Kuva Liikenteen jakautuminen teille 21 ja 940 vaihtoehdossa 4 hankkeen tuotantovaiheen aikana. VEH=henkilöautot, HGV=raskas liikenne. - PDF\nDownload "Kuva Liikenteen jakautuminen teille 21 ja 940 vaihtoehdossa 4 hankkeen tuotantovaiheen aikana. VEH=henkilöautot, HGV=raskas liikenne."\n1 Kuva Hankkeen vaihtoehdot 1A-1C: liikenteen jakautuminen teille 21 ja 940 hankkeen tuotantovaiheen (vasen) ja sulkemisvaiheen (oikea) aikana. Rakentamisvaiheen liikennemäärät vastaavat suunnilleen tuotantovaiheen liikennemääriä. VEH=henkilöautot, HGV=raskas liikenne. Kuva Liikenteen jakautuminen teille 21 ja 940 vaihtoehdossa 4 hankkeen tuotantovaiheen aikana. VEH=henkilöautot, HGV=raskas liikenne. 589\n2 Tieverkoston ja siltojen kunnon arvioiminen Tieverkoston ja siltojen kuntoa niiden kantavuuteen liittyen voidaan arvioida erilaisista rekistereistä saatujen tietojen perusteella. Tiestön kevätaikaisen kantavuuden pitäisi täyttää uusille teille vaaditun kantavuusarvon. Siltojen osalta täytyisi huomioida niiden rakentamisvuosi sekä mahdolliset kunnostustoimenpiteet ja niiden ajankohta, jotta voitaisiin arvioida siltojen kantavuutta verrattuna nykyisiin vaatimuksiin. Tiestöä ja siltoja koskevat kantavuustiedot ovat tärkeitä, kun arvioidaan esimerkiksi erikoiskuljetuksia ja niiden mahdollisia rajoituksia ko. tieosuudella. Liikennemäärien vaikutus liikenteen sujuvuuteen Liikenteen kokonaismäärällä on liikenteen sujuvuuteen ja jonojen muodostumiseen merkittävä vaikutus. Myös yli 20 % lisäys raskaaseen liikenteeseen voi vaikuttaa liikenteen sujuvuuteen. Jos raskaan liikenteen osuus ylittää kaksikymmentä prosenttia, raskas liikenne voimistaa liikennemäärien aiheuttamaa jononmuodostusta ja kevyiden ajoneuvojen keskinopeudet laskevat vielä huomattavammin. (Lehtonen, Sonja: Tiehallinnon sisäisiä julkaisuja 10/2009). Taulukko Yhteenveto hankkeen aiheuttamista vaikutuksista sekä niiden seurauksista rakentamis-, tuotanto- ja sulkemisvaiheissa. Rakentamisvaihe Toiminta Vaikutus Seuraus Tieliittymän rakentaminen tielle 940 Hannukainen/Rautuvaara kohdalle Rakentamisen aikainen liikenne: laitteet, polttoaine ja rakennusmateriaalit Työmatkaliikenne Lisääntyneen liikenteen vaikutukset liikennevirtaan, liikenneturvallisuuteen ja tieverkon kuntoon. Vaikutukset liikennevirtaan Lisääntynyt onnettomuusriski Vaikutukset tieverkon kuntoon Melu-ilmanlaatu-tärinä Toimintavaihe Toiminta Vaikutus Seuraus Poraukset ja räjäytystyöt (tien 940 sulkeminen) Työmatkaliikenne Kupari-kulta rikasteen maantiekuljetukset Kulutustavaroiden toimitukset hankealueelle Jätteen kuljetukset hankealueelta Lisääntyneen liikenteen vaikutukset liikennevirtaan, liikenneturvallisuuteen ja tieverkon kuntoon. Vaikutukset liikennevirtaan Lisääntynyt onnettomuusriski Vaikutukset tieverkon kuntoon Melu-ilmanlaatu-tärinä Sulkemisvaihe Toiminta Vaikutus Seuraus Jätteen ja koneiden kuljetus Materiaalien kuljetus hankealueelle/hankealueelta Työmatkaliikenne Lisääntyneen liikenteen vaikutukset liikennevirtaan, liikenneturvallisuuteen ja tieverkon kuntoon. Vaikutukset liikennevirtaan Lisääntynyt onnettomuusriski Vaikutukset tieverkon kuntoon Melu-ilmanlaatu-tärinä 590\n3 Vaikutusten suuruus Vaikutusten suuruus määritellään liikennemäärän lisäyksen aiheuttamista uusista määristä. Uusia arvoja verrataan alueellisiin ja kansallisiin keskiarvoihin (Taulukko ). Raskaiden kuorma-ajoneuvojen määrää on verrattu alueellisiin ja kansallisiin keskiarvoihin. Raskaiden ajoneuvojen osuutta on verrattu kokonaisliikennemäärään, koska raskaiden ajoneuvojen osuus kokonaisliikennemäärästä vaikuttaa liikenteen sujuvuuteen. Arvioinnissa käytetyt vaikutusten suuruusluokan kriteerit on esitetty taulukossa Taulukossa esitettyjen kriteerien lisäksi vaikutuksen kesto vaikuttaa vaikutuksen suuruuteen. Myös muita näkökohtia ja asiantuntijatietoa on käytetty hyväksi laadittaessa suuruusluokan kriteerejä Vaikutuskohteen herkkyys Liikenteen herkkyys liikennemäärien kasvulle määräytyy tien geometrian ja ominaisuuksien, kuten leveyden, mutkien määrän ja jyrkkyyden, mäkien määrän sekä laskujen ja nousujen jyrkkyyksien perusteella. Herkkyystasoon vaikuttaa myös nykyisen liikenteen määrä ja raskaan liikenteen osuus liikenteen kokonaismäärästä. Herkkyyteen vaikuttaa myös tieosuuden nykyinen onnettomuuksien määrä. Taulukko kuvaa liikenteen herkkyyden kriteerit. Myös muita näkökohtia ja asiantuntijatietoa on käytetty hyväksi määriteltäessä herkkyystason kriteerejä Vaikutuksen merkittävyys Vaikutuskohteen herkkyys Seuraavassa on kuvattu herkkyystasoja valtatie nro 21:lla ja seututie nro 940:lla, missä suurin osa hankkeen liikenteestä odotetaan tapahtuvan. Teiden 21 ja 940 ominaisuudet, tiegeometria ja liikennemäärät vaihtelevat eri osuuksilla ja tämän takia eri tieosuuksille on määritelty erilliset herkkyystasot. Valtatie 21 Sieppijärvi - Kolari: Vuoden keskimääräinen vuorokausiliikenne tällä valtatie 21:n osuudella on hieman alueellista (Lappi) keskiarvoa alhaisempi. Raskaiden ajoneuvojen määrä on 9,4 % liikenteen kokonaismäärästä, mikä on alhaisempi kuin alueellinen ja kansallinen keskiarvo. Tien leveys tällä osuudella on 9 metriä ja tien geometrialle ovat ominaisia loivat mutkat sekä suhteellisen pitkät suorat. Onnettomuudet ajettua miljoonaa kilometriä kohden ovat selvästi alle alueellisen ja kansallisen keskiarvon. Perustuen nykyiseen tilanteeseen, valtatien 21 herkkyys Sieppijärven ja Kolarin välillä voidaan määritellä matalaksi. Valtatie 21 Kolari - Äkäsjokisuu: Vuoden keskimääräinen vuorokausiliikenne tällä valtatie 21:n osuudella on hieman alueellista (Lappi) keskiarvoa alhaisempi. Raskaiden ajoneuvojen määrä on 11,2 % liikenteen kokonaismäärästä, mikä on hieman korkeampi kuin alueellinen ja kansallinen keskiarvo. Tien leveys tällä osuudella on 7 metriä ja tien geometrialle ovat ominaisia loivat mutkat sekä suhteellisen pitkät suorat sekä loivat mäet. Onnettomuudet ajettua miljoonaa kilometriä kohden ylittävät alueellisen ja kansallisen keskiarvon, mutta verrattuna onnettomuuksiin tiekilometriä kohden on se alle kansallisen keskiarvon. Perustuen nykyiseen tilanteeseen, valtatien 21 herkkyys Kolarin ja Äkäsjokisuun välillä voidaan määritellä matalaksi. Seututie 940 Äkäsjokisuu - Hannukainen: Alueella matkailuun liittyvän liikenteen takia nykyiset liikennemäärät tällä tien 940 osuudella ylittävät alueellisen (Lappi) keskiarvon. Raskaiden ajoneuvojen määrä on 4,0 % liikenteen kokonaismäärästä, mikä on alhaisempi kuin alueellinen ja kansallinen keskiarvo. Tien leveys tällä osuudella on 7 metriä ja tien geometrialle ovat ominaisia loivat mutkat, suhteellisen pitkät suorat ja loivat mäet. Onnettomuuksien määrä miljoonaa ajettua kilometriä kohden on alle alueellisen keskiarvon. Perustuen nykyiseen tilanteeseen, seututien 940 herkkyys Äkäsjokisuun ja Hannukaisen välillä voidaan määritellä matalaksi. Seututie 940 Hannukainen - Äkäslompolo: Alueella matkailuun liittyvän liikenteen takia nykyiset liikennemäärät tällä tien 940 osuudella ylittävät alueellisen (Lappi) keskiarvon. Raskaiden ajoneuvojen määrä on 6,6 % liikenteen kokonaismäärästä, mikä on alhaisempi kuin alueellinen keskiarvo. Tien leveys tällä osuudella on 6,5 metriä ja tien geometrialle ovat ominaisia tiukat mutkat, suhteellisen lyhyet suorat ja jyrkät mäet. Onnettomuudet ajettua miljoonaa kilometriä kohden ovat verrattavissa alueelliseen keskiarvoon. Perustuen nykyiseen tilanteeseen, seututien 940 herkkyys Hannukaisen ja Äkäslompolon välillä voidaan määritellä keskisuureksi. 591\n4 Taulukko Keskimääräiset liikennemäärät valtateillä ja seututeillä Suomessa. Valtatiet Suomessa Valtatiet Lapissa Seututiet Suomessa Seututiet Lapissa Keskimääräinen vuorokausiliikenne (KVL) Keskimääräinen raskaan liikenteen vuorokausiliikenne (KVLRAS) Raskaan liikenteen osuus (KVLRAS-%) 10,1 % 10,7 % 6,4 % 6,9 % Taulukko Arvioinnissa käytetyt vaikutuksen suuruusluokan kriteerit. Pieni Keskisuuri Suuri Liikennemäärä jää alle alueellisen keskiarvon. Raskaan liikenteen määrä jää alle kansallisen keskiarvon. Raskaan liikenteen osuus liikenteen kokonaismäärästä jää alle 10 %*. *Raskaan liikenteen osuuden kansallinen keskiarvo on Suomessa 10 %. Liikennemäärä jää alle kansallisen keskiarvon. Raskaan liikenteen määrä jää alle kansallisen keskiarvon. Raskaan liikenteen osuus koko liikenteen määrästä on yli 10 %, mutta pysyy alle 20 %. Liikennemäärä ylittää kansallisen keskiarvon. Raskaan liikenteen määrä ylittää kansallisen keskiarvon. Raskaan liikenteen osuus koko liikenteen määrästä ylittää 20 %. Taulukko Arvioinnissa käytetyt herkkyyden kriteerit. Matala Keskisuuri Korkea Nykyinen: Liikennemäärä jää kyseisen tietyypin alueellisen keskiarvon alapuolelle (Lappi). Raskaan liikenteen prosenttiosuus jää alle tietyypin kansallisen keskiarvon. Tien leveys >8 metriä. Onnettomuusmäärä jää alle alueellisen keskiarvon (Lappi). Nykyinen: Liikennemäärä ylittää alueellisen keskiarvon (Lappi). Raskaan liikenteen prosenttiosuus ylittää tietyypin kansallisen keskiarvon. Tien leveys 6-8 metriä. Onnettomuusmäärä ylittää alueellisen keskiarvon (Lappi). Nykyinen: Liikennemäärä ylittää tietyypin kansallisen keskiarvon. Raskaan liikenteen prosenttiosuus ylittää tietyypin alueellisen keskiarvon (Lappi). Tien leveys on vähemmän kuin 6 metriä. Onnettomuusmäärä ylittää kansallisen keskiarvon. Taulukko Hankkeen toimintavaiheesta (hankevaihtoehdot 1A-1C) sekä sulkemisvaiheesta johtuva liikennemäärien kasvu valtatiellä 21. Valtatie 21 Sieppijärvi-Kolari Kolari-Äkäsjokisuu Tietyypin keskiarvo (Lappi/Suomi) nykyinen KVL /5800 odotettu kasvu -% 3 %/4 % 15 %/6 % uusi KVL 1647/ / /5800 nykyinen KVLRAS /587 odotettu kasvu -% 18 %/40 % 19 %/43 % uusi KVLRAS 177/ /200 nykyinen KVLRAS -% 9,4 % 11,2 % 10,7 %/10,0 % uusi KVLRAS -% 10,7 %/12,6 % 11,6 %/15,2 % 10,7 %/10,0 % suhteellinen onnettomuuksien määrä (onnettomuuksia/100 milj. ajettua km) 2,8 15,6 8,7/5,6 onnettomuuksien määrä (onnettomuuksia/100 km) 1,6 7,2 5,7/11,9 KVL=keskimääräinen vuorokausiliikenne, KVLRAS=keskimääräinen raskaan liikenteen vuorokausiliikenne 592\n5 Vaikutuksen suuruus Tässä luvussa on määritelty hankkeen liikennevaikutusten suuruus teillä 21 ja 940, joihin suurin osa hankkeen tuottamasta liikenteestä keskittyy. Vaikutusten suuruus on erikseen määritelty kyseisten teiden eri osuuksilla, koska niiden eri osuuksilla tien ominaisuudet ja liikennemäärät vaihtelevat suuresti. Lisäksi toimintavaiheessa eri hankevaihtoehtojen vaikutusten suuruus hankkeelle on arvioitu erikseen. Rakennus- ja sulkemisvaiheiden vaikutusten suuruuksien katsotaan olevan samat eri vaihtoehdoilla. Vaikutusten suuruus toimintavaiheessa vaihtoehdoissa 1A-1C sekä rakentamis- ja sulkemisvaiheissa kaikissa hankevaihtoehdoissa Valtatie 21 Sieppijärvi - Kolari (etelään Kolarista): Toimintavaiheen aikana odotetaan tällä tien 21 osuudella keskimäärin 47 ajoneuvon lisäystä aiheuttaen yhteensä keskimäärin 1647 ajoneuvoa päivässä (Taulukko 5). Tämän tietyypin alueellinen keskiarvo on 1800 ajoneuvoa ja kansallinen keskiarvo 5800 ajoneuvoa vuorokaudessa. Raskaiden ajoneuvojen määrän oletetaan nousevan 27 ajoneuvoa päivässä toiminnan aikana, mikä tarkoittaa yhteensä 177 raskasta ajoneuvoa/vrk, verrattuna alueelliseen keskiarvoon 192 ja kansalliseen keskiarvoon 587 raskasta ajoneuvoa/vrk. Raskaan liikenteen osuus tulee olemaan 10,7 % kokonaisliikennemäärästä. Liikenteen kasvusta johtuvaa vaikutusten suuruutta tällä tien 21 osuudella voidaan pitää pienenä. Sulkemisvaiheen aikana keskimääräinen 70 ajoneuvon kasvu on odotettavissa tällä tien 21 osuudella aiheuttaen keskimääräisen 1670 ajoneuvon liikenteen vuorokaudessa, mikä on alueellista ja kansallista keskiarvoa alhaisempi (Taulukko ). Raskaan liikenteen osuus sulkemisvaiheessa on suurempi kuin toimintavaiheessa (12,6 % koko keskimääräisen liikenteen määrästä per vuorokausi). Verrattuna nykyiseen tilanteeseen, raskaan liikenteen osuus Sieppijärven ja Kolarin välillä kasvaisi päivittäin 150 raskaasta ajoneuvosta 210 raskaaseen ajoneuvoon. Raskaiden ajoneuvojen määrä pysyy edelleen alle kansallisen keskiarvon ja raskaiden ajoneuvojen osuus kaikesta liikenteen kokonaismäärästä on hieman yli 10 %. Sulkemisvaiheen kestäessä noin 5 vuotta voidaan sulkemisvaiheen vaikutusta pitää lyhytaikaisena. Näistä syistä voidaan sulkemisvaiheen vaikutusten suuruutta tällä tien 21 osuudella pitää pienenä. Valtatie 21 Kolari - Äkäsjokisuu (pohjoiseen Kolarista): Kaivoksen toimintavaiheen aikana, odotetaan tällä tien 21 osuudella keskimääräistä 190 ajoneuvon kasvua, jolloin keskimääräinen liikennemäärä on 1440 ajoneuvoa vuorokaudessa (Taulukko ). Tämän tyyppisen tien alueellinen keskiarvo on 1800 ja kansallinen keskiarvo Raskaiden ajoneuvojen määrän odotetaan kasvavan kaivoksen toimintavaiheen aikana yhteensä noin 170 raskaaseen ajoneuvoon/vrk verrattuna alueelliseen keskiarvoon 192 ja kansalliseen keskiarvoon 587 raskasta ajoneuvoa vuorokaudessa. Raskaiden ajoneuvojen määrän osuus on 11,9 % koko keskimääräisestä liikennemäärästä päivässä. Liikenteen kasvusta johtuvaa vaikutusten suuruutta tällä tien 21 osuudella voidaan pitää pienenä. Sulkemisvaiheen aikana on odotettavissa keskimääräinen 70 ajoneuvon vuorokautinen kasvu tällä tien 21 osuudella saaden aikaan keskimäärin 1370 ajoneuvoa päivässä, joka on alle alueellisen ja kansallisen keskiarvon (Taulukko ). Sulkemisvaiheessa raskaan liikenteen osuus on selvästi suurempi kuin toimintavaiheessa (keskimäärin 15,2 % kaikesta liikennemäärästä vuorokaudessa). Nykyiseen tilanteeseen verrattuna raskaan liikenteen osuus Kolarin ja Äkäsjokisuun välillä kasvaisi 140 raskaasta ajoneuvosta 200 raskaaseen ajoneuvoon vuorokausittain. Raskaan liikenteen määrä pysyy edelleen alle kansallisen keskiarvon. Sulkemisvaiheen kestäessä noin 5 vuotta voidaan sulkemisvaiheen vaikutusta pitää lyhytaikaisena. Näistä syistä voidaan sulkemisvaiheen vaikutusten suuruutta pitää pienenä. Seututie 940 Äkäsjokisuu - Hannukainen: Kaivoksen toimintavaiheen aikana, odotetaan tällä tien 940 osuudella keskimääräistä 187 ajoneuvon kasvua, jolloin keskimääräinen liikennemäärä on 737 ajoneuvoa vuorokaudessa (Taulukko ). Tämän tyyppisen tien alueellinen keskiarvo on 420 ja kansallinen keskiarvo Raskaiden ajoneuvojen määrän odotetaan kasvavan 27 raskaalla ajoneuvolla/vrk kaivoksen toimintavaiheen aikana tarkoittaen yhteensä noin 49 raskasta ajoneuvoa/ vrk verrattuna alueelliseen keskiarvoon 29 ja kansalliseen keskiarvoon 88 raskasta ajoneuvoa vuorokaudessa. Raskaiden ajoneuvojen määrän osuus tulee olemaan 6,6 % koko keskimääräisestä liikennemäärästä päivässä. Liikenteen kasvusta johtuvaa vaikutusten suuruutta tällä tien 940 osuudella voidaan pitää pienenä. 593\n6 Sulkemisvaiheen liikenteen kokonaismäärä on pienempi kuin tuotantovaiheessa. Kuitenkin raskaan liikenteen osuus sulkemisvaiheessa on selvästi suurempi (keskimäärin 13,2 % kaikesta liikennemäärästä vuorokaudessa). Verrattuna nykytilanteeseen, raskaan liikenteen osuus Kolarin ja Hannukaisen välillä kasvaisi 22 raskaasta ajoneuvosta 82 raskaaseen ajoneuvoon vuorokausittain. Siitä huolimatta raskaan liikenteen määrä jää alle kansallisen keskiarvon ja raskaan liikenteen osuus kaikesta liikenteen kokonaismäärästä on hieman yli 10 %. Sulkemisvaiheen kestäessä noin 5 vuotta voidaan sulkemisvaiheen vaikutusta pitää lyhytaikaisena. Näistä syistä voidaan sulkemisvaiheen vaikutusten suuruutta pitää pienenä. Vaikutuksen suuruus toimintavaiheessa vaihtoehdossa 4 Valtatie 21 Sieppijärvi - Kolari (Kolarista etelään): Hankkeen vaihtoehdossa 4 toimintavaiheen aikana tällä tieosuudella odotetaan keskimäärin 55 ajoneuvon lisäystä, mikä tarkoittaa keskimäärin 1655 ajoneuvon vuorokautista liikennemäärää (Taulukko ). Tämä jää alle alueellisen keskiarvon. Raskaan liikenteen osuus odotetaan olevan samansuuruinen vaihtoehtojen 1A-1C kanssa. Näistä syistä vaikutuksen suuruutta tällä tien 21 osuudella voidaan myös vaihtoehdossa 4 pitää pienenä. Seututie 940 Hannukainen - Äkäslompolo: Kaivoksen toimintavaiheen aikana, odotetaan tällä tien 940 osuudella keskimääräistä 163 ajoneuvon kasvua, jolloin keskimääräinen liikennemäärä on 813 ajoneuvoa vuorokaudessa (Taulukko ). Tämän tyyppisen tien alueellinen keskiarvo on 420 ja kansallinen keskiarvo Raskaiden ajoneuvojen määrän odotetaan hieman kasvavan kaivoksen toimintavaiheen aikana ollen yhteensä noin 46 raskasta ajoneuvoa/vrk verrattuna alueelliseen keskiarvoon 29 ja kansalliseen keskiarvoon 88 raskasta ajoneuvoa vuorokaudessa. Raskaiden ajoneuvojen määrän osuus tulee olemaan 5,7 % koko keskimääräisestä liikennemäärästä vuorokaudessa. Liikenteen kasvusta johtuvaa vaikutusten suuruutta tällä tien 940 osuudella voidaan pitää pienenä. Sulkemisvaiheen liikenteen kokonaismäärä on pienempi kuin tuotantovaiheessa. Kuitenkin raskaan liikenteen osuus sulkemisvaiheessa on suurempi (keskimäärin 9,3 % kaikesta liikennemäärästä vuorokaudessa) (Taulukko ). Verrattuna nykytilanteeseen, raskaan liikenteen osuus Hannukaisen ja Äkäslompolon välillä kasvaisi 43 raskaasta ajoneuvosta 63 raskaaseen ajoneuvoon vuorokausittain. Siitä huolimatta raskaan liikenteen määrä jää alle kansallisen keskiarvon ja raskaan liikenteen osuus kaikesta liikenteen kokonaismäärästä on alle 10 %. Näistä syistä voidaan sulkemisvaiheen vaikutusten suuruutta pitää pienenä. Valtatie 21 Kolari - Äkäsjokisuu (pohjoiseen Kolarista): Hankkeen vaihtoehdossa 4 toimintavaiheen aikana tällä tieosuudella odotetaan keskimäärin 262 ajoneuvon lisäystä, mikä tarkoittaa keskimäärin 1512 ajoneuvon vuorokautista liikennemäärää (Taulukko ). Tämä määrä jää alle alueellisen keskiarvon. Raskaan liikenteen osuus odotetaan olevan samansuuruinen vaihtoehtojen 1A-1C kanssa. Näistä syistä vaikutuksen suuruutta tällä tien 21 osuudella voidaan myös vaihtoehdossa 4 pitää pienenä. Seututie 940 Kolari Hannukainen: Hankkeen vaihtoehdossa 4 toimintavaiheen aikana tällä tieosuudella odotetaan keskimäärin 262 ajoneuvon lisäystä, mikä tarkoittaa keskimäärin 812 ajoneuvon vuorokautista liikennemäärää (Taulukko ). Tämä määrä ylittää alueellisen keskiarvon, mutta jää alle kansallisen keskiarvon. Raskaan liikenteen osuus odotetaan olevan samansuuruinen vaihtoehtojen 1A-1C kanssa. Näistä syistä vaikutuksen suuruutta tällä tien 21 osuudella voidaan myös vaihtoehdossa 4 pitää pienenä. Seututie 940 Hannukainen Äkäslompolo: Hankkeen vaihtoehdossa 4 toimintavaiheen aikana tällä tieosuudella odotetaan keskimäärin 238 ajoneuvon lisäystä, mikä tarkoittaa keskimäärin 888 ajoneuvon vuorokautista liikennemäärää (Taulukko ). Tämä arvo ylittää alueellisen keskiarvon, mutta jää alle kansallisen keskiarvon. Raskaan liikenteen osuus on samanlainen vaihtoehtojen 1A-1C kanssa. Näistä syistä vaikutuksen suuruutta tällä tien 940 osuudella voidaan myös vaihtoehdossa 4 pitää pienenä. 594\n7 Liikennemäärän kasvu teillä 21 ja 940 hiihtosesongin aikana Vaikutusten merkittävyys Tieliikenteen vilkkain päivä on pääsiäislauantai, jolloin liikennemäärät kasvavat kolminkertaisiksi teillä 21 ja 940. Tiellä 21 liikennemäärä kasvaa noin 5000 ajoneuvoon / vrk verrattuna keskimääräiseen 1600 ajoneuvoa / vrk. Tiellä 940 Äkäsjokisuu - Hannukainen tieosuudella keskimääräinen vuorokautinen liikenne kasvaa 1550 ajoneuvoon / vrk verrattuna keskimääräiseen 550 ajoneuvoa / vrk, ja Hannukainen - Äkäslompolo osuudella lisäys on 1650 ajoneuvoon / vrk verrattuna 650 ajoneuvoa / vrk. Liikennemäärän lisäys perustuu oletukseen, että puolet matkailusesongin huipun Kolarin ja Ylläsjärven välisestä liikenteestä käyttää tietä numero 80. Toinen oletus on, että 60 % sesonkihuipun liikenteestä käyttää tietä 940 Kolarista Äkäslompoloon. Matkailusesongin huipun liikennemääriä on käytetty arvioitaessa räjäytystöiden aikaisen tien sulkemisen aiheuttamia jonojen pituuksia olettaen että tunnin aikana liikennemäärä on noin 8-9 % päivittäisestä kokonaisliikennemäärästä. Laskelmat osoittavat, että jos tie on suljettu kymmenen minuuttia ajoaika tien 21 risteyksestä Äkäslompoloon kasvaa noin 1,5-kertaiseksi. Täten voidaan vaikutuksen suuruuden määritellä olevan hiihtosesongin aikana keskisuuri. Muina aikoina se arvioidaan pieneksi Johtopäätökset Vaikka hankkeesta johtuva liikenteen kasvu teillä 21 ja 940 on suhteellisen suuri, raskaan liikenteen ja kokonaisliikenteen määrät jäävät silti edelleen alle samojen tietyyppien kansallisen keskiarvon. Yleensä liikennemäärien kasvu lisää onnettomuuksien määrää tiekilometriä kohden. Tämän perusteella verrattuna aikaisempiin vuosiin olisi odotettavissa onnettomuuksien määrällistä lisääntymistä. Kuitenkaan onnettomuusriskin kasvun teillä 21 ja 940 ei odoteta olevan merkittävää verrattuna ajettuihin kilometreihin. Tieverkoston kapasiteetti on riittävä kaivostoimintaan. On tärkeää suunnitella hankkeen toiminnot vastaamaan vuoden vilkkainta päivää, pääsiäislauantaita (vilkkain päivä vuodessa), jolloin liikennemäärät teillä 21 ja 940 kasvavat noin 300 %. Matkailukausi aiheuttaa voimakkaita kausivaihteluita liikennemäärissä. Räjäytystöiden takia ei ole suositeltavaa sulkea tietä 940 lauantaisin. Hankealueen teiden ja siltojen kantokyky kuin myös teiden leveys ovat riittäviä arvioiduille liikennemäärien kasvulle. Erikoiskuljetuksia ajatellen, valtatien 21 kaksi siltaa, Palosaajon ja Ylläsjoen sillat, on tutkittava niiden kantavuuden arvioimiseksi. ELY-keskuksen palaute on vaikuttanut vaikutusten arviointiin siten, ettei kantavuutta tarvitse alkaa parantamaan, vaikkakin jollain tieosuuksilla voi olla lieviä kantavuusongelmia. Eri vaihtoehtojen välillä ei ole suuria eroja liikennevaikutuksissa, koska liikennemäärät ovat käytännössä katsoen samat. Kuitenkin vaihtoehdossa 4 tuotantovaiheen liikennemäärien odotetaan olevan noin 30 % suurempia kuin vaihtoehdoissa 1A- 1C. Raskaan liikenteen määrät ovat samoja vaihtoehdosta riippumatta. Kokonaisvaikutus pysyy samana, koska kansallisten ja alueellisten keskiarvojen ylitystä ei ole odotettavissa. Rakentamis- ja toimintavaiheissa hankkeen aiheuttama liikenne on suunnilleen samansuuruista, mikä tarkoittaa että vaikutukset ovat myös samanlaiset (poikkeuksena vaihtoehto 4 toimintavaiheen suurempi työmatkaliikenne). Sulkemisvaiheessa kokonaisliikennemäärä vähenee merkittävästi, vaikka raskaassa liikenteessä on odotettavissa lyhyen aikavälin lisäystä. Liikenteen lisäyksen vaikutus (mukaan lukien raskas liikenne) on kaikissa hankevaihtoehdoissa suhteellisen vähäinen verrattuna samantyyppisten teiden alueelliseen tai kansalliseen tasoon. Tämän vuoksi talvikunnossapidon tasoon ei tule muutoksia. Kansallisten teiden talvikunnossapidon vähimmäisluokka on määritelty olevan 1b (viisi hoitoluokkaa: 1s, 1, 1b, 2 ja 3), kun vuoden vuorokautisen liikenteen keskiarvo on 3000 autoa/vrk tai tämän alle. Seututiet Suomessa on luokiteltu hoitoluokkaan 2, kun vuosittainen keskimääräinen vuorokausiliikenne on välillä 200 ja 1000 ajoneuvoa/vrk. Hoitoluokkaa 1b käytetään alueellisilla teillä, jos liikennemäärä on välillä 1000 ja 3000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Perustuen yllämainittuihin vaikutuskohteen herkkyyteen ja vaikutuksen suuruuteen, liikenteen aiheuttamaa kokonaisvaikutusta teillä 21 ja 940 voidaan pitää vähäisenä. Hiihtosesongin aikana vaikutuksen suuruutta voidaan pitää kohtalaisena johtuen liikennemäärien kolminkertaistumisesta teillä 21 ja\n8 Taulukko Hankkeen tuotantovaiheesta (hankevaihtoehdot 1A-1C) sekä sulkemisvaiheesta johtuva liikennemäärien kasvu seututiellä 940. Seututie 940 Äkäsjokisuu-Hannukainen Hannukainen-Äkäslompolo Tietyypin keskiarvo (Lappi/ Suomi) nykyinen KVL /1400 odotettu kasvu -% 34 %/13 % 25 %/5 % uusi KVL 737/ / /1400 nykyinen KVLRAS /88 odotettu kasvu -% 123 %/273 % 7 %/47 % uusi KVLRAS 49/82 46/63 nykyinen KVLRAS -% 4,0 % 6,6 % 6,9 %/6,4 % uusi KVLRAS -% 6,6 %/13,2 % 5,7 %/9,3 % 6,9 %/6,4 % suhteellinen onnettomuuksien määrä (onnettomuuksia/100 milj. ajettua km) onnettomuuksien määrä (onnettomuuksia/100 km) 2,8 9,0 9,9/10,6 0,6 2,1 1,5/5,4 Taulukko Liikennemäärien kasvu tiellä 21 hankkeen toimintavaiheessa vaihtoehdossa 4. Valtatie 21 Sieppijärvi-Kolari Kolari-Äkäsjokisuu Tietyypin keskiarvo (Lappi/ Suomi) nykyinen KVL /5800 odotettu kasvu -% 3 % 21 % uusi KVL /5800 nykyinen KVLRAS /587 odotettu kasvu -% 18 % 19 % uusi KVLRAS nykyinen KVLRAS -% 9,4 % 11,2 % 10,7 %/10,0 % uusi KVLRAS -% 10,7 % 11,0 % 10,7 %/10,0 % suhteellinen onnettomuuksien määrä (onnettomuuksia/100 milj. ajettua km) onnettomuuksien määrä (onnettomuuksia/100 km) 2,8 15,6 8,7/5,6 1,6 7,2 5,7/11,9 596\n9 Vaikutusten lievennystoimet Hankkeen liikennevaikutusten lieventämiseksi voidaan teillä 21 ja 940 tehdä joitain pieniä toimia. Esimerkiksi teiden 21 ja 940 risteyksessä tulppasaarekkeen rakentaminen ja Kolarin taajaman suunnasta tulevan liikenteen ohjaus oikealle kääntyvälle kaistalle vähentäisi vaikutusta sekä riskejä ja helpottaisi liikenteen sujuvuutta. Kaivoksen sisääntulotien ja tien 940 risteykseen rakennettava kääntyvän liikenteen kaista sekä väistötila vähentäisivät vaikutuksia sekä riskejä ja parantaisivat liikenteen sujuvuutta. Samankaltainen järjestely Rautavaaran teollisuusalueen sisääntulotielle saattaisi lieventää liikennevaikutuksia sekä edistää turvallisuutta. Välttämällä räjäytystöiden tekemistä lauantaisin varsinkin vilkkaimman hiihtokauden aikana voidaan lieventää niiden aiheuttamia liikenteen pysäytyksiä sekä ruuhkia. Työmatkojen aiheuttamia vaikutuksia voidaan lieventää järjestämällä työaikojen mukaisia, kaivosalueen ja keskusten kuten Kolarin ja Äkäslompolon välisiä yhteisiä linja-auto kuljetuksia. Kaksi kapeaa siltaa tiellä 940 lähellä Hannukaista eivät rajoita tavallista tieliikennettä. Erikoiskuljetus kuormia saatetaan joutua kohottamaan yli 1,1 metristen kaiteiden kuljetusten helpottamiseksi. Kolarin kunnan keskustan lähellä oleville kahdelle tien 21 sillalle joudutaan tekemään yksityiskohtaisemmat kantavuusmittaukset, jos erikoiskuljetuksia tai raskaita kuormia joudutaan kuljettamaan niiden yli. Yleistä tien kulumista voidaan osittain lieventää järjestämällä raskaimmat kuljetukset talvisin kun koko tieverkosto on jäätynyt Epävarmuustekijät Hankevastaava on laskenut oletetut liikennemäärät perustuen arvioihin työntekijöiden määrästä, kaivoksen tuotannosta sekä muihin arvioihin. Liikennemäärät rakentamisen, toiminnan ja sulkemisen aikana saattavat vaihdella arvioiduista, koska ne ovat, muiden asioiden ohella, riippuvaisia kolmannen osapuolen (urakoitsija) päätöksistä ja kalustosta. Tämä saattaa johtaa oletettua pienempiin tai suurempiin vaikutuksiin vaikutuskohteissa. Arviointi sisältää oletuksia, jotka vaikuttavat arvioinnin lopputulokseen. Kaikkia mahdollisia skenaarioita ei ole tarkasteltu erikseen. Esim. raskaan liikenteen osalta arvioinnissa on oletettu, että kaikki kuljetukset Tornioon käyttävät tietä 21. Jos osa tai kaikki kuljetukset kulkevat Kolarin kautta Ruotsiin, niiden vaikutus liikenneturvallisuuteen pitää tutkia erikseen, mm. koululaisten koulumatkojen turvallisuuteen liittyen. Työmatkaliikennettä koskeva arviointi olettaa, että karkeasti ottaen puolet liikenteestä suuntaa Kolariin ja puolet Äkäslompoloon. Jos merkittävästi enemmän liikennettä suuntautuu Äkäslompoloon, tien 940 tiegeometriset puutteet pitää tarkastella yksityiskohtaisemmin sekä tarpeellisia parannuksia harkita. Tämä kyseinen osuus on hyvin kapea sekä mutkainen ja lisääntynyt liikennemäärä nostaa onnettomuusriskiä hyvin nopeasti verrattuna vastaavaan nousuun vähemmän mutkaisella tiellä, kuten tiellä 940 Äkäsjokisuun ja Hannukaisen välillä Sulkemisvaiheen jälkeiset jäännösvaikutukset Kaivostoiminnan aikana koetut kielteiset liikennevaikutukset päättyvät kaivoksen sulkemisen jälkeen ja liikennemäärät palaavat toimintaa edeltäneelle tasolle. Mahdolliset parannukset hankealueelle johtavilla teillä ja silloilla palvelevat tienkäyttäjiä kaivoksen sulkemisen jälkeenkin. 597\n10 Taulukko Liikennemäärien kasvu tiellä 940 hankkeen toimintavaiheessa vaihtoehdossa 4. Seututie 940 Äkäsjokisuu-Hannukainen Hannukainen-Äkäslompolo Tietyypin keskiarvo (Lappi/ Suomi) 420/1400 nykyinen KVL odotettu kasvu -% 48 % 37 % uusi KVL / /88 nykyinen KVLRAS odotettu kasvu -% 123 % 7% nykyinen KVLRAS -% 4,0 % 6,6 % 6,9 %/6,4 % uusi KVLRAS -% 6,0 % 5,2 % 6,9 %/6,4 % suhteellinen onnettomuuksien määrä (onnettomuuksia/100 milj. ajettua km) 2,8 9,0 9,9/10,6 onnettomuuksien määrä (onnettomuuksia/100 km) 0,6 2,1 1,5/5,4 uusi KVLRAS Kuva Tieltä 940 Hannukainen - Äkäslompolo 598\n11 11.15 Sosiaalisten vaikutusten arviointi Sosiaalisten vaikutusten arviointi on tehty erillisenä selvityksenä YVA-selostukseen (Sosiaalisten vaikutusten arviointi, Pöyry Finland Oy 2013). Seuraava arviointi perustuu ko. selvitykseen. Lisäksi hankkeessa on tehty erillinen porotalousselvitys (Itkonen 2012). Sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa on tunnistettu kolme eri vaikutuskohderyhmää: paikalliset asukkaat, porotalous ja monisektorinen sidosryhmä. Paikalliset asukkaat: Hankkeen myötä lukuisia Hannukaisen kylän kiinteistöjä täytyy lunastaa kaivostoimintojen lähialueilta ja asukkaiden muuttaa pois. Muille hankealueen lähiasukkaille voi koitua vaihtelevissa määrin erilaisia ympäristövaikutuksia. Hanke vaikuttaa Muonion paliskunnan porotalouteen maa-alan pienenemisen sekä erilaisten poronhoidollisten rakenteiden ja käytäntöjen muuttumisen myötä melko merkittävästi. On kuitenkin odotettavissa, että porotalous sopeutuu muutoksiin ajan myötä tiettyjen kompensaatiotoimenpiteiden avulla. Hankealueen lähiympäristön virkistyskäyttö voi hieman vähentyä tai häiriintyä hankkeen myötä, mutta virkistyskäyttöä voi helposti kohdentaa muille vastaaville alueille. Kaivoshankkeen huomattava positiivinen taloudellinen vaikutus alkaa rakentamisvaiheessa, jolloin kaivosyhtiö ja alihankkijat tekevät paikallisia hankintoja (materiaalit ja palvelut) sekä työllistävät alueen väestöä. Sulkemisvaiheessa positiivinen taloudellinen vaikutus puolestaan hiipuu. Alueen väestön kasvun myötä yhteiskunnallisten palvelujen tarve kasvaa. Palvelujen tarve on suurimmillaan toimintavaiheessa, kun työntekijöiden määrä on suurimmillaan. Sulkemisvaiheessa palvelujen tarve muuttuu ja vähenee. Suurimmat muutokset alueen yhteisörakenteeseen tapahtuvat hankkeen toimintavaiheessa, kun alueelle muuttaa työikäistä väestöä perheineen ja samalla alueen väestörakenne tasapainottuu. Sulkemisvaiheessa työväestön muuttaessa alueelta väestörakenne todennäköisesti taas muuttuu vanhemman väestön ollessa alueella enemmistönä. Kaivoshankkeen tuoma hyöty matkailulle on kausivaihtelun tasapainottaminen. Kuitenkin on olemassa riski, että kaivoshankkeen arvioitujen ympäristövaikutusten ylittyessä alueen imago koskemattomana, erämaisena ja luontomatkailuperusteisena kohteena kärsii. Sosiaalisten vaikutusten osalta eri hankevaihtoehtojen välillä ei ole merkittävää eroa. Porotalouden osalta eri vaihtoehdoilla sen sijaan on merkitystä vaikutuksiin. Kaikki hankevaihtoehdot vaikuttavat merkittävästi porotalouteen, mutta arvion mukaan vaihtoehdolla 4 olisi kaikkein vähiten vaikutusta Muonion paliskunnan porotaloudelle. 599\n12 Taulukko Yhteenveto sosiaalista vaikutuksista kaivoshankkeen eri vaiheissa. Esirakentamisvaihe Toiminta Vaikutus Seuraus Suojavyöhykkeen kiinteistöjen lunastaminen ja asukkaiden poismuutto Kaivostoiminnasta tiedottaminen ja vuorovaikutus alueella Kiinteistöjen ja maan hankinta sekä vuokraus Muutokset porotalouteen liittyvillä alueilla ja rakenteissa Yleinen tietoisuus kaivostoiminnoista alueella Mahdolliset muutokset alueen matkailun vetovoimatekijöitä koskevissa näkemyksissä Vaikutukset lähiasutukseen, yrityksiin, porotalouteen, poroihin ja alueen matkailuimagoon jne. Rakentamisvaihe Toiminta Vaikutus Seuraus Työvoiman ja heidän perheidensä muutto alueelle Työvoiman rekrytointi Kaivosinfrastruktuurin rakentaminen Muutokset yhteisörakenteessa Paikallisten palvelujen ja infrastruktuurin käyttö Tulot paikalliselle taloudelle Lisääntynyt liikenne ja siihen liittyvät vaikutukset Maisemavaikutukset Pöly-, melu- ja tärinävaikutukset Vaikutukset lähialueen asutukseen ja yrityksiin sekä naapurikuntiin (Kolari-Kittilä-Muonio) Paineet paikallisille palveluille ja infrastruktuurille Riski muutoksista alueen kokemisessa, vaikutukset matkailuimagoon jne. Vaikutukset poroihin ja porotalouteen jne. Toimintavaihe Toiminta Vaikutus Seuraus Työvoiman ja heidän perheidensä muutto alueelle Työvoiman rekrytointi Kaivostoiminta Muutokset yhteisörakenteessa Paikallisten palvelujen ja infrastruktuurin käyttö Tulot paikalliselle taloudelle Lisääntynyt liikenne ja siihen liittyvät vaikutukset Maisemavaikutukset Pöly-, melu- ja tärinävaikutukset Vaikutukset lähialueen asutukseen ja yrityksiin sekä naapurikuntiin (Kolari-Kittilä-Muonio) Paineet paikallisille palveluille ja infrastruktuurille Riski muutoksista alueen kokemisessa, vaikutukset matkailuimagoon jne. Vaikutukset poroihin ja porotalouteen jne. Sulkemisvaihe Toiminta Vaikutus Seuraus Toimintojen sulkeminen Resurssien leikkaaminen Työvoiman irtisanominen Työvoiman poismuutto Paikalliselle taloudelle koituvat tulot loppuvat Porojen laidunalueiden ennallistaminen Alueen ennallistaminen yleiseen käyttöön Alueen visuaalisen ilmeen koheneminen Vaikutukset lähialueen asutukseen ja yrityksiin sekä naapurikuntiin (Kolari-Kittilä-Muonio) Paineet paikallisille palveluille ja infrastruktuurille Muutokset alueen kokemisessa, vaikutukset matkailuimagoon jne. Vaikutukset poroihin ja porotalouteen jne. 600\n13 Vaikutuksen aiheuttaja Taulukossa (Taulukko ) 1) on yhteenvetona esitetty hankkeesta aiheutuvat sosiaaliset vaikutukset kaivoksen esirakentamis-, rakentamis-, toiminta- ja sulkemisvaiheissa Vaikutusalue Sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa on rajattu kolme maantieteelliseltä laajuudeltaan erilaista vaikutusaluetta. Paikalliset asukkaat on edelleen jaettu kahteen alaryhmään: Paikalliset asukkaat: Hannukaisen kylän paikalliset (vakinaiset ja loma-asukkaat) asukkaat 0 3 km etäisyydellä hankealueesta (sisältäen 1 km:n suojavyöhykkeen sisällä olevat asukkaat). Paikalliset asukkaat 3 8 km etäisyydellä hankealueesta. Muonion paliskunta (epäsuoria vaikutuksia voi koitua Kolarin paliskunnalle sekä Muonion saamelaiskylään Ruotsin puolelle). Monisektoriset sidosryhmät Kolarin, Kittilän, Muonion ja Pajalan kuntien alueella, erityisesti painottuen matkailualalle. Yli 8 km:n etäisyydellä hankealueesta asuvien asukkaiden ei ole katsottu altistuvan hankkeen suorille vaikutuksille. Nämä sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa määritellyt vaikutusalueet on esitetty tarkemmin kuvassa (Kuva ) Käytetyt arviointimenetelmät ja aineistot Aineisto: Sosiaalisten vaikutusten arviointia varten toteutettu aineistonkeruu on pitänyt sisällään pienryhmäkokouksia ja työryhmiä, joissa sidosryhmiä on tiedotettu kaivoshankkeen edistymisestä. Vuorovaikutteisissa kokouksissa on kuultu paikallisten asukkaiden ja loma-asukkaiden näkemyksiä ja mielipiteitä, ja niitä on käytetty myös arvioinnissa. Satunnaisotannalla toteutettu kysely kohdistettiin 300 Muonion ja Kolarin asukkaalle hankkeen vaikutusalueella lokakuussa Myös muilla asukkailla oli mahdollisuus osallistua kyselyyn käyttämällä kaikille avointa, Hannukaisen kaivoksen internet-sivuilla olevaa kyselyä (www. hannukaisenkaivos.fi). Samantyyppinen kysely lähetettiin myös alueen yrittäjille. Poromiesten kanssa on pidetty useita kokouksia, sisältäen viranomaisneuvottelun Poronhoitolain 53 :n mukaisesti. Yhteenveto aineistonkeruu- sekä vuorovaikutusprosessista on esitetty taulukossa (Taulukko ). Menetelmät: Arviointiprosessi on ollut vuorovaikutteinen ja arvioinnissa on käytetty samantyyppistä menetelmää läpi koko arviointiprosessin. Vaikutuskohteina olevien sidosryhmien kanssa on käyty jatkuvaa vuoropuhelua. Sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa ei ole sen sijaan käytetty paljon kirjallisia lähteitä. Arviointia on tehty ns. alhaalta ylöspäin suuntautuvana tutkimuksena (induktiivinen tutkimus), mikä on perustunut laaja-alaiseen vuorovaikutukseen eri sidosryhmien kanssa sisältäen vuorovaikutteisen aineistonkeruun. Nykytilatiedon merkitystä arvioinnissa on painotettu, millä on samalla vahvistettu arvioinnin induktiivista luonnetta. MCDAmenetelmää (kuvattu alempana) on käytetty laajan aineiston johdonmukaisessa yleistämisessä. MCDA-menetelmään perustuvaa materiaalia on käytetty lähtöaineistona varsinaisessa vaikutusten arviointimenetelmässä. Yhdistämällä induktiiviset lähestymistavat, hankkeen sosiaaliset vaikutukset on arvioitu käyttämällä herkkyys-suuruus-merkittävyys-matriiseja. Sosiaalisten vaikutusten merkittävyyden arvioinnissa käytetty menetelmä on ollut ns. multikriteerianalyysi eli MCDA. Multikriteerianalyysi on väline, jolla voidaan verrata eri vaihtoehtojen vaikutuksia sekä asiantuntijatietoon perustuen että ottaa huomioon myös eri sidosryhmien näkemykset (Kuva ). MCDA on strukturoitu tutkimus, jossa määritellään kokonaiskuvaa tai eri vaihtoehtojen merkittävyyttä huomioimalla erilaiset näkemykset ja tavoitteet. Monikriteerianalyysi jäsentää suunnittelutilannetta systemaattisesti sekä erittelee ja yhdistää siihen liittyvät näkemykset ja tiedon. Kuvassa on esitetty yhteenveto MCDA-menetelmän käytöstä Hannukaisen hankkeen sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa vaikutusten merkittävyyttä ja eri YVAhankevaihtoehtoja arvioitaessa. 601\n14 Kuva Sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa määritellyt vaikutusalueet. Kuvassa oikealla ylhäällä oleva alue tarkoittaa monisektoristen sidosryhmien aluetta (Pöyry Finland Oy 2013). 602\n15 Taulukko Sosiaalisten vaikutusten arviointia varten kerätty aineisto (Pöyry Finland Oy 2013). Kuva Kaaviokuva vuorovaikutteisesta MCDA suunnitteluprosessista, jossa on käytetty asiantuntijatietoa ja sidosryhmien näkemyksiä (Pöyry Finland Oy 2013). 603\n16 Vaikutusten suuruusluokka Tässä arvioinnissa käytetyt vaikutuksen suuruusluokan kriteerit on esitetty vaikutuskohteittain seuraavassa taulukossa (Taulukko ). Taulukossa (Taulukko ) esitetyt kriteerit kuvaavat kaivoksen toimintavaihetta. Suuruusluokan kriteerit on laadittu erikseen eri toimintavaiheille ja kaikki kriteeristöt on esitetty liitteenä 39 olevassa Sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa. Myös muita näkökohtia ja asiantuntijatietoa on käytetty hyväksi laadittaessa suuruusluokan kriteerejä Vaikutuskohteen herkkyys Vaikutusten arviointiprosessissa tunnistettiin seitsemän merkittävintä vaikutuskohderyhmää. Merkittävimmät vaikutuskohderyhmät ovat: 1. Paikalliset asukkaat ja kiinteistöjen omistajat 2. Porotalous 3. Virkistyskäyttö 4. Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen talous 5. Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen palvelut 6. Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen yhteisöt 7. Matkailu Jokaisen vaikutuskohderyhmän sisällä on tunnistettu alakohderyhmiä. Niitä on käsitelty tarkemmin liitteenä 39 olevassa sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa. Taulukossa (Taulukko ) on esitetty sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa käytetyt herkkyystason kriteerit kunkin vaikutuskohteen osalta. Taulukossa (Taulukko ) esitetyt kriteerit kuvaavat kaivoksen toimintavaihetta. Herkkyyskriteerit on laadittu erikseen eri toimintavaiheille ja kaikki kriteeristöt on esitetty liitteenä 39 olevassa sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa. Myös muita näkökohtia ja asiantuntijatietoa on käytetty hyväksi määriteltäessä herkkyystason kriteerejä. Kuva MCDA-menetelmän käyttö Hannukaisen sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa (Pöyry Finland Oy 2013). KKM=Kolari-Kittilä-Muonio. 604\n17 Taulukko Sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa käytetyt vaikutuksen suuruusluokan kriteerit vaikutuskohteittain kaivoksen toimintavaiheessa. Paikalliset asukkaat ja kiinteistöjen omistajat Porotalous Virkistyskäyttö Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen talous Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen yhteiskunnalliset palvelut Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen sosiaaliset yhteisöt Matkailutoiminta Pieni Keskisuuri Suuri Vaikutukset ovat havaittavissa vain suojavyöhykkeen sisällä. Vähäinen vaikutus sijoituksiin. Vähäinen muutos kiinteistöjen arvossa <5%. Vaikutukset kestävät vain lyhyen aikaa (esimerkiksi toimintavaiheen alussa). Kaivostoiminta tuhoaa <2 % kesälaitumista. <2 % suuruinen vasomisalueiden menetys. <2 % suuruinen talvilaidunten menetys. Laidunkiertoa ei muuteta. Myytyjen porojen määrä on muuttumaton. Väliaikainen porojen erotusaidan menettäminen (rakentamisvaiheessa). <5 % virkistysalueista menetetään kaivostoiminnan myötä. Virkistysalueiden menetys on väliaikaista (esimerkiksi rakentamisen aikana). Vaikutukset ovat havaittavissa 2 km:n etäisyydellä kaivostoiminnoista. Talouden muutos hyvin paikallinen (tietyt kylät). Prosentuaalinen taloudellinen muutos <0,1 %. Merkityksetön kerrannaisvaikutus talouteen (1). Talouden muutos on lyhytaikainen (esimerkiksi rakentamisvaihe). Talouden muutos on kokonaan riippuvainen kaivostoiminnoista <5 %. Muutos KKM alueen työllisten määrässä. Vaikutus on paikallinen (kylän tasolla). Palvelujen laadussa on vähäistä muutosta. Vaikutus on väliaikainen (esimerkiksi rakentamisvaiheessa). Vaikutus on paikallinen (kylän tasolla). Vaikutus on väliaikainen (esimerkiksi rakentamisvaiheessa). Ei-havaittava muutos yhteisössä % muutos liikennemäärissä. Vaikutukset ovat havaittavissa 2 km:n etäisyydellä kaivostoiminnoista. Vaikutus havaitaan 500 m etäisyydellä kuljetuskäytävistä. Merkityksetön muutos matkailun tuloissa 0 10 %. Yöpymisten määrä on yli Sesongin aikaisten (marraskuu-huhtikuu) matkailun tulojen väheneminen merkityksetöntä <8 %. Vaikutus on väliaikainen (esimerkiksi rakentamisvaiheessa). Vaikutukset ovat havaittavissa koko Hannukaisen kylällä. Kohtalainen vaikutus sijoituksiin. Kohtalainen muutos kiinteistöjen arvossa 5-10%. Vaikutukset kestävät koko kaivoksen elinkaaren ajan. 2-5 % suuruinen vaikutus porolaitumiin. Osa laidunkierrosta muuttuu. Myytyjen porojen määrä vähenee, mikä alentaa porotalouden tuloja. Väliaikainen porojen erotusaidan menettäminen (kaivoksen elinkaaren aikana) % virkistysalueista menetetään kaivostoiminnan myötä. Virkistysalueiden menetys on väliaikaista (kaivostoimintojen aikana). Vaikutukset ovat havaittavissa 2-8 km:n etäisyydellä kaivostoiminnoista. Talouden muutos vaikuttaa yhden kunnan alueelle. Prosentuaalinen taloudellinen muutos 0,1 0,5 %. Kerrannaisvaikutus talouteen 2. Talouden muutos on osittain riippuvainen kaivostoiminnasta % muutos KKM alueen työllisten määrässä. Vaikutukset ovat havaittavissa yhden kunnan alueella. Palvelujen laadussa tapahtuu muutos. Havaittu vaikutus kestää koko kaivoksen elinkaaren ajan. Vaikutukset ovat havaittavissa yhden kunnan alueella. Kohtalainen muutos yhteisössä. Havaittu vaikutus kestää koko kaivoksen elinkaaren ajan % muutos liikennemäärissä. Vaikutukset ovat havaittavissa 2 8 km:n etäisyydellä kaivostoiminnoista. Merkittävä muutos matkailun tuloissa %. Yöpymisten määrä Sesongin aikaiset matkailun tulot vähenevät 8 12 %. Vaikutukset ovat havaittavissa koko kaivoksen elinkaaren ajan. Vaikutukset ovat havaittavissa 3 km:n etäisyydellä suojavyöhykkeestä. Merkittävä vaikutus sijoituksiin. Merkittävä muutos kiinteistöjen arvossa >10 %. Vaikutukset ovat pysyviä. >5 % suuruinen vaikutus porolaitumiin. Merkittävimpiin laidunkiertoreitteihin muutoksia. Myytyjen porojen määrä vähenee, mikä alentaa porotalouden tuloja ratkaisevasti. Pysyvä erotusaidan menettäminen. >50 % virkistysalueista menetetään kaivostoiminnan myötä. Virkistysalueiden menetys on pysyvää. Vaikutukset ovat havaittavissa yli 8 km:n etäisyydellä kaivostoiminnoista. Talouden muutos vaikuttaa alueellisesti KKM-kuntiin. Huomattava taloudellinen muutos Pajalan kunnassa. Prosentuaalinen taloudellinen muutos suurempi kuin 0,5 %. Kerrannaisvaikutus talouteen suurempi kuin 2. Talouden muutos ulottuu kaivoksen sulkemisen jälkeiseen aikaan. Kaivostoiminta edesauttaa muun teollisuuden ja yritysten syntyä. >10 % muutos KKM alueen työllisten määrässä. Vaikutus on havaittavissa koko KKMalueella. Palvelujen laadussa tapahtuu merkittävä muutos. Vaikutukset ulottuvat kaivostoiminnan sulkemisen jälkeiseen aikaan. Vaikutus on havaittavissa koko KKMalueella. Merkittävä muutos yhteisössä. Havaittu vaikutus kestää koko kaivoksen elinkaaren ajan. >20 % muutos liikennemäärissä. Vaikutukset ovat havaittavissa yli 8 km:n etäisyydellä kaivostoiminnoista. Ratkaiseva muutos matkailun tuloissa. Yöpymisten määrä alle Sesongin aikaiset matkailun tulot vähenevät >12 %. Vaikutukset ulottuvat kaivostoiminnan sulkemisen jälkeiseen aikaan. 605\n18 Taulukko Sosiaalisten vaikutusten arvioinnissa käytetyt herkkyyden kriteerit vaikutuskohteittain kaivoksen toimintavaiheessa. Paikalliset asukkaat ja kiinteistöjen omistajat Matala Keskisuuri Korkea Halukkuus muuttaa/tai muuttamiselle on vaihtoehtoja. Löyhä side alueeseen. Heikko sosiaalinen koheesio. Rajallinen määrä investointeja alueelle. Pystyy muuttamaan, jos sitä vaaditaan. Neutraali suhtautuminen muuttamiseen ja/ tai muuttamiseen on kohtalaisia vaihtoehtoja. Kohtalainen side alueeseen. Kohtalainen sosiaalinen koheesio. Kohtalainen määrä investointeja alueelle. Kohtalainen muuttokapasiteetti, jos sitä vaaditaan. Ei halukkuutta muuttamiseen ja/tai pakotetaan muuttamaan tai muuttamiselle on rajallisesti vaihtoehtoja. Vahva side alueeseen. Vahva sosiaalinen koheesio. Suuria investointeja alueelle (resurssit, kustannukset, aika, tutkimustyö, markkinointi jne.). Heikko muuttokapasiteetti, jos sitä vaaditaan. Porotalous Virkistyskäyttö Väliaikainen porotalouden rakenteiden menetys (rakentamisvaihe). Muutokset porojen käyttäytymisessä ja poronhoidossa eivät aiheuta ylimääräisiä kustannuksia poronomistajille. Virkistystoiminnot eivät ole riippuvaisia kaivosalueesta tai kaivostoiminnot eivät vaikeuta niitä. Virkistysarvoihin koituu vähäisiä haittoja kuten pöly-, melu- ja tärinähaittoja. Muuttunut maisema ei heikennä virkistyskäyttöarvoa. Talviaikaisesta lisäruokinnasta aiheutuvia ylimääräisiä kustannuksia. Lisätyövoimasta koituvia kustannuksia. Muutokset porojen käyttäytymisessä. Väliaikainen porotalouden rakenteiden menetys (kaivoksen koko elinkaari). Virkistystoiminnot ovat vain osittain riippuvaisia kaivosalueesta ja/tai kaivostoiminnot vaikeuttavat niitä vain vähän. Virkistysarvoihin koituu jonkin verran haittaa, kuten pöly-, melu- ja tärinähaittoja. Muuttuneella maisemalla on huomattava vaikutus virkistyskäyttöarvoon. Sukupolvien välisen yhteyden menetys poronhoidossa. Porojen määrän menetys. Merkittävä porotalouden tulojen väheneminen. Pysyvä porotalouden rakenteiden menetys. Virkistystoiminnot ovat riippuvaisia kaivosalueesta ja kaivostoiminnot estävät ne (suojavyöhykkeen sisällä). Virkistysarvoihin koituu selvää haittaa esimerkiksi pöly-, meluja tärinähaittojen muodossa. Muuttuneella maisemalla on merkittävä vaikutus virkistyskäyttöarvoon. Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen talous Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen yhteiskunnalliset palvelut Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen sosiaaliset yhteisöt Monipuolinen talousrakenne. Kunnan tulot ovat kasvussa. Väestö kasvaa. Korkea pääoma. Kehittynyt liikenneverkko. Monipuoliset palvelut. Alhainen työttömyys. Uusien yritysten määrä kasvaa. Julkisten palvelujen kapasiteetti on korkea ja se on riittävä myös kaivostoimintaan liittyvään väestön palvelutarpeeseen. Palvelut ovat vajaakäyttöisiä tai uusia palvelujen laajentamista suunnitellaan. Maankäyttö sallii palvelutarjonnan laajentamisen. Korkea: rikosten määrä; paikalliset liikennemäärät; onnettomuusmäärät; taustamelutaso; sosiaaliset ongelmat; tulotasot; päihteiden käyttö. Alhaisempi: herkän väestön osuus; vanhemmat ikäryhmät; yhtenäisyys. Vakaa kuntatalous. Tasapainoinen väestörakenne. Vakaa työllisyystilanne. Riittävä palvelujen tarjonta. Julkisten palvelujen taso on kohtalaisella tasolla väestönkasvua silmällä pitäen. Palvelujen käyttö on tasaista. Yhteisöjä kuvaavat tunnusluvut ovat verrattavissa kansalliseen keskitasoon. Ei kovin monipuolinen talousrakenne. Korkea työttömyys. Kunnan tulot laskusuunnassa. Väestö vähenee. Alhainen pääoma. Heikko liikenneverkko. Rajallinen palvelujen tarjonta. Toimintansa lopettaneiden yritysten määrä kasvaa. Julkisten palvelujen kapasiteetti on alhainen vastaamaan väestönkasvua ja/tai palvelujen taso on alhainen. Kehittämistoimenpiteitä ei ole suunniteltu. Maankäyttö ei salli palvelutarjonnan laajentamista. Alhainen: rikosten määrä; paikalliset liikennemäärät; onnettomuusmäärät; taustamelutaso; sosiaaliset ongelmat; tulotasot; päihteiden käyttö. Korkeampi: herkän väestön osuus; vanhemmat ikäryhmät; yhtenäisyys. Matkailutoiminta Heikko: sosiaalinen koheesio; epätasainen sukupuolijakauma. Matkailuala vaatii alle yöpymistä vuosittain. Matkailu ei ole riippuvainen toiminnoista, jotka sijaitsevat lähellä kaivosaluetta. Matkailu ei ole riippuvainen luontoperustaisista toiminnoista tai luontoarvoihin perustuvista toiminnoista. Matkailualan yritysten määrä kasvaa. Matkailuala vaatii yöpymistä vuosittain. Matkailualan yritysten määrä pysyy tasaisena. Matkailu on osittain riippuvaista luontoperustaisista toiminnoista ja luontoarvoihin perustuvista toiminnoista. Korkea: sosiaalinen koheesio; tasainen sukupuolijakauma. Matkailu on riippuvainen kokonaisuudessaan luontoperustaisista toiminnoista. Matkailu on riippuvainen toiminnoista, jotka sijaitsevat kaivosalueen lähellä. Matkailu on riippuvainen luontoarvoihin perustuvista toiminnoista. Matkailuala vaatii enemmän kuin yöpymistä vuosittain. Uusien perustettavien matkailualan yritysten määrä vähenee. 606\n19 Vaikutuksen merkittävyys Paikalliset asukkaat ja kiinteistöjen omistajat Keskeisimmin kaivostoiminnan vaikutuksen kokevat Hannukaisen kylän paikalliset asukkaat (vakinaiset ja loma-asukkaat), joihin kohdistuu suora melun, pölyn ja tärinän vaikutus noin 0 3 km etäisyydellä keskeisten kaivostoimintojen alueesta. Merkittävin vaikutus kohdistuu suojavyöhykkeiden (1 km:n) sisällä oleviin rakennuksiin ja kiinteistöihin, jotka Northland lunastaa hankkeen esirakentamisvaiheessa. Suojavyöhykkeiden sisällä on yhteensä 46 kotitaloutta, 6 yritystä sekä 42 kiinteistöä, joilla ei ole rakennusta. Kyseiset kiinteistöt lunastetaan ja asukkaat muuttavat pois ennen kaivostoiminnan alkua. Kaivoksen rakentamis- ja toimintavaiheen aikana paikalliset asukkaat ja yritykset noin kolmen kilometrin sisällä hankealueesta (poislukien suojavyöhykkeiden alueet) voivat kokea häiriötä kaivostoiminnasta. Näitä vaikutuksia ovat erityisesti melu-, pöly- ja tärinävaikutukset sekä liikennevaikutukset. Näistä merkittävimpiä ovat pölyvaikutukset sekä räjäytyksistä aiheutuvat melu- ja ilmanpainevaikutukset. Lisääntynyt liikenne hankealueen läheisyydessä saattaa lisätä mm. onnettomuusriskiä ja vaikuttaa liikenteen sujuvuuteen. Kaivoksen lähellä sijaitsevat rakennukset ja kiinteistöt saattavat menettää arvoaan näiden erilaisten ympäristövaikutusten johdosta. Lähialueen matkailuyrityksille kaivostoiminnasta aiheutuu todennäköisesti melko merkittävää haittaa ja on suunniteltu, että suorien vaikutusten piirissä oleville yrityksille aiheutettuja haittoja kompensoidaan. Vaikutukset paikallisiin kiinteistön omistajiin yli kolmen kilometrin etäisyydellä hankealueesta arvioidaan sen sijaan positiivisiksi, kun mm. matkailuyrityksiin vaikuttavat kaivostoiminnan haitalliset ympäristövaikutukset loppuvat etäisyyden kasvaessa ja positiiviset vaikutukset korostuvat. Hankkeen myötä noin 2500 ha Metsähallituksen omistamaa metsätalousalaa jää kaivostoimintojen alle. Kyseinen ala siirtyy Northlandin hallintaan kaivostoiminnan ajaksi ja todennäköisesti kaivoksen sulkemisen jälkeen metsäala siirtyy jälleen Metsähallituksen omistukseen. Eri hankevaihtoehtojen välillä ei arvioida olevan merkittävää eroa vaikutuksissa. Vaikutusten lievennystoimet Paikallisiin asukkaisiin kohdistuvista vaikutusten lieventämistoimista merkittävin on suojavyöhykkeiden perustaminen. Suojavyöhykkeiden sisälle ei jää asutusta ja niiden sisällä liikkuminen on rajattua. Suojavyöhykkeiden ulkopuolelle koituvia haittoja, kuten melu-, pöly- ja tärinähaittoja voidaan lieventää mm. erilaisilla pölyn ja melun torjuntatoimenpiteillä sekä huolellisella räjäytysten suunnittelulla ja toteutuksella. Liikenteen haittoja voidaan vähentää esimerkiksi ilmoittamalla etukäteen erikoiskuljetuksista. Sulkemisvaiheen jälkeiset jäännösvaikutukset Sulkemistoimenpiteiden jälkeen hankealue ympäristöineen pitäisi sulkemissuunnitelman mukaisesti olla soveltuva kaikille mahdollisille maankäyttömuodoille, kuten asumiselle, virkistyskäytölle ja matkailulle. Kaivostoiminnan päätyttyä hankealueen ympäristöön saattaa jäädä tyhjilleen olevia kiinteistöjä työvoiman muutettua muualle. Kiinteistöjä voidaan käyttää esimerkiksi matkailutoiminnan tarpeisiin. 607\n20 Yhteenveto vaikutuksista Esirakentamisvaihe Vaikutuskohteet 1. Hannukaisen alueen asukkaat suojavyöhykkeen sisällä 2. Paikalliset yritykset (suojavyöhykkeen sisällä) 3. Yrittäjät (3 km:n säteellä) 4. Loma-asunnon omistajat suojavyöhykkeen sisällä 5. Loma-asunnon omistajat heti suojavyöhykkeen ulkopuolella 6. Metsähallitus/Metsätalous Rakentamis- ja toimintavaiheet Vaikutuskohteet 1. Kiinteistön omistajat 3 km:n säteellä 2. Kiinteistön omistajat yli 3 km:n etäisyydellä 608\n21 Porotalous Hannukaisen kaivoshanke sijoittuu Muonion paliskunnan alueelle. Hankkeella on merkittävä vaikutus porotalouteen hankealueella. Kaivoshankkeen myötä joitakin porotalouden pysyviä rakenteita joudutaan poistamaan, mutta siitä huolimatta porotaloutta on mahdollista yhä harjoittaa hankealueen lähiympäristössä. Suurimmat muutokset porotalouteen aiheutuvat esirakentamisvaiheessa, kun maa-alueita lunastetaan porotalouden käytöstä. Poromiehet tulevat sopeutumaan asteittain vaikutuksiin. Northlandin tosin täytyy olla aktiivinen ja ennakoiva lieventämiskeinojen osalta, jotta porotalouselinkeino ja -kulttuuri säilyvät elinkelpoisina. Tässä esitetyt Hannukaisen kaivoshankkeen porotalousvaikutukset ovat yhteenveto hankkeeseen erikseen tehdystä porotalousselvityksestä (Itkonen 2012). Porotalousselvitys on kokonaisuudessaan esitetty liitteenä 40. Porojen käyttäytyminen: Esirakentamisvaiheessa kaivostoiminnoista voi aiheutua häiriöitä, minkä takia laiduntaminen joillakin alueilla voi vähentyä. Hannukaisen kaivoshanke sijaitsee enimmäkseen porojen syksyisin ja aikaisin talvella käyttämillä laidunalueilla. Tällöin porot eivät ole erityisen herkkiä häiriöille. On mahdollista, että porot välttävät joitain alueita häiriöiden takia, mutta on myös mahdollista, että porot tottuvat kaivostoiminnan aiheuttamiin häiriöihin ajan myötä. Toimintavaiheessa pääasialliset porojen käyttämät laidunkiertoreitit muuttuvat. Niiden välttämiskäyttäyminen tässä vaiheessa on vaikeasti ennustettavissa. Tämä vaatiikin jatkuvaa seurantaa. On mahdollista, että välttämiskäyttäytyminen heikkenee ajan myötä. Kaivoksen perustamista varten joitakin porotalouden pysyviä rakenteita täytyy poistaa ja sijoittaa uudelleen, näistä esimerkkeinä erotusaidat ja pääasialliset laidunkiertoreitit. Rakenteiden uudelleensijoittaminen tapahtuu esirakentamisvaiheessa, jolloin suunnittelua tehdään yhdessä Muonion paliskunnan kanssa. Toiminta- ja sulkemisvaiheissa vastaavanlaista toimintojen siirtämistä ei enää tapahdu. Kaivoshankkeen myötä tapahtuvat laidunalueiden menetys, kaivoshankkeesta koituvat häiriöt (melu-, tärinä- ja pölyvaikutukset jne.) ja lisääntynyt liikenne voivat aiheuttaa muutoksia poromääriin ja sitä kautta Muonion paliskunnan ja poromiesten tuloihin. Maankäytössä ja rakenteiden siirtämisessä tapahtuvat muutokset voivat aiheuttaa poromiehille lisätöitä erityisesti esirakentamis- ja rakentamisvaiheissa. Myös porojen lisäruokinnan kustannukset voivat nousta. Arviolta noin 1 % koko Muonion paliskunnan alueen laidunalueista menetetään kaivoshankkeen myötä. Vaikka alue ei periaatteessa ole kovin iso, hanke sijoittuu poronhoidon kannalta keskeiselle alueelle keskelle laidunkiertoa, vasomisalueita ja erotuspaikkoja. Siksi vaikutusta voidaan pitää merkittävänä. Laidunalueiden menettämisen vuoksi saatetaan tarvita porojen lisäruokintaa. Kaikki hankevaihtoehdot vaikuttavat merkittävästi porotalouteen, mutta arvion mukaan vaihtoehdolla 4 olisi kaikkein vähiten vaikutusta Muonion paliskunnan porotaloudelle. VE4:ssa hankealueen vaatima maa-alue on muita vaihtoehtoja pienempi, millä säästetään enemmän laidunalueita. Lisäksi VE4:ssa Lamunmaan erotusaita jää paikalleen ja toiminta siellä voi jatkua entisellään. Toisaalta vaihtoehto 4:ssa Hannukaisen ja Rautuvaaran välille rakennettaisiin hihnakuljetin, minkä vaikutus porojen laidunkiertoon ja välttämiskäyttäytymiseen voi olla merkittävä. Vaikutusten lievennystoimet On tärkeää, että Northlandin ja Muonion paliskunnan välillä on jatkuva neuvotteluyhteys ja seurantatoimenpiteitä suoritetaan yhteistyönä. Vaikutusten lieventämistoimien kannalta on tärkeää, että porojen käyttäytymistä ja sen muutoksia seurataan jatkuvasti. Tässä voidaan käyttää apuna esimerkiksi GPS-pantoja. Junaliikenteen porovahinkojen välttämiseksi junaradan varrelle tulee miettiä toimia, joilla välttää porojen pääsemistä radalle tai kulkemista radalla. Erotusaitojen ja muiden porotalouden rakenteiden siirtämisen takia porojen käyttäytymistä tulee seurata, jotta rakenteita voidaan tarvittaessa siirtää. Seurantaa tulee jatkaa myös kaivoksen sulkemisen jälkeen. Poromiehille koituvia suoria taloudellisia tappioita Northland korvaa lähinnä rahallisella kompensaatiolla. Rahallinen kompensaatio ohjataan paliskunnan kautta. Käytettävät kompensaatiomuodot eivät ole pelkästään rahallisia, vaan lieventämiskeinoihin liittyy useita eri osapuolten toiminnallisia ratkaisuja. Korvauksista neuvotellaan yhteistyössä paliskunnan kanssa. Sulkemisvaiheen jälkeiset jäännösvaikutukset Kaivostoiminnan sulkemisen jälkeen porojen käyttämissä reiteissä voi tapahtua muutoksia. Hankealueen kasvillisuuden palautuminen kestää vuosia ennen kuin porot voivat saada alueelta ravintoa. Kaivostoiminnan päättyessä porot ja porotalous ovat tottuneet kaivoksen rakentamisvaiheessa tehtyihin uusiin rakenteisiin. Todennäköisesti nämä rakenteet jäävät alueelle, mutta on mahdollista, että joitakin muutoksia mm. laidunkierron muutosten takia tarvitaan. Myös alkuperäisten rakenteiden palauttaminen alueella sulkemisen jälkeen on mahdollista. Hiljalleen sulkemisen jälkeen poronhoito ja sen rakenteet tasapainottuvat. Seurantaa ja mahdollisia toimenpiteitä tarvitaan kuitenkin myös sulkemisen jälkeen. 609\n22 Yhteenveto vaikutuksista porotalouteen Esirakentamisvaihe Vaikutuskohteet 1. Porojen käyttäytyminen 2. Poronhoidon pysyvät rakenteet 3. Poromiehet 4. Muonion paliskunta 5. Laidunalueet Rakentamisvaihe ja toimintavaihe Vaikutuskohteet 1. Porojen käyttäytyminen 2. Poronhoidon pysyvät rakenteet 3. Poromiehet 4. Muonion paliskunta 5. Laidunalueet 610\n23 Virkistyskäyttö Ylläksen matkailukeskuksen ympäristössä sekä koko Kolarin kunnan alueella on erilaisia virkistyskäyttömahdollisuuksia (hiihto, moottorikelkkailu, melonta, luonnossa oleminen) paikallisille asukkaille ja matkailijoille. Myös hankealueella ja sen läheisyydessä on erilaisia virkistysreittejä, joista osa liittyy Ylläksen matkailukeskuksen laajempaan reitistöön. Lisäksi aluetta saa käyttää nykyisin jokamiehenoikeudella vapaasti. Alueella harrastetaan myös esimerkiksi metsästystä ja kalastusta. Hannukaisen lähialueen asukkaiden ja mökin omistajien (1-3 km etäisyydellä hankealueesta) virkistyskäyttöä hankealueen ympäristössä voivat häiritä mm. melu-, ilmanpaine- ja pölyhaitat sekä lisääntynyt liikenne. Metsästykselle kaivostoiminnasta aiheutuu haittoja suorien metsästysalueiden menetysten ja meluhäiriöiden myötä syntyvän saaliseläinten välttelykäyttäytymisen myötä. Arviolta noin 25 % Äkäs Erän ja Frimanin seurueen metsästysalueista tullaan menettämään kaivostoiminnan myötä. Yli 3 km:n etäisyydellä hankealueesta asuville paikallisille asukkaille ja lomamökin omistajille hankkeesta koituu melko vähän virkistyskäytöllistä haittaa, sillä ympäristövaikutukset ovat etäisyyden kasvaessa lieviä. Alueella väliaikaisesti oleileville vierailijoille ja matkailijoille hankkeesta ei arvioida aiheutuvan merkittävää virkistyshaittaa, sillä Hannukaisen alue ei ole kovin tärkeää aluetta matkailuun liittyen ja siellä sijaitsevien reittien ja kohteiden määrä on melko pieni verrattaessa esimerkiksi koko Ylläksen alueen reitteihin ja alueisiin. Erilaisille virkistystoiminnoille, kuten hiihdolle, moottorikelkkailulle, melonnalle ja luonnontuotteiden keräämiselle koituu hankkeesta lieviä vaikutuksia, kun esimerkiksi osa reiteistä ei ole enää käytössä. Kaivoshankkeen pääasialliset virkistyskäyttöön kohdistuvat vaikutukset keskittyvät suojavyöhykkeen alueelle. Koska vakituisten asukkaiden ja lomamökkien kiinteistöt suojavyöhykkeiden sisältä tullaan lunastamaan, kohdistuu suhteellisen pieneen ihmismäärään vaikutuksia. Toisaalta kaivostoiminnoista voi aiheutua häiritsevää vaikutusta lähialueen virkistyskäytölle mm. melun takia. Suurin osa virkistystoiminnoista on mahdollista sijoittaa jonnekin muualle. Virkistystoiminnalle kohdistettavat kompensaatiotoimet jäävät todennäköisesti vähäisiksi. Seurantatoimia tarvitaan kuitenkin todennäköisesti koko kaivoksen elinkaaren ajan. Eri hankevaihtoehtojen välillä ei arvioida olevan merkittävää eroa vaikutuksissa. Vaihtoehdossa 4 hankealueen vaatima alue on pienempi ja alue sijoittuu laajemmin jo teollisen toiminnan vaikutuspiirissä olevalle alueelle (Rautuvaara) kuin muissa vaihtoehdoissa. Tämä taas tarkoittaa, että virkistystoiminnoille on enemmän maa-alueita hankealueen ympärillä. Vaikutusten lievennystoimet Kaivostoiminnan aikana syntyviä, virkistyskäytölle koituvia ympäristövaikutuksia, kuten melu- ja pölyhaittoja pyritään lieventämään. Vaikutusten lievennystoimena voidaan käyttää tarvittaessa myös virkistystoimintojen uudelleensijoittamista. Esimerkiksi Hannukaisen mökkialueella sijaitseva 1,8 km:n pituinen hiihtoreitti voidaan siirtää kohti Äkäslompoloa. Alueella vieraileville matkailijoille voidaan tiedottaa alueen kaivostoiminnoista. Sulkemisvaiheen jälkeiset jäännösvaikutukset Kaivostoiminnasta aiheutuvat ympäristövaikutukset lievenevät sulkemisvaiheessa ja loppuvat sulkemisen jälkeen kokonaan, jolloin hankealueen lähiympäristön virkistyskäytölle ei koidu enää haittoja. Joitakin ennen kaivostoimintaa alueella olleista virkistysreiteistä ja alueista ei voi käyttää enää samalla tavalla kaivostoiminnan jälkeen. Sulkemistoimenpiteillä pyritään kuitenkin ennallistamaan alue siten, että se on käytettävissä kaikille maankäyttömuodoille. Siten myös uusien virkistyskäyttömuotojen syntyminen alueella on mahdollista. 611\n24 Yhteenveto vaikutuksista virkistyskäyttöön Rakentamisvaihe Vaikutuskohteet 1. Hannukaisen alueen asukkaat ja lomamökin omistajat 2. Metsästys 3. Paikalliset asukkaat yli 3 km:n etäisyydellä 4. Lomamökin omistajat laajemmalla alueella 3-8 km:n etäisyydellä hankealueesta 5. Vierailijat/matkailijat 6. Virkistyskäyttö (moottorikelkkailu, maastohiihto, luonnossa oleminen, melominen) Toimintavaihe Vaikutuskohteet 1. Hannukaisen alueen asukkaat ja lomamökin omistajat 2. Metsästys 3. Paikalliset asukkaat yli 3 km:n etäisyydellä 4. Lomamökin omistajat laajemmalla alueella 3-8 km:n etäisyydellä hankealueesta 5. Vierailijat/matkailijat 6. Virkistyskäyttö (moottorikelkkailu, maastohiihto, luonnossa oleminen, melominen) 612\n25 Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen talous Yksityisen sektorin talous saa vahvistusta jo kaivostoiminnan rakentamisvaiheessa ja myönteinen kehitys jatkuu läpi kaivoksen elinkaaren ajan. Yksityiselle sektorille koituu suoraa taloudellista hyötyä kaivosyhtiön ja alihankkijoiden paikallisten hankintojen (tarvikkeet ja palvelut) myötä. Lisäksi yksityiselle sektorille tulee positiivisia kerrannaisvaikutuksia, kun yksityisten ihmisten ostovoima kasvaa uusien työntekijöiden tullessa alueelle. Kaivoksen myönteinen talousvaikutus myötävaikuttaa myös uusien yritysten perustamiseen alueelle. Kaivoksen työntekijöiden myötä alueen palveluja (ravintolat jne.) käytetään ympärivuotisesti. Nykytilanteessa osa alueen palveluista on käytettävissä vain kausiluonteisesti matkailun tarpeiden mukaan. Julkisille palveluille (sektorille) tulee kasvavissa määrin kysyntää, kun väestö hankkeen myötä kasvaa ja ikärakenne muuttuu. Rakentamisvaiheen aikana julkisella sektorilla on mahdollisuus sopeutua kasvavaan julkisten palvelujen kysyntään. Julkisen sektorin talous muuttuu hitaammin kuin yksityisen sektorin talous, sillä julkinen sektori on riippuvainen verotuloista. Verotulot taas ovat riippuvaisia siitä, ovatko työntekijät pysyviä kunnan asukkaita. Tämä asettaa omat haasteensa julkisten palvelujen rahoittamiselle varsinkin rakentamisvaiheessa, jolloin iso osa työntekijöistä todennäköisesti asuu muualla ja maksaa verojaan muualle kuin KKM-alueen kunnille. KKM-alueen julkisen sektorin tilanne on tosin nykyään melko vakaalla pohjalla, mikä helpottaa sopeutumista kasvavaan palvelujen kysyntään. KKM-alueen ja sen asuinolosuhteiden tekeminen mahdollisimman houkutteleviksi kaivoksen työntekijöille on kuitenkin hyvin tärkeää, sillä osa julkisista palveluista rahoitetaan verovaroin. Kun kaivostoiminta kunnolla käynnistyy, tulee se parantamaan KKM-alueen kuntien taloutta. Työllisyys kasvaa Kolarin, Kittilän ja Muonion alueilla ensimmäisten toimintavuosien aikana. Rakentamisvaiheessa paikallinen työllistämisvaikutus ei vielä merkittävästi kasva ja osa työllistämisestä on väliaikaista, vaikka alueelle muuttaa myös työntekijöitä vakituisesti. Toimintojen ylösajovaiheen jälkeen työntekijöiden määrä tasapainottuu. Alueen työttömyysaste vähenee hankkeen myötä merkittävästi. Toimintavaiheessa kaivos työllistää arviolta henkilöä. Northlandin tavoitteena on työllistää mahdollisimman paljon alueen asukkaita, mutta todennäköisesti jonkin verran ihmisiä joudutaan rekrytoimaan myös alueen ulkopuolelta. Eri hankevaihtoehtojen välillä ei arvioida olevan merkittävää eroa vaikutuksissa. Vaikutusten lievennystoimet Sulkemisen jälkeen kaivoksen myönteiset talous- ja työllisyysvaikutukset hiipuvat. Alueellisten viranomaisten ja tutkimuslaitosten vastuulle jää pitkälti, miten aluetta lähdetään kehittämään kaivostoiminnan loppuvaiheessa ja sen päätyttyä. Esimerkiksi erilaisten kehittämisohjelmien ja uusien liikeideoiden avulla olemassa olevaa osaamista voidaan hyödyntää ja jalostaa. Myös alueen matkailua on syytä kehittää ja pitää elinkelpoisena, jotta sen toiminta jatkuisi myös kaivostoiminnan loputtua. Mahdollisimman monipuolisen yrityspohjan luominen jo kaivostoiminnan aikana luo edellytyksiä kestävälle taloudelliselle kehitykselle. Sulkemisvaiheen jälkeiset jäännösvaikutukset Kaivostoimintojen loppuessa sen myönteiset talousvaikutukset vähenevät rajusti, ellei alueella kehitetä muita toimialoja talouden tasapainottamiseksi. Useat yritykset lopettavat todennäköisesti toimintansa ja osaava työväestö muuttaa suurelta osin pois alueelta, ellei alueella ryhdytä sopeuttamistoimiin. Tämän lisäksi julkisen sektorin verotulot laskevat ja palvelujen, kuten koulujen ja päiväkotien tarve vähenee. Tämä asettaa myös osaltaan paineita sopeuttamistoimille. Esimerkiksi matkailuala voi työllistää osan kaivostoiminnasta vapautuvasta työvoimasta. 613\n26 Yhteenveto vaikutuksista talouteen Rakentamisvaihe Vaikutuskohteet 1. Yksityisen sektorin talous 2. Julkisen sektorin talous 3. Työllisyys Toimintavaihe (toimintojen ylösajovaihe) Vaikutuskohteet 1. Työllisyys Toimintavaihe Vaikutuskohteet 1. Yksityisen sektorin talous 2. Julkisen sektorin talous 3. Työllisyys 614\n27 Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen yhteiskunnalliset palvelut Rakentamisaikana julkisten palvelujen käyttö on varsin vähäistä, koska rakentamisaikana osa työntekijöistä on alueella vain väliaikaisesti. Suurin kysyntä erilaisille palveluille on toimintavaiheessa, jolloin työvoiman määrä on suurimmillaan, suurin osa työvoimasta on pysyvämpää ja palvelujen käyttöä lisäävät myös kaivoshenkilökunnan perheet. Sulkemisvaiheessa palvelujen tarve muuttuu ja vähenee. Kolarin, Kittilän ja Muonion alueella yhteiskunnalliset palvelut on alun perin mitoitettu suuremmalle asukasmäärälle. Varsinaisia lisäpalveluja ei ole välttämättä tarvetta rakentaa, mutta henkilöstöä tarvitaan lisää. Lähikunnilla on kuitenkin mahdollisuus sopeutua kohtuullisen helposti kasvavaan kysyntään. Hankkeen myötä väestö kasvaa alueella, mikä puolestaan asettaa haasteensa terveyspalvelujen riittävyydelle Kolarin kunnassa sekä koko KKM-alueella. Tällä hetkellä terveyspalvelut on mitoitettu 3850 henkilölle. Arvion mukaan hankkeen myötä terveyspalveluja tarvittaisiin noin kaksinkertainen määrä työntekijöille ja heidän perheilleen. Tämä asettaa haasteen terveyspalveluille erityisesti toimintavaiheen aikana. Toisaalta kaivosyhtiö järjestää työntekijöilleen oman työterveyshuollon, joten julkiselle terveydenhuollolle ei koituisi siten niin paljon vaikutuksia. Kunnat ja alueellinen terveydenhuoltoviranomainen ovat kuitenkin viime kädessä vastuussa terveydenhuoltopalvelujen järjestämisestä. Hanke asettaa lisäksi omat haasteensa myös asumis- ja majoituspalveluille Kolarin kunnassa ja koko KKM-alueella. Rakentamisvaiheessa ko. palveluille ei ole niin suurta tarvetta, mutta toimintavaiheessa tarve selvästi kasvaa, kun työntekijöitä on enemmän pysyvässä työsuhteessa. Kunnissa ollaan melko hyvin valmistauduttu hankkeen myötä kasvavaan asumistarpeeseen, esimerkiksi valmista kunnallisinfrastruktuuria ja vapaita tontteja on jo olemassa. KKM-alueen ja alueen verotulojen kannalta on erittäin tärkeää, että alueen asumis- ja elinolosuhteet tehdään mahdollisimman viihtyisiksi, jotta kuntiin saadaan kaivoksen työntekijöistä pysyviä asukkaita. Kaivostoiminnan myötä tarvitaan myös kasvavissa määrin sosiaalipalveluja, kun väestö KKM-alueella kasvaa. Sosiaalipalvelujen tarve kasvaa selvästi toimintavaiheen alussa, kun alueelle muuttaa ihmisiä pysyvästi. Sosiaalipalveluihin, kuten kouluihin, päiväkoteihin jne. on kuitenkin todennäköisesti helpompi saada osaavaa henkilöstöä kuin terveyspalveluihin. Muiden kunnallisten palvelujen, kuten kirjastojen, kulttuuri- ja urheilutoimen, vesihuollon ja pelastuspalvelujen tarve kasvaa myös, kun työikäisen väestön määrä erityisesti toimintavaiheessa alueella kasvaa. Jotta kunnalliset palvelut saadaan sopeutettua kasvavaan kysyntään, vaaditaan taloudellisia resursseja ja suunnittelukapasiteettia. Eri hankevaihtoehtojen välillä ei arvioida olevan merkittävää eroa vaikutuksissa. Vaikutusten lievennystoimet Terveydenhuolto-, sosiaali-, kunnallis- ja asumispalveluihin liittyen Northlandin tärkein vaikutusten lieventämiskeino on neuvotella KKM-kuntien ja alueellisten viranomaisten kanssa, jotta he ymmärtävät lisäresurssien tarpeen. Myös valtion tukea todennäköisesti tarvitaan palvelujen järjestämisessä. Sulkemisvaiheen jälkeiset jäännösvaikutukset Kun kaivostoiminta päättyy, terveydenhuoltoresurssit ovat todennäköisesti ylisuuria tarpeeseen nähden väestön vähetessä. Tämä johtaa resurssien karsimiseen. Todennäköisesti myös ylimääräisiä asumis- ja majoitusresursseja jää, kun kaivostoiminta loppuu. Asuntoja voidaan hyötykäyttää sulkemisen jälkeen matkailun tarpeisiin. Tätä varten asuntojen suunnittelussa ja sijoittelussa tulisikin huomioida myös tulevaisuuden tarpeet. Kaivostoiminnan päätyttyä sosiaaliturvan tarve saattaa kasvaa niiden työntekijöiden osalta, jotka jäävät alueelle. Toisaalta jotkin sosiaalipalvelut saattavat olla ylisuuria tarpeeseen nähden kaivostoiminnan loputtua. Kunnallispalvelujen resurssien osalta tarvitaan todennäköisesti myös sopeuttamistoimia, kun kaivostoiminta loppuu. 615\n28 Yhteenveto vaikutuksista palveluihin Rakentamisvaihe Vaikutuskohteet 1. Terveyspalvelut 2. Asuminen ja majoituspalvelut 3. Sosiaalipalvelut 4. Kunnalliset palvelut Toimintavaihe Vaikutuskohteet 1. Terveyspalvelut 2. Asuminen ja majoituspalvelut 3. Sosiaalipalvelut 4. Kunnalliset palvelut 616\n29 Kolarin, Kittilän ja Muonion alueen yhteisöt Uusien ihmisten muuttaessa hankealueelle erityisesti toimintavaiheessa saattaa yhteisön sosiaalisessa koheesiossa (yhtenäisyys) ja sosiaalisessa käyttäytymisessä aiheutua muutoksia. Muuttoliike lisää erilaisten sosiaalisten ongelmien riskiä. Paikallisen yhteisön yhtenäisyys vähenee vähitellen muuttoliikkeen myötä rakentamis- ja toimintavaiheissa. Toisaalta paikalliset asukkaat ovat tottuneet matkailutoiminnan myötä siihen, että alueella käy kausittaisesti ulkopaikkakuntalaisia. Tämän takia todennäköisesti hankkeesta aiheutuvasta muuttoliikkeestä ei aiheudu suuria ongelmia. Sosiaalisten ongelmien, päihteiden käytön ja rikosten määrää on kuitenkin syytä seurata. Suurimmat muutokset alueen väestörakenteeseen aiheutuvat erityisesti toimintavaiheessa, kun pysyvät työntekijät asettuvat alueelle. Useimmat työntekijät muuttavat alueelle perheidensä kanssa. Nuoren väestön lisääntyessä alueen väestörakenne muuttuu vinoutuneesta tasapainoisemmaksi. Väestörakenteen muutos ulottuu todennäköisesti melko laajalle alueelle kattaen KKM-alueen ja Pajalan kunnan alueen. Ajallisesti muutos käsittää koko kaivoksen elinkaaren ajan. Hanke aiheuttaa liikenteen kasvua hankealueen teillä. Työmatkaliikenteen lisäksi hankkeesta aiheutuu melko paljon raskasta liikennettä. Lisääntyvän liikenteen vaikutus on suurimmillaan rakentamis- ja toimintavaiheissa ja sulkemisvaiheessa liikenne hiljalleen vähenee. Vaikutus kohdistuu arvion mukaan suurelta osin seututielle 940. Lisääntynyt liikenne voi heikentää liikenneturvallisuutta ja lisätä onnettomuusriskiä. Toisaalta alueen väestö on tottunut siihen, että matkailun vuoksi alueen liikennemäärät saattavat vaihdella kausittain huomattavasti. Eri hankevaihtoehtojen välillä ei arvioida olevan merkittävää eroa vaikutuksissa. Vaikutusten lievennystoimet Hankevastaavalla ei ole paljon keinoja sosiaaliseen käyttäytymiseen liittyvien haittavaikutusten lieventämisessä. Yhtenä keinona tosin on, että Northland ja alueen kunnat eivät kannusta vanhantyylisten kaivoskylien rakentamista, vaan osallistuvat väestörakenteeltaan monimuotoisten, modernien asuinalueiden suunnitteluun ja toteutukseen. Hankkeen haitallisia liikennevaikutuksia voidaan vähentää esimerkiksi yhteiskuljetuksilla, joilla vähennetään yksityisautoilun määrää työmatkaliikenteessä. Sulkemisvaiheen jälkeiset jäännösvaikutukset Kaivostoiminnan loputtua todennäköisesti iso osa työntekijöistä muuttaa hankealueelta pois. Tämän myötä väestön sosiaalinen käyttäytymisrakenne muuttuu ja esimerkiksi riskit sosiaalisille ongelmille kasvavat. Esimerkiksi matkailutoiminnoilla on tärkeä rooli elinolosuhteiden tasapainottamisessa. Kun kaivostoiminnan loputtua työikäistä väestöä muuttaa alueelta pois, väestörakenne kääntyy vinoutuneempaan suuntaan, kun vanhemman väestön osuus alueella on jälleen vallitsevana. Siihen, millainen väestörakenne toiminnan loputtua on, voidaan esimerkiksi erilaisilla sopeuttamistoimilla vaikuttaa. 617\n30 Yhteenveto vaikutuksista alueen yhteisöihin Rakentamisvaihe Vaikutuskohteet 1. Sosiaalinen käyttäytyminen 2. Väestörakenne 3. Liikenne Toimintavaihe Vaikutuskohteet 1. Sosiaalinen käyttäytyminen 2. Väestörakenne 3. Liikenne 618\n31 Matkailutoiminta Matkailu on ollut yksi kehittyneimmistä elinkeinosektoreista Kolari-Kittilä-Muonio -alueella. Matkailutoimintaan voi kaivostoiminnasta johtuen kohdistua sekä myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia. Kaivoshankkeen tuoma hyöty matkailulle on kausivaihtelun tasapainottaminen. Kaivostyöntekijöiden myötä alueen majoitus- ja ravintolapalveluja käytetään ympärivuotisesti. Kaivostoiminnan mahdollinen kielteinen vaikutus matkailuun voi aiheutua, jos alueen imagokäsitys muuttuu tai kärsii. Kaivostoiminta tulee olemaan alueella näkyvissä suoraan ja välillisesti, mm. Ylläksen laelta on näkyvyys kaivosalueelle. Kaivostoiminnan alkuvaiheessa matkailutoiminta saattaa kokea jonkinlaisen imagon laskun, mutta luultavasti toipuu siitä pian. Koska hankkeen myötä KKM-alueen taloudellinen aktiivisuus kasvaa sekä suoraan että välillisesti, myös matkailun kasvu on todennäköistä. Käsitys alueen imagosta vaikuttaa matkailutoiminnan kehittymiseen tulevaisuudessa. On olemassa riski, että kaivoshankkeen myötä alueen imago koskemattomana, erämaisena ja luontomatkailuperusteisena kohteena kärsii. Käsitys alueen imagosta on osittain riippuvainen siitä, miten läpinäkyvää kaivoshankkeesta tiedottaminen matkailijoille on. Kaivoshankkeen olemassaolosta pitäisi olla riittävästi tietoa saatavilla. Jos mediassa ei ole kaivoshanketta koskien negatiivista julkisuutta, alueen imago luontomatkailukohteena tuskin kärsii. Potentiaaliset alueella matkailevat voivat itse määritellä, pitävätkö he kaivostoimintoja häiritsevinä vai eivät. Mahdollisia kaivostoiminnan vaikutuksia matkailuun on vaikeaa etukäteen arvioida, ennen kuin kaivoksen rakentamistyöt alkavat. On kuitenkin olemassa riski, että matkailutoiminta kärsii kaivostoiminnasta. Toisaalta on mahdollista, että matkailutoiminta jatkuu entisellä kehitysurallaan kaivoksesta riippumatta muiden olosuhteiden säilyessä ennallaan. Matkailutoimintaan kohdistuvien mahdollisten vaikutusten havaitseminen edellyttää jatkuvaa seurantaa. Eri hankevaihtoehtojen välillä ei arvioida olevan merkittävää eroa vaikutuksissa. Ylläksen ja Levin matkailijoiden suhtautumista Hannukaisen kaivoshankkeeseen ja Kittilän kaivokseen on selvitetty Metlan DILACOMI-tutkimushankkeessa, josta on julkaistu alustavat tulokset helmikuussa 2013 (Metla 2013). Tutkimuksen mukaan paikalliset ihmiset suhtautuvat kaivoksiin mökkiläisiä myönteisemmin. Lisäksi mökkiläiset näkevät kaivostoiminnan ja matkailun yhteensovittamisen vaikeampana. Iso osa mökkiläisistä (46 72%) katsoo matkailun kärsivän kaivostoiminnasta. Kittilän kaivoksen ja muiden luontoon perustuvien elinkeinojen yhteensovittaminen arvioidaan helpommaksi kuin Ylläksellä. Tämä voi tosin johtua siitä, että Kittilässä kaivos on jo olemassa ja näkemykset perustuvat todellisuuteen, kun taas Kolarissa ei kaivosta ole ja vastaukset perustuivat täysin mielikuviin. Metlan alustava tutkimusraportti on esitetty kokonaisuudessaan liitteenä 41. Vaikutusten lievennystoimet Hankevastaava voi osallistua Ylläksen alueen markkinointiin yhteistyössä paikallisen matkailutoiminnan kanssa. Avoin yhteistyö median kanssa kaivostoiminnasta ja sen suhteesta matkailutoimintoihin on syytä ylläpitää, jotta alueen imago luontomatkailukohteena ei kärsisi. Jotta Ylläksen alueen positiivinen imago säilyisi, tulee Northlandin ottaa huomioon luonnonsuojelu ja yhteiskuntavastuullinen toiminta. Sulkemisvaiheen jälkeiset jäännösvaikutukset Kaivoksen sulkemisen jälkeen maisemoitua vanhaa kaivosaluetta voidaan käyttää esimerkiksi matkailutoimintojen tarpeisiin. Matkailuteollisuuden elinkelpoisena pitäminen auttaa alueen sopeutumista uuteen tilanteeseen kaivostoiminnan loputtua. Osa kaivoksen työntekijöistä voi työllistyä matkailutoimintoihin. Alueen matkailuimagoon kaivoksen sulkemisella on todennäköisesti positiivisia vaikutuksia, kun hankealue maisemoidaan ja kaivostoiminta loppuu. 619\n32 Yhteenveto vaikutuksista matkailuun Rakentamisvaihe Vaikutuskohteet 1. Käsitys alueen imagosta 2. Matkailutoiminta (yritykset) Toimintavaihe Vaikutuskohteet 1. Käsitys alueen imagosta 2. Matkailutoiminta (yritykset) 620\n33 Erot hankevaihtoehtojen välillä Sosiaalisten vaikutusten osalta eri hankevaihtoehtojen välillä ei ole merkittävää eroa. Kaikissa hankevaihtoehdoissa louhinta tapahtuu Hannukaisen alueella. Pääasialliset erot vaihtoehtojen välillä on toimintojen, kuten rikastushiekka-altaiden, vesienhallinnan ja malmin kuljetuksen, sijoittelussa. Vaihtoehdossa 4 rikastamo sijoittuu Rautuvaaran vanhalle kaivosalueelle. Eri hankevaihtoehtojen sosiaaliset vaikutukset ovat käytännössä samanlaisia paikallisten asukkaiden, virkistyskäytön, KKM-alueen talouden, KKM-alueen palvelujen, KKM-alueen yhteisöjen ja matkailutoiminnan kannalta. Vaihtoehdossa 4 hankkeen vaatima maapinta-ala on hieman pienempi kuin muissa vaihtoehdoissa. Porotalouden osalta eri vaihtoehdoilla sen sijaan on merkitystä vaikutuksiin. Kaikki hankevaihtoehdot vaikuttavat merkittävästi porotalouteen, mutta arvion mukaan vaihtoehdolla 4 olisi kaikkein vähiten vaikutusta Muonion paliskuntaan Johtopäätökset Yleensä ottaen Hannukaisen kaivoshankkeen sosiaaliset vaikutukset ovat kaksiulotteisia perustuen yhteiskunnallis-taloudellisiin ja ympäristöllisiin vaikutuksiin (Kuva ). Yhteiskunnallis-taloudellisella ulottuvuudella tarkoitetaan suoria vaikutuksia kun taas ympäristö-ulottuvuuden sosiaalisilla vaikutuksilla tarkoitetaan enemmän epäsuoria ja kumulatiivisia vaikutuksia, jotka ovat seurausta biofysikaalisista muutoksista. Osa Hannukaisen kaivoshankkeen sosiaalisista vaikutuksista on pysyviä, ja siten hankkeesta aiheutuu myös sulkemisen jälkeisiä jäännösvaikutuksia. Osa vaikutuksista tapahtuu ainoastaan kaivoksen elinkaaren aikana, siten ne ovat väliaikaisia vaikutuksia, joiden kesto tosin on melko pitkä, 2 15 vuotta. Sulkemisvaiheessa hankealue ennallistetaan ja maisemoidaan. Tällöin monet hankkeen sosiaaliset vaikutukset palautuvat nykytilanteen tasolle. Sosiaalisten vaikutusten kannalta eri hankevaihtoehdoilla on melko vähäisesti eroa. Ainoastaan porotalouden kannalta eri vaihtoehdoilla voidaan nähdä olevan eroja. Asukkaiden, virkistyskäytön, yhteisöjen tai talousvaikutusten kannalta eri hankevaihtoehdoilla ei ole merkittävää eroa. Paikallinen yhteisö pystyy sopeutumaan hankkeen positiivisiin ja mahdollisiin negatiivisiin vaikutuksiin. Kaivoshanke saattaa aiheuttaa eriasteisia ympäristöhaittoja. Samanaikaisesti hankkeen aikaansaama piristysruiske alueen taloudelle tuo lisäarvoa koko alueelle. Matkailutoiminta on ollut tähän asti kaikkein kehittynein elinkeino Kolari-Kittilä-Muonio alueella. Matkailu on todennäköisesti yksi tärkeimmistä toimialoista alueella, jotka kehittyvät kaivostoiminnan aikana ja myös sen loputtua. Matkailulle Hannukaisen kaivoshankkeesta aiheutuu sekä suoria että välillisiä vaikutuksia. Hankkeen vaikutukset matkailutoiminnalle ovat todennäköisesti positiivisia, mutta on olemassa riski, että myös negatiivisia vaikutuksia aiheutuu. Matkailualalle koituvien vaikutusten suuruus ja erityisesti kaivostoiminnan vaikutus Ylläksen alueen imagoon on vaikeasti ennustettavissa. Kaivostoiminnan vaikutukset matkailuun vaativat jatkuvaa seurantaa. Kuva Hannukaisen kaivoshankkeen sosiaalisten vaikutusten arvioinnin eri ulottuvuudet (Pöyry Finland Oy 2013). 621\n34 11.16 Terveysvaikutukset Ilman kautta leviävissä päästöissä hengitettävä pöly on merkittävin tekijä terveydellisten vaikutusten suhteen. Pöly sellaisenaan on terveysriski, mutta pölyn metallipitoisuudet ovat niin pieniä, että pölyn mukana leviävistä metalleista ei arvioida aiheutuvan merkityksellistä terveysriskiä. Jos lähimpiä loma-asuntoja ei poisteta virkistyskäytöstä, pölyn terveysvaikutukset luokitellaan merkittäviksi mutta kun suojavyöhykkeen sisällä olevat kiinteistöt siirtyvät kaivosyhtiölle, luokitellaan vaikutukset kohtalaisiksi. Vaikutukset ovat suurimmat vaihtoehdossa 1A, koska Hannukaisen rikastushiekka-alueen lähistöllä on asutusta. Arvioinnissa ei otettu huomioon pölypäästöjen rajoittamistoimia, joita käyttäen vaikutuksia voidaan lieventää oleellisesti. Pintavesiin kulkeutuvat myrkylliset metallit (elohopea, kadmium) voivat kertyä kaloihin ja aiheuttaa terveyshaittaa, jos kaloja käytetään ravintona. Hankkeella on kaikissa vaiheissa vaikutusta Äkäsjoen, Kuerjoen ja Muonionjoen vesien laatuun, mutta terveysvaikutukset arvioidaan kaikissa vaihtoehdoissa vähäisiksi. Valkeajoen vesien metallipitoisuuksien takia terveysvaikutus arvioidaan vaihtoehdossa 1A kohtalaiseksi ja muissa vaihtoehdoissa vähäiseksi. Niesajoen osalta terveysvaikutus vaihtelee hankkeen eri vaiheissa ja arvioidaan kokonaisuutena kaikissa hankevaihtoehdoissa kohtalaiseksi. Ylläsjokeen kohdistuu vaikutuksia vaihtoehdossa 1C ja sulkemisen jälkeen terveysvaikutukset arvioidaan kohtalaiseksi. Kaivostoiminnalla on vaikutusta pohjaveden laatuun ja talousveden laatuvaatimusten mukaiset metallien pitoisuudet ylittyvät kaivostoiminnan lähialueella, mutta jos pohjavettä ei käytetä, terveydellistä haittaa ei aiheudu. 622\n35 Terveysvaikutusten aiheuttajat Ihmisten terveyteen kohdistuvien vaikutusten arvioinnissa on tavoitteena tunnistaa hankkeen aiheuttamat merkittävät terveysvaikutukset, joita ovat muutokset ihmisten terveydessä tai heidän elinympäristönsä terveydellisissä oloissa. Terveysvaikutukset voivat olla suoria, jolloin toiminnasta aiheutuva tekijä kohdistuu suoraan haittaa kärsivään. Vaikutukset voivat olla myös epäsuoria ja ilmentyä esimerkiksi luonnosta saatavien elintarvikkeiden kontaminoitumisen seurauksena. Mahdollisia kaivoksen terveysvaikutusten aiheuttajia ovat ilman kautta leviävä (metallipitoinen) pöly sekä vesien mukana leviävät metalliyhdisteet. Melukin voi vaikuttaa terveyteen. Pöly Ilman kautta leviävistä päästöistä keskeinen on hienojakoinen pöly, mikä on sellaisenaan terveysriski. Pölylaskeuma voi aiheuttaa epäsuoria terveysvaikutuksia esimerkiksi marjojen tai puutarhakasvien ravintokäytön seurauksena. Pölyä syntyy kaikissa kaivoksen toiminnoissa. Pölyvaikutusten aiheuttajat ovat tarkemmin esitetty luvussa Vesi Vesien mukana leviävät haitalliset aineet voivat aiheuttaa terveyshaittaa suoraan esimerkiksi vesien talousvesikäytön tai virkistyskäytön yhteydessä. Yleensä vesiin kulkeutuvien haitallisten aineiden merkittävin epäsuora vaikutus syntyy haitallisten aineiden biokertymisen seurauksena. Kaivostoiminnasta syntyy ylijäämävesiä ja suotovesiä jotka voivat vaikuttaa heikentävästi vaikutusalueen vesistöihin ja pohjavesiin. Metallit Metallit esiintyvät ympäristössä useissa eri muodoissa ja niiden terveysvaikutukset vaihtelevat esiintymismuotojen ja altistumisreittien mukaan. Kokonaispitoisuus ei kuvaa luotettavasti mahdollisia vaikutuksia. Kupari, nikkeli, kolmenarvoinen kromi ja sinkki ovat ihmiselle ja muille eliöille tarpeellisia hivenaineita, mutta liian suurina pitoisuuksina ne ovat terveydelle ja ympäristölle haitallisia. Osa nikkeliyhdisteistä on syöpävaarallisia (IARC 1 luokka 1). Kuudenarvoinen kromi on maaperässä herkästi liikkuva, terveydelle haitallinen ja jotkin kuudenarvoisen kromin yhdisteet ovat syöpävaarallisia (IARC luokka 1). Ympäristössä kromi esiintyy kuitenkin pääasiassa kolmiarvoisena. Kadmium, lyijy ja elohopea ovat eliöille tarpeettomia ja terveydelle sekä ympäristölle vaarallisia metalleja. Osa kadmiumyhdisteistä on syöpävaarallisia (IARC luokka 1). Myös osa epäorgaanisista lyijy-yhdisteistä on todennäköisesti syöpävaarallisia ihmiselle (IARC luokka 2A). Uraani on kallioperässä yleisesti esiintyvä radioaktiivinen alkuaine. Luonnon uraani on pääosin matala-aktiivista isotooppia U-238. WHO:n 2 arvioinnin mukaan juomaveden uraanin kemiallinen toksisuus on suurempi riski kuin sen säteilyn aiheuttama riski. Uraani todennäköisesti imeytyy ihon läpi elimistöön huonosti. Eläinkokeiden perusteella tiedetään, että uraani vaikuttaa haitallisesti munuaisiin. Uraanin esiintymistä ja ominaisuuksia on käsitelty yksityiskohtaisemmin luvussa Arseeni on myrkyllinen ja syöpävaarallinen (IARC luokka 1) puolimetalli. Suomessa arseenia esiintyy erityisesti kalliopohjavesissä muun muassa Pirkanmaan alueella, missä porakaivojen vesien arseenipitoisuudet ovat usein talousveden laatuvaatimuksen mukaista enimmäispitoisuutta suurempia. Metalleista elohopea ja kadmium ovat herkimmin vesieliöihin kertyviä. Elohopea esiintyy luonnossa sekä orgaanisina että epäorgaanisina yhdisteinä. Orgaaniset elohopeayhdisteet (esim. metyylielohopea) ovat rasvaliukoisia, kertyvät eliöihin ja ravintoketjuihin. Metyylielohopea imeytyy ruoansulatuskanavasta verenkiertoon tehokkaammin kuin epäorgaaninen elohopea. Metyylielohopea voi aiheuttaa muun muassa keskushermosto- ja aivovaurioita. Epäorgaanisen elohopean haittavaikutukset kohdistuvat ensisijaisesti munuaisiin. Kaivosteollisuuden elohopeapäästöt ovat epäorgaanisessa muodossa, mutta vesistöissä mikrobit voivat muuttaa epäorgaanista elohopeaa metyylielohopeaksi. Monet viljelykasvit ottavat kadmiumia maaperästä ja suurin osa suomalaisten kadmiumin saannista tulee viljatuotteista sekä vihanneksista ja hedelmistä. Lisäksi sisäelimistä, katkaravuista, simpukoista, kaakaosta, pellavan ja auringonkukan siemenistä sekä joistakin sienistä on mitattu korkeita kadmiumpitoisuuksia. Myös tupakointi on tärkeä kadmiumin lähde. Noin 5 % kadmiumista kulkeutuu ruoansulatuskanavasta verenkiertoon ja kertyy munuaisiin. Liiallinen kadmiumin saanti aiheuttaa munuaistoiminnan heikentymistä. 1 Agents Classified by the IARC Monographs, Volumes Last update: 07 November International Agency on Research on Cancer. 2 WHO Guidelines for Drinking-Water Quality. Fourth Edition. World Health Organization. 623\n36 Vaikutusalue sekä käytetyt arviointimenetelmät ja aineistot Terveysvaikutusten arviointi perustuu ilman kautta leviävien haitta-aineiden osalta luvussa 11.4, melun osalta luvussa 11.6, pohjavesien osalta luvussa 11.8 ja pintavesien osalta luvussa 11.9 mallinnettuihin ja arvioituihin pitoisuuksiin ja vaikutusalueisiin. Terveysvaikutusten arvioinnista on vastannut FT Esko Rossi/Esko Rossi Oy Vaikutusten merkittävyys Arvioinnissa käytetyt raja-arvot ja altistumistasot ottavat sekä vaikutuksen suuruusluokan että kohteen (ihmisten terveyden) herkkyystason huomioon ja kuvaavat näin ollen vaikutusten merkittävyyttä. Terveysvaikutusten merkittävyys on luokiteltu vertailemalla laskettuja pitoisuuksia haitattomiksi esitettyihin pitoisuuksiin. Haitattomat pitoisuudet on yleensä laskettu jatkuvalle altistumiselle ja silloin lyhytaikainen haitattoman tason ylittävä lievä altistuminen ei aiheuta terveyshaittaa. Luokittelu on esitetty taulukossa Metalleille altistumisessa herkimpiä kohderyhmiä ovat lapset ja lisääntymisiässä olevat naiset, joiden altistumisessa riskit kohdistuvat ensisijaisesti sikiön kehitykseen. Hengitysilman pölystä kärsivät kaikenikäiset astmaatikot sekä keuhkoahtaumaa, sepelvaltimotautia ja sydämen vajaatoimintaa sairastavat. Myös allergikot ja pienet lapset voivat saada tavanomaista herkemmin hengityselinten oireita ja infektioita pienhiukkasille altistumisen seurauksena. 3 WHO Air Quality Guidelines for Europe. Second Edition. WHO Regional Publications, European Series, No. 91. World Health Organization. Taulukko Terveysvaikutusten arvioinnissa käytetyt vaikutuksen merkittävyyden kriteerit. Vähäinen Kohtalainen Merkittävä Altistuminen ei ylitä lyhytaikaisestikaan haitattomaksi arvioitua tasoa. Altistuminen voi ylittää lyhytaikaisesti haitattomaksi arvioidun tason, mutta terveyshaittojen riski ei ole merkityksellinen. Ihmisessä todettava terveydentilan häiriö tai elinympäristön terveellisyyden pitkäaikainen heikkeneminen. Taulukko Ulkoilman ohjearvopitoisuuksia ja ennustettuja suurimpia pitoisuuksia kaivoksen lähialueella. Metallien pitoisuudet on laskettu pölyn kokonaispitoisuuden 50 µg/m 3 ja rikastushiekan (LIMS) L/S 10 liukoisuustuloksen mukaan. Aine Yksikkö Peruste Ohjearvo Ennustettu pitoisuus Nikkeli ng/m 3 WHO * 0,004 Arseeni ng/m 3 WHO ,6* 0,00025 Kadmium ng/m 3 WHO <0,0005 Kromi (VI) ng/m 3 WHO ,25* <0,0005 Lyijy µg/m 3 WHO ,5 <0, Elohopea µg/m 3 WHO , * syöpäriski elinaikaisessa altistumisessa\n37 Terveysvaikutusten arviointi Ilman kautta leviävät päästöt Pöly Pölyn muodostumista, leviämistä ja laskeumaa on käsitelty luvussa Kaivokselta leviävän pölyn aiheuttamia hiukkaspitoisuuksia on verrattu ulkoilman ohjearvopitoisuuksiin ja luvussa 11.4 esitetyt vaikutusarviot vastaavat hiukkaspitoisuuksien osalta suoraan terveysvaikutuksia. Rakentamisen ja sulkemisen aikana hengitettävien hiukkasten pitoisuuden laskettiin ylittävän ohje- ja raja-arvopitoisuudet lähinnä Hannukaisen aidatulla alueella. Koska pitoisuudet eivät ylitä ohje- tai raja-arvoja asutuilla alueilla, terveysvaikutukset arvioidaan vähäisiksi. Pölyn terveysvaikutus on sama eri hankevaihtoehdoissa, mutta suuremman toiminta-alueen takia pölyä leviää vaihtoehdoissa 1B ja 4 sekä erityisesti vaihtoehdossa 1C laajemmalle alueelle kuin vaihtoehdossa 1A. Kaivoksen toiminta-aikana pölypäästöt lisääntyvät vähitellen ja ovat suurimmillaan vuoden kuluttua toiminnan alkamisesta, kun Hannukaisen ja Kuervitikon kaivokset toimivat yhtä aikaa. Pölypäästöjen vaikutukset arvioidaan tämän pahimman tilanteen mukaan. Arvioinnissa ei oteta huomioon pölypäästöjen rajoittamistoimien vaikutuksia. Vaihtoehdossa 1A hengitettävien hiukkasten vuosikeskiarvopitoisuus voi ylittyä Äkäsjoella Hannukaisen kaivoksen eteläpuolella. Mallilaskelmien mukaan vuorokausikeskiarvon raja-arvo voi ylittyä lähimpien lomaasuntojen alueella. Jos näitä loma-asuntoja ei lunasteta, terveysvaikutukset luokitellaan merkittäviksi. Asunnot sijaitsevat kuitenkin suoja-vyöhykkeellä josta kaivosyhtiö lunastaa kaikki kiinteistöt. Tällöin vaikutukset luokitellaan vähäisiksi. Vuorokausikeskiarvon mukaiset ohjearvopitoisuudet voivat ajoittain ylittyä laajalla alueella kaivoksen ympärillä ja suojavyöhykkeen ulkopuolella. Näillä alueilla on useita vakituisia ja vapaa-ajan asuntoja ja terveysvaikutukset luokitellaan kohtalaisiksi. Vaihtoehdoissa 1B ja 4 useimmat pölyn lähteet ja vaikutukset ovat samoja kuin vaihtoehdossa 1A. Koska rikastushiekka-allas sijoittuu etelämmäksi, ilman laatu kaivoksen pohjoispuolella on parempi kuin vaihtoehdossa 1A. Vaikutusalue on kokonaisuutena hieman laajempi kuin vaihtoehdossa 1A, mutta Rautuvaaran vaikutusalueella ei ole asutusta ja Rautuvaaran rikastushiekka-altaalta leviävien hengitettävien hiukkasten terveysvaikutukset ovat vähäisiä. Vaihtoehdossa 1C rikastushiekka-allas sijoittuu Juvakaisen-maalle Hannukaisen lounaispuolelle. Mallinnuksen mukaan hengitettävien hiukkasten pitoisuus voi ylittää raja-arvon osassa altistuvia kohteita kuten vaihtoehdoissa 1A ja 1B. Pölyn vaikutusalue on pinta-alaltaan suurempi vaihtoehdossa 1C, kuin vaihtoehdoissa 1A, 1B ja 4. Koska Juvakaisenmaan alueella ei ole vakituista eikä vapaa-ajan asutusta rikastushiekka-altaan pölyjen vaikutukset ovat vaihtoehdossa 1C vähäisiä. Muutoin pölyvaikutukset ovat samat kuin vaihtoehdossa 1A. Kaivostoiminnasta aiheutuvissa pölypäästöissä on metalleja, joilla voi olla haitallisia terveysvaikutuksia. Taulukossa on esitetty keskeisten metallien ohjearvopitoisuuksia ulkoilmalle ja vastaavia ennustettuja pitoisuuksia. Ennustetut pitoisuudet laskettiin pölyn kokonaispitoisuuden ohjearvon (vuosikeskiarvo 50 µg/m 3 ) ja rikastushiekan (LIMS) liukoisten (L/S 10) metallipitoisuuksien mukaan. Kokonaispitoisuudet ovat liukoisia pitoisuuksia suurempia, mutta liukenemattomien metallien vaikutukset ovat ilmeisesti vähäisiä. Tulokset osoittavat, että pölyn mukana leviävistä metalleista ei aiheudu merkityksellistä terveysriskiä. 4 STM Sosiaali- ja terveysministeriön asetus talousveden laatuvaatimuksista ja valvontatutkimuksista. N:o 461/\n38 Pintavesien kautta leviävät päästöt Melu Melun muodostumista, leviämistä ja vaikutuksia on käsitelty luvussa Meluvaikutusten suhteen ei todettu eroja eri hankevaihtoehtojen kesken ja meluvaikutuksia on käsitelty yhtenä kokonaisuutena. Kaivoksen toimintavaiheessa meluvaikutusten arvioidaan olevan kohtalaisia. Rakentamisen ja sulkemisen aikana meluvaikutusten arvioidaan olevan vähäisiä. Melun vaikutusaluetarkastelussa vertailuarvoina on käytetty valtioneuvoston päätöksen 993/1992 ohjearvoja. Melun ohjearvot on annettu meluhaittojen ehkäisemiseksi ja ympäristön viihtyvyyden turvaamiseksi, joten niiden noudattamisen odotetaan suojaavan myös terveyshaitoilta. Voimakkuuden ja laadun lisäksi melusta aiheutuvien terveyshaittojen syntymiseen vaikuttavat myös melun kohteena olevan henkilön ominaisuudet ja hänen subjektiiviset kokemuksensa. Kaikille viihtyvyyshaittaa kokeville ei muodostu terveysvaikutuksia ja siksi viihtyvyyshaitta syntyy herkemmin kuin terveyshaitta. On ilmeistä, että lievistä melun ohjearvotasojen ylityksistä ei aiheudu terveyshaittaa ja melun terveysvaikutukset arvioidaan kaikissa hankevaihtoehdoissa ja eri vaiheissa vähäisiksi. Suorat terveysvaikutukset Pintavesivaikutusten osalta jokaista jokea on tarkasteltu erikseen ottaen huomioon rakentamisen, toiminta-ajan ja toiminnan lopettamisen jälkeisen ajan päästöt. Virkistyskäyttöön liittyviä suoria terveysvaikutuksia arvioidaan vertaamalla ennustettuja enimmäispitoisuuksia talousveden laatuvaatimuksiin tai suosituksiin (laatukriteerit). Eri hankevaihtoehtojen, -vaiheiden ja virtaamatilanteiden mallinnuksessa lasketut suurimmat pitoisuudet on koottu taulukkoon 3. Hankkeella on kaikissa vaiheissa vaikutusta Äkäsjoen, Kuerjoen ja Muonionjoen vesien laatuun, mutta ennustetut pitoisuudet jäävät kaikissa hankevaihtoehdoissa ja tarkastelluissa virtaamatilanteissa talousveden laatukriteerejä pienemmiksi. Suorat terveysvaikutukset ovat Äkäsjoen, Kuerjoen ja Muonionjoen osalta kaikissa vaihtoehdoissa vähäisiä. Toiminnan aikana sivukiven ja rikastushiekan suotovesiä kulkeutuu hankevaihtoehdossa 1A Valkeajokeen ja alivirtaamatilanteissa uraanin pitoisuus voi ylittää WHO:n juomavesinormin 30 µg/l. Virkistyskäytössä, esimerkiksi uidessa, ihmiset voivat altistua veden uraanille, mutta koska kyse ei ole varsinaisesta juomavedestä, terveysvaikutus luokitellaan kohtalaiseksi. Varsinaista toiminta-aikaa lukuun ottamatta tarkasteltujen aineiden pitoisuudet jäävät talousveden laatukriteerejä pienemmiksi ja vaikutukset luokitellaan vähäisiksi. Vaihtoehdoissa 1B, 1C ja 4 rikastushiekka-altaan suotovesiä ei kulkeudu Valkea-jokeen ja näissä vaihtoehdoissa vaikutus luokitellaan hankkeen kaikissa vaiheissa vähäiseksi. Rautuvaaran nykyiseltä rikastushiekka-altaalta leviää suotovesiä Niesajokeen ja haitta-aineiden päästöt lisääntyvät vaihtoehdoissa 1B ja 4 uuden rikastushiekka-altaan rakentamisen yhteydessä, mutta vaikutus on lyhytaikainen (noin vuosi). 626\n39 Toiminnan aikana kaivoksen käsitellyt vedet johdetaan hankevaihtoehdoissa 1A, 1B ja 1C Niesajokeen, missä useiden haitta-aineiden pitoisuudet nousevat merkittävästi. Mallinnus on tehty vaihtoehdolle 1A ja siinä on tarkasteltu kuutta kaivosvesien kuormitustekijää ja niistä nikkelin pitoisuuden on laskettu ylittävän talousveden laatuvaatimuksen. Virkistyskäytössä, esimerkiksi uidessa, ihmiset voivat altistua nikkelille ja mahdollisesti muillekin metalleille, mutta koska kyse ei ole varsinaisesta juomavedestä, terveysvaikutus luokitellaan hankevaihtoehdoissa 1A, 1B ja 1C kohtalaiseksi. Varsinaista toiminta-aikaa lukuun ottamatta vaihtoehdoissa 1A ja 1C Niesajokeen ei kohdistu merkittävää haitta-ainekuormitusta. Vaihtoehdossa 4 kaivostoiminnasta peräisin olevat vedet johdetaan putkilinjaa pitkin suoraan Muonionjokeen eikä Niesajoen veden laatuun vaikuteta kielteisesti kaivoksen toiminnan aikana. Vaihtoehdoissa 1B ja 4 rikastushiekka-allas sijoittuu Rautuvaaraan ja se lisää toiminnan jälkeistä Niesajokeen menevää haitta-aineiden kuormitusta vaihtoehtoihin 1A ja 1C verrattuna. Myös nikkelin pitoisuuden on kuitenkin laskettu jäävän talousveden laatuvaatimusta pienemmäksi ja suorat terveysvaikutukset luokitellaan sulkemisen jälkeen vähäisiksi kaikissa hankevaihtoehdoissa. Hankevaihtoehdossa 1C rikastushiekkaalueen suotovedet menevät Ylläsjokeen ja kaivoksen sulkemisen jälkeen suora terveysvaikutus luokitellaan kohtalaiseksi. Epäsuorat terveysvaikutukset asetettu 0,5 mg/kg tuorepainoa kohden ja esimerkiksi hauelle 1 mg/kg tp. Toisin kuin useimmat biokertyvät orgaaniset yhdisteet, metallit kertyvät ensisijaisesti petokaloihin (esim. hauki, ahven, kuha, made) eivätkä rasvapitoisiin lohikaloihin. Kadmiumin biokertyminen vedestä selkärankaisiin eläimiin vaihtelee laji- ja vesistökohtaisesti paljon. Vesipuitedirektiivin taustaselvityksessä 5 kadmiumin kertymistä kuvaavaksi bioakkumulaatiokertoimeksi (BAF) on esitetty l/kg mediaanin ollessa 42 l/kg tuorepainoa. Taulukossa 2 esitettyjen pitoisuuksien mukaan laskien kadmiumin enimmäispitoisuudet kaloissa olisivat Äkäsjoessa 0,017 mg/kg, Kuerjoessa 0,008 mg/kg, Valkeajoessa 0,22 mg/kg ja Niesajoessa 0,12 mg/kg. Valkeajoessa ja Niesajoessa kadmiumin pitoisuus voisi osassa kaloja ylittää elintarvikkeena käytettäville kaloille asetetun pitoisuusrajan 0,05 mg/kg tp. Suurimmassa osassa kaloja kadmiumin pitoisuus jäisi todennäköisesti alle 0,05 mg/kg tp. Elohopean biokertymisen arviointi on erityisen ongelmallista, koska elohopean metylaatioprosessi vaikuttaa kertymiseen ratkaisevasti. Elohopean biokertyminen kaloihin on kuitenkin yleensä voimakkaampaa kuin kadmiumin kertyminen. Elohopean ennustetut maksimipitoisuudet ovat suurempia kuin kadmiumin vastaavat pitoisuudet ja on ilmeistä, että elohopean pitoisuus voisi osassa Valkeajoen ja Niesajoen petokaloja ylittää elintarvikkeena käytettäville kaloille asetetun pitoisuusrajan 0, 5 mg/kg tp. Elohopea kulkeutuu vähitellen alavirtaan ja sedimentoituu suvantopaikkoihin. Sedimenttiin kertynyt elohopea voi edelleen muuntua metyylielohopeaksi, mikä kertyy voimakkaasti erityisesti petokaloihin. Elohopean vaikutukset eivät nouse paikallisesti suuriksi, mutta vaikutukset ovat pitkäaikaisia ja ulottuvat välitöntä vedessä havaittavaa pitoisuusmuutosta laajemmalle alueelle. Kaloihin kertymisen perusteella terveysvaikutukset luokitellaan Äkäsjoen ja Kuerjoen osalta kaikissa hankevaihtoehdoissa ja -vaiheissa vähäisiksi. Valkeajoen osalta terveysvaikutukset luokitellaan hankevaihtoehdossa 1A kohtalaisiksi ja muissa vaihtoehdoissa vähäisiksi. Niesajoen osalta terveysvaikutukset luokitellaan toiminnan aikana hankevaihtoehdoissa 1A, 1B ja 1C kohtalaisiksi. Koska kaivoksen toiminnan aikana vaihtoehdossa 4 Niesajoen veden laatuun ei vaikuteta merkityksellisesti, terveysvaikutusta ei aiheudu. Sulkemisen jälkeen terveysvaikutukset luokitellaan Niesajoen osalta kohtalaisiksi hankevaihtoehdoissa 1B ja 4 ja vähäisiksi hankevaihtoehdoissa 1A ja 1C. Epäsuoria terveysvaikutuksia voi aiheutua, jos kontaminoituneen veden haitta-aineita kertyy ravintona käytettäviin vesieliöihin. Kadmium ja elohopea kertyvät kaloihin ja niiden pitoisuudet kaloissa voivat nousta terveydelle haitalliselle tasolle, vaikka pitoisuudet vedessä olisivat talousveden laatukriteerejä pienempiä. Euroopan komission asetuksessa (EY 1881/2006, muutos 629/2008) yleiseksi kadmiumin enimmäispitoisuudeksi kaloissa on asetettu 0,05 mg/kg tuorepainoa kohden. Vastaavasti elohopean enimmäispitoisuudeksi on useimmille kalalajeille 5 Common Implementation Strategy for the Water Framework Directive Environmental Quality Standards (EQS) Substance Data Sheet. Priority Substance No. 6, Cadmium and its Compounds. Brussels, 31 July\n40 Taulukko Talousveden tai juomaveden laatukriteerejä ja eri vesistöille ennustettuja suurimpia pitoisuuksia (yhteenveto kaikista vaihtoehdoista, korkein arvo esitetty). Aine Yksikkö Peruste Laatu-kriteeri Ennustettu maksimipitoisuus Äkäsjoki Kuerjoki Valkeajoki Niesajoki Muonionjoki Nitraatti mg/l STM ,4 0, ,053 0,012 Sulfaatti mg/l STM , Alumiini µg/l STM Kupari µg/l STM ,2 0,82 2, ,5 Nikkeli µg/l STM ,9 2,8 7,3 39**) 0,46 Arseeni µg/l STM ,3 0,16 3,7 3,3 0,06 Kadmium µg/l STM ,027 0,013 0,36 0,19 0,0068 Kromi µg/l STM ,5 1,4 5,6 0,35 0,25 Mangaani µg/l STM , ,6 Molybdeeni µg/l WHO ,3 0, ,7 0,28 Lyijy µg/l STM ,12 0,048 0,18 0,12 0,041 Elohopea µg/l STM ,043 0,033 0,87 0,3 0,002 Uraani µg/l WHO ,6 0,62 41*) 84***) 0,52 *) Uraanin toiminnan aikainen raja-arvon ylitys VE1A **) Nikkelin toiminnan aikainen raja-arvon ylitys VE1A-1C ***) Uraanin sulkemisen jälkeinen raja-arvon ylitys VE1B ja 4 628\n41 Pohjaveden kautta leviävät päästöt Pohjaveteen kohdistuvia vaikutuksia on käsitelty luvussa Koh-dealueen lähellä on pieniä luokan II ja III pohjavesialueita. Nykyisin lähialueen pohjavettä ei käytetä muutoin kuin yksittäisissä talouksissa. Kaikki yksityiset kaivot ovat toimenpidealueen suojavyöhykkeen sisällä ja Northland hankkii ne omistukseensa ennen kaivostoiminnan aloittamista. Vaihtoehdossa 1A Kivivuopionvaaran ( ) pohjavesialueen vedessä arseenin, kromin, elohopean, nikkelin, uraanin, nitraatin ja sulfaatin pitoisuudet ylittävät mahdollisesti talousveden laatuvaatimusten mukaiset pitoisuudet. Kivivuopionvaaran itäinen pohjavesialue ( ) ja Kuervaaran pohjavesialue ( ) sijoittuvat kaivoksen lähelle, missä pohjaveden pinta laskee kaivoksen tyhjänäpidon seurauksena. Kun vaikutusalueen pohjavettä ei käytetä, terveysvaikutuksia ei muodostu. Vaihtoehdoissa 1B Rautuvaaran rikastushiekka-alue sijoittuu osittain Kurtakon ( ) pohjavesialueelle. Kurtakon arvo pohjavesialueena on pieni. Alueella ei ole yksityisiä kaivoja. Kun vaikutusalueen pohjavettä ei käytetä, terveysvaikutuksia ei muodostu. Vaihtoehdossa 1C Niesan rikastushiekka-alue sijoittuu pohjavesialueiden ulkopuolelle eikä vaikutusalueella ole yksityisiä kaivoja. Kun vaikutusalueen pohjavettä ei käytetä, terveysvaikutuksia ei muodostu Terveysvaikutusten lievennystoimet Ilman kautta leviävien päästöjen muodostamia terveyshaittojen riskiä voidaan vähentää rajoittamalla pölyn ja melun muodostumista ja leviämistä ja rajaamalla riittävä suojavyöhyke toimintaalueen ympärille. Pintavesien osalta metallien, erityisesti elohopean kertyminen kaloihin ja kalojen käyttö ravintona on merkittävin terveydellinen riskitekijä. Riskiä voidaan hallita seuraamalla metallien pitoisuuksia kaloissa, jolloin kalojen ravintokäyttö voidaan tarvittaessa kieltää. Pohjaveden pilaantumisen seurauksena muodostuvien terveysriskien hallinta edellyttää pohjavesivaikutusten seurantaa ja haitallisten pitoisuuksien esiintyessä veden käyttö tulee lopettaa Sulkemisvaiheen jälkeiset jäännösvaikutukset Sulkemisen aikana pölypäästöt vähenevät ja lakkaavat kokonaan sulkemistöiden loputtua. Näin ollen pölyn osalta ei ole jäännösvaikutuksia. Vesistövaikutukset jatkuvat sulkemisen jälkeen ja osittain voimistuvat louhosjärvien ylivuodon ja rikastushiekka-alueen suotovesien myötä. Sulkemisen jälkeiset vaikutukset on kuvattu ja arvioitu tarkemmin yllä. Ilman sulkemisen jälkeisten lievennyskeinojen käyttöä terveysvaikutukset pysyvät sulkemisen jälkeen vähäisenä tai kohtalaisena Epävarmuustekijät Terveydellisten vaikutusten arviointi perustui erillisiin ulkoilmaa sekä pinta- ja pohjavesiä koskeviin arviointeihin, joissa oli arvioitu eri ympäristönosiin leviävien päästöjen määriä ja muodostuvia pitoisuuksia. Näihin liittyviä epävarmuuksia on käsitelty asianomaisissa osissa. Tässä yhteydessä esitetään epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät terveydellisten vaikutusten arviointiin aiemmin esitettyjen pitoisuustietojen pohjalta. Ilman kautta leviävän pölyn koostumuksesta ei ollut tarkkaa tietoa ja metallien pitoisuuksia ulkoilmassa laskettiin rikastushiekan vallitsevasta komponentista (LIMS) tehtyjen liukoisuustestien tulosten (L/S 10) perusteella. Todelliset pitoisuudet ovat liukoisia pitoisuuksia jonkin verran suurempia. Ulkoilmalle lasketut metallien pitoisuudet olivat WHO:n ohjeellisiin enimmäispitoisuuksiin verrattuna niin pieniä, että ulkoilmaan leviävän pölyn metalleista ei voi aiheutua terveyshaittaa eikä metallien pitoisuuksiin liittyvällä epävarmuudella voi olla merkitystä vaikutusarvion tuloksiin. Pintavesien osalta suurimmat epävarmuustekijät liittyivät metallien biokertymisen arviointiin. Biokertyminen vaihtelee vesialueittain paljon ja ilman aluekohtaista tutkimustietoa esimerkiksi kaloille ennustetut pitoisuudet sisältävät jopa kahden kertaluokan epävarmuuden. Valkeajoen vedelle ennustetut elohopean pitoisuudet olivat vaihtoehdossa 1A enimmillään niin suuria, että haitallisten elohopeapitoisuuksien kehittyminen kaloihin on epävarmuudetkin huomioon ottaen todennäköistä. Myös Niesajoessa elohopean ja kadmiumin pitoisuudet kaloissa todennäköisesti nousisivat hankevaihtoehdon 4 toiminta-aikaa lukuun ottamatta, mutta haitallisten pitoisuuksien kehittyminen ei olisi todennäköistä. Kalojen ravintokäyttöön liittyvien terveyshaittojen tarkempi arviointi ja ennakointi edellyttävät kalastustietoja mahdolliselta vaikutusalueelta ja pitoisuusmäärityksiä kaloista kaivoksen toiminnan käynnistymisen jälkeen. Alueen tärkeimmät kalat ovat lohikaloja, joihin yleensä kertyy heikosti metalleja. Vaikutuksia Ylläsjoen veden laatuun ei ollut mallinnettu, joten Ylläsjoen vaikutusarvioihin sisältyy muita jokia suurempi epävarmuus. Kaivostoiminnalla on vaikutusta lähialueen pohjavesien laatuun, mutta lähtökohtana on, että vaikutusalueen pohjavesiä ei käytetä talousvetenä. Jos pohjavesivaikutusten laajuutta ei tunnisteta tarkasti, kontaminoitunutta pohjavettä saatetaan ottaa joiltain osin käyttöön. Vesilaitosten veden laatua tarkkaillaan, joten terveyshaittojen riski koskee tällaisessa tilanteessa yksityisiä kaivoja käyttäviä talouksia. 629\n42 Rautatien käytön vaikutukset Hannukaisen rautarikasteen kuljetukset lisäävät rautatielle liikennettä vuodessa 2190 junamatkan verran. Arviointi on kaikille hankevaihtoehdoille sama. Liikennemäärien lisäys ilman lieventämiskeinoja aiheuttaa kohtalaisen tai merkittävän vaikutuksen aina Rautuvaarasta Kemiin välisillä rautatieosuuksilla ja Oulu Tuomioja rautatieosuudella. Lieventämistoimet huomioiden vaikutus liikennemääriin on kaikilla rautatieosuuksilla kohtalainen tai vähäinen. Rautuvaara Kolari rautatieosuuden peruskorjaamisesta aiheutuvan meluvaikutuksen arvioidaan olevan vähäinen. Tuotannon aikana kuljetuksista aiheutuva melu on arvioitu olevan Kolarin kunnan alueella vähäinen ja Pellon, Ylitornion ja Tornion kunnan alueilla kohtalainen. Rautatiekuljetuksilla ei arvioida olevan vaikutuksia pohjavesiin, eikä Natura-verkostoon kuuluviin alueisiin. Lisäksi kuljetusten ei arvioida aiheuttavan pölyvaikutuksia. Rautuvaara Kolari -radan perusparantamisen vaikutus ihmisiin on lyhytkestoinen ja myös toimintavaiheen vaikutukset ovat vähäisiä. Kolarista Tornioon välisellä rataosuudella liikenteen lisääntyminen on suurta (240 %), mutta olemassa olevan liikenteen ja ongelmallisten kohtien suhteenkaan lisääntyvällä liikenteellä ei odoteta olevan merkittäviä vaikutuksia nykytilanteeseen verrattuna. Torniosta eteenpäin eri satamavaihtoehtoihin liikenteen suhteellinen lisääntyminen vähenee, eikä sen uskota tuovan muutosta nykytilanteeseen. Rautuvaara Kolari -radan perusparantamisen vaikutus porotalouteen on lyhytkestoinen ja vähäinen. Toimintavaiheessa Rautuvaara Kolari -rataosuuden vaikutukset Muonion paliskuntaan ovat merkittäviä lisääntyneen liikenteen sekä eteläisen alueen halki kulkevan radan vuoksi. Kolarin, Orajärven ja Lohijärven paliskunnat eivät ole kovin huolestuneita lisääntyvän liikenteen vaikutuksista, jotka ovat kohtalaisia. Vaikutukset Isosydänmaan ja Oijärven paliskuntiin ovat vähäisiä. Tästä rautatien käytön vaikutusten arvioinnista on vastannut kokonaisuudessaan Northland. 630\n43 Rautuvaara Kolari rataosuuden peruskorjaaminen Radan peruskorjaamisesta ja siihen liittyvistä rakenteista vastaa Liikennevirasto. Rautuvaara Kolari rataosan peruskorjaamisen suunnittelu tulee aloittaa jo hyvissä ajoin. Suunnittelu ja peruskorjaaminen vievät yhdessä aikaa noin 2 vuotta. Itse peruskorjaamisen tekemiseen on hyvä varata yksi rakentamiskausi aikaa (Liikennevirasto 2012). Kolari Rautuvaara välisen rataosan peruskorjaaminen vaatii radan päällysrakenteen uusimisen. Päällysrakenteen uusimisen työmenetelmä määräytyy yleensä urakoitsijan valinnan yhteydessä, mutta käyttämättömillä ja vähäliikenteisillä rataosuuksilla usein käytetty menetelmä on niin kutsuttu kaivinkonetyö (Liikennevirasto 2012). Kaivinkonetyö -menetelmässä hyödynnetään olemassa olevaa rataa materiaalien kuljettamisessa ja jakamisessa radan varteen (Kuva ). Työkoneet liikkuvat työnaikana pääsääntöisesti raiteilla. Olemassa olevan raiteen purkaminen suoritetaan katkaisemalla kiskot ja irrottamalla ne pölkyistä. Katkaistut kiskot kuljetetaan ratapengertä pitkin lähimmälle tasoristeykselle. Irrotetut pölkyt kerätään radan varteen ja uuden päällysrakenteen valmistuttua ne viedään rataa pitkin läjityspaikalle. Ratapenger leikataan suunniteltuun tasoon ratapenkereellä liikkuvalla kaivinkoneella. Kaivumassat maisemoidaan yleensä rautatiealueelle (Liikennevirasto 2012). Uudet ratapölkyt siirretään aikaisemmin jaetuista pölkkypinoista leikkaustasolle kaivinkoneeseen kiinnitetyllä jakolaitteella. Kiskot siirretään pölkyille kaivinkonetta ja kiskonsiirtolaitetta käyttäen. Sepeli jaetaan raiteelle uutta raidetta pitkin sepelin kuljetusvaunuilla. Raide nostetaan vaiheittain raiteentukemiskoneella suunniteltuun korkeusasemaan täydentäen sepeliä tuentojen välillä. Seuraavaksi suoritetaan kiskon neutralisointi ja hitsaaminen. Lopuksi suoritetaan tukikerroksen viimeistely harjakoneella (Liikennevirasto 2012). Rautatien peruskorjaamisen yhteydessä kannattaa ja on helpoin rakentaa aidat poroja varten sekä myös mahdolliset yli- tai alikäytävät poroille, joilla turvataan porojen turvallinen kulku rautatien ylitse. Lisää poronhoitoon liittyvistä asioista on kerrottu luvussa Vaikutukset liikennemääriin Liikennemäärät ja vaikutusalue Hannukaisen rikastekuljetusten liikennemäärät Rautuvaarasta johonkin satamavaihtoehtoon tulee olemaan 2 3 junaa yhteen suuntaan eli 4 6 junamatkaa lisää rautatieosuuksille vuorokaudessa. Hannukaisen malmikuljetuksia on vuoden jokaisena päivänä eli 365 päivänä vuodessa, mikä tarkoittaa yhteensä 2190 junamatkan lisäystä rataosuuksille vuosittain. Tätä lukua on suhteutettu eri rataosuuksien nykyiseen liikenteeseen, jolloin on saatu vuosittaiset prosentuaaliset liikenteen lisäykset. Vaikutusalue on suuri isoista välimatkoista johtuen. Vaikutusalueen kokonaispituus on noin 550 km. Etäisyydet Rautuvaarasta eri satama-vaihtoehtoihin on esitetty seuraavassa taulukossa (Taulukko ) (Liikennevirasto 2012). Matkalla Kolarista vaihtoehtoisiin satamiin liikennemäärien lisääntyminen yleisesti ottaen pienenee matkalla kohti etelää. Suhteellisesti suurin lisäys liikennemäärään on Rautuvaara Kolari -rautatieosuudella, jolla ei tällä hetkellä ole lainkaan liikennettä ja pienin lisäys liikenteeseen on rautatieosuudella Ylivieska Kokkola 15 %. Satamiin johtavilla rautatieosuuksilla liikennemäärien lisäykset ovat suurempia, koska matkustajaliikennettä ei ole laisinkaan ja tavaraliikennekin on vähäisempää (Taulukko ) (Liikennevirasto 2012) Käytetyt arviointimenetelmät ja aineisto Arvioitaessa junaliikenteen lisäystä radan nykyisiä liikennemääriä on verrattu hankkeen aiheuttamiin liikennemäärien lisääntymiseen. Arvioinnissa käytettävä lähdemateriaali: Nykyiset liikennemäärät, Liikennevirasto (2012) Hannukaisen hankkeen arvio rikastejunien määrästä Rautatien ominaisuudet VR Track Oy (2012) Vaikutukset liikennesuunnitteluun, Liikennevirasto (2012) Vaikutusten suuruusluokka Vaikutuksen suuruusluokka on määritetty vertaamalla nykyisiä junaliikenteen määriä Hannukaisen hankkeen aiheuttamiin junaliikennemääriin rataosuuksittain. Raja-arvot pienen, keskisuuren ja suuren vaikutuksen välillä perustuvat asiantuntija-arvioon (Taulukko ) Vaikutuskohteen herkkyys Junaradan herkkyys vaikutukselle määräytyy sen mukaan kuinka haastavaa lisääntyvä liikenne on liikennesuunnittelun kannalta sekä suurimman sallitun akselipainon mukaan rataosuuksittain. Rataosuuksilla Rautuvaarasta kaikkiin kolmeen satamavaihtoehtoon on suurin sallittu akselipaino kaikkialla 225 kn (Luku 10.17, Kuva ) (Taulukko ). 631\n44 Kuva Päällysrakenteen vaihto käynnissä Karungissa Tornion pohjoispuolella (Liikennevirasto 2012). Taulukko Etäisyydet Rautuvaarasta eri satamavaihtoehtoihin. Satama Matka rautateitse (km) Kemi 227 Raahe 430 Kokkola 550 Taulukko Tavara- ja henkilöjunaliikenteen määrät vuosina , niiden keskiarvot ja Hannukaisen rikastekuljetusten aiheuttama liikenteen lisäys prosentteina (Liikennevirasto 2012) Rataosuus Tavara- ja henkilöjunien määrä Keskiarvo Lisäys % Kolari Tornio / Tornio Kolari Tornio Laurila / Laurila Tornio Laurila Kemi / Kemi Laurila Kemi Oulu / Oulu Kemi Oulu Tuomioja / Tuomioja Oulu Tuomioja Raahe / Raahe Tuomioja Raahe Rautaruukki / Rautaruukki Raahe Tuomioja Ylivieska / Ylivieska Tuomioja Ylivieska Kokkola / Kokkola Ylivieska Kokkola Ykspihlaja / Ykspihlaja Kokkola Taulukko Arvioinnissa käytetty vaikutuksen suuruusluokka. Pieni Keskisuuri Suuri Liikennemäärän lisäys on < 50 % Liikennemäärän lisäys on > 50 % ja < 100 % Liikennemäärän lisäys on > 100 % Taulukko Arvioinnissa käytetty vastaanottajan herkkyys. Matala Keskisuuri Korkea Liikennesuunnittelu ei ole ongelma lisääntyvän liikenteen jälkeen. Rautatien akselipaino vastaa rautatien suurinta sallittua akselipainoa 225 kn Liikennesuunnittelu on ajoittain haasteellista. Rautatien akselipaino saadaan vastaamaan peruskorjaamisella rautatien suurinta sallittua akselipainoa 225 kn. Liikennesuunnittelu on haasteellista lisääntyvän liikenteen jälkeen. Rautatien akselipaino ei vastaa rautatien suurinta sallittua akselipainoa 225 kn 632\nJäännösvaikutukset Mielikuva paranee sulkemisvaiheen jälkeen, sillä teollisuusalue tullaan kunnostamaan. Kuva palaa takaisin lähtötasolle.\nMahdollinen myönteinen vaikutus on sesongin vaikutusten vakauttaminen. Ravintoloiden ja majoitusten hyödyntäminen on jatkuvampaa kaivostyöntekijöiden ja kaivoksiin liittyvien vieraiden läsnäolon johdosta.\n5.2 Porotalous. Kuva 8 Hankevaihtoehdot.\nKuva 8 Hankevaihtoehdot. 5.2 Porotalous YHTEENVETO Hannukaisen kaivoshankkeella on merkittävä vaikutus porotalouden olosuhteisiin. Kaivosalue valloittaa joitain tärkeimpiä porotaloudessa käytettävistä\nSaukkomukanmaa 1. Muinaisjäännöstunnus: Tyypin tarkenne: Tervahaudat Ajoitus: Historiallinen Lukumäärä: 1 Rauhoitusluokka: 2\nSaukkomukanmaa1 Muinaisjäännöslaji: Kiinteämuinaisjäännös Muinaisjäännöstunnus: 1000020390 Muinaisjäännöstyyppi: Työjavalmistuspaikat Tyypintarkenne: Tervahaudat Ajoitus: Historiallinen Lukumäärä: 1 Rauhoitusluokka: