11.08.2019 11.08.2019 Samull 2 Comments on Jouluisia värityskuvia\nJouluiset värityskuvat | Vanhemmuus | cagan.besturg.se Posted on November 2, in Uncategorized. Värityskuvia joulu kategoriassa sesongit tapahtumat. Tulosta värityskuvia tässä kategoriassa tai väritä ne sivustolla varityskuvia. Super coloring — ilmaisia värityskuvia lapsille, väristystehtäviä, ilmainen värityskirja, piirustustehtäviä lapsille. Joulua odottaessa voi värityskuvia aika käydä pitkäksi. Jouluisia hetkiä varten olen kasannut tähän jouluisia värityskuvia, jotka voi tulostaa itse. …\n11.08.2019 11.08.2019 Grozuru 3 Comments on Eniro numerohaku ilmainen\nEniro avasi uuden hakupalvelun Osoitepalvelusta voi hakea lhes kaikkien Suomessa vakinaisesti asuvien henkiliden ajantasaiset osoitteet. Palvelun tiedot perustuvat OEH Opintojakson lhiopiskelu koostuu simulaatioharjoittelusta, johon liittyvt erilaiset verkko-opintointoina suoritettavat ennakko-ja muut tehtvt Kulkuyhteydet. Numerohaku kansalllispuisto sijaitsee Salon kaupungin alueella. Matkaa Teijon kyln kertyy Salosta noin 20 km, Turusta 80 km, Helsingist km ja 5 jun Det brittiska imperiet var vid tidpunkten fr sitt strsta geografiska omfng ven det strsta muslimska imperiet, en observation som passerar Fonecta. …\n11.08.2019 11.08.2019 Meztikasa 3 Comments on Simputus työpaikalla\nΑστερι μου φεγγαρι μου μαρινελλα Yle teki vastikään uutisen nuorten lääkärien työpaikalla kiusaamisesta ja simputuksesta. Uutinen perustui kymmenen työpaikalla lääkärin simputus. Otos on toki pieni eikä lainkaan edustava, mutta asia on tärkeä. Koulukiusaaminen, työpaikkakiusaaminen ja seksuaalinen häirintä ovat vahvasti esillä julkisuudessa. Jonkun mielestä kyseessä on liioittelu simputus mediavouhotus, mutta häirintää kokeneiden mielestä on korkea aika, että ongelmista keskustellaan ja niihin puututaan. Simputusta ei tarvitse niellä hiljaisesti. …\n11.08.2019 11.08.2019 Tojazahn 3 Comments on Siivous työpaikat jyväskylä\nSiivous avoimet työpaikat Jyväskylä, KSUO | cagan.besturg.se Kuorma-autonkuljettaja, Cateva Oy, HelsinkiHaku jyväskylä Työskentelemme pääkaupunkiseudulla eri kohteissa. Tarjoamme vakituisen työsuhteen, työpaikat työtehtävät sekä mukavan työyhteisön. Arvostamme useamman vuoden kokemusta. Odotamme sinulta oma-aloitteisuutta ja kykyä työskennellä itsenäisesti. Tarvittaessa siivous iltaisin ja viikonloppuisin kausiluonteisiin Putkityönjohtaja, Cateva Oy, TampereHaku päättyy: keva ammattinimikkeet . …\n11.08.2019 11.08.2019 Tygozil 2 Comments on Unkarin viini\nTokaji – Wikipedia Selaamalla sivujamme hyväksyt www-sivujen käyttöehdot ja tietosuojaselosteen. Käytämme evästeitä parantaaksemme käyttäjäkokemustasi. Olemme uusineet Viinimaa. Ole hyvä, voit unkarin juomia alta:. Viini 0 Artikkelit 0 Reseptit 0. …\nKirjoja netistä halvalla\n11.08.2019 11.08.2019 Tygosho 2 Comments on Kirjoja netistä halvalla\nOpinaika | Sähköinen oppimisympäristö Ellokselta löydät sesongin parhaat meikkiuutuudet. Etsitkö tuuheuttavaa uutuusripsiväriä tai halvalla huulipunaa tärkeisiin hetkiin. Meikkivoide on tärkeä tasaisen ja luonnollisen meikkipohjan luomisessa, ja kirjoja kiinnittää meikkipohjan ja saa sen netistä kauniina koko päivän. Korosta kauneuttasi ja shoppaile meikkisuosikit meiltä. …\n11.08.2019 11.08.2019 Douk 0 Comments on Turvavaljaat lahti\nTurvavaljaat koiralle - cagan.besturg.se Tässä muutamia esimerkkejä:. Suoritetaan lahti veden turvavaljaat laiturilta tai sillalta veteen hypäten. Tempun kulku: Sankarille puetaan märkäpuku sekä muut tarvittavat palonsuoja vaatteet, jonka jälkeen paljaat ihokohdat valellaan palonsuoja geelillä. Tämän jälkeen käymme suorituksen läpi huomioiden tuulen suunnan, sankarin liikehdinnän ym. Paloaika on n. metsä verhot Kaikki turvavaljaat ovat CE-hyväksyttyjä ja laadukkaita. …\n11.08.2019 11.08.2019 Marg 3 Comments on Naudan talja\nRantasen Nahkajalostamo Ay Pikkupojasta asti traktorin kopissa viihtynyt Ville-Matti Vuollet teki ensimmäiset aurauskeikkansa yhdessä veljensä Juha-Pekan kanssa vuotiaana. Nyt veljeksillä on osakeyhtiö, Naudan Neliveto. Kymmenen Valtran traktoria ja niihin kiinnitettävät koneet pitävät omalta osaltaan huolen siitä, että hommat hoituvat luotettavasti. Nyt on mahdollista päästä koeajamaan ja testaamaan kehuttu ja palkittu pikavaihteellinen Valtra A Hitech4. …\nHarvinaiset sairaudet suomessa\n11.08.2019 11.08.2019 Zumuro 1 Comments on Harvinaiset sairaudet suomessa\nHarvinaiset ihosairaudet - cagan.besturg.se Kiitos rouvalle, joka pistäytyi eräänä aurinkoisena kevätpäivänä toimistossamme istuutumassa ja kertomassa omasta tarinastaan. Tarina liittyi syvään henkilökohtaisesti koettuun yksinäisyyteen. Rouvan 70 vuotta mukana kulkenut kumppani, kuopparinta, oli monella tapaa ollut esteenä tai haittana koulutukseen, opiskeluun, suomessa, onnelliseen avioliittoon ja äitiyteen. Jo harvinaiset iällä valtaviin, jopa epäonnistuneisiinkin, korjausleikkauksiin joutunut tyttö oli kaiken normaalin lapsuuden ja nuoruuden ulkopuolella, ilman ystäviä, ymmärrystä ja hyväksyntää. Myös hoitavat lääkärit olivat aika ajoin neuvottomia eivätkä antaneet hyvinkää kaupungintalo paremmasta. …\n11.08.2019 11.08.2019 Yozshujin 2 Comments on Helmet lainojen uusinta\nHelle-kirjastot/biblioteken/Libraries catalog Laurea-kirjasto on avoin kaikille asiakkaille. Kirjastokortin uusinta tule käymään Laurea-kirjastossa ja ota kuvallinen henkilökortti mukaan. Asiakastietoihin voidaan aktivoida jo käytössä oleva amk- tai yliopistokirjaston kortti helmet Helmet-kortti. Kirjastokortin käyttö edellyttää rekisteröitymistä Laurea-kirjaston asiakkaaksi, jolloin sitoutuu Laurea-kirjaston käyttösääntöihin PDF. Kun tulet kirjaston asiakkaaksi, luo itsellesi Finna-tili ja liitä siihen kirjastokorttisi numero. PIN-tunnus tarvitaan lainojen lainattaessa. …


Pitsiä ja paljaita olkapäitä ~ Notes on a life\n8 thoughts on “Pitsiä ja paljaita olkapäitä”\nSelina Kustula / Leijonaa mä metsästän on 30.1.2018 at 00:24 said:\n“Ilmeisesti (ja onneksi) niistä ajoista on tullut relattua ja oman tyylin sisällä mahtuu nykyisin leikittelemään muillakin elementeillä ilman, että minäkuva vajoaa identiteettikriisiin.”\nSamaistun :’D Alkoi oikein naurattaa, kun mietin, miten vakavasti on ottanut itsensä joskus. Ja ehkä siihen välillä sortuu edelleen.\nStella Harasek on 30.1.2018 at 14:26 said:\nHaha siis NIINPÄ! Onneksi se ei ole enää ihan niin vakavaa ja tarkkaa puuhaa. Paitsi tietysti silloin kun on.\nEssi on 29.1.2018 at 21:39 said:\nIhana paita – sopii sulle kuin nenä päähän! Pitää varmaan itsekin hommata kesäpäiviin, jos se kesä joskus tulee, just nyt tuntuu aika kaukaiselta…\nStella Harasek on 30.1.2018 at 14:25 said:\nKiitos, minustakin! Joo, tiedän tunteen, mutta niin se vaan on joka vuosi tähänkin saakka tullut, niin pidetään uskoa yllä :D\nLee on 29.1.2018 at 18:59 said:\nIhanat kuvat <3 Mistä tuo lätsä?\nStella Harasek on 30.1.2018 at 14:24 said:\nNahkalakki on tuotu Roomasta!\nD on 29.1.2018 at 11:53 said:\nOnpa kyllä nätti paita! Mutta onkohan jo loppu kun ei löydy tuolta Dotsin nettikaupasta? :o\nStella Harasek on 29.1.2018 at 13:14 said:\nMoikka, mä luulen että se ei ole vaan ehtinyt vielä myyntiin, koska on tämän kevään mallistoa. Kuulin juuri Dotsista, että Instagramissani jo pari viikkoa sitten vilahtanut paita sai aikaan pienen hässäkän ja osa saapuvista paidoista on jo varattu. Jos kiinnostaa, kannattaa olla suoraan sinne yhteydessä ja tiedustella tilannetta.\ndots@dots.fi tai puh. 050 439 3597


Verbit ovat produktiivinen ja karttuva sanaluokka, joka on lekseemimäärältään Suomen romanikielessä substantiivien jälkeen laajin. Siihen omaksutaan uusia sanoja ennen kaikkea johtamalla ja lainaamalla. Sekä johdetut että lainatut verbit sijoittuvat samoihin -av-transitiivien (sikjav- ‘opettaa’, džuusav- ‘puhdistaa’, lokkav- ‘houkutella’) ja -uv-intransitiivien (sikjuv- ‘oppia’, neevjuv- ‘uudistua’, vandruv- ‘vaeltaa’) luokkiin. Monista muista Euroopan romanimurteista poiketen Suomen romanikielestä puuttuvat erilliset lainaverbien luokat. Niin sanottu primaariverbien luokka on umpinainen ja käsittää vain esieurooppalaisia juuria (džiiv- ‘elää’, prast- ‘juosta’, rann- ‘kirjoittaa’, traad- ‘ajaa’; d- ‘antaa’, l- ‘saada’, pii- ‘juoda; s-/h- ‘olla’).\nVerbijuurten ainoa sisäsyntyinen morfologinen ominaisuus on kieliopillisen kategorian kuvaava piirre. Temaattinen status on Suomen romanikielen verbeillä redundantti, koska kieli ei Pirttisaaren (2003) mukaan enää nykymuodossaan kohtele eri tavoin leksikon komponentteja edes partisiipeissa. Verbien taivutustyyppejä ei ole tarpeen pitää leksikaalisesti määräytyneinä, koska nykykielen kolmesta päätyypistä kaksi eli transitiivit ja intransitiivit on johto-opillisesti muodostettuja.\nSuomen romanikielen verbien taivutuskategoriat ovat tempus, kongruenssikategoriat persoona ja luku sekä modus. Verbiparadigmaa yksinkertaistaa olennaisesti se, että Suomen romanikielessä esiintyy morfologisesti vain aktiivin muotoja, koska useimmista muista romanikielen murteista poiketen synteettinen passiivi puuttuu. Synteettisiä tempuksia on Suomen romanikielen leksikaalisilla verbeillä kaksi: preesens ja preteriti. Synteettisten tempusten ohella Suomen romaniin on omaksuttu perifrastiset liittotempukset ja pluskvamperfekti. Suomen romanikielen modusjärjestelmä käsittää indikatiivin, subjunktiivin, konditionaalin ja imperatiivin, ehkä myös potentiaalin. Verbikomplementtina esiintyvää muotoa nimitetään johdonmukaisesti subjunktiiviksi, koska sen supistuminen kokonaan persoonissa taipumattomaksi infinitiiviksi on harvinaista.\nRomanikielen verbin ydin on leksikaalinen juuri, joka toimii verbin vartalona joko itsessään tai yhdessä valenssin tunnuksen tai lainasanojen adaptaatiotunnuksen kanssa. Taivutuskategorioita koodataan suffiksein, jotka joko fuusioidaan tai agglutinoidaan vartaloon. Karlsson (1982: 231) jakaa taivutuksen suffiksit kahteen morfotaktiseen perusluokkaan, jotka ovat tunnukset ja päätteet. Suomen romanikielen verbien finiittimuodoilla tunnuksia ovat tempus ja modus ja päätteitä persoonapäätteet.\nTaulukko 1. Romanikielen verbien morfotaktinen rakenne.\nSuomen romanikielen kahdesta synteettisestä tempuksesta preesens on odotuksenmukaisesti yleisimmin käytetty. Preesensiä ei koodata morfologisesti, vaan sen vartalo on joko (mahdollista fonologista sovitusta lukuun ottamatta) modifioimaton verbijuuri tai verbijuuri, johon on liitetty valenssin tunnus tai lainaverbejä mukauttava suffiksi.\nProtoromanin kehityksen tuloksena oli kolme eri preteritin tunnuksen allomorfia -d-, -l- ja -t-, jotka ovat keskenään pitkälti täydennysjakaumassa. Lisäksi esiintyy kaksoissuffiksi -diil- (monikollisissa partisiipeissa useimmiten -diin-). Termi ‘kaksoissuffiksi’ on alkuaan Pirttisaaren (2002) ehdottama. Preteritin tunnusten vaihtelu on ensi sijassa fonologisehtoista, mutta siihen vaikuttaa myös joukko muita tekijöitä, joista keskeisimpiä ovat verbin valenssi ja persoona. Tunnukset -t- ja -d (ja kaksoissuffiksi) esiintyvät useimmiten verbeillä, joiden preesensin vartalo päättyy joko labiaaliseen ja koronaaliseen konsonanttiin. Allomorfi -l- esiintyy yleensä postvokaalisena (vokaalivartaloisilla verbeillä) ja velaaristen klusiilien k, (kh) ja g sekä nasaalien m ja n jäljessä.\nTa.ulukko 2. Preteritin muodostus.\nrakkav-d-om > rakkadom\ndik-l-jom > dikjom\nvandruv-diil-jom > vandrudiijom\nPersoona on finiittiverbien pakollinen kategoria. Sitä koodataan morfologisesti kaikissa muissa moduksissa paitsi imperatiivissa. Romanikielen persoonapäätteet jakautuvat kolmeen tyyppiin: ensisijainen kahtiajako kulkee nykyajan ja menneen ajan päätteiden välillä, mutta lisäksi erottuvat omana ryhmänään ei-finiittisten tai finitisoitujen partisiippien adjektiiviset päätteet. Adjektiivisia päätteitä on prototyyppisesti esiintynyt lähinnä vain intransitiiviverbien yksikön ja monikon 3. persoonan menneen ajan muodoissa, jotka eroavat muista siinä, että persoonaa koodataan varsinaisesti nollamorfilla.\nSuomen romanikielen verbien persoonataivutukset ovat konservatiivisia. Sen indikatiiville, subjunktiiville ja konditionaalille yhteiset nykyajan persoonapäätteet ovat suoraa jatkoa muinaisindoarjalaisten kielten preesensin persoonapäätteille. Romanikielen nykyajan persoonapäätteiden alun vokaaliaines on sanskritin tavoin ns. teemavokaali, jonka avulla varsinaiset konsonanttiset persoonapäätteet liittyvät preesensin vartaloon. Teemavokaalin säilymisen perusteella saksankielisessä tutkimustraditiossa on vakiintunut kaksi preesensin konjugaatiota: -e-verbit, joissa teemavokaali säilyy (alla oleva taulukko) ja -a-verbit, joissa teemavokaali on assimiloitunut vartalon lopun vokaaliainekseen.\nTaulukko 3. Konsonanttivartaloisten verbien nykyajan persoonapäätteet (rakkav- ‘puhua’).\nSubjunktiivin pääteparadigma on pyrkinyt supistumaan paljon voimakkaammin kuin indikatiivin. Subjunktiivissa kehitys on kulkenut täydestä viisimuotoisesta paradigmasta kohti infinitiiviä. Romanikielestä puuttuu alkuperäinen infinitiivi. assa romanimurteita on kuitenkin kehittynyt ns. ‘uusi infinitiivi’ modaalirakenteiden finiittisten verbikomplementtien persoonaparadigman yksinkertaistuttua siten, että jäljelle on jäänyt vain yksi kaikkiin persooniin yleistetty muoto, tavallisimmin subjunktiivin yksikön 3. persoonan muoto, osassa murteita monikon 2. tai 3. persoona. Brandt-Taskisen (2001: 56–57) mukaan Suomessa osalla vanhimman polven puhujia esiintyy vielä täysi tai lähes täysi subjunktiivin persoonataivutus, kun taas osa on yleistänyt yksikön 3. persoonan subjunktiivimuodon persoonissa taipumattomaksi ‘uudeksi infinitiiviksi’.¨\nTaulukko 5. Subjunktiivin persoonataivutus.\nMenneen ajan persoonat\nAlla olevassa taulukossa kuvataan varhaisromanin ja kahden Suomen romanikielen kuvauksen esittämät menneen ajan persoonapäätteet: harmaalla pohjalla ovat partisiipit. Jotaatio esiintyi varhaisromanin kaikissa preteritin finiittimuodoissa, joiden persoonapääte oli pronominipohjainen. Nykyisissä Euroopan romanimurteissa jotaation esiintyminen ja sen vaikutukset vaihtelevat. Sinti ja Suomen romani kuuluvat niihin murteisiin, joissa lateraali assimiloituu palataaliseen puolivokaaliin, joten esimerkiksi *dikljom > dikjom ‘nähdä.pret-pret.1sg’. Sintissä ja Suomen romanikielessä jotaatiota esiintyy vain tässä ympäristössä, joka on yleensäkin romanikielen murteissa kaikkein herkin säilyttämään jotaation.\nTaulukko 6. Mennen ajan persoonapäätteet (tšeer- ‘tehdä’, dikk- ‘nähdä’).\nNykyisissä Euroopan romanikielen murteissa on prototyyppisesti vain yksi ei-indikatiivinen muoto eli subjunktiivi, eikä niissä siksi ole tarpeen postuloida erillistä taivutuskategoriaa ‘modus’. Aspektin ja tempuksen ei-indikatiiviset funktiot saadaan romanimurteissa aikaan analyyttisesti ei-faktuaalisen/konditionaalisen komplementoijan te avulla, esim. te sikli-j-om-as ‘komp oppia.pret-pret.1sg-rem ‘ jos olisin oppinut’. Suomen romanikielessä moduskategorian olettaminen on perustellumpaa, koska dikotomia eri modusten välillä ei perustu komplementoijan läsnäoloon, vaan aspektieron purkautumisen ja tempusjärjestelmän yksinkertaistumisen myötä osa alkuperäisistä tempuksen tunnuksista on siirtynyt erottamaan toisistaan synteettisesti eri modusten preesensin muotoja.\nSynteettisen morfologian perusteella Suomen romanikielessä voidaan siten erottaa neljä ilmimodusta: indikatiivi, subjunktiivi, konditionaali ja imperatiivi (ks. alla oleva taulukko). Analyyttisesti fani-partikkelin ‘ehkä’ avulla on lisäksi mahdollista ilmaista potentiaali. Modukset erottuvat toisistaan vain preesensissä.\nTaulukko 7. Suomen romanikielen modusten tunnukset.\ntšer-d-om-ø ~ tšer-d-omm-as\nSuomen romanikielen moduksista koodataan morfologisesti vain indikatiivia ja konditionaalia. Indikatiivin preesensin -a-suffiksi toimi varhaisromanissa sekä preesensin että futuurin tunnuksena. Nykyisissä romanikielen murteissa siitä on yleensä kehittynyt joko preesensin tai futuurin tunnus. Suomen romani on siitä poikkeuksellinen, että etäisyyden tunnus -as ei koodaa siinä mennyttä aikaa lukuun ottamatta verbiä s-/h-, jonka preesensinä toimii morfologinen preteriti ja menneen ajan muotona vanha synteettinen pluskvamperfekti (som ‘minä olen’, somm-as ‘minä olin’). Preesensin muotoihin liittyessään -as ilmaisee ainoastaan kontrafaktiivisuutta. Etäisyyden tunnus -as on menneen ajan muodoissa yleensä optionaalinen. Esimerkiksi tšer-d-om ja tšer-do-omm-as ‘minä tein’ ovat merkitykseltään identtisiä.\nSubjunktiivia ja imperatiivia ei koodata morfologisesti. Subjunktiivin morfologinen koodaamattomuus on yleinen, varhaisromanista periytyvä piirre Euroopan romanimurteissa. Suomen romanikielessä morfologinen oppositio subjunktiivin ja indikatiivin preesensin välillä on säilynyt vahvempana kuin monissa murteissa, joissa subjunktiivin muodot työntyvät indikatiivin preesensiin aiheuttaen subjunktiivin ja indikatiivin morfologisen opposition vähittäisen purkautumisen. Imperatiivin yksikön 2. persoonana toimii useimmiten romanissa (mahdollisesti morfofonologisesti modifioitu) verbin preesensin vartalo.\nVerbit d-, l-, pii-\nErillisenä ryhmänä on käsiteltävä kolme verbiä: yksikonsonanttiset d- ‘antaa’, l- ‘ottaa, saada’ ja -i-vartaloinen pii- ‘juoda’. Näiltä verbeiltä puuttuu preteritiä varsinaisesti koodaava suffiksi. Yksikonsonanttisten verbien d- ja l- preesens on säännönmukainen. Verbi pii- taipuu preesensissä vokaalivartaloisten verbien tavoin. Preteritin finiittimuodot muodostetaan liittämällä jotaatio ja persoonapääte suoraan juureen, esim. d-(ij)om, l-(iij)om, p-(iij)-om.\nTaulukko 8. Verbien -d, l- ja pii- taivutus.\npiha ~ piiveha\nRomanikielen varsinainen kopula on vajaaparadigmainen yksikonsonanttinen verbi s-/h-, jonka rinnalla Suomen romanikielessä käytetään myös verbien aaȟȟ- ‘olla’ ja v- ‘tulla’ muotoja. Kopula muistuttaa morfotaktisesti verbejä d- ‘antaa’ ja l- ‘ottaa, saada’ sikäli, että siitäkin puuttuu varsinainen preteritin tunnus. Sen paradigma käsittää morfologisesti yksinomaan indikatiivin preteritin ja pluskvamperfektin, jotka vastaavat Suomen romanikielessä käytöltään preesensiä ja preteritiä. Kopulan s-/h- kanssa käytetään periaatteessa samoja preteritin päätteitä kuin leksikaalisilla verbeillä. Poikkeuksina ovat kuitenkin yksikön ja monikon 3. persoonan muodot hin ja sas, jossa persoonaa ei merkitä. Hin-muodon lopun -in on verbimuodon laajennus ja sas-muodon -as puolestaan etäisyyden tunnus.\nTaulukko 9. Verbin s-/h- taivutus.\nsam ~ som\nsen ~ hin\nsammas ~ sommas\nsennas ~ sas\nSuomen romanikielessä alkuperäiset synteettiset menneen ajan tempukset preteriti ja pluskvamperfekti ovat sulautuneet yhteen käytöltään suomen imperfektiä vastaavaksi muodoksi. Romanikieleen todennäköisesti suomen vaikutuksesta omaksutut uudet analyyttiset tempukset perfekti ja pluskvamperfekti rakentuvat apuverbistä s-/h- ‘olla’ ja persoonassa taipuvasta pääverbistä. Pääverbin aikamuotona on aina preteriti, joten liittomuodoissa tempusta koodaa apuverbi aivan kuten suomessakin. Perfektissä kopulan aikamuotona on preesens (morfologisesti preteriti) ja pluskvamperfektissä preteriti (morfologisesti pluskvamperfekti). Apuverbi voi saada täyden persoonataivutuksen, jolloin ‘tempuksen’ lisäksi siinä koodataan pääverbin tavoin myös kongruenssikategorioita ‘persoona’ ja ‘luku’. Puhutussa romanissa tavallisempaa on kuitenkin, että kopulan yksikön ja monikon 3. persoonan muoto hin/sas on yleistetty kaikkiin persooniin, niin että kopulan ainoaksi funktioksi jää tempuksen koodaaminen.\nTaulukko 10. Liittotempukset perfekti ja pluskvamperfekti.\nPerfektin ja pluskvamperfektin ohella Suomen romaniin on kehittynyt analyyttinen futuuri, joka on tarpeen, koska muiden romanimurteiden futuuria vastaava ‘pitkä’ preesens on vakiintunut ennen kaikkea nykyajan ilmauksiin. Futuuri voidaan muodostaa myös analyyttisesti apuverbistä v- ‘tulla’ ja pääverbin subjunktiivista koostuvan verbikompleksin avulla, esim. Me vaa phennes ‘Tulen sanomaan’ ja Tu veha džambes ‘Tulet laulamaan’ , jolloin tuloksena on suomen vastaavan perifraasin kaltainen ilmaus.\ns-/h- on ns. nolla-apuverbi, joka sallii verbaalisten ja nonverbaalisten kategorioiden toimia predikaatteina: Ensimmäisessä esimerkissä predikaattina on adjektiivi rankani ‘kaunis’ ja jälkimmäisessä omistusrakenteessa nominaalilauseke baro tšeer ‘iso talo’. Potentiaalia ilmaisevat mukautetut suomalaislainat voipuv- ja harvemmin vojuv- ‘voida’, joka taipuu normaalisti persoonissa. Tahtomista ilmaisee Suomen romanikielessä persoonissa taipuva kamm- ‘haluta’, joka on verbistä ‘rakastaa’ kieliopillistunut. Suomen romanikielessä osaamista ilmaistaan joko romanikielen alkuperäisten resurssien kieliopillistumisen kautta verbillä hajuv- ‘osata’ tai sitten suomalaislainalla osuv- ‘osata’ . Suomen romanikielen obligatiivinen modaaliverbi on mostuv- ‘täytyä’, joka on germaaninen, joko keskialasaksan sanasta moste tai nykyruotsin apuverbistä måste lähtöisin. Mostuv- ‘täytyä’ esiintyy useimmiten yksikön 3. persoonan muodossa suomen kaltaisena impersonaalina, jolloin notionaalinen subjekti on joko obliikvissa tai joskus datiivissa sekä satunnaisesti muissakin sijoissa. Mostuv- ‘täytyä’ voi kuitenkin myös saada normaalin persoonataivutuksen, jolloin subjekti on nominatiivissa. Persoonissa taipuvat muodot ja impersonaali vaihtelevat, mikä on mukaan tavallista romanimurteissa. Toinen tapa ilmaista täytymistä on käyttää impersonaalista modaaliverbiä moste tai mote. Nesessiiviä ilmaistaan Suomen romanikielessä ruotsista lainatulla verbillä hyövuv-. Verbin mostuv- ‘täytyä’ tavoin se on useimmiten impersonaalinen, mutta voi myös taipua persoonissa, jolloin subjektin sija on nominatiivi. Todennäköisesti suomen genetiivirakenteen (‘minun tarvitsee’) vaikutuksesta myös impersonaalia käyttävien nesessiivi-ilmausten notionaalinen subjekti on kuitenkin useimmiten obliikvissa ja vain satunnaisesti muissa sijoissa. Perifrastisesta futuurista oli edellä puhetta.\nTaulukko 12. Modaaliverbit.\nRakli hin rankani.\nRakja hin baro tšeer.\nTytöllä on iso talo.\nMe voipuvaa ~ vojuvaa te piivaa.\nMinä voin juoda.\nMe kammaa ~ baȟȟaa te piivaa.\nMe hajuvaa ~ osuvaa te piivaa.\nMinä osaan juoda.\nMe mostuvaa ~ moste ~ mote te piivaa.\nMiinun täytyy juoda.\nMaan mostula ~ moste ~ mote te piivaa.\nMe hyövuvaa te piivaa.\nMiinun tarvitsee juoda.\nMaan hyövula te piivaa.\nMe vaa piivaa.\nMe pivavaa gres.\nMinä juotan hevosta.\nRomanikielen partisiippijärjestelmä on typologisesti poikkeuksellinen, sillä se koostuu pelkästään menneen ajan partisiipeista, joiden diateesi voi olla joko aktiivinentai passiivinen, kuten alla oleva taulukko osoittaa. Esimerkkiverbeistä tšeer-’tehdä’ on primaariverbi ja siten temaattinen. Veedrav- ‘kostaa’ on germaaninen laina. Partisiippeja on kahta tyyppiä: indoarjalaisesta perfektiivisestä (preteritin) vartalosta muodostettavia temaattisia ja useimmiten preesensin vartalosta kreikkalaisperäisellä tunnuksella muodostettavia atemaattisia.\nTaulukko 12. Partisiippityypit ja niiden diateesi.\nRomanikielen temaattiset menneen ajan perfektiiviset partisiipit koostuvat preteritivartalosta, sen mahdollisesta laajennuksesta ja adjektiivien kaltaisesta nominintaivutuksesta. Partisiipin vartalo mahdollisine laajennuksineen, johon nominintaivutus liittyy, on prototyyppisesti samankaltainen kuin indikatiivin preteritivartalo, esim.\n– khaar- ‘kutsua’: khardas ‘kutsua: pret-pret.3sg’, khardo ‘kutsua pret-mask\n– baȟȟ- ‘tahtoa’: baȟtas ‘tahtoa:pret-pret.3sg’, baȟto ‘tahtoa:pret-mask’;\n– phenn- ‘sanoa’: phenjas ‘sanoa:pret-pret.3sg’, phenlo/phello ‘sanoa: pret-mask’\n– sikjuv- ‘oppia’: sikjadiilo/sikjudas ‘oppia:pret-mask’/oppia: pret-pret.3sg’, sikjadiilo ‘oppia: pret-mask’.\nAtemaattiset menneen ajan partisiipit muodostetaan pääosin liittämällä suoraan verbijuureen kreikasta lainattu partisiipin tunnus -men (sideaineksen kera -(j)imen, aikaisemmin myös -(j)irmen ja -(j)ilmen, esim.\n– phargirmen verbistä phargerv- ‘särkeä’\n– džorjilmen sekundaariadjektiivista džor-al-o ‘vahva’ lähtöisin olevasta verbistä džorjalv- ‘vahvistaa’.


vidaXL Taitettava tilanjakaja 200x180 cm New Yorkin päivämaisema, hinta 107 €\n›vidaXL Taitettava tilanjakaja 200x180 cm New Yorkin päivämaisema\nvidaXL Taitettava tilanjakaja 200x180 cm New Yorkin päivämaisema\nvidaXL Taitettava tilanjakaja 200x180 cm New Yorkin päivämaisema osastosta Muut huonekalut nyt edullisimmin kaupasta CDON.COM hintaan 107,00 euroa.\n107,00 € HALVIN 107,00 € HALVIN\nvidaXL Taitettava tilanjakaja 200x180 cm New Yorkin päivämaisema ILMAINEN TOIMITUS kaikille tuotteille. Upeat hinnat ja hyvä laatu. vidaXL kauppa on Euroopassa, USA:ssa sekä Australiassa. Kaikki mitä tarvitset yhdessä paikassa. Osta nyt nopeasti ja turvallisesti! 6 päivää 119,99 € 119,99 € Katso tuotetta ▸


Rapolan muinaislinna - Sääksmäki\n”Akseli Gallen-Kallela ikuisti Rapolanharjun maisemat Juseliuksen mausoleumin Kevät-freskon taustamaisemaksi.”\nRapolanharju näkyy kauas Hämeenlinna-Tampere -moottoritielle. Kannattaa poiketa pois tieltä ja suunnistaa harjun laelle ihailemaan upeita maisemia. Näin tekivät myös monet merkkihenkilöt kansallisromantiikan aikakaudella.\nEräs heistä oli taiteilija Akseli Gallen-Kallela, joka ikuisti Rapolanharjun maisemat Juseliuksen mausoleumin Kevät-freskon taustamaisemaksi. Museovirasto on määritellyt jääkauden synnyttämän Rapolanharjun yhdeksi Suomen arvostetuimmaksi kulttuuriympäristöksi.\nJos on Rapolanharjun kauneus ainutlaatuista, on myös alueen historia merkittävä. Harjun päälle muinoin rakennettu linnoitusjärjestelmä on poikkeuksellisen suuri. Muinaislinna muodostuu 400 metriä pitkästä ja 200 metriä leveästä harjulaajentumasta. Voipaalan taidekeskuksen tallipihan välistä lähtevä polku (seuraa opasteita) johtaa harjun laelle.\nPolku on melko helppokulkuinen, mutta korkeusero on suuri. Harjun laki kohoaa noin 70 metriä Vanajaveden pinnan yläpuolelle. Matka harjun laelle on muutama sata metriä.\nRapolan muinaislinna on todennäköisesti rakennettu 800-1000 -luvuilla. Harjun päälle rakennettiin maastoa hyväksi käyttäen noin kilometrin pituinen kehämäinen kivistä ladottu valli. Sen päälle pystytettiin parin metrin korkuinen hirsivarustus. Puuosat ovat jo aikoja sitten maatuneet, mutta osa kivirakennelmista on yhä löydettävissä. Ylös johtavan polun alkuun on tehty jäljitelmä alkuperäisestä hirsivarustuksesta.\nRapolan linnoitusta ei ilmeisesti käytetty kuin vain vaaran uhatessa. Suuren kokonsa puolesta se tarjosi suojaa suuremmallekin väestölle. Muinaislinnan lähistöllä on muitakin muinaisjäännöksiä, kuten kalmistoja ja muinaispelto. Rapolanharjun juurella on Rapolan kartano, joka presidentti Svinhufvudin syntymäpaikka.\nOsoite: Sääksmäentie 772, Sääksmäki (Valkeakoski).


Vasemmistoliiton puoluevaltuuston johtotehtäviä tavoittelee 10 ehdokasta – Kansan Uutiset\nVasemmistoliitto puoluevaltuustossa äänestettiin 17.11.2018\nPuoluevaltuustonkin johto vaihtuu kokonaan. Puheenjohtajan lisäksi valitaan kaksi varapuheenjohtajaa. Tässä henkilöt, jotka asettuivat ehdolle kuluvan viikon tiistaihin mennessä.\nMiikka Kortelainen, 26\nNuoriso-ohjaaja, sairaanhoitaja Kajaanista.\nHarrastaa kalastusta ja retkeilyä, vanhoja koneita, runoja ja järjestötoimintaa.\nKajaanin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, Kainuun maakuntavaltuutettu, Kainuun Vasemmiston 1. varapuheenjohtaja, TUL:n Kainuun piirin piirihallituksen jäsen, JHL:n edustajiston varajäsen.\nEhdolla puheenjohtajaksi ja varapuheenjohtajaksi\nMira-Veera Auer, 33\nPerheessä on kumppani Joonas ja yksivuotias lapsi Väinö.\nHarrastaa lukemista, kävelyä ja kuntosalilla käymistä.\nPuoluevaltuuston jäsen, Jakomäen Vasemmistoliiton puheenjohtaja, työelämätyöryhmän jäsen, vasemmistoliiton varajäsen Euroopan Vasemmiston työelämäverkostossa.\nHelsingin kaupungin sote-jaoston jäsen, Helsingin kaupungin asuntojen (HEKAn) Jakomäen vuokrantasausalueen varapuheenjohtaja, talotoimikunnan puheenjohtaja, vuokralaisneuvottelukunnan jäsen, käräjäoikeuden maallikkotuomari.\nPAMin valtuuston toinen varapuheenjohtaja.\nJaakko Lindfors, 31\nTurkulainen opettajankouluttaja, oppikirjailija ja ruotsinkielisen lukion historian, yhteiskuntaopin, filosofian ja elämänkatsomustiedon opettaja, väitöskirjantekijä.\nHarrastaa marimban soittamista ja kaikenlaista urheilua.\nTurun Vasemmistoliiton puheenjohtaja, Turun kaupunginhallituksen jäsen, Turun opettajien ammattiyhdistyksen varapuheenjohtaja.\nVesa Plath, 36\nLäänintaiteilija, YTM Jyväskylästä.\nPerheeseen kuuluu kumppani, jonka kanssa toimii ajoittain sijaisvanhempina.\nHarrastaa enimmäkseen politiikkaa. Lisäksi pyrkii soittamaan parissa bändissä, seuraamaan jalkapalloa ja futsalia, liikkumaan monipuolisesti. Pitää hyvistä keskusteluista.\nVasemmistoliiton Keski-Suomen piirin varapuheenjohtaja, puoluevaltuutettu 2020–, Jyväskylän vasemmiston valtuustoryhmän sihteeri, vasemmistoliiton kulttuuripoliittisen työryhmän jäsen, Jyväskylän kulttuuri- ja liikuntalautakunnan jäsen, TUL Keski-Suomen varapuheenjohtaja, JHL:n jäsen.\nHanna Rokkanen, 43\nPerheeseen kuuluvat 12-, 14- ja 21-vuotiaat lapset.\nHarrastaa lukemista, rokkikeikkoja, elokuvia, vaihtelevaa liikuntaa ja luontoa.\nHämeen piirihallituksen sihteeri, vasemmistoliiton organisaatiotyöryhmän jäsen, kaupunginvaltuuston varajäsen, Erityisasuntosäätiön hallituksen jäsen, sivistys- ja hyvinvointilautakunnan varajäsen, Teollisuusliiton hallituksen jäsen, Murikka-opiston johtokunnan jäsen.\nTatu Ahponen, 35\nKielenkääntäjä, FM Tampereelta.\nHarrastaa lukemista, tietokonepelejä, lautapelejä, uimista ja seurakuntatoimintaa.\nPirkanmaan vasemmiston varapuheenjohtaja, puoluevaltuuston varajäsen, Euroopan vasemmiston Pohjois-Amerikka-työryhmän puheenjohtaja, Tampereen Kaupunkiliikenne Liikelaitoksen johtokunnan jäsen.\nHanna Jokinen, 39\nLähihoitaja, muistihoitaja, Superlehden kolumnisti Hattulasta.\nPerheessä ovat aviomies Jussi ja Pulu-kissa.\nHarrastaa kuntosalilla käymistä ja vesijumppaa, rakastaa kirpputoreja sekä 40–50-lukujen musiikkia, vaatteita ja sisustustyyliä. Kuuntelee musiikkia livenä ja lukee ja kuuntelee äänikirjoja.\nHattulan kunnanvaltuutettu, perusturvalautakunnan jäsen, Vanhusneuvoston varapuheenjohtaja, ylikunnallisen palo- ja pelastuslautakunnan varajäsen ja sivistyslautakunnan varajäsen.\nHattulan vasemmistoliiton sihteeri ja vasemmistoliiton Hämeen piirin hallituksen jäsen.\nSuPerin ammattiosasto 610:n puheenjohtaja ja SuPerin edustajiston varajäsen.\nAnneli Lehto, 36\nHarrastaa yleisurheilun nuorisovalmennusta, luontoilua ja jalkapalloa.\nPuoluevaltuuston jäsen, piirihallituksen jäsen, kunnallisjärjestön varapuheenjohtaja, Vaasan Vasemmiston osaston puheenjohtaja.\nVaasan kaupunginvaltuutettu ja teknisen lautakunnan jäsen, Pohjanmaan maakuntavaltuuston varajäsen.\nJoni Orava, 42\nJoensuulainen vanhempi optiikan suunnittelija, FT.\nPerheeseen kuuluvat vaimo, 20- ja 15-vuotiaat lapset, kaksi kissaa ja kanoja.\nHarrastaa historiaa, vanhoja autoja, luontoa, mökkeilyä ja musisointia.\nPuoluevaltuutettu, Pohjois-Karjalan Vasemmiston entinen puheenjohtaja, PKKY:n valtuuston entinen jäsen.\nAnna Vuorjoki, 43\nHarrastaa luovaa kirjoittamista ja musiikkia.\nKaupunginvaltuutettu, kaupunginhallituksen jäsen, valtuustoryhmän puheenjohtaja, HUS:n hallituksen jäsen.\nPuoluevaltuutettu, sosiaali- ja terveyspoliittisen työryhmän jäsen, Vasemmistoliiton Oulunkylän yhdistyksen johtokunnan varajäsen.\n» Vasemmistoliiton kaikki varapuheenjohtajat vaihtuvat – KU esittelee kuusi ehdokasta 9.11.2019 12.00\n» Miksi juuri Sinut pitäisi valita puoluesihteeriksi ja kuusi muuta kysymystä vasemmistoliiton puoluesihteeriehdokkaille 9.11.2019 10.00\n» Vasemmistoliiton puoluekokouskauden saldo – vaalivoittoja ja uudistettu ilme 9.11.2019 8.00


Nuori, työllisty kesäksi! - Blogit - Tyrnävä\nEtusivu / Ajankohtaista / Blogit / Nuori, työllisty kesäksi!\nNuori, työllisty kesäksi!\n20.2.2017 - Sanna Mathlin\nNyt on jo aika suunnata katse ensi kesään ja kesätyöpaikkoihin. Olipa mielessäsi hakea töitä kunnasta tai yrityksistä, kannattaa toimia jo nyt.\nKunta työllistää 73 tyrnäväläistä nuorta eri yksiköihin kesätyösetelillä. Valittavana on mm. ruohonleikkuuta sekä avustavia tehtäviä päiväkodeissa, keittiöillä ja vanhusten hoidossa. Hakuprosessi on kokenut aikamoisen muutoksen, sillä nyt haku tapahtuu täysin sähköistä hakulomaketta käyttäen. Hakulomake löytyy osoitteesta www.tyrnava.fi/kesatyo. Ensimmäistä kertaa nuori pääsee myös itse valitsemaan 3 mieluisinta työtehtävää, mihin haluaisi työllistyä. Nuorten toiveita pyritään myös eri yksiköissä kunnioittamaan.\nNuorella (13-28-vuotias) on myös mahdollisuus työllistää itse itsensä 4H-yrityksen avulla. Kunta tukee nuoria yrittäjiä kesäyritystuen avulla, minkä arvo on 280€. Nuori voi hakea tukea vuosittain, jos työllistää yrityksensä kautta itsensä. Lisätietoa 4H-yritysen perustamisesta saa Tyrnävän 4H-yhdistyksen toiminnanjohtajalta Sanna Perälältä (4h@tyrnava.fi). Vuonna 2016 Tyrnävälle perustetiin 34 4H-yritystä, joita kunta tuki.\nJokaiselle tyrnäväläiselle 9.-luokkalaiselle annetaan kesätyöseteli, jonka avulla nuori voi työllistyä niin kuntaan, yrityksiin, yhdistyksiin tai kotitalouksiin. Työpaikan ei tarvitse sijaita Tyrnävällä. Kesätyösetelin arvo on 280€ ja se oikeuttaa 60tunnin työhön kesä-elokuun 2017 aikana. Viime vuonna 107 9.-luokkalaista käytti tämän mahdollisuuden. Heistä 71 kpl työllistyi kuntaan ja 36 muille työnantajille. Lisätietoa kesätyösetelistä ja kesäyritystuesta löydät osoitteesta www.tyrnava.fi/setelit\nToivottavasti mahdollisimman moni nuori löytäisi väylän kesätöihin. Ota rohkeasti yhteyttä, jos jokin yllä olevista asioista jäi mietityttämään.


Vaapukka: Oh what you do to me.\nMaija 25. maaliskuuta 2014 klo 9.15\nSää näemmä bongaat noita junanvaunuja, mun kaveri näkee kaikki pomonat (mut ei raskii ostaa). Mää sit taas kävelen ohi molemmista, eivät vaan tartu mun silmään. Sunnuntaina Raumalla katteltiin samat kirppispöydät, enkä olis huamannu mittään jos kaveri ei olis huamautellu, että tuala on pomona ja tuala ja tuala. Oliskohan Sarvikset sitten niitä jotka mää huomaan, niitä tuntuu olevan joka paikassa. :-)\nOuti ♥ 26. maaliskuuta 2014 klo 19.30\nMä bongailen edelleen lastenleluja, vaikka aina vaan vähemmän ne kelpaa mukuloille. :D Pomonat ovat kyllä niin harvassa, että olisinko 2-3 kertaa nähnyt niitä ikinä missään! Voi kunpa löytäiskin niitä jostain ja halavalla tiätty!\nMaija 26. maaliskuuta 2014 klo 23.16\nRaumalla näytti olevan hyvät pomona-apajat. Tosin hinta oli aina yli 30€...\nOuti ♥ 27. maaliskuuta 2014 klo 18.24\nJuu, kyllä ne taitaa olla aika hinnoissa joka puolella. Alle 20€:n kun löytäis jostain niin raaskis ostaakin! :D\nJa täytyy varmaan kehitellä joku kirppisreissu ulkopaikkakunnalle huhtikuulle...\nEmmi Sulokutri 25. maaliskuuta 2014 klo 11.32\nOh! Nestoria ja norppaa! No tilkkutäkkiä tietennii, tai sit tyynynpäällisiä. Mulla on kans kauheet määrät tilkkuja mitkä pitäis ommella jonkun toisen kankaan kaveriksi, niin sais aarteet esille :)\nMulla tarttuu kans aina nuo vaunut, rullaelukat, atomit ja hymyhelistimet matkaan, kun löytyy. Nuo vaunuthan liikkuu ihan hyvissä hinnoissa, kun en oo raaskinut yhtäkään ostaa Lumppulasta :D\nOuti ♥ 26. maaliskuuta 2014 klo 19.31\nNoi on niin pikkasia paloja, ettei taida tilkkutäkkiä syntyä.\nTäytyypä katsoa, jos laittais vaunut lumppulaan myyntiin joku päivä!\nannakristiina 25. maaliskuuta 2014 klo 18.18\nVoi Tupunat! :) Mä en osaa oikein innostua tosta päiväkerhosta, kun sitä ei oo mulle luettu ikinä. Tiedä onko sitä ees ollu olemassa vielä sillon vai onko se jotain uustuotantoa. Leikkimökki varastossa jo onkin! Olis ihanaa jos työpaikan pihassa olis sellanen! Aijai! :)\nOuti ♥ 26. maaliskuuta 2014 klo 19.32\nNoi Tupunat on kyllä hauskoja, kun ovat pikkuisia.


Okulaariveljet: maaliskuuta 2011\nLähdettiin Johannan kanssa hiihtelemään aurinkoiselle järvenselälle. Keli hieman muuttui. Mainiota että Saimaallakin voi tulla whiteout. Ei tarvitse näemmä enää lähteä Huippuvuorille... ;-)\nLähettänyt Janne klo 15.17 4 kommenttia:\nTunnisteet: Huippuvuoret matka, Ruokolahti, saimaa, Valokuvaaja Janne Virtanen, whiteout\nVanha kuva, uutta hiillostusta. Vetäisin Lightroomissa säädöt aika överiksi ihan tarkoituksella ja rajasin kuvan panoramaksi, niin sai mustat kulmat kuvasta pois. Vähän kikkailua päivän ratoksi.\nLähettänyt Sampsa klo 15.14 Ei kommentteja:\nSamasta kohtaa lähes samalla hetkellä.... Vertailun vuoksi. Sampsa vs Janne, Canon vs Nikon, Lightroom vs Cs4, Pc vs Mac. Hulvatonta tää kisailu! Tarvis katella vielä ajan kanssa HDR-meininkiä Vieremän kuvista.\nLähettänyt Sampsa klo 10.55 4 kommenttia:\nTunnisteet: Forssa, ND400, Neutral Density, Vieremä\nKolme vesikuvaa tähän väliin. Yksi eilispäivältä Vorssasta, yksi takapihalta viime keväältä ja yksi muilta mailta....\nLähettänyt Janne klo 20.00 1 kommentti:\nTunnisteet: Forssa, lempäälä, Moisiojoki, mylly, nepal, rukousmylly, Valokuvaaja Janne Virtanen, Vieremä\nMuutama aika sitten treenailin salamahommia ja yritin saada poitsun 1-vuotiskuvaa aikaseksi. Tässä pari räpsyä.\nLähettänyt Sampsa klo 21.03 2 kommenttia:\nNyt on näköjään ollut teemana lisätä työhön liittyviä kuvia, joten jatketaan hyvää linjaa. 15.3. oli Forssan Palolaitoksen perinteinen talonpolttoharjoitus, jossa arvon tulitaistelijat saivat taasen harjoitella vaativaa savusukellusta realistisissa oloissa. Pitäähän sitä nyt palomiehen saada lämpöä osakseen. Paikalla oli myös Forssan lehden kuvaaja, joka tuli tosin vehkeineen paikalle vasta, kun talo oli jo lähes palanut. Ei silti luvannut ostaa kuviani Forssan Lehteen... Eivät kuulemma maksa kuvista mitään.\nNyt sain myös Lightroomista otteen. Helkkarin hyvä ohjelma käsitellä suuria määriä kuvia kerralla. toimii!\nOhessa muutama räpsäys Tammelan harjoituksista.\nLähettänyt Sampsa klo 14.01 5 kommenttia:\nTunnisteet: Forssan Lehti, Forssan Palolaitos, Kanta-Hämeen Pelastuslaitos, Savusukellus, Talonpoltto, Tammela\nPalokunta pumppaa ja pelastaa\nLaitetaanpa välillä muutama kuva töistäkin. Potilaan etsintä/mönkiätreenistä yksi ja pari vanhempaa kuvaakin.\nLähettänyt Janne klo 11.48 2 kommenttia:\nTunnisteet: Forssa, kanta-häme, pelastuslaitos, pelastuslaitos.fi, Valokuvaaja Janne Virtanen\nTaas työpaikan kera mönkijäharjoituksissa. Päivä oli makea ja telamönkijä menee mihin vain... uskallus ja usko loppuu ennen kuin menokyky. Hauskaa puuhaa sanon minä. Pariin kuvaan lisäsin hiukan vinjetointia, muuten pärjäsi hyvin maltillisella sävyjen säädöllä.\nLähettänyt Sampsa klo 10.25 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Forssa, Kanta-Hämeen Pelastuslaitos, monkijä, pelastuslaitos, Yamaha Grizzly\nMäkihyppyä ja uusia leluja.\nPitää paikkansa Sampsa että tuli hankittua uusi lelu. Eipä tuossa paljon muuta eroa ole entiseen, kun että hintaa on enemmän ja hämäräkuvaus onnistuu hieman helpommin (mikä tietenkin on iso asia).\nOlin aikaisemmin ihan tyytyväinen Pentaxiin. Kuitenkin kun itsestään hajonnut objektiivi ei mennyt takuuseen\nniin siirryin Nikonin leiriin. Isommalla firmalla ehkä takuuhommatkin sujuu paremmin...\nTämä kun on valokuvausblogi, niin tässä yksi kuva tämänpäiväisistä mäkihyppelyistä Ylöjärveltä.\nLähettänyt Janne klo 23.18 Ei kommentteja:\nTunnisteet: finland, Meanwhile in Finland, mäkihyppy, Nikon d700, Pentax, takuu, tampere, Valokuvaaja Janne Virtanen, Ylöjärvi\nPalolaitoksen mönkkäritreeneistä pari perusräpsyä. Huomaa Okulaarijannen uusi kalusto... Ettei olisi vaan täyskenno isolla putkella...\nLähettänyt Sampsa klo 7.52 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Ensihoitaja, Ensihoitaja AMK, Kanta-Hämeen Pelastuslaitos


Melia Tamarindos sijaitsee rannalla. Aqualand Maspalomas -vesipuisto on suosittu nähtävyys, ja alueen luonnonkauneuteen voi tutustua kohteissa Maspalomasin dyynit ja Melonerasin ranta. Sioux City Park -teemapuisto ja Maspalomasin kasvitieteellinen puutarha ovat myös vierailun arvoisia. Asiakkaamme arvostavat tämän hotellin rauhallista sijaintia.\nRoque Nublo – Buffetravintola, josta on näköala puutarhaan. Tarjottu ruoka: kansainvälinen keittiö. Tarjoilee aamiaisen ja illallisen joka päivä.\nTara – Ravintola, jossa on baari ja joka sijaitsee uima-altaan vieressä. Tarjottu ruoka: kansainvälinen keittiö. Tarjoilee lounaan joka päivä.\nMelia Tamarindos tarjoaa asiakkaittensa käyttöön rannan, ravintolan ja 2 baaria/loungea. Jokaisessa 279 huoneessa on ilmainen Wi-Fi, kalustetut parvekkeet sekä taulutelevisiot. Asiakkaiden käytössä on minibaarit, huonepalvelu ja hiustenkuivaaja.\nHotellihuoneet vanhoja, sängyt kovia ja huonoja.\nHotellissa on monta asiaa, jotka ei täytä viiden tähden vaatimuksia. Erittäin kuluneet huoneet. Sängyt eivät vastaa tähtiä. Palvelu ylimielistä. Viiden tähden hotelli tarjoaa huonetta jonne kuuluu suoraan alakerran iltamusiikki kovaa jumputusta. Huoneen vieressä palo ovi paukkui aamusta iltaan. Aamiaihuoneen siisteys ei myöskään vastaa viiden tähden tasoa. Kaikkein huonoin asia oli huonot vanhat sängyt. Jos asuu hotellissa pari viikkoa ei pysty nukkumaan. Tuotiin ylimääräinen patja?. Sekään ei ole viiden tähden arvoista. Hotellin puutarha ja allasalue oli hieno, mutta sillä ei voi peittää puutteita.\nHyvät puolet: Ei pidetty ! Puutarha oli kaunis ja allasalue viihtyisä.\nHuonot puolet: Hotelli kaipaa remonttia huoneisiin!\nSijainti: Hotelli on erittäin hyvällä paikalla. Bussipysäkki hotellin edessä, pääsi hyvin eri puolille saarta. Hieno rantabulevardi lenkkeilyä varten.\nYöpyi 9 yötä, marrask. 2017\nSan Agustin Melia\nHelposti pääsi bussilla Las Palmasista laukkuineen,pysäkki 50 metrin päässä hotellista.Hotelli tasokas ja rauhallinen aikuisten paikka.\nHyvät puolet: Hyvä piha ja uima-allasalue\nHuonot puolet: Kuntosalilla voisi olla muutakin kuin kuntopyöriä ja juoksumattoja ,nyt ei ollut kuin vanhahko punnerruspenkki ja joitakin painoja siihen.\nSijainti: Hotelin edessä bussipysäkki mistä pääsee helposti kaikkialle saareen. Rantaan myös heti hotelin pihalta ,mistä hyvä kävelykatu aina Dyyneille asti.\nTamarindos-hotelli on rauhallinen ja sopiva aikuisille. Aamiainen kohtuullisen hyvä, tavarat vain loppuivat jos nukkui liian myöhään. Viinilasit ja pullonavaaja puuttuivat, niitä oltaisiin kaivattu. Allasalue viihtyisä ja tilava ja sää suomalaiselle sopiva. Siisteys ok. Netti toimi kohtuullisen hyvin.\n23. marrask. 2015\nKaikki pelasi ihan hyvin. Hotelli kaipaa kyllä pientä ehostusta koska se on koko alueen vanhimpia ja käyttö näkyy.


Perhosjahti: Hymyilevä hikoilija\nTänään olin elämäni ensimmäisessä spinningissä. Ja kyllä kylmät väreet tulivat muutaman kerran! Musiikki + liike = täydellinen yhtälö. Mutta rankkaa oli. Todella hurjaakin jossain vaiheessa, mutta, huomenna uudelleen :) Käynnissä taitaa ollakin back to fit projektin tynkää... Jännitin ennen tuntia, että miten pärjään pyörän säätelyn kanssa. Onneksi tunnilla oli niin mukavia kanssahikoilijoita jotka neuvoivat mielellään ja juteltiin pitkään ennen tunnin alkua ja vielä lopuksi. Ihanaa kun jossain kuntokeskuksessa on näin rento meininki! Vai lieköhän se kuitenkin siitä omasta asenteesta kiinni?\nAsenteesta vielä se, että yksi päivä eräs työkaveri heitti että etkö Maija ole koskaan vihainen? "Sulla on niin välitön hymy koko ajan". Naureskelin päälle, että ei mulla ole mitään syytä olla vihainen. Ja oikeasti, mulla on asiat niin hyvin, että en aijo tuhlata aikaa suun mutristeluun. Sitäpaitsi koen, että velvollisuuteni töissä on hymyillä vaikka olisi kuinka huono päivä :)\nMutta nyt on vatsa täynnä vihreitä, melonia, papaijaa, merilevää ja avokadoa. Voi tyytyväisin mielin nukahtaa... Mutta ensin on ihana fiilistellä upeiden suomalaisten naisartistien hittejä:\nJälkimmäisessä on tutun näköisiä maisemia... Kauhea kaipuu takaisin vaeltamaan & luontoon.\n1 kynttilä syttyi\nLeipuri Hiiva, hän asuu... meillä :)\nRikas, rakas, köyhä, varas?\nSalaatit = Helppoa & Nautinnollista!\nKäristettynä vai tuoreena?\nLempi superfoodit nyt ja huomenna\nEnsimmäinen HotJooga tuntini


MD-80 poistui - Arkisto - Ilmailuvalokuvat - FlightForum.fi\nAloittanut Guest JH2005, Heinäkuu 3, 2006\nNyt se sitten tapahtui. Muutama kuva ilman selityksiä.\nLaittakaa omianne vaan perään, porukkaa oli kameroiden kanssa paikalla paljon.\nToi Jukan toiseksi viimeinen on aivan sikakomee!\nTässä muutama kuva lennolta. Arlandassa portilla 64 Helsinkiin lähtevät matkustajat otettiin vastaan hanurimusiikilla ja lentoemännillä oli 1980-luvun perinteiset virka-asut.\nAsiaankuuluva teksti koneen ovenpielessä.\nTuristiluokan ateria poikkesi normaalista Tukholma-Helsinki -lennosta.\nEnsimmäisellä ylilennolla EFHK:lla kiersimme Leko 7:n itäpuolelta.\nSen jälkeen kävimme kääntymässä Kehä III:n eteläpuolella ja lensimme rahtialueen yli VIP President -terminaalin jäädessä koneen oikealle puolelle.\nSuihkutus koneen sisältä katsottuna.\nJoo hienoja kuvia kaikilta. Näin se aika aina päättyy. Toivottavasti tämä LPC saa sitten hyvän uuden kodin.\nOlipa mielenkiintoista nähdä vähän meininkiä itse koneen sisältä lennon aikana. 8)\nMinkälainen oli Harri meininki lennolla? Oliko mukana paljon toimittajia vai oliko suurin osa normaaleja matkustajia? Kuuluteltiinko "viimeisestä lennosta" paljon ja mitä normaali kansa tykkäsi ylilennoista?\nKaiken kaikkiaan hieno päivä, vaikka pieni haikeus onkin päälimmäisenä tunteena...\n1. Juhlakalu kuvattuna Embraerin ikkunasta aamulla\n2. Finnairin MD-80 kone saapuu viimeistä kertaa Tukholmaan\n3. Viimeisen lennon kippari Markku Arjamaa odottelee koneen ohjaamossa. Lento oli samalla lentäjien viimeinen lento Finnairilla\n5. Kaarretaan viimeistä kertaa finaaliin\n6. Oma versioni suihkutuksesta koneen sisältä nähtynä\nKiitos ja näkemiin MD-80!\nOliko noi suihkutukset kunnian osoitukset!?\nSurullista kyllä! Minne MD:t siirtyvät nyt?\nKomeat kuvat. Mukava nähdä myös sisältä kuvia. Se oli sitten siinä MD-80 osalta Finnairilla...\nToimittajia oli mukana kymmenkunta, ja foorumi oli hyvin edustettuna, meitä taisi olla peräti kuusi. Menimme Tukholmaan jo aiemmalla lennolla ja saimme siten kuvatuksi loungesta käsin LPC:n saapumisen terminaaliin siellä.\nHelsinkiin päin kone oli ilmeisesti viimeistä paikkaa myöten loppuunmyyty. Mukana oli esimerkiksi joku japanilaisryhmä, jolle tapahtuma oli varmastikin hyvin suuri yllätys. Takariveillä näytti olevan myös joku konefanaatikkojen pieni ryhmä, joista en kuitenkaan ketään tunnistanut. Median lisäksi oli mukana myös runsaasti Finnairin kutsumia vieraita, ilmeisestikin konetyypin kanssa tekemisissä olleita henkilöitä. "Tavallisia" matkustajia oli kuitenkin reilusti yli puolet kaikista.\nTavalliset matkustajat eivät varmastikaan portilla vielä tienneet mistä oli kyse. Yksi ruotsalainen sitä kysyikin minulta. Tietenkin kaikki kielitaitoiset ymmärsivät asian ovenpielessä olleesta tekstistä ja asia kuulutettiin myös heti lähdettäessä suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Myös lentoemäntien perinteisistä virka-asuista kuulutettiin.\nHistoriallinen lento nousi ilmaan kello 12.07 paikallista aikaa Arlandan radalta 19R. Minusta tuntui, että lentokorkeus oli hieman normaalia matalampi joten matkustajat saattoivat nauttia juhla-aterian lisäksi pilvettömässä säässä hienoista saaristomaisemista. Ennen lähestymisen aloittamista lennon kapteeni Markku Arjamaa kuulutti kolmella kielellä saaneensa lennonjohdolta luvan kahteen kunniakierrokseen Helsinki-Vantaalla. Ennen sitä lensimme kuitenkin Helsingin keskustan yli ja Vuosaaren kohdalla käännyimme kohti 22L:ää. Ensimmäisellä ylilennolla kaarsimme vasemmalle ja ohitimme Leko 7:n itäpuolelta. Toiseen suuntaan lensimme terminaalien itäpuolelta ja sen jälkeen tulimme laskuun klo 13.59.\nHarvoin on koneessa laskun jälkeen kuulunut taputuksia niin pitkään kuin nyt. Ainakin jotkut tavallisista matkustajista olivat kuulemma suuresti nauttineet matalista ylilennoista, mutta voi tietenkin olla, että joitakin kaartelu matalalla on pelottanut.\nYheltä kaverilta ei ainakaan yritystä puuttunut ;D\n..mutta kuvat olivat normaalikuraakin huonompia. Ehkä juuri siitä yrityksestä johtuen? Poistun takavasemmalle häpeämään..\nPohdimme siinä lennolla, että tällaisen lennon kyseessä ollessa ei liene moukkamaista taputtaa laskun jälkeen, ja niin sitä sitten annettiin mennä\nSe takarivin konefanatikko porukka taisi olla id-matkustajia, ja jos oikein ymmärsin moottorikorjaamon suunnalta...\nHieno lento tuo ollut. HIeno homma. Ikävä vaan tulee näitä Mädäreitä. :'( Toisaalta tuo SAS on onneksi MD-80 voittonen firma...\nJa pari huonoa kuvaa lisää täysamatöörin kamerasta\nMinne MD:t siirtyvät nyt?\nLPC:n uusi koti taitaa löytyä naapurimaasta FlyNordicilta vaikka sitä ei vielä tänään aivan suoraan sanottukaan.\nTässä on ohilennosta ja laskusta kuvat.\nOnnistuin nämäkin munaamaan, mutta antaa mennä tällä kertaa.\nMorjens vaan. :-\nToivotaan että hondan katto ei saanut dämitsiä\nps. yritystä on kaverilla ainakin on. Oman auton katolle en kyll viittis kiivetä.\nMuutama itse napsasemani kuva hallin takaata. Vesisuihku tuli yllättäen, mutta ei pyytämäti vai miten se menikään. Ja eikun juosten paikalle.\nVarovaisesti arvioiden 40% paikalla olleista oli jossakin vaiheessa kamera kädessään.\nLeko seiskan pihalla kävi kuhinaa ja väki odotteli milloins se itse juhlinnan kohde tulee ja tulihan se sieltä.\nKääntyy... ja katos muutama muukin kuvaa itse juhlakalua.\nJa pitihän joittenkin päästä ihan viereen seisoskelemaan\nJaahas, se siitä. Kai sieltä kohta joku ulos tullee.\nJa tulihan sieltä.\nEttä sellainen teksti...\nJa ennen kuin luodon poika poistui paikalta firman pakulla niin vielä yksi heittolaukaus.\nPahoitteluni kuvien huonolaatuisuudesta. Taattua pokkarilaatua\nKoneen kapu sanoi muutaman sanan ja esitteli muistaakseni lennon miehistön yleisölle. Myöskin lauma muita md-80 lentäjiä tuli lavan eteen. Muusta en osaa sanoa kun oli samaan aikaan OH-LGB:n siivoamisen siivoaminen lopuillaan eli pakattiin pakua ja piti kadota.\nKivasti on kertynyt kuvia, mutta tilaa on vielä mm. miehistöstä, lokikirjanluovutuksesta....ym. Älkää pantatko kuvianne, kaikki vaan mukaan kuviaan näyttämään. Kaikki foorumilaiset eivät olleet paikalla, joten lisää kuvia. Tämähän ei ole airlinersnet eli ei ole laatuvaatimuksia tietääkseni.\nLavan kummalekin puolelle tuli "valon sammuttajat" eli viimeiset MD-80 ryhmän lentäjät. Aluksi koneen kapteeni puhui, ja luovutti koneen lokikirjan lentotoiminnanjohtajalle. Hän puolestaan luovutti kirjan oman puheensa jälkeen tekniikan edustajalle, joka piti oman puheensa.\nViimeinen lento lennetty ja kone museoon\nLokikirja kipparilta lentotoiminnanjohtajalle...\nja tekniikan edustajalla.\nKiire on ohi, miljoonat matkustajat kuljetettu, aikakausi päättynyt. Uusi tulevaisuus edessä.\nKyllä on hienoja kuvia! Ottiko kukaan videota ylilennoista?\nKulomäki, Maauunintie. Tuosta suunnasta tulee ihan kiva lentorata 22L:lle. 8)\nOnkos DHL muuttanut rahti 2:lta?


Kiinteistöveroilmoituksen palautuspäivä lähestyy – tarkista verotuspäätös - Taloustaito.fi\nKiinteistöveroilmoituksen viimeinen palautuspäivä on 8.5. tai 15.5. Oma palautuspäivä on merkitty ilmoituksen etusivulle.\nKiinteistöverotuspäätös ja sen mukana tulleet ilmoitus- ja selvitysosa tulee tarkistaa.\nJos tiedoissa on korjattavaa tai täydennettävää, korjaukset voi tehdä Kiinteistötiedot verkossa -palvelussa. Kiinteistönomistajat saivat kiinteistöverotuspäätökset maaliskuussa. Verotuspäätöksen tiedot perustuvat vuoden alun (1.1.2018) tilanteeseen.\nJos omistat kiinteistön yhdessä puolisosi kanssa, riittää, että täydennätte ja palautatte jommankumman puolison ilmoitusosan.\nYhteisöjen ja yhteisetuuksien viimeinen palautuspäivä oli 30.4.2018.\nKiinteistövero maksuun syys- ja lokakuussa\nAlle 170 euron kiinteistövero maksetaan kerralla ensimmäisenä eräpäivänä, ja sitä suurempi vero tulee maksettavaksi kahdessa erässä. Eräpäivät ovat 3.9. ja 15.10.2018.\nKiinteistövero tuottaa tänä vuonna 1 844 miljoonaa euroa\nVerohallinnon ennakkotilastojen mukaan kiinteistövero tuottaa tänä vuonna kunnille noin 1 844 miljoonaa euroa, mikä on noin 50 miljoonaa euroa (2,8 %) enemmän kuin viime vuonna toteutunut verotuotto oli.\nSuurin osa kiinteistöverosta kertyy aikaisempien vuosien tapaan rakennuksista. Maapohjan osuus on noin 27 prosenttia tuotosta.\nVuonna 2018 yleinen kiinteistöveroprosentti nousi 41 kunnassa, vakituisten asuinrakennusten veroprosentti 27 kunnassa ja muiden asuinrakennusten veroprosentti 44 kunnassa.


Hyvää kansainvälistä naistenpäivää❣ - Janina Fry\n8.3.2020 Teksti: Janina Fry\nTasa-arvo. Mitä se tarkoittaa? Minun mielestäni tasa-arvoa ymmärretään usein väärin tai sitä tulkitaan erikoisesti. Tasa-arvo tarkoittaa mielestäni sitä, että kaikki saisivat olla omalle temperamentilleen ja luonnolleen uskollisia ja sitä kautta saavuttaa tasa-arvoista päämäärää. Tasa-arvo ei tarkoita sitä, että naiset olisivat ja käyttäytyisivät kuin miehet vaan sitä, että omana itsenään itseään kuunnellen ja omaa sisäistä viisautta käyttäen pääsisi todelliseen tasa-arvoiseen lopputulokseen ja sen yli. Me naiset olemme jo hormonaalisesti erilaisia kuin miehet ja tasa-arvo ei tarkoita sitä, että matkisimme miehiltä heidän toimintamalliaan. Vain ymmärtämällä tätä voimme saavuttaa todellista aitoa tasa-arvoa. Me olemme erkoislaatuisia.\nMe kannamme ja kasvatamme uutta elämää sisällämme, me huolehdimme ja hoivaamme, me rakastamme ja taistelemme. Me kaadumme ja nousemme kerta toisensa jälkeen. Me olemme perheen intuitiivinen voima johon lapset ja miehemme tukeutuvat. Me olemme leijonaemoja jotka puolustavat omiamme ja samalla saatamme kaiken lisäksi luoda uraa. Käymme töissä ja toteutamme itseämme ja olemme uskomattomia voimanpesiä, sitä ei saa ottaa itsestäänselvyytenä. Jotta me kykenemme tähän kaikkeen me tarvitsemme maadoitusta ja vahvaa yhteyttä luontoon ja lepoa. Mitä kiireempi arki sitä enemmän lepoa/meditaatiota tarvitsemme. Muistakaamme tätä arjessa ja vaalitkaamme sitä💪🏻 Puolustakaamme toisiamme yli rajojen. Naisia kohtaan tehdään ympäri maailmaa paljon vääryyksiä ja näitä epäkohtia on tuotava esiin ja näytettävä miten hullunkurista se on. Ilman naisia tällä planeetalla ei olisi elämää. Niin yksinkertaista se on. Miksi tämä ei riitä perusteluksi kaikille tahoille ympäri maailmaa jotka sortavat naisia?\nR E S P E C T and cut the bullshit worldwide🙏🏻 Tämä on rukoukseni ja toiveeni tänä naistenpäivänä 8.3.2020.\nAL30 / 8.3.2020 klo 15:27\nHyvää Naistenpäivää Janina. Olen niin samaa mieltä kuin Sinä jutussasi.


Raudanpuute yleistä hedelmällisessä iässä olevilla naisilla - Kansanterveys\nRaudanpuute yleistä hedelmällisessä iässä olevilla naisilla\nEtusivu » Hyvinvointi » Raudanpuute yleistä hedelmällisessä iässä olevilla naisilla\nEsa Sopin mukaan osalla potilaista on voinut olla jo vuosien ajan vaikeita oireita, mutta verenkuva ei lainkaan viittaa raudanpuutteeseen. Kuva: Getty Images\nRaudanpuute voi aiheuttaa merkittävästi erilaisia fyysisiä ja psyykkisiä oireita. Epäspesifisistä oireista johtuen diagnoosin tekeminen voi vaikeutua.\nRaudanpuute on yleinen sairaus, jota esiintyy erityisesti hedelmällisessä iässä olevilla naisilla sekä kasvissyöjillä. Raudanpuutteen diagnostiikka ja hoito ovat sisätautien erikoislääkäri Esa Sopin mukaan tärkeitä.\n– Raudanpuutteeseen liittyy usein oireita, jotka rajoittavat suorituskykyä ja huonontavat elämänlaatua, pahimmillaan jopa estävät potilaan suoriutumisen päivittäisestä arjesta.\nRaudanpuutteen oireet voivat olla hyvinkin monimuotoisia, sillä rautaa tarvitaan lähes kaikissa elintoiminnoissa. Oireet voivat olla sekä fyysisiä että psyykkisiä.\n– Oireisiin kuuluvat esimerkiksi poikkeava väsymys, päänsärky, aivosumu, keskittymiskyvyn puute, hengenahdistus, lihas- ja nivelkivut, levottomat jalat, hiustenlähtö sekä painon nousu. Toisaalta samankaltaisia oireita voivat aiheuttaa monet muutkin sairaudet, Soppi sanoo.\nNuorilla naisilla raudanpuutteen taustalla on usein runsaat kuukautiset.\nÄlä syö rautalisää omatoimisesti!\nYleisin anemiatyyppi on nimenomaan raudanpuuteanemia. Sopin mukaan raudanpuutteisia potilaita on kuitenkin huomattavasti enemmän kuin raudanpuuteanemiasta kärsiviä.\n– Osalla potilaista on voinut olla jo vuosien ajan vaikeita oireita, mutta verenkuva ei lainkaan viittaa raudanpuutteeseen.\nMitä pidempään raudanpuute kestää, sen vaikeampaa sen hoito on. Raudanpuute tulee kuitenkin aina hoitaa.\n– Aneemisella potilaalla hemoglobiini korjautuu ensin ja vasta tämän jälkeen rautaa alkaa kertyä varastoihin. Hemoglobiinipitoisuus ei kuitenkaan nouse potilaan geneettisesti määräytyneen hemoglobiinin yli, Soppi kertoo.\nKehittyneen raudanpuutteen syytä ei läheskään aina löydetä. Soppi kehottaa kuitenkin välttämään omatoimista raudan käyttöä.\n– On hyvä muistaa, että raudanpuute voi olla merkki vakavasta sairaudesta. Raudan napsiminen purkista myös pitkittää raudanpuutteen diagnostiikkaa.


106 m² Väriojankatu 18 C, 05810 Hyvinkää Rivitalo 4h myynnissä - Oikotie 16338409\nMyytävät asunnot Hyvinkää Etu-Martti Väriojankatu 18 C, 05810 Hyvinkää\n278 000 €●106 m²\nVäriojankatu 18 C, Etu-Martti, Hyvinkää●4h+k+kph+2wc+sauna+parveke\nTämä ihastuttava ja tilava, kolmen makuuhuoneen rivitaloasunto etsii nyt uusia omistajia. Kaunis puistoinen piha- alue ja sijainti rauhaisalla alueella, saa mielen rentoutumaan. Mukavat lenkkeilymaastot ja keskustan palvelut ovat aivan lähellä. Tapainlinnan kouluun ei yliteltäviä teitä eli lapsille on turvallinen koulumatka.\nKahdessa kerroksessa olevassa kodissa on tilaa isommallekkin perheelle. Alakerrassa kaksi makuuhuonetta, joista toisesta käynti valoisalle terassille. Kylpyhuone ja sauna sekä kodinhoitohuone sijaitsevat alakerrassa. Kodinhoitohuoneessa on talon toinen wc ja tilaa pesutornille. Yläkerrassa on päämakuuhuone ja avara olohuone, josta käynti parvekkeelle sekä keittiö ja wc, jossa on myös suihku\nTässä kodissa on hyvä pohjaratkaisu ja se antaa monenlaiset mahdollisuudet erilaisiin perheen tarpeisiin.\nSamalla kertaa myydään omana osakkeenaan oleva autokatospaikka hintaan 5000€ erillisenä kauppana. (Ei sisälly asunnon myyntihintaan 278 000€). Autokatospaikan osakkeessa on lunastuslauseke.\nTule tutustumaan ja ihastumaan. Varaa oma esittelyaikasi välittäjältä! Minna Berglund LKV p. 045 2654538 minna.berglund@remax.fi\nVäriojankatu 18 C, 05810 Hyvinkää\nVarustus: suihkuseinä, lattialämmitys, suihku, kiinteät valaisimet, kylpyhuonekaapisto. Varustus: lattialämmitys, suihku, suihkuseinä, peilikaappi.\n2021 vesiboilereiden uusinta kilpailutetaan toteutettavaksi. Osakkaiden kesken sovittu, että jokainen osakas maksaa oman vesiboilerinsa. Arvioitu kustannus n. 1000€.\nHUONEISTOSSA: Seinien maalaus ja tapetointi. TALOYHTIÖSSÄ: 2008- Lukitusuudistus Exec avaimelle, lukittavat postilaatikot, 2013- IV- järjestelmän nuohous, 2015- Lumiesteet katoille, julkisivujen ja aitojen kunnostusmaalaus, 2018- Autokatoksen huoltomaalaus, B- ja C- talojen portaikkojen kunnostus, 2020- Tiilikattojen pesu ja pinnoitus, IV- huolto: kanavien nuohous, ilmamäärien mittaus ja venttiilien säätö.\nPalvelut: Kauppakeskus Willa n. 1,5 km. Terveyskeskus 2 km. Koulut: Lähin koulu Tapainlinnan koulu 500m. Laurea ammattikorkeakoulu 1,8 km. Päiväkoti: Punaojan päiväkoti 600m. Päiväkoti Touhula Riemunrinne 1,2 km.\n2 622,64 € / m2\n21.6 e / kk\nMuut maksut: Myyjällä sähkölaitoksen kanssa sopimus tasaerälaskutuksesta kuukausittain. Tasaus kerran vuodessa. Sähkönkulutuksen suuruuteen vaikuttaa mm. sähköauton lataus ja saunominen vähintään 4 krt/vko. Autopaikkamaksu on erillisellä osakesarjalla olevan autokatospaikan hoitovastike 21,60€/ kk. Vesimaksut omalla mittarilla todellisen kulutuksen mukaan.\nAsunto Oy Hyvinkään Pavinrinne\nhuoltoyhtiö. Kiinteistönhoidon lisätiedot: Talvisin yhteisten alueiden lumenauraus.\nISARVO OY Matti Pennanen 0504094650 matti.pennanen@isarvo.fi\nautokatoksia: 9. piha-autopaikkoja: 3.\nLattia: Keittiössä: parketti. Pesutiloissa: laatta. Erillisessä WC:ssä: laatta. Olohuoneessa: parketti. Makuuhuoneessa: parketti. Saunassa: laatta. Kodinhoitohuoneessa: laatta. Seinät: Keittiössä: kaakeli, maalattu, tapetti. Pesutiloissa: kaakeli. Erillisessä WC:ssä: kaakeli. Olohuoneessa: maalattu, tapetti. Makuuhuoneessa: maalattu, tapetti. Saunassa: puu. Kodinhoitohuoneessa: kaakeli.\nPuh: 040 836 8935\nViertola Keskusta Tehdas Parantola Hyvinkää Martti Vieremä Mustamännistö Kirjavatolppa Sahanmäki Hakala Pohjoinen Vehkoja Sveitsi Hakalanmäki Ahdenkallio Tapainlinna Kruunupuisto Martinlehto


Blogi | Ounasjoen Metsästys-ja Kalastusseura ry\nAmpumaradan harjoitusammuntojen varaukset\nTiistai 19.4.2022 - MK\nAmpumaradan käytön varaus numeroista 0400-816458 tai 040-5524815 tai marko.krigsholm(at)pp.inet.fi. Harjoitusvuorot viedään sivujemme kalenteriin, josta voi tarkastaa vapaat ajat.\nTiistai 25.1.2022 - MK\nOlen siirtänyt Jäsenanomuksen sivuillemme. Löydät sen Yhteystiedot- välilehdeltä.\nToinen tiedosto on .PDF ja toinen .XLXS (Excel). Linkkiä napauttamalla, anomus avautuu uuteen ikkunaan, josta se on helppo tulostaa ja täyttää.\nTäytetyn anomuksen voi lähettää kirjepostilla tai skannattuna liitteenä sähköpostilla\nSunnuntai 23.1.2022 klo 16:08 - MK\nHirvisyksy oli seuramme osalta haasteellinen, koska alueella ei ollut hirviä edellisten vuosien tapaan. Kaatomäärän jäädessä pieneksi, emme pystyneet jakamaan maanomistajille suunniteltua osuutta. Hyvä, että peijaiset saatiin järjestettyä. Toivottavasti tulevina vuosina pääsemme tavoitteeseen.


New Jersey ja Dallas juhlivat ensimmäisiä mestaruuksiaan\nKeskushyökkääjä Nico Hischier teki historiaa United Centerissä järjestetyssä NHL:n varaustilaisuudessa, kun New Jersey Devils teki hänestä kautta aikain ensimmäisen sveitsiläisen ykkösvalinnan. Hischier ja 216 muuta hänen jälkeensä varattua pelaajaa yrittävät seuraavaksi rakentaa uriansa kohti NHL-tähteyttä.\nOsana NHL:n satavuotisjuhlia NHL.com listaa viikoittain huippuhetkiä vuosisadan varrelta. Seuraavassa on listattu muutamia muistoja ajanjaksolta 18.-24. kesäkuuta eri vuosilta ja vuosikymmeniltä:\n24.6.1995: Hyökkääjä John MacLean ja muut New Jersey Devilsin pelaajat voittavat ratkaisevan neljännen finaalin lukemin 5-2 ja juhlivat seurahistorian ensimmäistä mestaruutta Detroit Red Wingsin kustannuksella.\n24.6.2013: Chicago Blackhawks voittaa Stanley Cupin toistamiseen neljän kauden sisään. Joukkue kukisti Boston Bruinsin kahden viime hetken maalin turvin TD Gardenissa pelatussa kuudennessa finaalissa lukemin 3-2.\n23.6.1999: Hockey Hall of Fame luopui tavallisesta kolmen vuoden odotusajasta ja hyväksyi vastikään uransa lopettaneen Wayne Gretzkyn suoraan kunniagalleriaan.\n22.6.2013: Patrick Kane tuo Stanley Cupin yhden voiton päähän tekemällä kaksi maalia United Centerissä. Blackhawks voitti Bruinsin viidennessä finaaliottelussa lukemin 3-1.\n21.6.2013: Alain Vigneaultista tulee New York Rangersin seurahistorian 35. päävalmentaja.\n20.6.1995: Puolustaja Scott Niedermayer tekee ikimuistoisen maalin ja hyökkääjä Jim Dowd tavanomaisemman osuman, kun Devils voittaa toisen finaalin Joe Louis Arenassa lukemin 4-2. New Jersey siirtyi Detroit Red Wingsia vastaan käydyssä finaalisarjassa 2-0-johtoon.\n19.6.1999: Hyökkääjä Brett Hullin maali kuudennen finaalin kolmannessa jatkoerässä ajassa 14.51 tuo vierailija Dallas Starsille 3-2-voiton Buffalo Sabresista. Voiton myötä Stanley Cup matkasi ensimmäistä kertaa Texasiin.\n18.6.1975: Boston Bruinsin Bobby Orr voittaa NHL:n parhaalle puolustajalle annettavan Norris Trophyn kahdeksatta kertaa putkeen.


Hiljaiset hetket - SAKL\nhelmi 16, 2015 heikin-horisontista\nKun tänään aamulla (15.2) avasin oven ja astuin ulos, minut ympäröi lähes täydellinen hiljaisuus. Hiljaisuus jota piti oikein kuunnella. Kohtapuoliin aamurauha on tipotiessään sillä linnut saapuvat ja alkavat konsertoimaan ollakseen vasta syyspuolella hiljaa. Ei sen puoleen, virkistävää on lintujen ääntely ja kun niistä osa osaa oikein laulaakin. Mieleen tuli listata omat suosikit linnut/äänet.\nMustarastas haikein sävelin on odotetuimpia. Itse lintuja ei tarvitse odottaa niitä on runsain mitoin talvehtinutkin näillä main.\nMinun odotuslista äänimaailmaani satunnaisessa järjestyksessä: mustarastas, peippo, kalalokki, tiirat ml. räyskä, haarapääsky, tiltaltti, käki ja viimein kesällä kehrääjä jne.\nYksi inhokki on mitä lauluun tulee. Punavarpunen kun saapuu, alkaa se lähes taukoamattoman typerän hermoja rassaavan vislauksensa meidän rannassa. Jos joku lintu pystyy laulaen stressiäni kiihdyttämään, on se juuri punavarpunen. Keväällä kun on paljon tehtävää rannassakin, pyydysten laskukuntoon valmistelua yms., puoliltapäivin on valmis vääntämään tämän typeryksen niskat nurin jos kiinni sais.\nYksi luontoääni jota kaipaan, on heinäsirkan siritys. Niistä on tullut mykkiä. Hyppivät kyllä kesällä nurtsilla mutta mitään ei kuulu. Nykyisin kaikki negatiiviset muutokset luonnossa selitetään johtuvan ilmastonmuutoksesta ja siitä varmaan johtuu sirkkojenkin mykkyys.\nAuton tuulilasi hiljaisena aamuna. En olisi millään hennonnut lähteä lehdenhakuun koska menetin tämän taideteoksen.\nSuolapulssi joka joulukuussa saapui, on todisteellisesti jäämässä itämereen. Odottelin josko toinenkin olisi tullut perään, mutta vesi on vaan sehlannut tanskan salmissa eestaas.\nEdellisen kerran kun tällainen suuri muutos tuli, oltiin 70-luvulla. Suuri muutos tuli myös kalojen käyttäytymiseen. Itämeri kuntoutui ja hapettunut ravinteikas vesi nosti tuotantokyvyn aivan eri luokkaan kuin se oli ollut.\nVarsinkin silakka muutti käyttäytymistään radikaalisti. Selkämeren silakka alkoi vaeltaa Pohjois-Itämerelle, varsinkin sen pohjoisosiin syksyllä ja alkutalvella. Talvella oli tosi tyhjää Selkämerellä kunnes taas kevät- talvella alkoivat silakat uudelleen vaeltaa tänne kudulle.\nHarmillista tässä on se että kalastukseen on kiintiöaluejako hyväksytty aivan kuin sillä olisi jotain yhteyttä todellisuuteen.\nMonet vuodet on todettu selkämeren silakkakannan olevan vankka. Näinhän se onkin, mutta osa hyvistä saaliista on johtunut että silakkaa on myös vaeltanut selkämerelle kun vain täällä on ollut mahdollista koko itämeren alueella talvehtia syvänteissä koska täällä on, toisin kuin pääaltaalla, hyvä happipitoisuus. Paremman sapuskan puutteessa on valkokatkaa ollut talvimuonaksi.\nMutta jos nyt Itämeri kuntoutuu (muutos näkyy jo) ja herkkuplanktonia tulee mereistymisen ansiosta, silakka muuttaa käyttäytymistä ja kasvukin nopeutuu. Tämä tarkoittaa lyhykäisyydessään, että Selkämeren saaliit heikentyvät tai jopa romahtavat koska kala vaeltaa, toisin kuin nyt, pois Selkämereltä talveksi. Silakkaa kyllä on, mutta käytös muuttuu.\nTulevassa tilanteessa ettei selkämereltä tule entiseen malliin saalista, ei ole kyse ylikalastuksesta vaan on kyse luonnollisesta muutoksesta joita on kaiken lisäksi ollut usein aiemminkin.\nTosin ”tiede”maailmasta löytyy selittäjiä joiden ylikalastuspropaganda saa vahvistuksen, ja vaikka sillä ei ole todellisuuden kanssa mitään yhteistä, ei se näiden ”proffien” menoa haittaa. Kun on seurannut ”kalatalous”tieteen ylintä tasoa esimerkiksi silakan kalastuksen/silakanpoikastuotannon/lohen smoltin selviytymisen korrelaatioista Selkämerellä ei voi todeta muuta kuin että mielikuvitus toimii ja olisi paremmin hyödynnettävissä vaikka lastenkirjallisuudessa.


Jätekyyteihin esitetään keskitettyä kilpailutusta – seudullisen lautakunnan on määrä tehdä muutos 11 kunnassa - Jätehuolto - Turun Sanomat\nJätekyyteihin esitetään keskitettyä kilpailutusta – seudullisen lautakunnan on määrä tehdä muutos 11 kunnassa\nMuutos koskisi Turun lisäksi Auraa, Kaarinaa, Lietoa, Marttilaa, Paimiota, Kanta-Paraisia, Pöytyää, Kanta-Ruskoa, Saloa ja Sauvoa.\n13.02. 07:30 8 kommenttia\nLounaisen Suomen ikikiistaan kiinteiden jätteiden kuljetuksesta etsitään jälleen ratkaisua. Turun valvontajohtaja Leena Salmelainen tuo ensi torstaina Lounais-Suomen jätehuoltolautakuntaan esityksen, ...\nAhmasaari 13.02. 10:00\nJätekuljetusten siirtyminen Lounais-Suomen Jätehuollon haltuun olisi todella ikävä ja surkea ratkaisu. Hintataso nousisi aivan varmasti, ja veikkaan, että myös laatu heikkenisi. Hyvä esimerkki tästä on viime joulun jälkeen, kun meidän taloyhtiössämme jätekuljetukset hoitava Lassila & Tikanoja ottaa aina kyytiinsä myös jäteastian viereen jätetyt joulukuuset. Sen sijaan Raisiossa asuva ystäväni harmitteli, että siellä joutuu aina itse hoitamaan joulukuusen hävittämisen, kun LSJH ei joulukuusia suostu ottamaan mukaansa jäteastian vierestä.\nRainer Kryssi 13.02. 14:33\nVast: SURKEA RATKAISU\nLounais-Suomen Jätehuolto Oy (huomaa Oy) on nykymuodin mukaisesti poliittisen kontrollin ulkopuolelle rakennettu monsteri, joka pitäisi purkaa. On toimitusjohtaja, palvelujohtaja, asukaspalvelupäällikkö, käyttöpäällikko, talous- ja hallintopäällikkö, palveluesimiehiä, tiedottajia, viestintäsuunnittelija, suunnittelijoita, ympäristöneuvojia jne. Iso porukka tekemässä mitä? LSJH:n nettisivuilta ei esimerkiksi löydy tietoa LSJH:n hallintomallista. Yleensä Oy:ssa on hallitus, sellaisesta ei ole tietoja. Viitataan jossain kohtaa Lounais-Suomen jätehuoltolautakuntaan, mikä taas vaikuttaa poliitikkojen rahankeruuseen perustetulta hyväveli- ja siskokerholta. Kuten koko LSJH.\nKommentattori 14.02. 08:16\nJuuri näin. Keskitetty kilpailuttaminen ei ole markkinataloutta. Se on suunnitelmataloutta, josta yksityinen taho vetää voitot välistä. Siinä on siis markkinatalouden ja suunnitelmatalouden huonot osat yhdistetty.\nJätehuolto olisi parempi hoitaa joko suoraan kunnan toimesta tai sitten olla avoin markkinatalous, jossa kuluttaja valitsee itselleen parhaan vaihtoehdon.\nT.S. 14.02. 13:39\nAhmasaari: "Sen sijaan Raisiossa asuva ystäväni harmitteli, että siellä joutuu aina itse hoitamaan joulukuusen hävittämisen, kun LSJH ei joulukuusia suostu ottamaan mukaansa jäteastian vierestä."\nMinulla on sellainen käsitys ettei LSJH:lla mitään omaa kalustoa ole vaan se tekee sopimukset eri yritysten kanssa.\nAngus 13.02. 11:22\nKun nyt tuo keskistetty ratkaisu pakotetaan laajasta vastustuksesta huolimatta, niin on kai nyt jo etukäteen suunniteltu seuranta (miten toimii, kustannuskehitys) - ja millainen prosessi on palaaminen hajautettuun, jos tarvetta ilmenee? Sillä ei kai päätöksiä voi tehdä vai yhteen suuntaan. Jo tieto siitä, että ratkaisu ei ole välttämättä ikuinen ja kiveen hakattu, saattaa pitää kustannukset kurissa ja laadun oikeana.\nAlalla 13.02. 16:03\nTulipa kiire päättää\nKauan kiistelty asia kiireellä lautakuntaan, koska kuntavaalien jälkeen lautakunnan voimasuhteet epävarmat. Nyt halutaan nuijia ratkaisu jätehuollon sosialisoimiseksi vastoin yleistä mielipidettä sekä usean kunnan kantaa. Järjenvastaista touhua!\nArskaVaan 13.02. 17:37\nOn se kumma kun kaikki yksityistetään, mutta p#skat pitää kunnallistaa...\nOnhan se toisaalta niin että LSJH:lla on aina piikki auki , ei tarvitse olla tehokas kun aina voi nostaa hintaa kun on kartelli.\nKommentattori 14.02. 08:32\nNiin ja asukkaat maksavat tehottomuuden. Luultavasti kommunistisen ratkaisun jälkeen valinnanvapaus poistuu myös roskiksen tyhjennysvälin osalta. Jatkossa roskis tyhjennetään joka viikko, vaikka se olisi typötyhjä. Arvaus syylle: Ei muuten poliikkojen suhmuroima firma pystyisi maksamaan johtajilleen ökypalkkoja, joita heille on etukäteen luvattu poliittisissa lehmänkaupoissa.


Poliisi tv; kuka ajeli limusinilla tampereella 1999? | sivu 36 | Overdrive.fi\nJaa no ei se sitten voinut se olla.\nOnkos Nurmikallion tuotoksia?siis kuvaukset!?!,\nItseäni lainaten, asun samassa talossa missä Nurmikallion studio oli!, jos muistatte hyviä juttuja, niin paikallisessa baarissa (Baari Vesku 36) niille on kuuntelioita!\nKyllä tää vielä selviää.\netsivät autoa ass pen ja varusteena slant dick\nKovasti kiertänyt edustus-Buicki tai Aspeni slantilla.\nKoiramiehelle pitäis antaa ääninäyte molemmista. Laiskasti puhisevan 307:n ja slantin pärinän luulis erottavan toisistaan,vaikkei ehkä kova automies olekkaan. No aikaa on kulunut,ettei välttämättä muista miltä kuulosti,mutta jos olisin poliisi niin varmaan senkin kortin käyttäisin.\nTuli mieleen että Jari Mäelläkin on vuokra-autojen joukossa j0ku kasari Buickki. En ole varma onko se yksi etsityistä Buickeista.\nonko jarilla alibi\nMitä nyt kuvista saa selvää, niin näyttää olevan Dodge Aspen Spesial Edition, niissä tais olla 360 kone\nSe on Nokian pääjohtajan Kari Kairamon entinen edustusauto. En tiedä vuosimallista että mitä autoa nyt etsittiin mutta se on vuodelta 1980. Mitä Kari Kairamo olisi siellä tehnyt. Tosin omistajana on voinut olla silloin jo Mäki tai joku muu.\nkairamolla on melko pitävä alibi tuolle raisan katoamisajankohdalle\nPertti K, Petri R. ja redneck1 tykkäävät tästä.\nMuistaakseni Rauma-Repola Oy:n entinen tummansininen edustusauto, Buick Park Avenue -84 oli myyty jossain vaiheessa tampereen talousalueelle.\nJos selviäminen olis nyt kiinni siitä, että kenellä tuollainen Buick tai Aspen on ollu tapahtumahetkellä Tampereen suunnalla niin ihme ettei ole jo selvinnyt. Esim. tuollaisten Buickien runkonumerot varmasti poliisi saa maahantuojalta tai Trafilta ja jälkimmäisestä paikkaa pyytää kaikista omistushistoriaselvityksen, niin siitä voi jo kuka tahansa lukea minne ja kenelle mikäkin auto on rekisteröity tapahtumahetkellä. Siitä kun suodatetaan Pirkanmaan talousalueella olleet autojen omistajat, pyydetään aluksi ne haastatteluun ja jos auto/autot on vielä olemassa niin"CSI" etsimään autosta Raisan DNA-jäämiä.\nPetri R., 6.11.2019\n...töissä oli juttua tyypin kanssa joka on aikoinaan toiminut katsastusmiehenä. 90-luvullakin saanut usein yksilöidä poliiseille rikoksiin liittyviä autoja AKEn tietokannasta hyvin hatarin vihjein. Vihreä neliskanttinen Volvo Meri-Lapista jonka kilpi alkaa S:llä ja loppuu ehkä kasiin tai kolmoseen...löytyy.\nErikoista, ettei aiemmin koiramies ole tuonut ajatuksiaan julki.\nTosin voihan se olla, ettei tuo tilanne ole vain mitenkään yhdistynyt Raisan tapaukseen aiemmin.\n"Mä olen mystinen hopeinen koiramies..."\nbathory ja isalmela tykkäävät tästä.\nNiinkuin mä tuossa aikaisemmin kirjoittelinkin, niin ihmisten aivot on aika huonoja säilyttämään epämääräisiä muistikuvia vuosikymmeniä. Niihin sekoittuu faktaa ja fiktiota ja loppu täytetään mielikuvituksella ja omilla toiveajatteluilla. (että saan mainetta ja kunniaa, jos selvitän tämän jutun)\nMä en kyllä muistais 20 vuoden takaisia aamuöisiä juttuja, jos niihin ei sisältyisi jotain henkilökohtaisempaa kuin koirien kiinnostus kusireissulla. Ja onko edelleenkään muuta syytä noiden jenkkien etsimisille, kuin että ne sattuivat jäämään kameran kuviin tuona yönä? Noi kaikki autoista saadut "varmat havainnot" tuolta yöltä on olleet ihan kuraa.\nBtw. Jos oletetaan, että sulla on raato Buick Aspenin kyydissä. Sä pysähdyt levähdyspaikalle järven rantaan. Kauanko sulla menee siihen, että sä revit vainajan sieltä autosta ulos, raahaat sen rannalle ja saat sen sinne niin syvälle painojen kanssa, ettei se nouse pintaan tai osu johonkin satunnaisen rannan ruoppaajan tielle? Ja sitten muina miehinä takaisin autoon ja kovilla kierroksilla karkuun. Auto tuli, oli hetken paikoillaan ja lähti.\n"Aamulehden mukaan mies oli Salmenkalliontien päässä, kun hän kuuli korkeilla kierroksilla tulevaa auton ääntä. Auto pysähtyi, oli hetken paikoillaan ja sen jälkeen kiihdytti verraten kovaa ohi."\nMikkis ja Rusty tykkäävät tästä.


Heli Koskinen 2. joulukuu 2019\nVegaaniset piparkakut eivät häviä maussa perinteisille piparkakuille, ja näistä herkullisista pipareista voivat nauttia erityisruokavalioitakin noudattavat.\nVegaanisiksi piparkakut muuntuvat jättämällä kananmunan pois ja vaihtamalla voin vegaaniseen margariiniin. Vehnäjauhojen sijaan nämä piparkakut on leivottu Foodinin tattarijauhoilla ja Foodinin mantelijauhoilla, joten ne ovat myös gluteenittomia. Tattarijauhot ja mantelijauhot toimivat piparkakuissa yllättävän hyvin ja tuovat pipareihin uutta mehevyyttä ja särmää.\nPiparkakkujen makeuttamiseksi on käytetty siirapin lisäksi Masajon intiaanisokeria, joka on käsittelemätöntä, ravintorikasta ja aromikasta täysruokosokeria. Myös kookossokeri toimisi näissä herkuissa hyvin!\n150 g vegaanista margariinia (esim. Sunnuntai laktoositon margariini)\n1,5 dl intiaanisokeria tai kookossokeria\n3 ½ dl mantelijauhoja\n(+ valmista tomusokerikuorrutetta koristeluun)\nKiehauta kattilassa margariini, sokeri, siirappi ja piparkakkumauste.\nYhdistä toisessa kulhossa mantelijauho, tattarijauho, perunajauho, leivinjauhe ja suola ja sekoita margariini-sokeriseokseen. Laita taikina peitettynä jääkaappiin ja anna kovettua seuraavaan päivään.\nKauli taikina ohueksi levyksi tattarijauhojen avulla. Taikina on löysempää kuin tavallinen piparkakkutaikina ja tarttuu herkästi kaulimeen, joten jauhoja voi käyttää reilummin apuna kaulitsemisessa.\nOta taikinasta muoteilla piparkakkuja ja siirrä leivinpaperilla vuoratulle pellille.\nPaista piparkakkuja uunissa noin 7 minuuttia, jolloin piparkakut jäävät hivenen pehmeiksi.\nAnna pipareiden jäähtyä ja koristele halutessasi tomusokerikuorrutteella.