saapuvia lintuja kapealle rantalinjaa seuraavalle vyöhykkeelle, missä pääosa kaakon suuntaan muuttavista linnuista jatkaa mantereen yllä kaakkoon rannikon kääntyessä etelään. Alueella on viime vuosina havaittu syksyisin pohjoispohjalaisittain hyvin vilkasta petolintumuuttoa. Lajikohtainen tarkastelu Seuraavissa kappaleissa käsitellään tarkemmin Iin rannikkoalueen kautta muuttavaa lintulajistoa, keskittyen tarkemmin vain tuulivoimapuistohankkeiden kannalta olennaisimpiin lajeihin. Laulujoutsen Iin rannikkoalueen kautta kulkeva laulujoutsenmuutto on enimmäkseen vähäistä ja muuttoreitit melko hajanaisia. Kevätmuuton aikaan alueella havaittiin yhteensä noin 170 muuttavaa laulujoutsenta. Enemmistö havaituista linnuista seurasi rantaviivaa pohjoiseen ja luoteeseen, mutta lintuja muutti pohjoisen ja koillisen suuntaan myös kauempana sisämaan puolella (Kuva 2). Joutsenen tyypillinen lentokorkeus on noin m, jolloin suuri osa linnuista lentää törmäyskorkeudella. Rannikkoalueen kautta kulkevaksi muuttokannaksi arvioidaan noin laulujoutsenta keväässä ja noin laulujoutsenta syksyssä. Hanhet Iin rannikkoalueen kautta kulkeva hanhimuutto on enimmäkseen vähäistä ja muuttoreitit melko hajanaisia, lintujen suunnatessa pääasiassa suoraan pesimäalueilleen Oulunseudun kerääntymisalueen jälkeen. Alueen kautta muuttavista hanhilajeista selvästi runsaslukuisin on metsähanhi, mutta alueen kautta muuttaa myös merihanhia sekä pieniä määriä muita hanhilajeja. Keväällä havaittiin yhteensä vajaa 200 metsähanhea, noin 40 merihanhea, yksi lyhytnokkahanhi ja kanadanhanhi sekä noin 140 määrittämätöntä harmaahanhea (todennäköisesti pääosin metsähanhia). Enemmistö havaituista linnuista seurasi rantaviivaa pohjoiseen ja luoteeseen, mutta lintuja muutti koilliseen myös kaukana sisämaan puolella (Kuva 2). Rannikkoalueen kautta kulkevaksi hanhien muuttokannaksi arvioidaan noin yksilöä keväässä, joista noin on metsähanhia. Syksyllä hanhet muuttavat huomattavasti kevättä hajanaisemmin, leveänä rintamana meren ja mantereen yllä. Syksyllä lintujen lukumäärä ja muuttoreitit riippuvat huomattavasti vallitsevista sää- ja tuuliolosuhteista. Keväällä hanhien tyypillinen lentokorkeus on noin m, jolloin suuri osa linnuista lentää törmäyskorkeudella. Syksyllä lintujen lentokorkeus vaihtelee enemmän, mutta tyypillisesti ne muuttavat hyvin korkealla törmäyskorkeuden yläpuolella.\n14 14 (34) Kuva 2. Iissä keväällä 2012 havaitun hanhi- ja joutsenmuuton painopistealueet suhteessa Nybyn- Olhavan alueelle suunniteltuihin tuulivoimapuistoihin. Nuolen koko kuvaa muuton voimakkuutta. Arktiset vesilinnut ja muut sorsalinnut Perämeren kautta muuttaa keväisin merkittävä määrä arktisille alueille matkaavia vesilintuja, joista runsaslukuisimpia muuttajia ovat mustalintu, pilkkasiipi ja alli. Mustalinnun läpimuuttokannaksi on esitetty yksilöä, pilkkasiiven läpimuuttokannaksi yksilöä ja allin läpimuuttokannaksi 7000 yksilöä (Eskelin ym. 2009, Pöyry Finland Oy 2011). Arktisten vesilintujen kevätmuutto huipentuu toukokuun puolivälin tienoille, jolloin päiväkohtaiset muuttosummat saattavat kohota useisiin tuhansiin yksilöihin. Merkittävä osa muutosta suuntaa sisämaahan jo etelämpänä Oulun ja Haukiputaan alueella, mutta osa linnuista jatkaa rannikon suuntaisesti pohjoiseen ja osa Perämeren kautta muuttavista linnuista kohtaa rannikon vasta Iin ja Simon alueella (Suorsa 2012, Pöyry Finland Oy 2011). Keväällä 2012 arktisten vesilintujen muuttoa seurattiin kolmena päivänä Iin Laitakarissa ja Kaakkurinniemessä, jolloin havaittiin noin 3000 muuttavaa vesilintua. Havaituista linnuista yli 90 % oli mustalintuja, mutta joukossa oli pieniä määriä myös pilkkasiipiä, alleja, härkälintuja sekä lapasotkia. Keväällä 2009 Iin Vatunginnokalla laskettiin yhteensä yli arktista vesilintua, joista valtaosa oli mustalintuja (Pöyry Finland Oy 2011). Keväällä 2012 arktisten vesilintujen muuton kuva oli hyvin samankaltainen kuin aiempinakin vuosina (mm. Suorsa 2012, Eskelin ym. 2009, Pöyry Finland Oy 2011). Perämeren läpi saapuvat vesilinnut ja rannikkoa pohjoiseen muuttavat vesilinnut kerääntyvät Maakrunnin, Laitakarin ja Vatunginnokan väliselle merialueelle, minne ne jäävät kiertelemään ennen mantereen ylle suuntaamista (Kuva 3). Linnut kiertelevät laajalla alueella merellä, osan yrittäessä mantereelle ja palatessa takaisin, ja osan laskeutuessa hetkeksi lepäilemään merelle. Valtaosa mantereelle suuntaavista linnuista nousee mantereen ylle Kuivajokisuiston alueella Vatunginnokan itäpuolella, mutta lintuja suuntaa mantereelle koko rannikkoalueella Laitakarin pohjoispuolella ja osin vielä Vatunginnokan pohjoispuolella. Arktisten vesilintujen muuttokorkeus vaihtelee suuresti meren yllä,\n15 15 (34) mutta mantereen ylle suunnatessaan linnut lentävät tyypillisesti erittäin korkealla, jopa m korkeudessa. Syksyllä arktisten vesilintujen muutto Perämerellä on hyvin vähäistä, eikä sen voida katsoa kulkevan merkittävissä määrin hankealueiden kautta. Muutontarkkailun aikana havaittiin hyvin vähän muita vesilintuja, koska alueen läheisyydessä ei sijaitse merkittäviä muutonaikaisia kerääntymisalueita, ja osa esimerkiksi puolisukeltajasorsista muuttaa yöllä. Selvästi runsain havaittu muuttava vesilintu oli isokoskelo, joita havaittiin yhteensä noin 100 yksilöä. Koskelot muuttivat pääasiassa rantalinjaa seuraten, mutta osa linnuista suuntasi laajalla alueella mantereen yllä koilliseen. Isokoskeloiden muuttokorkeus mantereen yläpuolella oli noin m. Kuva 3. Iin rannikkoalueella kulkevan arktisten vesilintujen kevätmuuton painopistealueet suhteessa Nybyn-Olhavan alueelle suunniteltuihin tuulivoimapuistoihin. Nuolen koko kuvaa muuton voimakkuutta. Kuikkalinnut Perämeren kautta kulkee keväisin merkittävää kuikkalintumuuttoa, joka saapuu Iin Krunnien länsipuolelta ja suuntautuu mantereen ylle Iin kunnan pohjoisosissa. Muuttoreitin kautta on arvioitu muuttavan noin kuikkaa (Eskelin ym. 2009). Valtaosa linnuista suuntaa mantereen ylle Kuivajoen suiston alueelta Vatunginnokan itäpuolelta (Kuva 4).\n16 16 (34) Keväällä 2012 kuikkalintujen muuttoa havainnoitiin arktisten vesilintujen sekä muun muutontarkkailun yhteydessä, jolloin havaittiin yhteensä noin 900 muuttavaa kuikkalintua. Havaituista linnuista lähes kaikki olivat kuikkia, mutta joukossa muutti myös yksittäisiä kaakkureita. Kaakkurin muuttoreitti Perämerellä on kuikkaa itäisempi ja suuntautuu mantereen ylle jo pääosin hankealueiden eteläpuolella. Lähes 95 % havaituista kuikkalinnuista muutti koilliseen selvästi hankealueen pohjoispuolella. Merellä kuikkalintujen tyypillinen lentokorkeus on alle 100 m, mutta mantereen yllä ne lentävät yleensä selvästi törmäyskorkeuden yläpuolella. Sateisen ja sumuisen sään vallitessa lintujen lentokorkeus on huomattavasti alhaisempi myös mantereen yllä, jolloin ne voivat muuttaa törmäyskorkeudella (mm. Suorsa 2012, Pöyry Finland Oy 2011). Syksyllä kuikkalintujen muutto ei kulje merkittävissä määrin Perämeren kautta. Kuva 4. Iin rannikkoalueella kulkevan kuikkalintujen kevätmuuton painopistealueet suhteessa Nybyn-Olhavan alueelle suunniteltuihin tuulivoimapuistoihin. Nuolen koko kuvaa muuton voimakkuutta. Petolinnut Perämeren pohjoisrannikon kautta kulkee keväällä ja syksyllä runsas määrä muuttavia petolintuja, mutta syksyllä muuttajamäärät ovat suurempia ja muutto tiivistyy kevättä merkittävämmin Iin pohjoisosien rannikolle. Petolinnut käyttävät muuttaessaan hyödyksi nousevia ilmavirtauksia, jotka lisääntyvät rannikolta sisämaahan päin mentäessä. Tästä johtuen suuri osa petolinnuista\n17 17 (34) muuttaa mielellään muutamia kilometrejä sisämaan puolella, mutta osa niistä muuttaa myös rannikkolinjan läheisyydessä. Nybyn Olhavan ja Myllykankaan kohdalla petolinnut muuttavat yleensä rannikon suuntaisesti luoteeseen. Petolinnut muuttavat yleensä aurinkoisella säällä, jolloin nousevia ilmavirtauksia esiintyy eniten, ja silloin ne lentävät tyypillisesti törmäyskorkeuden yläpuolella. Kuva 5. Iin rannikkoalueella keväällä 2012 havaitun petolintumuuton painopistealueet suhteessa Nybyn-Olhavan alueelle suunniteltuihin tuulivoimapuistoihin. Nuolen koko kuvaa muuton voimakkuutta. Syksyllä Perämeren kautta kulkeva petolintumuutto tiivistyy hyvin voimakkaasti Iin rannikkoalueelle (mm. Pöyry Finland Oy 2011, Kalle Simonen, suul. ilm.). Fennoskandian pohjoisosista saapuvat petolinnut kerääntyvät kapealle luoteis-kaakko- suuntaiselle rannikkovyöhykkeelle noin Tornion ja Olhavan välisellä rannikkoalueella, joka on sopivasti saman suuntainen niiden luontaisen muuttosuunnan kanssa (Kuva 6). Rannikkolinjan kääntyessä Olhavan alueella etelä-pohjoissuuntaiseksi petolintujen muutto hajaantuu enemmän osan linnuista jatkaessa kaakkoon ja osan kääntyessä etelään. Esimerkiksi syksyn 2011 aikana Iin Myllykankaan alueella havaittiin yhteensä jopa yli 2000 muuttavaa petolintua, joista yli puolet muutti Myllykankaalle suunnitellun tuulipuiston kautta (Pöyry Finland Oy 2011). Myllykankaan tuulipuisto sijoittuu samalle muuttolinjalle Nybyn Olhavan tuulipuistojen kanssa, joten on hyvin todennäköistä, että valtaosa linnuista on muuttanut myös niiden hankealueen kautta (Kuva 6).\n18 18 (34) Kuva 6. Iin rannikkoalueella kulkevan päiväpetolintujen ja maakotkan (vihreä nuoli) syysmuuton havaitut reitit syksyllä 2011 suhteessa Myllykankaalle suunniteltuun tuulipuistoon (vasemmalla) sekä muuton tarkempi jakaantuminen (oikealla) (Pöyry Finland Oy 2011). Petolintumuuton tarkempi sijoittuminen rannikkoalueella riippuu vallitsevista tuuliolosuhteista. Esimerkiksi kevään 2012 muutontarkkailun aikana oli kaksi navakan itätuulista päivää, jolloin normaalisti kauempana sisämaassa kulkeva piekanamuutto ajautui aivan rantaviivan tuntumaan ja linnut muuttivat selvästi normaalia matalammalla. Myös syksyllä tuulen suunta ja voimakkuus vaikuttaa siihen, kuinka suuri osuus linnuista kulkee hankealueen kautta. Syksyllä aiemmin elosyyskuussa muuttavien petolintujen lentokorkeus on yleensä suurempi kuin myöhemmin lokakuussa muuttavien, koska nousevien ilmavirtausten vaikutus vähenee syksyn edetessä, jolloin suurempi osuus linnuista muuttaa törmäyskorkeudella. Kevään 2012 säätila oli muutenkin oikullinen, ja pohjoisessa petolintujen pesimäpaikoilla oli pitkään lumi maassa. Tämä aiheutti sen, että kevään aikana havaituista petolinnuista arviolta 5 10 % palasi takaisin eteläisiin ilmansuuntiin. Etelään ja lounaaseen palatessaan linnut seurasivat lähes poikkeuksetta rantaviivaa hankealueen länsipuolella, ja lensivät törmäyskorkeuden alapuolella. Sääksiä havaittiin kevään 2012 muutontarkkailun aikana yhteensä 20 muuttavaa yksilöä, minkä lisäksi Iin rannikkoalueella havaittiin noin 10 lintua lisää (Kalle Simonen, suul. ilm.). Havaittujen sääksien lentokorkeudet jakaantuivat tasaisesti törmäyskorkeuden alapuolelle, törmäyskorkeudelle ja sen yläpuolelle. Suurin osa havaituista linnuista muutti hankealueen itäpuolelta ohi, mutta lintuja muutti myös hankealueella ja sen länsipuolella. Iin rannikkoalueen kautta saattaa muuttaa keväisin arviolta sääkseä. Syksyn muuttajamäärää ei ole arvioitu, mutta myös syksyn aikana alueen kautta muuttaa todennäköisesti kymmeniä sääksiä. Merikotka on Perämeren rannikkoalueella yleinen kevätmuuttaja, jonka muuttoreitti kulkee leveällä vyöhykkeellä pitkin rannikkoaluetta. Muuttajien lisäksi alueella havaitaan vuosittain runsaasti eri-ikäisiä kierteleviä lintuja, ja lajin voikin nykyisin havaita kaikkialla Perämeren rannikkoalueella. Kevätmuutontarkkailun aikana havaittiin yhteensä 20 muuttavaa merikotkaa, joista noin kolmannes muutti hankealueen länsipuolelta rannikkoa seuraten luoteeseen ja noin kaksi kolmannesta hankealueen itäpuolelta pohjoiseen. Havaituista merikotkista noin puolet muutti törmäyskorkeudella ja puolet sen yläpuolella. Rannikkoalueen kautta saattaa muuttaa keväisin arviolta merikotkaa. Syksyllä 2011 Myllykankaalla havaittiin 21 muuttavaa merikotkaa, joista valtaosa muutti Myllykankaan länsipuolelta lentäen törmäyskorkeuden yläpuolella (Pöyry Finland Oy 2011). Syksyn arvioitu muuttajamäärä on noin 30 yksilöä (Pöyry Finland Oy 2011).\n19 19 (34) Piekana on runsain Iin rannikkoalueen kautta muuttavista petolinnuista, jonka muuttajavirta kulkee osin Siikajoen kautta Hailuotoon (mm. Eskelin ym. 2009). Hailuodossa osa linnuista jatkaa pohjoiseen, mutta osa suuntaa koilliseen, päätyen mantereelle Haukiputaan ja Iin eteläosien alueella. Nybyn Olhavan kohdalla muuttaa siis sekä Hailuodosta tulleita lintuja, Liminganlahden ja Kempeleenlahden itäpuolelta kiertäneitä lintuja että kauempaa idän suunnalta tulleita lintuja. Hailuodon läpimuuttajakannaksi on esitetty noin 700 yksilöä (Eskelin ym. 2009), ja Myllykankaan tuulipuistoalueen kautta kulkevaksi läpimuuttokannaksi on esitetty 450 yksilöä (Pöyry Finland Oy 2011). Kevään 2012 muutontarkkailun aikana havaittiin yli 220 määritettyä piekanaa ja 46 piekanaa/hiirihaukkaa, minkä lisäksi Iin rannikkoalueella havaittiin yli 300 piekanaa lisää (Kalle Simonen, suul. ilm.). Näin ollen Iin rannikkoalueen kautta on muuttanut keväällä 2012 reilusti yli 500 piekanaa, mikä voi olla seurausta edelliskesän hyvästä pesimätuloksesta pohjoisen sopulialueilla. Iin rannikkoalueen kautta arvioidaan muuttavan keväisin piekanaa. Piekanojen muutto kulki normaaliolosuhteissa hankealueen itäreunaa pitkin ja sen itäpuolella, mutta voimakkaiden itätuulten vuoksi osa linnuista ajautui hankealueen länsipuolelle rannikon tuntumaan. Hankealueen itäpuolella piekanat muuttivat törmäyskorkeuden yläosissa ja sen yläpuolella, mutta lännessä lentokorkeudet olivat alhaisempia. Syksyllä 2011 Myllykankaalla havaittiin vajaa 700 muuttavaa piekanaa, joista valtaosa lensi törmäyskorkeudella (Pöyry Finland Oy 2011). Syksyn arvioitu muuttajamäärä on noin 1000 yksilöä (Pöyry Finland Oy 2011). Hiirihaukka on monin tavoin piekanan kaltainen muuttaja, mutta eteläisemmän levinneisyytensä vuoksi se ei ole pohjoisessa yhtä runsaslukuinen. Kevään 2012 muutontarkkailun aikana hiirihaukkoja havaittiin yhteensä yli 50 yksilöä, minkä lisäksi Iin rannikkoalueella havaittiin noin 60 hiirihaukkaa lisää (Kalle Simonen, suul. ilm.). Näin ollen Iin rannikkoalueen kautta on muuttanut keväällä 2012 yli 110 hiirihaukkaa. Iin rannikkoalueen kautta arvioidaan muuttavan keväisin hiirihaukkaa. Hiirihaukat muuttivat piekanan tavoin hankealueen itäreunaa pitkin, mutta tätä useammin myös lännessä rantaviivaa seuraten. Hankealueen itäpuolella hiirihaukat muuttivat törmäyskorkeuden yläosissa ja sen yläpuolella, mutta lännessä lentokorkeudet olivat alhaisempia. Syksyllä 2011 Myllykankaalla havaittiin noin 400 muuttavaa hiirihaukkaa, ja aikaisempana muuttajana niiden lentokorkeudet olivat suurempia kuin piekanalla (Pöyry Finland Oy 2011). Syksyn arvioitu muuttajamäärä on noin 550 yksilöä. Mehiläishaukka on keväällä muita petolintuja myöhäisempi ja syksyllä niitä aikaisempi muuttaja. Kevään 2012 muutontarkkailun aikana muuttavia mehiläishaukkoja havaittiin yhteensä noin 15 yksilöä, mutta muutontarkkailu oli jo pääosin lopetettu lajin muuttokauden alkaessa. Mehiläishaukat muuttivat laajalla rintamalla koko alueen yli, painottuen kuitenkin hankealueen itäpuolelle. Mehiläishaukan lentokorkeudet olivat yleensä törmäyskorkeuden ylärajoilla tai sen yläpuolella. Iin rannikkoalueen kautta arvioidaan muuttavan keväisin mehiläishaukkaa. Syksyllä 2011 Myllykankaalla havaittiin yli 200 mehiläishaukkaa, joista valtaosa muutti törmäyskorkeuden yläpuolella (Pöyry Finland Oy 2011). Syksyn arvioitu muuttajamäärä on noin 300 yksilöä (Pöyry Finland Oy 2011). Maakotkan keväinen muuttoreitti kulkee merkittävissä määrin Perämeren ja etenkin Hailuodon kautta. Hailuodosta osa linnuista jatkaa piekanan tavoin kohti koillista ja Haukiputaan sekä Iin rannikkoa, minkä lisäksi mantereen yllä muuttaa lisää lintuja luoteen ja pohjoisen suuntaan. Hailuodon kautta muuttavaksi yksilömääräksi on esitetty yksilöä (Eskelin ym. 2009). Kevään 2012 muutontarkkailun aikana havaittiin vain yksi maakotka, minkä lisäksi Iin rannikkoalueella havaittiin kaksi muuta maakotkaa (Kalle Simonen, suul. ilm.). Maakotkamuuton kannalta muutontarkkailu aloitettiin kuitenkin liian myöhään, koska sen päämuuttokausi ajoittuu jo maaliskuulle ja huhtikuun alkuun. Iin rannikkoalueen kautta arvioidaan muuttavan keväisin maakotkaa. Syksyllä 2011 Myllykankaalla havaittiin 11 maakotkaa, jotka kaikki muuttivat Myllykankaan suunnitellun tuulipuistoalueen kautta törmäyskorkeudella (Pöyry Finland Oy 2011). Syksyn arvioitu muuttajamäärä on noin 15 yksilöä (Pöyry Finland Oy 2011). Sinisuohaukkoja havaittiin kevään 2012 muutontarkkailun aikana yhteensä parikymmentä yksilöä, minkä lisäksi niitä havaittiin Iin rannikkoalueella noin saman verran lisää (Kalle Simonen, suul. ilm.). Havaituista sinisuohaukoista noin puolet muutti törmäyskorkeuden alapuolella, loppujen jakaantuessa tasan törmäyskorkeudelle ja sen yläpuolelle. Sinisuohaukkojen muutto painottui hankealueen länsipuolelle, rannikon läheisyyteen, mutta niitä muutti myös hankealueen yli ja sen\n20 20 (34) itäpuolelta. Iin rannikkoalueen kautta arvioidaan muuttavan keväisin sinisuohaukkaa. Syksyllä 2011 Myllykankaalla havaittiin 61 sinisuohaukkaa, ja alueen arvioitu muuttajamäärä on noin 85 yksilöä (Pöyry Finland Oy 2011). Varpushaukka on piekanan jälkeen Perämeren alueen toiseksi runsaslukuisin muuttava petolintu. Kevään 2012 muutontarkkailun aikana havaittiin yhteensä yli 150 muuttavaa varpushaukkaa, minkä lisäksi Iin rannikkoalueella havaittiin noin 100 muuttavaa varpushaukkaa lisää (Kalle Simonen, suul. ilm.). Havaituista varpushaukoista noin puolet muutti törmäyskorkeudella ja vajaa puolet sen alapuolella. Varpushaukkojen muutto painottui hankealueen itäpuolelle, mutta lintuja muutti laajalla rintamalla koko alueen yli ja myös sen länsipuolella rannikon läheisyydessä. Iin rannikkoalueen kautta arvioidaan muuttavan keväisin varpushaukkaa. Syksyllä 2011 Myllykankaalla havaittiin lähes 500 muuttavaa varpushaukkaa, joista noin puolet lensi törmäyskorkeudella (Pöyry Finland Oy 2011). Syksyn arvioitu muuttajamäärä on noin 670 yksilöä (Pöyry Finland Oy 2011). Muista petolinnuista kevään muutontarkkailun aikana havaittiin eniten tuulihaukkoja, joita laskettiin noin 30 yksilöä. Ampuhaukkoja havaittiin vajaa kymmenen, nuolihaukkoja viisi ja muuttohaukkoja kaksi. Havaituista jalohaukoista suurin osa lensi törmäyskorkeuden alapuolella, mutta niitä muutti myös törmäyskorkeudella. Suurikokoisista petolinnuista kevään muutontarkkailun aikana havaittiin yksi kiljukotka, joka muutti törmäyskorkeudella hankealueiden länsipuolelta ohi kohti luodetta. Kyseessä oli virolainen satelliittilähettimellä varustettu Tõnn- kiljukotka, joka on kierrellyt laajasti Fennoskandian pohjoisosissa jo useampana vuonna. Kiljukotka on luokiteltu maailmanlaajuisesti uhanalaiseksi, ja Suomessa laji luokiteltiin aiemmin hävinneeksi (RE) (Rassi ym. 2001), mutta nykyisin se on arvioitu äärimmäinen uhanalaiseksi (CR) (Rassi ym. 2010). Kevään muutontarkkailun aikana havaittiin lisäksi muutamia kanahaukkoja ja ruskosuohaukkoja. Kurki Keväällä Perämeren kautta kulkeva kurkimuutto on runsasta, ja muuttoreitti osittain kaksiosainen osan linnuista matkatessa Hailuodon kautta meren yli kohti Kemi Torniota ja osan muuttaessa rannikkolinjaa seuraten mantereen yllä (mm. Suorsa 2012, Pöyry Finland Oy 2011). Kevään muutontarkkailun aikana havaittiin yhteensä yli 2000 muuttavaa kurkea, minkä lisäksi etelämpänä Iin rannikkoalueella havaittiin lähes 2000 kurkea lisää (Kalle Simonen, suul. ilm.). Havaituista kurjista noin 65 % lensi törmäyskorkeuden yläpuolella ja neljännes törmäyskorkeudella. Pääosa kurkimuutosta kulki kauempaa hankealueiden itäpuolelta kohti pohjoiskoillista, mutta runsaasti lintuja muutti myös lännessä rantaviivaa seuraten (Kuva 7). Kurkien muuttoa tapahtui kuitenkin laajalla rintamalla koko rannikkoalueen yläpuolella, ja osa linnuista saapui myös meren yli Hailuodosta Iin rannikolle. Iin rannikkoalueen kautta arvioidaan keväisin muuttavan kurkea. Syksyllä kurkien muuttoreitti on kevään tavoin kaksiosainen, osan linnuista muuttaessa suoraan meren yli Kemin ja Tornion alueelta Hailuotoon ja osan muuttaessa mantereen yllä rantaviivaa seuraten (mm. Suorsa 2012, Pöyry Finland Oy 2011). Syksyn arvioitu muuttajamäärä on kurkea (Pöyry Finland Oy 2011), mutta hankealueiden kautta muuttavien lintujen lukumäärä riippuu hyvin paljon vallitsevasta tuulen suunnasta.\nNYBYN TUULIVOIMAPUISTON OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS LUONNOS\nNYBYN TUULIVOIMAPUISTON OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS LUONNOS 12.6.2012 Sisällysluettelo 1 Johdanto... 3 2 Suunnittelun tavoitteet... 3 3 Suunnittelu- ja päätöksentekovaiheet... 4 3.1 Kaavaprosessin vaiheet...


Digitaalisuus, kryptot ja sähkö - EKOtop\nViime aikoina on ollut paljon keskustelua digitaalisuuden hyvistä puolista. Kuinka se helpottaa ja nopeuttaa monia arjen toimia, myös viranomaisten suuntaan. Toisaalla on ollut paljon myös finanssialan keskusteluita nykyisen rahajärjestelmämme tulevaisuudesta, ja millainen vaikutus kryptovaluutalla on siihen – ja näihin kaikkiin asioihin liittyy myös alati kasvava sähkönkulutuksemme vaikka laitteiden pitäisi olla koko ajan energiaystävällisempiä.\nEsimerkiksi vuonna 1970 Suomessa energiankulutus asukasta kohti laskettuna öljyn määrässä oli 3872 kg.. Sama lukema vuonna 1990 oli 5691 kg ja vuonna 2015 se oli 5924 kg. Fingridin tilastojen mukaan nyt 2021 Suomessa tuotetaan keskimäärin noin 78% käytettävästä sähköstä, eli meille tuodaan muualta reiut 20% kuluttamastamme sähköstä! Meille tuodaan sähköä eniten Venäjältä, mutta myös Ruotsista, Norjasta sekä Virosta.\nKryptovaluutat ja sähkönkäyttö\nCambridgen yliopistolla laskettin bitcoinin lohkomiseen menevää energiaa ja tuloksena oli suurempi energiakulutus kuin mitä koko Suomi kuluttaa sähköä – mutta vastaavia laskelmia ei ole tehty muista maksuvälineistä tai maksumenetelmistä, joten sinällään sähkönkulutuksen määrän tietäminen on jopa turhaa. Enemmänkin pitäisi kysyä, onko digitaalinen, täysin aineeton valuutta sellainen mihin me siirrymme tulevaisuudessa. Jo tänä päivänä kuitenkin todella iso osa kaupasta tapahtuu digitaalisesti ja esimerkiksi Suomessa vähittäiskaupassa maksetaan enään reilut 10% ostoksista käteisellä – muuten on käytössä erilaiset maksuvälineet aina älypuhelimesta erilaisiin asiakas- ja luotto- sekä pankkikortteihin.\nTämän kaiken mukana ei ole mitenkään erikoista, että myös pelaaminen on lisääntynyt kaikissa aikuisikäryhmissä ja esimerkiksi Suomessa vuonna 2021 pelaa jo yli 40% aikuisista jotain mobiipeliä kohtuullisen aktiivisesti. Pelaaminen on saanut niin videopeleissä kuin rahapeleissä myös mukaan kryptovaluutan, ja sillä pääsee jo pelaamaan usealla nettikasinolla.\nKryptot ja pelimaailmat\nKryptovaluuttojen erilaiset pörssit ovat lähteneet voimakkaasti tulemaan esille kansainvälisessä Esports peligenressä ja sitä kryptojen näkyvyys tulee moninkertaistumaan nykyisestään nopealla syklillä, sillä näitä joukkueita seurataan miljoonien silmäparien kera jatkuvasti. Samalla tähän trendiin ovat lähteneet entistä aktiivisemmin myös nettikasinot, jotka ovat ymmärtäneet kryptovaluutan olevan aivan samanlainen maksuväline kuin mikä tahansa – ainoa ero, että sen kurssivaihtelut ovat joidenkin valuuttojen osalta varsin raskaita – mutta oikealla ajoituksella myös todella hyviä sijoituskohteita.\nEi ainoastaan Bitcoin\nOn hyvä ymmärtää, että kryptovaluuttojen maailma on paljon enemmän kuin vain Bitcoinit. Kasinollakin on mahdollista maksaa perinteisellä rahalla, ja valuutta riippuu ihan siitä missä päin maailmaa asustelet – kryptovaluutoissa on hieman vastaavaa ilman sitä maasidonnaisuutta. Kryptoja hankkiva henkilö voi sijoittaa rahojaa niin Bitcoineihin kuin Ethereumiin, Litecoiniin, Dogecoiniin yms – vaihtoehtoja on paljon. Kryptovaluuttojen kanssa voi käydä kauppaa vaikka Plus500:n alustalla – jolla täytyy kuitenkin muistaa, että suuri osa yksityissijoittajista tekee vääriä valintoja ja päätyy häviämään sijoituksensa\nSiinä missä pelaaminen voi olla ammattimaista esimerkiksi useiden Esports pelien parissa aivan siellä korkeimmalla tasolla. Tai voit opetella pelaamaan hyvin pokeria ja lähteä online kiertueille sitä pelaamaan, tai voit alkaa seurata ammattimaisella otteella urheilua ja alkaa sijoittaa siihen urheiluvedonlyönnin kautta, muu pelaaminen onkin sitten enemmänkin\nEsimerkiksi yllä mainittu HAZ Casino ja sen kryptomahdollisuudet. Kasinopelaaminen on aina perustunut siihen alusta alkaen, että jokaisessa pelissä on aina kasinon etu. On se peli sitten ruletti, blackjack tai nykyaikainen onnenpyörä tai automaattipeli, niin vaikka peli näyttää hyvältä, se on viihdyttävä ja se antaa voittoja, on se lopulta kuitenkin ohjelmoitu siten, että kasino jää voitolle. Jopa niissä isoissa progressiivisissa jättipottipeleissä, missä voitot ovat nousseet jo lähelle 20 miljoonaa euroa, kasino jää kuitenkin voitolle. Aivan samalla tavalla kun Eurojackpotissa voidaan jakaa 90 miljoonan euron voittoa – ja kuitenkin jokainen kansallinen lottofirma jää voitolle! Sitä rahapelaaminen on:\najattele rahapelaaminen maksullisena vapaa-ajan viettotapana\nvoit voittaa miljoonia, mutta todennäköisesti häviät pelitilille tallettamasi rahat\nvoit pelata kasinolla myös leikkirahalla\nVastuullinen pelaaminen ja sijoittaminen\nOlet sitten lähdössä sijoittamaan varojasi osakkeisiin, kryptovaluuttaan tai sitten lähdet pelaamaan viihteeksi kasinolle, kaikkeen liittyy sinun oma vastuusi omasta taloudestasi. Pörsseissä ja erilaisissa kauppa-alustoilla ei ole minkäänlaista seurantaa käyttäjien sijoitusten ja varojen käytölle, eli niissä voit hävitä ”rauhassa” vaikka kaikki rahasi. Mutta kasinoilla on nykyään paljonkin uusia ja erilaisia työvälineitä oman pelaamisen seurantaan, jonka tarkoituksena on vain ja ainoastaan tarjota pelaajille parempi tietoisuus siitä, kuinka paljon he ovat pelanneet, voittaneet ja hävinneet. Lisäksi kasinoilta vaaditaan entistä enemmän pelaajaseurantaa, ja jopa AI-sovelluksia on kehitetty, jotka seuraavat ja pyrkivät löytämään ongelmapelaajat.\nJos siis menet kasinolle, älä\npelaa silloin kun olet ottanut alkoholia\npelaa vain ilon, jännityksen ja ajanvietteen vuoksi\nälä pelaa kasinolla ansaitaksesi – pelit ovat tehty kasinon eduksi\ntee itsellesi pelibudjetti rahan ja ajan suhteen\nmuista että jokainen peli perustuu 100% sattumaan, ei siis ole yhtään todennäköisempää että voitat ensi kierroksella\nälä koskaan lähde panostaan tupla tai kuitti tyylillä\nJa tärkeintä on muistaa, että olet sitten pörssissä, kauppa-alustalla tai nettikasinolla, sijoita vastuullisesti – eli muista oma arki ja sen kulut ja maksut, älä aiheuta arkeesi ongelmia hakemalla pikaratkaisuja pörssistä tai kasinolta, se ei useimmiten onnistu.


Index Page Yhteystiedot Tilat » Unkarin kulttuuri- ja tiedekeskus\nTilojen suunnittelu ja toteutus\nUnkarin kulttuuri- ja tiedekeskuksen uudet tilat valmistuvat vuonna 2002. Tilaajana toimi Unkarin valtio ja suunnittelijoina toimivat pääsuunnittelija Planet Design Oy:sta (nykyisin Pure Design Oy:sta ) sisustusarkkitehti Esa Vesmanen ja avustajana arkkitehti Sari Lehtonen. Rakentajakonsulttina toimi KJ-Case Oy ja rakentajana Kenno Oy. Kiintokalusteet toimitti Rintala Mobel Oy.\nSisustussuunnittelua varten tilaa oli 500 m2. Suunnittelun kohteina olivat lisäksi julkisivun muutostyö ja valaistussuunnittelu. Kiinto- ja irtokalustesuunnittelussa tuli suunnitella vastaanoton ja gallerian kalusteet, keittiökalusteet ja kirjasto. Keskuksen uuden logon suunnittelusta vastasivat kuvataiteilija Hilda Kozári ja sisustusarkkitehti Esa Vesmanen.\nValo, varjo, läpinäkyvyys ja heijastuminen yhdistettynä liikkeeseen unkarilaisen Moholy-Nagyn veistoksissa olivat suunnittelun lähtökohtana. Sisustusarkkitehti Esa Vesmanen halusi luoda tila-aika keskuksen, joka toimisi nykyaikaisena, avoimena ja kaupunkiin yhdistyvänä valonlähteenä. Tiloissa yhdistyivät unkarilainen avantgarde, Budapestin moni-ilmeinen arkkitehtuuri ja unkarilaiset maut ja värit.\nKeskuksen tila- ja kalustesuunnittelu\nVastaanotto suunniteltiin avoimeksi ja kutsuvaksi tilaksi, joka jatkuu galleriasta, Puutarhakadun suuntaisen käytävän kautta syvemmälle rakennukseen, jossa sijaitsevat rauhallisemmat toimisto- kirjasto- ja neuvottelutilat. Lattiasta tehtiin tumma, kiiltävä mosaiikkibetonilaattalattia. Väliseinissä on käytetty paljon lasia. Muita materiaaleja toimistoissa ovat öljytty tammilauta lattiassa ja hiekkapuhallettu ja lakattu betoni toimistotilojen katoissa. Seinissä on käytetty kirkkaita tehostevärejä.\nKeinovalaistukseen on kiinnitetty paljon huomiota gallerian lisäksi kaikissa muissakin tiloissa. Tavoitteena oli luoda päivänvaloa muistuttava valaistus, jossa osa valosta heijastuu aina katon kautta.\nKeskuksen uudet kiintokalusteet ovat minimalistisia tammen ja lasin yhdistelmiä. Ne noudattavat tilojen kulmikkaita muotoja, jättävät tilaa taiteelle eivätkä korosta itseään.


KUVATAIDE: elokuuta 2009\nPää pyörälle Helsingissä 29-30.8.2009\nTällaista olisi tarjolla tänä viikonloppuna Helsingissä.\nPää pyörälle – taidetta fillaroiden 29. - 30.8.2009\nTapahtuma tarjoaa ajan hermolla olevaa nykytaidetta kuudessa kohteessa: videoita, tanssia, musiikkia, performansseja, keskusteluja…\nPää pyörälle edustaa taiteilija Markus Renvallin kehittämää Straight-On-Medicine-Art –taidesuuntaa, jonka avainsanoja ovat sosiaalisuus, yhteisöllisyys ja prosessinomaisuus. Tapahtuma yhdistää suoraviivaisen taidelääkinnän, fillaroinnin ja nykytaiteen sumeilemattomalla ja yllättävällä tavalla.\nFillarireitti muodostuu kuudesta eri kohteesta Helsingissä ja Espoossa, joissa tutustutaan näyttelyihin sekä tavataan tapahtumaa varten mukaan kutsuttuja taiteilijoita ja nähdään heidän teoksiaan. Koko fillarimatkan mukana on opas, ja mukaan voi tulla myös matkan varrelta. Reitin pituus on noin 15 kilometriä.\nKohteet: Valokuvataiteen museo, Didrichsenin taidemuseo, Gallen-Kallelan museo sekä EMMA, Galleria Aarni ja Cartes WeeGee-talossa\nLähettänyt kosmos klo 19.50 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Markus Renvall, taidetta pyöräillen\nEläkeläisnainen tuhopoltti rakennuksen rumana.\nSavonlinnalainen yli 60-vuotias eläkeläisrouva tunnusti kaksi vahingontekoa Savonlinnassa.\nHän tunnusti sytyttäneensä 16.7. ja 10.8. palamaan Nätkin koulun urheilukentän huoltorakennuksen.\nRakennus vaurioitui jonkun verran molemmilla kerroilla.\nRikoksesta epäillyn mielestä kyseinen rakennus on sopimaton kyseiseen paikkaan ja se on rumentanut huonokuntoisena koulun kenttää, minkä vuoksi hän on yrittänyt polttaa kyseistä rakennusta.\nUutinen ei suoraan liity kuvataiteeseen, mutta tietenkin teon voisi nähdä jonkinlaisena todella radikaalina osallistuvan kaupunkitaiteen aktiona.\nPoltettiinhan vastikään tuhotyönä yksi Mäntän 2009 taideteoksista, Ihana Havon ja Tapani Kokon Miesten talo oli myös eräänlainen rakennus:\n"Teos kuvaa sitä, että kaikki on jäänyt kesken. Materiaalit ovat loppuneet tai into on loppunut, Kokko kertoi."\nOliko myös Savonlinnalaisen huoltorakennuksen kohdalla into loppunut kesken? Vetelen tässä vain ajatusviivoja erilaisten viimeaikaisten tapahtumien välille, perspektiivejä pyöritellen. Missä kulkevat vandalismin, aktivismin ja taiteen rajavyöhykkeet?\nHuom! En kuitenkaan suosittele taiteilijoille uraa pyromaanina, todennäköisesti ura jäisi hyvin lyhytaikaiseksi ja jatkuisi varman leivän äärellä neljän seinän sisällä.\nLähettänyt kosmos klo 14.03 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: kansalaisaktivismi, Miesten Talo, Nug, taiteen tuhoaminen, tuhopoltto\nTänään taiteiden yö Oulussa.\nTaiteiden Yö -idea tuntuu levinneen ympäri Suomea. Tänään kulttuurista voi nauttia Oulun yöelämässä.\nVaikka ei Oulussa tai lähistöllä asuisikaan, kannattaa tutustua tarjontaan. Verkkosivujen mukaan Taiteiden Yötä vietetään Oulussa nyt toista kertaa.\nGooglehaun perusteella Taiteiden Yötä vietetään tai vietettiin tänä vuonna mm. Tuusulassa, Turussa, Kouvolassa, Vaasassa ja Wikipedian mukaan myös monessa muussa Suomen kaupungissa.\nLähettänyt kosmos klo 21.17 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Oulu, taiteiden yö, tapahtumat\nKuvakaapattu uutinen Helsingin Sanomista lauantailta 8.8.2009\nTämä oli jokseenkin odotettavissa oleva kehityksen suuntaus. Väkimäärältään huomattavasti pienempi TaiK jää teekkareiden jalkoihin.\nAika näyttää onko kysymyksessä pelkkä uuteen ajattelu- ja toimintakulttuuriin liittyviä lastentauteja vai pidempään jatkuva poteroihin kaivautuminen. Lue ensimmäisen kokouksen tunnelmia ja kommentointia Joonas Turusen blogista. Tässä pieni lainaus:\n"Kokous osoitti minusta selvästi, että Otaniemi käyttää edustajistossa enemmistöään todella suoraviivaisesti hyväksi niin, että uudesta ylioppilaskunnasta muotoillaan nimenomaan teekkareille mieleinen. Varsinaisesti mistään kompromissihalukkuudesta tai edes aidosta dialogista ei juuri voi puhua – tuntuu kuin kokous oli välillä puhdasta teatteria, jossa kyltereiden tekemiä muutosehdotuksia ei edes vaivauduta kommentoimaan (mm. taloudellisesti merkittävät päätökset), vaan ne jyrätään ryhmäkurilla ja mutistaan että “tämä on TKY:n käytäntö”."\nAinakaan siis kokouksessa paljon rummutettua uutta innovaatiota ei esiintynyt.\nKiitokset uutisvinkistä Petri Kolalle (@pe3).\nLähettänyt kosmos klo 14.15 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Aalto-yliopisto, TaiK\nSkeittausta Kyösti Kallion patsaalla.\nURB-festivaalin kunniaksi hieman pohdintaa katukulttuurista. Olin käymässä Helsingissä viime viikolla ja näin kuinka ryhmä nuoria skeittareita skeittasi Kyösti Kallion patsaan luona Eduskuntapuistossa. Hämmennyin hieman kun yksi skeittareista kiipesi patsaalle suorittamaan temppua. Ensinnäkin patsas on aika korkea, joten temppuilu voi olla terveydelle vaarallista, toiseksi skeittilaudasta voi jäädä ikävät jäljet patsaan jalustaan. En jäänyt katsomaan mikä temppu oli kyseessä, ehdin nähdä vain patsaalle kiipeämisen.\nMitäpä olisi Kyösti Kallio tuumannut jos joku olisi kertonut hänelle nuorison skeittaavan hänen patsaallaan vuonna 2009. Sukupolvet kohtaavat, mutta onko tapa oikea? Ilmeisesti "laittomat" skeittauspaikat ovat katu-uskottavampia kuin lailliset kaupungin kustantamat paikat? Kysymyksessä oli ajatuksia herättävä tempaus, oli idea sitten kuinka typerä ja tyhmänrohkea tahansa.\nLähettänyt kosmos klo 16.33 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: kaupunki, skeittaus, urban culture\nTurku 2011 -säätiön tukipolitiikka herättää ihmetystä.\nPaluuta kesälomilta, reilun viikon vanha uutinen Turun Sanomien verkkosivuilta.\nPaikalliset taideyhteisöt ovat huolissaan kulttuuripääkaupunkivuoteen 2011 suunnittelemiensa hankkeiden toteutumisesta. Ongelma on, että Turku 2011 -säätiö ei myönnä edes jatkoneuvotteluihin hyväksytyille hankkeille rahaa suunnitteluun tai pohjustavaan työhön. Tukea tulee hankekoordinaattoreiden mukaan vasta, kun kokonaisrahoitus on kunnossa. Säätiö on myös pienentänyt rahoitusosuuttaan matkan varrella.\nEsimerkkinä ollut Arte ry:n hyväksytty hanke ei ole vieläkään saanut säätiöltä senttiäkään rahoitusta, vaikka hankesuunnitelma on valmistunut jo 2007. Säätiön toiminta vaikuttaa hyvin erikoiselta, kun otetaan huomioon kuinka tiukilla budjeteilla järjestöt, työryhmät ja taiteilijat toimivat.\nLähettänyt kosmos klo 23.52 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: budjetointi, ennakkosuunnittelu, rahoituksen hankkiminen, rahoitus, Turku 2011\nTaideteollisen opiskelijat uhkaavat lähteä Aalto-y...\nTurku 2011 -säätiön tukipolitiikka herättää ihmety...


Arviointipalvelut | Rouhento Oy, Rakentamisen asiantuntijapalveluita | Rakennuttaminen, valvonta, arviointipalvelut, vuokrauspalvelut, Hämeenlinna\nKiinteistöjen arviointia eli arvon määritystä tehdään monenlaisen taloudellisen ratkaisun pohjaksi. Luottolaitokset pyrkivät hallitsemaan riskejään laatimalla arvioita vakuudeksi hyväksyttävien kiinteistöjen käyvistä arvoista. Vapaaehtoisiin kiinteistökauppoihin myyjät ja ostajat tilaavat arvioita kiinteistöjen hinnanmuodostuksesta. Korvausarviointi kiinteistöjen lunastustilanteissa edellyttää usein laajojen hintaselvitysten tekemistä.\nKiinteistöarvioinneissa erotetaan kolme pääarviointimenetelmää, kauppa-arvomenetelmä, tuottoarvomenetelmä ja kustannusarvomenetelmä.\nValittavasta arviointimenetelmästä riippumatta arviointityössä voidaan erottaa seuraavat työvaiheet: lähtöaineiston keruu, katselmuksen suorittaminen, aineiston ja katselmushavaintojen analysointi sekä arviointilausunnon kirjoittaminen.\nArvolausuntomme perustuvat ehdottomaan riippumattomuuteen, markkinoiden jatkuvaan seurantaan ja vuosien toimintaan perustuvaan teknis – taloudelliseen ammattitaitoon.\nAsiakkaitamme ovat talousalueemme pankit, vakuutusyhtiöt, teollisuuslaitokset kuin myös yksityiset ihmiset. Arvioimamme kohteet ovat vaihdelleet asuinhuoneistoista keskustan liiketaloihin sekä laajoihin teollisuuslaitoksiin. Liike- ja teollisuustilojen arvioinneissa omaamme toimialueemme parhaan ja kattavimman osaamisen!\nErilaiset kiinteistöjen kuntoarviot ovat oleellinen osa toimintaamme.\nRakennusalan kattavan ammattitaitomme ja mahdollisiin korjauksiin liittyvän osaamisemme myötä annamme kiinteistöstänne oikean kuntoarvion.\nHenkilökohtaisen neuvonnan lisäksi toimitamme alan vaatimukset täyttävän arviokirjan kuvin ja liittein varustettuna. Yhteistyökumppanimme talotekniikka-alalta ovat alueen johtavia asiantuntijoita.\nOlemme myös erikoistuneet liike- ja teollisuuskiinteistöjen kuntoarvioiden tekemiseen. Teemme kuntoarviointeja aina yksittäisistä arvioista laajoihin projekteihin, joissa hoidamme tarvittaessa myös korjaus- / muutostöiden rakennuttajatehtävät.


Ylläpidä erinomaista mainetta näiden ihmisten kanssa. Heistä ei tule vain toistuvia asiakkaita, vaan he ovat taipuvaisempia myös ohjaamaan sinua ystäviensä ja työtovereidensa luo. Tämä on paras tapa ansaita rahaa verkossa niille, joilla on tuotekatsausblogi. Ovi ulkona, on olemassa Optio-oikeudellinen maksu (alkaen 0 dollaria. Nämä kaverit aloittivat vuonna 2020 myymällä edullisia miesten hoitokoteloita joka kuukausi.\nPidä kiinni vain yhdellä tuotteella nyt ja älä hukkaan yritä mainostaa kaikenlaista tavaraa. Tämä voi johtaa verkkosivustojen liikenteen kasvuun, mutta myös verkkokauppojen parantumiseen. Vthink global technologies, monet alustat tarjoavat yksinkertaisia toimintoja, kuten ostaminen ja myyminen, tukematta edes peruskarttaustyökaluja. Joten kuukaudet ovat kuluneet, olen alkanut menettää suuresti motivaatiota blogin kirjoittamiseen, koska en näe tuloksia, löystyminen hiipii. Puhutaanpa lisää oikeiden myytävien tuotteiden löytämisestä. Ensinnäkin sinun on löydettävä oma markkinarako, esimerkiksi kunto, tekniikka, bodycon/kesäpuvut, lemmikkieläintuotteet ja vauvatuotteet ovat erittäin suosittuja tällä hetkellä. Facebook on toinen alusta, jota voit käyttää tietotuotteiden jakamiseen.\nGooglen taloudellisten vaikutusten raportin mukaan yritykset saavat keskimäärin 2 dollaria tuloja jokaisesta 1 dollarista, jonka he käyttävät AdWordsissa.\nVoit myös valita, kuinka haluat vastaanottaa rahasi useista käytettävissä olevista vaihtoehdoista.\nMuista myös YouTube-työntö 360 asteen videossa.\nKun olet valinnut mainostettavat tuotteet, voit hallita tytäryhtiölinkkejäsi PrettyLinks-tapaisella WordPress-laajennuksella. Napsauta LISÄÄ OSTOSKORIIN -painiketta nähdäksesi kuinka myymälä toimii. Jos haluat rakentaa todellista verkkoliiketoimintaa tai aloittaa sivuliikeidean, jolla on potentiaalia muuttaa elämääsi (etkä pelkää investoivan kuukausien ja vuosien työtä liiketoimintaan), tämä sinun pitäisi alkaa. Tärkeimmät asiat, joita tarvitset menemään, ovat vankka liiketoimintasuunnitelma ja halu tehdä paljon vaivaa yhdessä rahaa markkinoinnin aloittamiseen. Verkkotunnus on verkkosivustosi osoite Internetissä, kuten Google. Jos haluat ansaita rahaa aloittamalla blogin, sinun on työskenneltävä kovasti ja sijoitettava paljon aikaa siihen. Jos se liittyy omaan markkinarakoosi, se helpottaa ihmisten "saamista" yritykseesi.\nAinoa mitä sinun täytyy tehdä, on lisätä alennuksia, käydä ostoksilla ja napsauttaa sitten valokuva kuittisi ansaitaksesi rahat takaisin. Online-tilassa oppiminen ja reaaliaikaisten strategioiden soveltaminen ovat tärkeämpiä kuin tietosi. Voit muuttaa nämä sähköpostit rahaksi. Blockchain-ennusteet vuodelle 2020: potentiaalinen tekniikka uudistaa maailman varmasti. Lisäksi pystyt todella mukauttamaan sivusi, jos olet niin taipuvainen. Mitä ystäväni sanovat, että olen hieno?\nSinulla on jo tietoa, sinun täytyy vain jakaa se. Virheistä voi kuitenkin tulla oppimismahdollisuuksia, ja jos pystyt kehittämään joustavuutta matkan varrella, siellä on paljon ihmisiä, jotka löytävät paljon menestystiirron tuotteita. Tähän voi kuulua pikatoimitukset, puheluiden palauttaminen tai joidenkin sähköpostien lähettäminen.\nVaikka nimesi näkeminen myydyimpien tuotteiden luettelossa saattaa tuntua putken unelta, se ei oikeastaan ole niin kaukana.\nPuhun paljon omasta markkinarakoistasi kaikilla tavoilla ansaita rahaa verkossa, jonka kataamme täällä. Yhä useammat ihmiset haluavat perustaa [menestyviä] verkkoyrityksiä. Aina tilauksen saapuessa ilmoitus lähetetään jälleenmyyjille matkapuhelimella tai sähköpostitse. Voit napsauttaa tätä tuotetta tai alla olevaa e-kirja-tuotetta nähdäksesi miten verkkokauppa toimii. Verkkokaupan verkkosivustojen, kuten KitSplit, ansiosta ei ole koskaan ollut helpompaa vuokrata kameravarusteita, jotka viettävät enemmän aikaa kaapissa istuen kuin kentällä.\nJoten tässä on kymmenen helppoa vaihetta verkkokaupan avaamisen oppimiseksi riippumatta siitä, myytkö tuotteita jo tiilet ja laasti tai aloitat online-yrityksen tyhjästä.\nJopa korkeamman asteen tavarat voidaan hajottaa puremakokoisiksi bitiksi ja ulkoistaa.\nKäynnistysyritykset voivat maksaa melko vähän, että pääsy kentälle.\nJos haluat lisätietoja ja näkemyksiä digitaalisen markkinoinnin arbitraasista, tutustu videooni, joka selittää täällä olevat hyvät puolet.\nKuten kaikissa muissakin asioissa, Shopify-kaupan perustamisessa on etuja ja haittoja.\nLisäksi kustannukset ovat vähäiset verrattuna fyysisen kaupan pitämiseen ja kaikkien jo suoritettujen prosessien suorittamiseen. 1K In 1Day software Attribuutioraportointi, mutta mistä aloitat? Pakkaamalla taitosi ja tietosi ladattavaan e-kirjaan, joka auttaa ihmisiä oppimaan taitoja, edistämään uraa tai perustamaan yrityksiä, voit muuttaa jonkun elämää ja jopa ansaita rahaa verkossa. Jos haluat todella ansaita kokopäiväisiä tuloja verkossa, sinun on omistauduttava oppimaan tekemään mitä haluat. Anna numeroiden opastaa sinua. Useimmiten uudet myymälät epäonnistuvat. BigCommerce tarjoaa 15 päivän ilmaisen kokeilujakson, ja hinnat alkavat 29 dollarista. Joten mikä on paras online-liiketoiminta aloittamiseen? Ennen kuin voit aloittaa näiden menetelmien käytön, sinulla on oltava oma itse isännöimäsi WordPress-blogi.\nIhmiset luovuttavat säännöllisesti vintage- ja retro-esineitä, joiden arvo on satoja dollareita. Hanki palkka kirjoittamalla arvosteluja. Tiedät, että näillä ihmisillä on vahva ostajan aikomus, koska he ostavat sinulta jo! Kuulostaa todennäköisesti jo rikki levyltä, mutta tarvitset kiinnostavan markkinaraon, jolle on jo olemassa kysyntä.\nMutta sillä on myös selkeimmin määritelty käyttäjäkunta.\nOn todella tärkeää rakentaa eritelmä ja valita ostoskori yrityksesi erityistarpeiden perusteella. Tarvitsetpa sitten aloittaa verkkokaupan tai muun online-liiketoimintamallin ilman rahaa, yllä olevat viestit ja tämä video osoittavat sinulle, mitä voit tehdä yrityksen perustamiseksi tänään. Työskentely huonon pudotuksen lähettäjän kanssa - ja he ovat siellä - voisi upottaa yrityksesi ennen kuin se koskaan alkaa. Enemmän kuin tämä, thinkorSwimillä on epäilemättä nykyaikaisin saatavilla oleva osakekaupan simulaattori, ja sitä suositellaan kaikille uusille sijoittajille. Sitten he huolehtivat tuotteen luomisesta ja toimittamisesta ja lähettävät sen sitten suoraan ostajalle. En koskaan myy tietojasi kolmansille osapuolille ja suojaan niitä tietosuojakäytäntöni mukaisesti. Tilauspohjaisesta yrityksestä on nopeasti tulossa normi kaikilla toimialoilla, mukaan lukien verkkokauppa. Asiakkaiden arvostelut, mACD: n käyttö voi tarjota sinulle suoraviivaisen kauppa-signaalin ostamisen ja myymisen, mikä tekee siitä suositun aloittelijoiden keskuudessa. Valitse Instagrammer, jolla on vähintään 50 000 seuraajaa. Itse asiassa voit hankkia taitoja, joita et koskaan oppisi millään MBA-valmennuksella.\nJos sinulla on riittävät tietyn aiheen taidot tai tietämys, niin sinulla on yksi tai kaksi askelta eteenpäin vastaamalla online-yritystoimintakysymykseesi.\nSinun ei tarvitse odottaa, kunnes joku ostaa tytäryhtiötuotteesi. Koti ja Bitcoin Code leikki, joten on todennäköistä, että saatat syöksyä ensimmäisestä tilaisuudesta, joka tulee tietäsi nimellä "bitcoin" sen nimessä. Jos olet teknisesti taipuvaisempi, voit tulla WordPress-kehittäjäksi tai -suunnittelijaksi ansaitaksesi rahaa verkossa. Hae, ”Useimmat ihmiset katsovat, mitä heidän kaaviossaan on jo tapahtunut, keksivät yhden kauppaidean ja rukoilevat sen jälkeen menestyvän. Lisää aikaa hioa taitojasi ja itseopiskelua (voit oppia melko paljon mitä tahansa Internetin kautta - ilmaiseksi).\nEnnen kuin tutkit maksettua sosiaalisen median markkinointia, täytä pääprofiilisi syöte useilla viesteillä (sisällön kuratointi on helppo tapa edetä). Vain asettamalla asiakkaasi järjestelmään voit muuttaa unelmasi tai intohimosi todelliseksi yritykseksi, joka tuottaa sinulle rahaa. On olemassa toinen vaihtoehto, josta on tullut uskomattoman suosittua viime vuosina (ja se on henkilökohtainen suosikkitapani toimia tuoteyrityksessä), nimeltään pudotuslähetys. Katso Google Trends ja katso kuinka nämä tuotteet ovat menossa. Mutta se ei ollut koskaan aikomuksesi, eikö niin? Kuinka hyödyntää asemaasi. Mistä olet intohimoinen? Se vaikuttaa myös hintoihisi, koska kilpailijasi voivat tarjota alhaisempia hintoja, joita pystyt tarjoamaan.\nYrittäjistä isoihin yrityksiin Shopify isännöi tuhansia kauppoja ympäri maailmaa. Kaikilla tasoilla lainvalvonnalla on laillinen valta siepata ja käyttää viestejä ja tietoja tuomioistuimen määräysten nojalla, mutta usein puuttuu tekninen kyky suorittaa nämä määräykset viestintäpalvelujen ja tekniikoiden perustavanlaatuisen muutoksen vuoksi. tätä skenaariota kutsutaan usein ”pimeykseksi” ja se voi estää pääsyä arvokkaaseen tietoon, joka voi auttaa henkilöllisyyttä ja pelastaa uhrit, paljastaa todisteet syyllistyneistä tai vapauttaa viattomat. Ja kun yhä useammat käyttävät verkkokauppaa, asiakkaat etsivät uusia ja innovatiivisia online-liikeideoita kokemuksen parantamiseksi entisestään. Mt4: llä ei ole todellista tukea, ja missä on takaapäin - david (1 tähti). Sillä ei ole väliä, onko kyse tieteiskirjallisuudesta, markkinointioppaasta tai lasten kuvakirjasta, nyt on paljon vaihtoehtoja työsi itsenäiseen julkaisemiseen. (Problogger, ei Pro Blogger). Yrityksiä on vain kahta tyyppiä:\nKaikki nämä verkkoyritykset tarjoavat mahdollisuuden ansaita rahaa nopeasti. Älä vain aloita yhtä ilmoitusta ja toivottavasti saa pankin. Koska se on vain ohjelmistoa. Voit sitten alkaa myydä tuotteitasi ja tarjota tilauksia toistuvalle kassavirralle. Pudotuslähetys tarkoittaa, että lopputuotteidesi ei tarvitse kulkea käsiesi läpi: Kun tuotteesi myydään, Amazon pakata ne, lähettää ne pois ja lähettää sinulle rahat (otettuasi leikkauksen).\nToinen hieno vaihtoehto on hakea startup-kiihdyttimeen, kuten Y Combinator, 500 startupia tai TechStars, jossa sijoittajaryhmä auttaa sinua valmentamaan, yhdistämään sinut potentiaalisiin kumppaneihin ja tarjoamaan startup-rahaa vastineeksi pienestä osuudesta yrityksessäsi. 3 henkistä hakkerointia, jotka muuttavat kauppaa, marginaali palvelee tarkoitustaan, mutta sitä on käytettävä oikein. He eivät kuitenkaan ole helppo miellyttää ihmisiä. Paras tapa saada kohdistettua liikennettä nopeasti on maksettu mainonta. Voit ilmoittautua luojaksi Darby Smartin kaltaisella sivustolla ja työskennellä mahdollisesti brändien, kuten Nordstrom, Mattel ja BarkBox, kanssa.\nMuita verkkokurssien etuja: Kuten jo tiedät, että nämä käyttäjät ovat kiinnostuneita markkinarakoistasi, se on loistava tapa houkutella potentiaalisia asiakkaita verkkokauppaan samalla kun luodaan tietoisuutta tuotemerkistäsi. Internet-huijaukset, joista Bitcoin Storm scam sinun pitäisi olla tietoinen, kyse on siitä, että vanha huijaus tehdään uudella ja epätavallisella tavalla, johon ihmiset eivät ole valmiita. New York Times osti ne 30 miljoonalla dollarilla vuonna 2020. Monet onnistuneet puhujat aloittavat julkisen puhumisen uransa pienemmistä, rentoista ja ilmaisista yhteisötapahtumista ja kokouksista. Ihmiset, jotka tekivät miljardeja luomalla digitaalisia tuotteita ja verkkopalveluita. YouTube on Googlen omistama, joten voit olla varma, että se ilmestyy hakutuloksissa vielä pitkään. Jos katsot tyypillistä päiväsi, voit aina löytää pienen osan aikaa saada aikaan jotain.\nIhmiset rakastavat joitain tuotteita emotionaalisen viestin ja sen tapaan, jolla se saa heidät tuntemaan, ei pelkästään itse tuotteen innovaatioiden vuoksi. Mutta vieläkin kiireellisempi tarve on ansaita tarpeeksi rahaa korvaamaan 9-5-tulosi tai vain maksamaan ylimääräiset laskut kulmahikoillasi. Sinun on luotava ilmainen tili tällä sivustolla ja ladattava valokuvat. Niiden avulla kuka tahansa voi myydä verkossa yksinkertaisesti listaamalla tuotteitaan myymälään. Emi-kumppanit, tämä on tammikuun 2020 tiedotteen mukaan. Tässä on mitä sinun täytyy tietää: Jos sinulla on jo Google-tili Gmailille tai Google Drivelle, voit käyttää sitä kirjautumiseen YouTubeen ja aloittaaksesi kanavasi määrittämisen. Mitä teen, olen rakentaa asiakaskunnan myymälästäni, sitten tehdä tuotteen lanseerauksia, ja se lisää myymälöiden tuottoja isoin aikoina.\nBitcoin Compass-sovelluskatsaus - Huijaus Tai Legit Dragonsin Suosittu Kauppajärjestelmä?\nRikokset Myymällä Rikastu Nopeasti\nForexin Hallinnoimat Tilit\n4 Asiaa Tietää Kryptovaluuttaasi Verohetkellä\n5 Intian Parasta Osakemarkkinasopimusta: Aloittelijoiden Luettelo!\nRealistisia Tapoja Ansaita Rahaa Verkossa Vuonna 2020 (Italia, Eurooppa, Kansainvälinen)\nNigerian Parhaat Forex-välittäjät 2020 (TOP 10 -luettelo): Syyskuun Päivitys\nBitcoin Blueprint 50% Komissio, Kaikki Myytävät Työkalut\nMiksi Bitcoinin Herätys On Erilainen Tällä Kertaa\nBitcoin-lehden Viikko Katsauksessa - 19. Lokakuuta 2020\nCFD & FOREX DEMO -KAUPPA-TILI


Kunnallinen lähetekeskustelu - Ylöjärven Uutiset\nJaa: Marko Taipale Julkaistu 5.11.2014 09:00 Kolumnit\nKunnallisessa päätöksenteossa ei ole samanlaista lähetekeskustelua kuin eduskunnassa on. Tämä on suuri puute. Toiminnallisia korvikkeita on muutamia, mutta korvike ei ole koskaan aidon väärti. Pikemmin voi todeta, että lähetekeskustelun puute saa aikaan huonoja toimintamalleja. Näin ainakin voi todeta, jos tarkasteluun otetaan demokratian toteutumisen näkökulma. Siitä tarkemmin tekstin loppupuolella.\nEduskunnassa hallituksen esitystä ruoditaan yhteisesti ja ennen kaikkea julkisesti ennen valiokuntien käsittelyä. Valiokunnissa eri puolueilla on tyypillisesti vain yhdestä neljään kansanedustajaa. Se on paljon vähemmän kuin keskimäärin eduskuntaryhmästä löytyy jäseniä. Demokratian kannalta on hyvä, että myös oman valiokuntansa ulkopuolisia asioita voi evästää asiantuntemuksellaan tai edes tuomalla tiedoksi saamansa kansalaispalautteen. Kuuleva valiokunta ottaa suuren salin kommentit huomioon.\nKunnalliselämässä kunnan- ja kaupunginhallitukset ovat paljon vartijoina. Tätä suurta kuvaa ei ole syytä muuttaa. Pientä parannusta toki aina voi saada aikaan. Lähetekeskustelua voi pitää valtakunnan politiikan terminä.\nNiin ikään Suomen valtioneuvostoa seuraavalle on terminä tuttu hallituksen iltakoulu. Kunnanhallituksien seminaareista kuulee lähinnä negatiivista palautetta. Liian paljon asiaa liian lyhyessä ajassa. Unohtaa ei sovi myöskään veronmaksajan ikävää roolia. Suosittelen muutamaksi vuodeksi seminaareista luopumista ja tilalle kaupunginhallituksen iltakouluja.\nValtuuston puolella on samaa seminaariongelmaa. Strategiaan liittyvät seminaarit ovat välttämätöntä pakkopullaa. Talousarviosellaiset puolestaan ovat ihan hyviä. Sen sijaan yleisiä valtuustoseminaareja voi kritisoida samoin kuin hallituksen seminaareja.\nTietoa kaupunginvaltuutettu saa muun muassa valtuustoinfoista. Kahdessa tärkeässä kohdassa ne tilaisuudet eroavat lähetekeskustelusta. Ensinnäkään ne infot eivät ole julkisia. Eduskunnassa politiikkaa seuraavat siitä palkkaa saavat toimittajat. Kunnissa ja kaupungeissa valistuneita kansalaisia, jotka oikein tulevat paikalle, ei jonoksi asti ole. Kokemuksen voimin voin silti sanoa, että laatu korvaa määrän. Toisekseen valtuustoinfot käsittelevät enimmäkseen meneillään olevia asioita. Ideoinnille ja asioiden muuttamiselle on niukasti mahdollisuuksia.\nMoni saattaa ihmetellä, miksi jankutan lähetekeskustelusta, jota ei edes ole. Perusteluni on seuraava. Tosiasiallisesti lähetekeskustelun tapaista toimintaa esimerkiksi Ylöjärvellä on, mutta nimi ja muut tärkeät periaatteet ovat erilaiset. Kun aihetta tarkastelee usean vuoden perspektiivillä, niin voi sanoa lähetekeskustelun hakevan edelleen muotoansa.\nJo ennen vuoden 2008 syksyn kunnallisvaaleja oli tarinoita, joiden mukaan Ylöjärvelle suunniteltiin normaalista poikkeavaa lautakuntaa. Sen merkitys olisi ollut tavallista painavampi. Myös esittelijänä oli tarkoitus olla korkea viranhaltija. Vähän kärjistäen sanottuna sen lautakunnan toimenkuvaan olisivat kuuluneet kaikki tärkeät asiat.\nTarkkaan ottaen suunnitelma ei tainnut toteutua, mutta jotain kyllä tapahtui. Se oli nyt jo kuopattu talous- ja suunnittelutoimikunta. Tausta-ajatus ei silti muutu mihinkään. Tilanteesta riippuen eri asioille haetaan poliittista hyväksyntää ennen kuin asia muodollisesti etenee kaupunginhallitukseen.\nPoliittinen historia toistaa itseään. Tällä valtuustokaudella melkein samanlaisen elimen nimi on kaupunkikehitysjaosto. Tulevaisuuden hahmottelussa ei ole mitään väärää. Enemmän se on toivottua. Eduskunnan lähetekeskusteluun verrattuna se julkinen elementti tosin puuttuu. Perustelut ovat varmaan erilaiset, mutta joka tapauksessa onneksi myös kehitysjaostoa on ehdotettu lopetettavaksi.\nVielä tätäkin vanhempi poliittinen historia kertoo viisasten kerhosta. Tarkkaa kokoonpanoa en tunne, eikä sen selvittäminen edes ole tärkeää. Muutama keskeinen poliitikko miettii keskeiset linjat melko pienellä porukalla. Rivivaltuutetulle jää napinpainajan rooli.\nKritiikkiä saaneen kehitysjaoston rinnalle on noussut epävirallinen ryhmänjohtajien kokous. Näkökulmia on monta. Kriittiset eivät pidä sitä demokraattisena, ja puolustajat näkevät sen välttämättömäksi. Niin tai näin, viisasten kerho on tullut takaisin.


Toni Nieminen ja Heidi-rakas naimisiin 9 kuukauden seurustelun jälkeen: ”Pääasia, että itse tietää, mitä on tekemässä” | Me Naiset\nklo 14:11 | 3.9.2015\nToni Nieminen ja Heidi Laitila muuttivat hiljattain Helsinkiin. Naimisiin he menevät tänä viikonloppuna. Kuva: Sanoma-arkisto / Reijo HIetanen\nToni Nieminen ja Heidi Laitila juhlivat häitään tänä viikonloppuna. He ovat totutelleet myös uuteen asuinpaikkaan.\nEx-mäkihyppääjä ja raviohjastaja Toni Nieminen, 40, ja hänen kihlattunsa, terveydenhoitaja Heidi Laitila, 31, menevät naimisiin tänä viikonloppuna. Toni ja Oulusta kotoisin oleva Heidi ovat seurustelleet viime vuoden marraskuusta alkaen. Toni suhtautuu häihin maltillisesti eikä ole ottanut niistä stressiä.\n– Mitä sitä salailemaankaan. Ihan hyvinhän tässä menee, eikä tässä kai mitään sen ihmeellisempää, Toni kuvailee tuntemuksiaan ennen häitä.\nToni ja Heidi ovat vastikään kokeneet ison elämänmuutoksen, sillä he muuttivat hiljattain Oulusta Helsinkiin.\n– Minä olen niin liikkuvaa kalustoa, että mullehan on ihan sama, missä sitä asuu. Suurin syy muuttoon oli se, että Heidi sai täältä töitä. Itse olen viihtynyt Helsingissä oikein hyvin.\nTonilla on aiemmasta aviolittostaan Veera Niemisen kanssa kaksi tytärtä, ja myös Heidillä on aiemmasta suhteestaan kaksi tytärtä. 7 päivää -lehden mukaan Toni ja Heidi olisivat saamassa perheenlisäystä. Ilta-Sanomille Toni kielsi raskaushuhut, mutta nyt Toni ei halua kommentoida perheenlisäyshuhuja millään tavalla.\n– Aika paljon näitä meikäläisen suhdekuvioita on puitu. Häät ja muut asiat eivät oikeastaan kuulu kenellekään muille kuin meille itsellemme. Onneksi tärkeintä on se, että itse tietää, mitä on tekemässä, ja läheiset tietävät, missä oikeasti mennään.\nTonin ja hänen lastensa äidin, Veeran, kymmenen vuoden liitto päättyi Veeran aloitteesta lokakuussa 2013. Pian eron jälkeen Toni löysi nopeasti uuden rakkaan, Johanna Rantasen. He muuttivat yhteen maaliskuussa ja menivät kihloihin toukokuun lopulla. Suhde kuitenkin päättyi lokakuussa.\n– Eivät nämä mukavia asioita ole, eikä tätä kukaan toivonut tai odottanut. Me ei vaan nyt onnistuttu, eikä tässä ketään kannata alkaa syyllistää. En osaa tässä vaiheessa muuta sanoa, kuin että näillä mennään ja elämä jatkuu, Toni sanoi tuolloin Me Naisille.\nKuva, jonka Heidi Laitila (@laitzq) julkaisi 21. 08ta 2015 klo 6.23 PDT\nHeidi on julkaissut Instagram-tilillään polttareihin ja häihin liittyviä kuvia.\n#pitsiä #wedding #laces ?\nKuva, jonka Heidi Laitila (@laitzq) julkaisi 1. 09ta 2015 klo 12.25 PDT


Wolverine-mainos nolosti pieleen bussin kyljessä – Stara\nWolverine-mainos nolosti pieleen bussin kyljessä\nViihdeuutiset 6.8.2013, 18:30 · Terhi Piiroinen\nSuomessa viime kuussa ensi-iltansa saanutta Wolverine-elokuvaa on mainostettu ympäri maailmaa suurella volyymilla. Kuten asiaan kuuluu, on elokuvan markkinointimateriaalia nähty aikakausilehtien ja verkkosivustojen lisäksi myös rakennusten seinissä ja julkisissa kulkkuneuvoissa.\nNyt Stagecoach Groupin linja-auton kylkeen liimattu Wolverine-elokuvan mainos ei ole mennyt ihan käsikirjoitusten mukaan. Redditissä julkaistu kuva naurattaa nyt ympäri nettiä, sillä näyttää, kun mainoksessa lukisi elokuvan nimen sijaan Worinedlve.\nMainosliimaajan tarrapalat ovat menneet pahasti sekaisin. Wolverine joutuu tuoreessa elokuvassa Japaniin, jossa X-Men Universumin tunnetuin hahmo joutuu ottamaan mittaa terävästä samuraimiekasta. Roolissa nähdään lihaksillaan naisten polvia veteläksi vetävä Hugh Jackman.


Shetlantilaisten Elämää: Hieno Itsenäisyyspäivä\nItsenäisyyspäivä sai hienon alun, kun sain ilouutisen veljeni Eeron ja vaimonsa Petran perheenlisäyksestä. Tänä aamuna n.klo 5 oli maailmaan pinnistänyt potra poika... Ilmiselvät pitkät soittajan sormet hänellä kuulemma :) Tämä tietenkin tärkeää, kun kahden muusikon perheeseen syntyy. Eli minusta on nyt tullut sekä täti että tämän lapsen kummi :)\nPoika on nyt ensimmäinen juniori ihan tässä lähimmässä suvussani, joten koirillakin on edessä uudet ajat, kun on tosissaan opeteltava tulla toimeen pienten lasten kanssa. Ellillä varsinkin melko epäluuloinen asenne näitä vaahtosammuttimia kohtaan (voisiko joku Ellin tunteva kuvitella, että silläkin on joku ihmisryhmä, joita karsastaa?... Hän kun on aina niiiin yltiösosiaalinen kaikkia kohtaan..). Tuskinpa ongelmia kuitenkaan tulee, kun päästään rauhassa tutustumaan... "Vaaraahan" tästä otuksesta ei ole nyt vielä ainakaan vuoteen, kun pysyy ihan vaan neljällä raajalla pystyssä :D Ada tulee lasten kanssa yleensä juttuun hyvin. Kiitos kasvattaja-Katin ja hänen lapsiensa, Ada tottui lapsiin jo synnyinkodissaan.\nMeillä on ollut treeneistä nyt taukoa. Ellillä PM:stä saakka ja Adalla alkaa jo 6. viikko ilman mitään KUNNON äksöniä. Eka tytsillä oli juoksut ja sitten puski päälle se lievä yskä. Yskä onnekseen säilyikin lievänä eikä vaatinut kuin n. 5 päivän toipumisen. Nyt päästään tulevana perjantaina vihdoin treeneihin. Itsellä ainakin jo sormet syyhyää.. Eikä tähän vähiten ole syynä se, että minulla on alkamassa projekti "Kontaktit". Kuinka tylsää ja vanhanaikaista, mutta nyt olen ottanut tavoitteeksi saada ainakin Adalle nopeat ja varmat kontaktit ilman pysäytystä kesään mennessä. Elikkäs kuinka sitten... Noh, rakennettiin (isä rakensi) viime viikonloppuna meille länget, jotka tulen asettamaan alkuun ainakin Aa:n alastulolle. Länget; siis sellainen puoliympyrässä oleva kehikko. Tämä viritelmä asetetaan kontaktin loppuun ja tarkoituksena on, että koira tulee täysillä, hieman niiaa ja samalla himpun verran hidastaa kontaktilla. Mutta ehdottomasti EI pysähdy täysin. Mulla olis tavoitteena saada Adalle sellanen juoksukontakti, joka olisi kuitenkin hallittu :D Vähän sellanen bortsutyyppinen kumarassa hiipiminen KOVAA olisi ihan älyttömän siisti! Katotaan nyt mitä siitä sitten loppujen lopuksi tulee. Ajatuksena tuo on hyvä, mutta saa nähdä kuinka opettaminen sitten loppuun saakka onnistuu.. Naksua aion tässä varmaan käyttää hyväksi.\nEttä näillä eväillä odotellaan treeneihin pääsyä. Ellin kanssa en aio paljoa aikaa tuhlailla enää noiden kontaktien hiomiseen, toki silläkin aion noita länkiä käyttää.. Jospa saisin sille hieman lisää poweria noille alastuloille. Adalla on jo nyt musta aikas makeet kontaktit. Tulee kovaa alas asti, mutta on inhottavaa kun et voi treeneissä ja kisoissa tehdä noita kontakteja aina samalla tavalla. Mulla ei tahdo pää kestää sitä, että painatan sen kisoissa alas asti pysähdyksiin (sitä kun ei voi sinne alas palkata.. :/) . Niinpä pelkona, että alkaa jossain vaiheessa lipsua... MUTTA, jos saan sille kontaktit, joissa ei tarvii pysähdellä koskaan, niin silloinhan se tulee tekemään treeneissä ja kisoissa aina samalla tavalla ;) Hahaa.. Jäädään odottamaan tuloksia!\nLähettänyt AnnA klo 6.12.08