ORIMATTILAN TERVEYSKESKUKSEN VUODEOSASTOJEN ASIAKASTYYTYVÄISYYSKYSELY - PDF\nORIMATTILAN TERVEYSKESKUKSEN VUODEOSASTOJEN ASIAKASTYYTYVÄISYYSKYSELY\nDownload "ORIMATTILAN TERVEYSKESKUKSEN VUODEOSASTOJEN ASIAKASTYYTYVÄISYYSKYSELY"\n1 ORIMATTILAN TERVEYSKESKUKSEN VUODEOSASTOJEN ASIAKASTYYTYVÄISYYSKYSELY Kirsti Anttila Kati Kupari Opinnäytetyö, Syksy 2004 Diakonia-ammattikorkeakoulu, Lahden yksikkö Diakoninen sosiaali-, terveys- ja kasvatusalan koulutusohjelma Sairaanhoitaja (AMK)\n2 2 TIIVISTELMÄ Anttila, Kirsti & Kupari, Kati. Orimattilan terveyskeskuksen vuodeosastojen asiakastyytyväisyyskysely. Lahti, syksy 2004, 81 s, 6 liitettä. Diakonia-ammattikorkeakoulu, Lahden yksikkö, Diakoninen sosiaali- ja terveysalan koulutusohjelma, sosiaali- ja terveysala, sairaanhoitaja (AMK). Hoitotyönlaatu ja sen kehittäminen koetaan tärkeäksi terveydenhuollossa. Myös hoitotyötä halutaan kehittää entistä enemmän potilaslähtöisempään suuntaan. Aikaisempien tutkimusten mukaan potilaat ovat olleet hyvin tyytyväisiä saamaansa hoitoon. Opinnäytetyön tarkoituksena oli kartoittaa asiakkaiden mielipiteitä hoidosta Orimattilan terveyskeskuksen vuodeosastoilta. Tavoitteena on selvittää, kuinka tyytyväisiä vuodeosastojen potilaat ovat itsemääräämisoikeuden, potilasturvallisuuden, tiedonsaantioikeuden, vuorovaikutuksen ja luottamuksellisuuden suhteen. Tavoitteena on kartoittaa, onko hyvän hoidon kokemisessa eroa iän, sukupuolen, hoitoajan ja osastojen välillä. Opinnäytetyön aineisto kerättiin Orimattilan terveyskeskuksen kolmelta eri vuodeosastolta heinä- syyskuun välillä, Tutkittavan joukon koko oli kolmen eri vuodeosaston potilaat, 72 potilasta, joista 58 osallistui tutkimukseen. Aineisto kerättiin strukturoidulla kyselylomakkeella, jossa oli 31 monivalintakysymystä. Aineisto analysoitiin suorilla jakaumilla ja ristiintaulukoinneilla. Tulosten mukaan on nähtävissä, että potilaat ovat tyytyväisiä saamaansa hoitoon. Itsemääräämisoikeus, potilasturvallisuus, tiedonsaantioikeus, vuorovaikutus ja luottamuksellisuus toteutuivat hyvin potilaiden mielestä hoitotyössä. Iällä, sukupuolella, hoitoajalla ja osastojen välillä ei ollut merkittävää eroa hyvän hoidon kokemisessa. Tulosten perusteella itsemääräämisoikeuden ja tiedonsaannin suhteen olisi kuitenkin kehitettävää. Opinnäytetyöstä saatuja tuloksia voidaan hyödyntää vuodeosastojen hoitotyön kehittämisessä. Tuloksista esiin nousseet ongelmat auttavat hoitohenkilökuntaa kohdistamaan huomion havaittuihin epäkohtiin, kuten tiedon antamiseen potilaalle. Tulokset antavat tietoa vuodeosastojen henkilökunnalle, niin hoitajille kuin lääkäreille tekemästään hoitotyön laadusta. Asiasanat: vuodeosastot; potilaat; hoitotyö; asiakastyytyväisyys; kvantitatiivinen tutkimus\n3 3 ABSTRACT Anttila, Kirsti & Kupari, Kati. Survey of Customer Satisfaction at Orimattila Health Centre, Lahti, Autum, 2004, Language: Finnish, 81 pages, 6 appendices. Diaconia Polytechnic, Lahti Unit, Degree Programme in Diaconial Social Welfare, Health Care and Education. The quality of nursing and the developing of the same are important in health care. Nursing will be developed more to the direction of taking care of the needs of the patients. The purpose of this study was to collect information of patients opinions of nursing on the wards at Orimattila Health Centre. The aim was to find out how satisfied the patients of the wards were with respect to self-determination, patients security, the right to receive information, interaction and confidentiality. The goal was to survey if there were differencies between ages, genders, lengths of nursing and wards when evaluating experiences of good care. Data for this study were collected on three different wards at Orimattila Health Centre between July and September The sample was 72 patients and 58 patients participated on three different wards. The data for the survey were collected with a structured questionnaire of thirty-one multiple-choice questions. The sample was analyzed using straight distribution and cross-tabulation. According to the results, the patients were satisfied with the nursing in general. In the patients opinion self-determination, patients security, the right to receive information, interaction and confidentiality worked out well. There were no significant differences between ages, genders, lengths of nursing and wards as to good care. The results showed that there was need for improvement in self-determination and receiving information. The results in this study can be exploited for developing nursing on the wards. The problems this study showed up help the nursing staff address their attention to defects e.g. in giving information to the patient. The results provide information on the quality of the nursing to the staff of the wards, to both the nurses and the doctors. Keywords: wards; patients; nursing; customer satisfaction; quantitative research.\n4 4 SISÄLLYS JOHDANTO 6 1 POTILAAN HYVÄ HOITO Hyvä hoito terveydenhuollossa Potilaan itsemääräämisoikeus Potilaan turvallisuus.12 2 POTILAAN JA HOITAJAN VÄLINEN VUOROVAIKUTUS Potilaan ja hoitajan välinen yhteistyö vuodeosastolla Potilaan ja hoitajan välinen luottamuksellisuus Potilaan oikeus tiedonsaantiin TUTKIMUKSEN KUVAUS Tutkimuksen tarkoitus ja tutkimusongelmat Tutkimuksen menetelmät Kyselylomakkeen laatiminen Kohderyhmä ja aineistonkeruu Aineiston analyysi.22 4 TUTKIMUSTULOKSET Aineiston kuvaus Itsemääräämisoikeus Turvallisuus Tiedonsaanti Vuorovaikutus Luottamuksellisuus Yleinen hoidon arviointi POHDINTA Tutkimuksen luotettavuus Tulosten pohdintaa Jatkotutkimusehdotuksia...37\n5 5 LÄHTEET...38 LIITTEET 40 Liite 1. Tutkimuslupahakemus...40 Liite 2. Saatekirje kyselyyn osallistujille 41 Liite 3. Aineiston keruuseen käytetty kyselylomake..42 Liite 4. Suorat jakaumat kyselylomakkeessa 52 Liite 5. Aineistosta tehtyjä ristiintaulukointeja...63 Liite 6. Orimattilan terveyskeskuksen toimintafilosofia.68\n6 6 JOHDANTO Tänä päivänä pidetään tärkeänä kehittää terveydenhuollon palveluja ja niiden laatua. Aihetta on viime aikoina tutkittu ja on käyty paljon keskusteluja siitä, millä tasolla hoidon laatu nykyisin Suomessa on. Tutkimusten mukaan asiakkaat ja potilaat ovat olleet varsin tyytyväisiä saamiinsa hoitoihin ja arvostavat nykyistä terveydenhuoltojärjestelmäämme korkealle. (Sosiaali- ja terveysministeriö 1999, 5.) Laissa potilaan asemasta ja oikeuksista todetaan, että jokaisella kansalaisella on oikeus hyvään terveydenhuoltoon sen tasoisena kuin hänen kotikunnallaan on mahdollista järjestää. Terveyspalvelujen tuottajan on siis huolehdittava hoidon laadusta ja sen toimivuudesta. On myös tärkeää huomioida jokaisen ihmisen yksilöllisyys ja hoidon kokemuksen ainutkertaisuus potilaan näkökulmasta. Nämä asiat tulisi huomioida tuotettaessa laadultaan hyvää hoitoa. (Kujala 2003, 19.) Orimattilan terveyskeskuksesta pyydettiin opinnäytetyön aihetta. Aiheeksi muodostui vuodeosastoille asiakastyytyväisyyskysely. Aihe on noussut niin potilaiden kuin hoitohenkilökunnan tarpeista. Henkilökunta toivoi tutkimuksessa kiinnitettävän erityisesti huomiota potilaan itsemääräämisoikeuteen, potilasturvallisuuteen, hoitajan ja potilaan väliseen vuorovaikutussuhteeseen sekä luottamuksellisuuteen ja tiedonsaantiin osastoilla. Aihe oli hyvin mielenkiintoinen ja tärkeä hoitotyön kehittämisen kannalta. Vuodeosastoja Orimattilan terveyskeskuksessa on kolme. Osastoista yksi on keskittynyt dementia potilaiden hoitoon. Yhdellä osastoista hoidetaan myös kirurgisia potilaita. Potilaina ovat pääasiassa vanhukset, jotka eivät pärjää itsenäisesti kotona ja jotka tarvitsevat sairaanhoidollisia toimenpiteitä. Vuodeosastot ovat jaoteltu väestövastuualueitten mukaan. Systemaattinen potilaspalautteen hankkiminen on tärkeää kehitettäessä sairaanhoitoa. Tutkimusten mukaan potilaat ovat hoitohenkilökunnalle saamaansa hoitoon yleensä tyytyväisiä ja he harvoin ilmaisevat mielipiteitään sairaalassa ollessaan. (Töyry, Julkunen-Vehviläinen, Roine, Mattila & Rissanen 1999, )\n7 7 On tärkeää saada tutkittua tietoa siitä, millaiseksi potilaat kokevat hyvän hoidon. Opinnäytetyön tulosten toivotaan hyödyttävän käytännön hoitotyötä ja sen kehittämistä. On tärkeää saada potilaan näkökulma asiasta, koska hoitotyön tehtävä on toimia potilaan hyväksi hänen ehdoillaan. Asiakastyytyväisyys on osa hyvää hoitoa. Tämän opinnäytetyön tarkoituksena on kyselyn avulla kartoittaa niitä asioita, jotka tekevät asiakkaiden mielestä hoidosta laadukasta. Aineisto kerättiin kolmen vuodeosaston potilailta.\n8 8 1 POTILAAN HYVÄ HOITO 1.1 Hyvä hoito terveydenhuollossa Hoitotyö on tarkoin määrätty sarja toimintoja, joilla pyritään toteuttamaan hoitotyön tarkoitus. Hoitotyön tavoitteena on auttaa asiakasta terveyden ylläpitämisessä ja, jos asiakkaan tila muuttuu, antamaan riittävästi sellaista hoitoa, joka on tarpeen asiakkaan terveyden palauttamiseksi. Jollei terveyttä voida saavuttaa, hoitotyön tehtävänä on kohottaa asiakkaan elämän laatua ja maksimoida hänen voimavaroja niin kauan, kun hän elää. Olennainen osa hoitotyöstä tähtää yksilön inhimillisten tarpeiden tyydyttämiseen. (Yura & Walsh 1988, 98. ) Hyvän hoitamisen tavoitteena on toisen ihmisen hyvinvoinnin edistäminen. Tähän tavoitteeseen pääsemiseksi hoitohenkilökunnalle on asetettu eettisiä ohjeita ja lakeja hyvästä hoidosta ja sen toteutuksesta. Eettisten ohjeiden mukaan hoitajan perustehtävänä on edistää ja parantaa terveyttä sekä ehkäistä sairautta ja kärsimystä. Toinen tärkeä periaate on jokaisen potilaan kunnioittaminen ainutkertaisena persoonana. Potilaita tulisi hoitaa tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden periaatteita noudattaen. Hoitotyön tehtävänä on ihmisten omien voimavarojen tukeminen ja lisääminen, itsenäisen selviytymisen edistäminen sekä elämänlaadun parantaminen. (Kalkas & Sarvimäki 1996, 37, 47-48, 66, 98.) Useilla osastoilla on käytössä osaston oma toimintafilosofia, joka omalta osaltaan ohjaa hoitoa laadukkaampaan suuntaan. Myös Orimattilan terveyskeskuksen vuodeosastoilla on käytössä oma toimintafilosofia. (Liite 6.) Hyvän hoitotyön tehtävänä on siis huomioida potilaan yksilöllisyys ja eettisyys hoitotyössä. Leena Niinistön (1995, 51) kirjoittamassa artikkelissa tuodaan myös toisenlainen näkökulma hyvään hoitoon. Hänen mukaan hyvä hoito koostuu tiedosta, taidosta, kunnioituksesta sekä potilaan ja hoitohenkilökunnan keskinäisestä luottamuksesta. Hyvää hoitoa tarkastelevissa tutkimuksissa moitteita saattavat saada esimerkiksi pitkät jonot tai se, että potilaat joutuvat eri lääkärin hoitoon. Potilaalle hyvä hoito on omakohtainen elämys, hoidon ja hyvän vuorovaikutuksen summa. Potilas\n9 9 odottaa, että hoito on virheetöntä ja tapahtuu kaikkien osapuolten välisessä yhteistyössä sujuvasti. Potilaan käsitykseen hoidon laadusta vaikuttaa se, millaista yhteistyö hoitoyksikön ja potilaan välillä on. Tähän taas vaikuttavat muun muassa hoitoyksikön ilmapiiri, odotusajat, henkilökunnan asenteet, käyttäytyminen potilaita kohtaan, palvelualttius ja potilaan tiedonsaannin mahdollisuudet. Myös potilaan aikaisemmat kokemukset palveluista vaikuttavat siihen. Potilaan odotuksiin ja vaatimuksiin vaikuttavat ikä, sukupuoli, koulutus, ammatti ja sosioekonominen asema. Useimmiten potilaan vaateet hyvälle hoidolle eivät vaadi rahaa, kuten inhimillisten tarpeiden täyttäminen, inhimillinen kohtelu sekä hyvä vuorovaikutussuhde. (Töyry, Julkunen- Vehviläinen, Roine, Mattila & Rissanen. 1999, ). Hyvän hoito on haluttu turvata myös lainsäädännön avulla. Potilaalla on oikeus hyvään terveyden- ja sairaanhoitoon ja siihen liittyvään kohteluun. Jokaisella Suomessa pysyvästi asuvalla on oikeus päästä ilman syrjintää terveydentilansa edellyttämään ja laadultaan hyvään hoitoon. Potilasta on kohdeltava niin ettei hänen ihmisarvoaan loukata ja niin, että hänen vakaumustaan ja yksityisyyttään kunnioitetaan. (Laki potilaan asemasta ja oikeuksista 1992, 2 luku, 3.) Laki potilaan asemasta ja oikeuksista, antaa myös juridisen vahvistuksen hoitoetiikan kehittymiselle (Lindqvist 1995, 96). Siinä on määritelty keskeiset potilaan hoitoon ja kohteluun liittyvät periaatteet ja sen tarkoituksena on selkiinnyttää ja vahvistaa potilaan oikeusturvaa sekä edistää luottamuksellisen hoitosuhteen syntymistä moniarvoisessa ja teknistyvässä terveydenhuollossa (Kokkonen 1996, 3345). Lindqvistin (1995, 96) mukaan luottamus ja yhteistyöhalu takaavat kuitenkin hoidon eettisyyden paremmin kuin kirjoitettu lakipykälät. Laissa potilaan asemasta ja oikeuksista pidetään muun muassa yksityisyyden suojaa, tietojen luottamuksellisuutta, itsemääräämisoikeutta ja tiedonsaantia potilaalle keskeisinä kuuluvina oikeuksina. Potilaan lakisääteinen asema on siis maassamme vahva. Hyvä hoito on lakiin ja kansainvälisiin sopimuksiin perustuva oikeus. Potilaslaissa on myös määritelty eräitä keskeisiä hyvän hoidon elementtejä: potilaalle on ymmärrettävällä tavalla annettava selvitys hänen terveydentilastaan, hoidon merkityksestä sekä eri hoitovaihtoehdoista ja niiden vaikutuksista. Potilasta on hoidettava yhteisymmärryksessä hänen kanssaan ja hänen kieltäytyessään hoidosta edelleen yhteisymmärryksessä hänen kanssaan muulla lääketieteellisesti hyväksytyllä tavalla hoitaa. Jos täysi-ikäinen potilas ei pysty päättämään hoidostaan, potilaan läheistä\n10 10 on ennen tärkeän hoitopäätöksen tekemistä kuultava sen selvittämiseksi, millainen hoito parhaiten vastaisi potilaan tahtoa. (Paunio 1999, ) Voutilaisen (2004, 14-17) mukaan riittävä henkilöstön määrä ja koulutuksen merkitys toimivat laadun takeena. Asiakkaiden tarpeiden määrittäminen, konkreettisten tavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen kriittinen arvioiminen on tärkeää. Väitöksessä tutkittujen ikääntyneiden omaiset arvioivat hoitotyön laadun hyväksi. Omaiset olisivat kuitenkin halunneet osallistua asiakkaiden hoitoon ja sen suunnitteluun nykyistä enemmän. Hyvään hoitoon sisältyvät yksilöllinen hoito, ammattitaitoinen hoitohenkilökunta sekä myös hoidettavien omaisten huomioiminen. Kujalan (2003, 162) tutkimuksen mukaan kaikki potilaan kohtelua, yksilöllisyyttä ja arvostusta koskevat hoitotekijät saivat potilailta suuren arvostuksen. Hoitotilanteet ja hoitotapahtumat eivät koskaan saisi toteutua kaavamaisesti jokaiselle potilaalle samaan tapaan. Tällöin ihminen kokee olevansa kohde, ulkopuolinen omassa asiassaan. Yksilölle on annettava riittävästi aikaa, riittävä kommunikaatio ja kuulluksi tuleminen. Myös yksilöllisyys ja intimiteetti on turvattava. On tiedettävä, mikä asiakkaan oma tavoite on ja mitä hän odottaa. Asiakas tietää parhaiten vaivastaan ja hänen tietonsa on oltava tasavertaisesti hoitotapahtumassa mukana. Asiakas tuo hoitotilanteeseen oman subjektiivisen tietonsa ja ammattihenkilö oman ammatillisen tietonsa. Siten ammattihenkilöt määrittelevät ja toteuttavat hoidon, mutta sen vaihtoehdoista ja vaikutuksista asiakkaan on oikeus olla selvillä ja tehdä valintoja tämän perusteella. Potilaiden näkökulmasta hyvää hoitoa on se, että heidät otetaan huomioon ainutkertaisina yksilöinä ja kohdataan hoitotilanteessa aidosti. Koskettaminen, toivon edistäminen ja läsnäolo ovat myös niitä asioita, joita potilaat arvostavat hyvässä hoidossa. (Turunen 1994, 44.) Potilaan tyytyväisyyden tiedetään vaikuttavan myönteisesti moniin hänen hoitoonsa liittyviin asioihin, kuten hoitomyöntyvyyteen sekä paranemiseen. Monissa hoitoyksiköissä on oivallettu asiakastyytyväisyys ja hyvä hoito osaksi laadunhallintaa. Useissa tutkimuksissa hyvää hoitoa saaneet ja tyytyväiset potilaat todennäköisemmin noudattavat hoito-ohjeita, ja jatkavat mielellään hoitoa sekä terveydenhuoltopalvelujen käyttöä. (Peiponen, Brommels & Kupiainen 1996, 2042.) Ammatillisuus on tärkeä osa hyvää hoitoa. Sairaanhoitajien sekä muun hoitohenkilökunnan ammatillinen osaaminen voidaan määritellä työntekijän taitona ottaa vastaan haasteet oman ja työyhteisönsä osaamisen kehittäjänä sekä soveltaa\n11 11 nykyistä ja luoda uutta tietoa. Osaamistarpeet terveydenhuollossa tapahtuneiden muutosten vuoksi ovat kasvaneet. Hoitohenkilökunnalta edellytetään hyviä auttamis-, muutoksenhallinta-, päätöksenteko- ja suunnittelutaitoja. Tärkeää on myös omata työhön sopivaa persoonallisuutta. Tutkimuksen mukaan jatkuva itsensä kouluttaminen ja tiedon hankinta kuuluu hoitoammattiin. (Hilden 2002, ) Tässä opinnäytetyössä keskitytään seuraaviin hyvän hoidon osa-alueisiin, jotka ovat itsemääräämisoikeus, potilasturvallisuus, hoitajan ja potilaan välinen vuorovaikutussuhde sekä luottamuksellisuus ja tiedonsaanti. Nämä osa-alueet nousivat erityisesti työyhteisön toivomuksesta. 1.2 Potilaan itsemääräämisoikeus Hallitusmuotomme mukaan jokaisella on oikeus välttämättömään huolenpitoon, johon on katsottu kuuluvan myös oikeus kiireelliseen sairaanhoitoon. Jokaisella on myös oikeus vapauteen, johon kuuluu tahdon vapaus eli itsemääräämisoikeus. ( Paunio 1999, ) Suomessa on hyvin johdonmukaisesti vahvistettu potilaan itsemääräämisoikeutta, mutta kuitenkin jatkuvasti kentältä kantautuu viestejä siitä, että potilaan tahtoa ei kunnioiteta. (Kokkonen 1996, 3345). Ensimmäinen sairauden mahdollisesti mukanaan tuoma asia on potilaan itsemääräämisoikeuden väheneminen. Tällöin henkilökohtaiselle riippumattomuudelle voidaan joutua asettamaan rajoituksia. Sairaudet ja niiden hoidot voivat vaikuttaa potilaan kykyyn sekä oikeuteen tehdä valintoja ja niihin perustuvia päätöksiä. Esimerkkinä tällaisista tilanteista ovat dementoituneiden ja psykiatristen potilaiden hoito. Potilaalle ei voida aina antaa täyttä valinnanvapautta ja itsemääräämisoikeutta, jolloin puhutaan vajaavaltaisista tai syyntakeettomista potilaista. Myös tällaisissa tilanteissa tulee ihmisarvoinen kohtelu ja inhimillinen hoito turvata. (Kalkas & Sarvimäki 1996, 51, 120.) Useissa tutkimuksissa on todettu, että itsemääräämisoikeuden tunne lisää potilaiden tyytyväisyyttä ja parantaa elämisen laatua hoidon aikana. (Anttila 1996, 1587). Itsemääräämisoikeuteen kuuluu jokaisen yksilön itsehoitotarpeesta ja itsehoitokyvyn jatkuvuudesta huolehtiminen. Silloin potilas voi ylläpitää omaa elämäänsä ja terveyttään, toipua sairauksistaan ja vammoistaan sekä selviytyä niiden seurauksista. (Yura & Walsh 1992, 80.) Turussa kahdessa terveyskeskuksessa tehdyssä tutkimuksessa\n12 kolme neljästä haastatellusta ilmoitti haluavansa osallistua omaa hoitoaan koskevaan päätöksentekoon. (Sohlman, Joukamaa & Lehtinen 1996, 3414.) 12 Potilaan itsemääräämisoikeuteen kuuluu, että potilasta on hoidettava yhteisymmärryksessä hänen kanssaan. Potilaalla on oikeus kieltäytyä tietystä hoidosta tai hoitotoimenpiteestä. Jos täysi-ikäinen potilas ei itse pysty päättämään hoidostaan esimerkiksi mielenterveysongelman vuoksi, potilaan laillista edustajaa, lähiomaista tai muuta läheistä on ennen tärkeän hoitopäätöksen tekemistä kuultava siitä, millainen hoito parhaiten vastaisi potilaan tahtoa. (Laki potilaan asemasta ja oikeuksista 1992, 2 luku, 6. ) Potilaalle ei kuitenkaan saa antaa hoitoa, jos hän on aikaisemmin vakaasti ja pätevästi ilmaissut hoitoa koskevan kielteisen tahtonsa. (Laki potilaan asemasta ja oikeuksista 1992, 2 luku, 7. ) Potilaan itsemääräämisoikeus oikeuttaa siis potilaan kieltäytymään ehdotetusta tai jo aloitetustakin hoidosta ja saamaan sen sijaan muuta tarkoituksenmukaista ja lääketieteellisesti perusteltavissa olevaa hoitoa. Potilaalle ei sen sijaan tarvitse tai ehkä saakaan järjestää jotain muuta hänen toivomaansa hoitoa, jos se lääkärin mielestä on perusteetonta (esimerkiksi taikauskoa). Potilaslaki ei anna aivan ymmärrettävästi potilaalle oikeutta päättää yksin hoitonsa sisällöstä. Sen sijaan se antaa hänelle riidattoman oikeuden kieltäytyä tarjotusta hoidosta. Hoitosuhde ei katkea, vaikka potilas kieltäytyykin hänelle tarjotusta hoidosta. Kieltäytyminen saattaa kuitenkin johtaa luottamussuhteen järkkymiseen, mutta potilaan hoito tulisi kuitenkin varmistaa potilaslain edellyttämällä tavalla. (Koskinen 1996, 1084.) 1.3 Potilaan turvallisuus Jos potilas saa tarvitsemaansa tukea ja huolenpitoa, hän usein kokee olonsa turvallisemmaksi. Joillekin potilaille tuttu osasto, jolla on kenties aikaisemmin ollut, luo turvallisen ilmapiirin. Turvallisuutta luovat myös aiemmilta hoitojaksoilta tutut ja helposti lähestyttävät hoitajat. Omahoitajalla on keskeinen osa turvallisuuden tunteen luomisessa. Lehdon (1997, 91-95) mukaan turvallisuutta luovia tekijöitä ovat hoitajien ammattitaito ja luottamus hoitosuhteessa. Epätietoisuus hoidosta taas voi aiheuttaa turvattomuutta. Kiireetön, rauhallinen, ystävällinen, valoisa, äidillinen ja varma hoitaja koetaan turvallisuutta tuovana (Heikkinen & Laine 1997, 139).\n13 13 Hoitajan ja vuorovaikutuksen lisäksi turvallisuutta potilaalle luovat myös hoitoympäristön fyysiset tilat ja viihtyisyys. Etenkin dementoituneen ihmisen ominaispiirteet asettavat omat vaatimuksensa hoitoympäristölle. Dementoituneen potilaan tarpeita vastaava ympäristö on kodinomainen, helposti hahmotettava ja turvallinen. Hoitoympäristöllä ja ryhmäkoolla onkin selvä yhteys dementoituneen käyttäytymiseen. Tutkimuksilla on osoitettu, että käytösoireita esiintyy eniten yksiköissä, jotka ovat suuria ja laitosmaisia ja joissa turvallisuustekijöitä ja asukkaiden hyvinvointia ei ole huomioitu. Fyysinen ympäristö käsittää hoitoyksikön aineelliset olosuhteet, joita ovat paikan sijainti, tilojen koko, muoto, järjestely, ulkonäkö ja sisustus sekä kaikkien näiden luoma tunnelma. Myös valaistus, seinät, lattia, ikkunat, huonekalut, esineet, lämpötila, erilaiset laitteet, apuvälineet ja erilaiset äänet vaikuttavat turvallisuuden tunteeseen. Tärkeä osa turvallisuutta on myös riittävä potilaiden valvonta. (Ahoranta & Virolainen 2002, ) Turvallisuuden tunnetta vähentää erilaiset pelot liittyen sairaalaan. Usein potilaat pelkäävät sairaalaan tuloa. Tulevia hoitotoimenpiteitä jännitetään ja niihin voi liittyä voimakastakin pelkoa. Myös mahdollinen kipu aiheuttaa potilaassa pelkoa. Potilaat voivat jännittää sitä, kuinka heidät otetaan vastaan osastolle ja sitä, kuinka hoitohenkilökunta suhtautuu heihin. Useimmiten pelkona on, että heitä ei huomioida yksilöinä vaan tapauksina. (Manninen 1997, ) Kokemaansa turvattomuutta potilas viestii kohtaamistilanteissa. Potilaan turvattomuuden tunne tulee esiin esimerkiksi pelokkuutena, avuttomuutena, arkuutena ja jännittämisenä. (Heikkinen & Laine 1997, 138.)\n14 14 2 POTILAAN JA HOITAJAN VÄLINEN VUOROVAIKUTUS 2.1 Potilaan ja hoitajan välinen yhteistyö vuodeosastolla Hoitotyö edellyttää aina yhteistä suhdetta toisen ihmisen kanssa. Tällöin hoitamiseen liittyy myös toisen ihmisen ymmärtämisen tarve. (Heikkinen & Laine 1997, 9.) Tämän vuorovaikutussuhteen lähtökohtina ovat ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja hoitajan ammatillinen vastuu (Kalkas & Sarvimäki 1996, 117). Hoitaminen on vuorovaikutusta ja perustuu yhteistoimintaan hoidon tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen lähtökohtana on jokaisen potilaan ainutkertaisuuden ymmärtäminen. (Sarvimäki & Stenbock-Hult 1992, 82; Lehto 1997,95.) Hoitajan ja potilaan suhteeseen kuuluu myös potilaan omaisten ja läheisten henkilöiden huomioonottaminen. Nämä ihmiset ovat osa potilaan jokapäiväistä elämää ja voivat myös hoitojakson aikana osallistua aktiivisesti hoitoon esimerkiksi potilasta henkisesti tukien. (Kalkas & Sarvimäki 1996, 136.) Tampereen Yliopistollisessa Sairaalassa tehdyssä tutkimuksessa kyselyn kohteena oli sairaalan henkilökunta. Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, toimivatko henkilöstön mielestä vuorovaikutussuhteet työyhteisössä sekä lisäksi tarkastella henkilöstön näkemyksiä siitä, kuinka henkilöstön ja potilaiden välinen vuorovaikutus toimii. Henkilöstön mielestä vuorovaikutus potilaiden hoidossa toimi hyvin. Neljä viidesosaa vastaajista oli sitä mieltä, että potilaita ei käsitellä materiaalina ja potilaita puhutellaan ystävällisesti nimeltä eikä työ ole rutiininomaista. Tosin eri ammattiryhmät kokivat vuorovaikutuksen laadun eri tavalla. Välittömässä potilastyössä olevat henkilöt arvioivat vuorovaikutuksen paremmaksi kuin ne, jotka arvioivat vuorovaikutusta ulkopuolisina. (Paunonen, Laakso, Lehti, Harisalo, Uusitalo & Nieminen 1996, 1211.) Potilaat pitävät sairaalan henkilökunnan kanssa tapahtuvaa vuorovaikutusta hoitokokemuksen perustana. Potilaalle sairaalakokemukset ovat ainutlaatuisia ja herkkiä elämäntilanteita ja siksi niiden tulisi muodostua voimavaroja rakentaviksi. Sairaalassa kahdenkeskistä viestintää säätelevät muun muassa vallitsevat normit, roolit, potilaan terveysongelma, sairaalaorganisaation luonne ja ennen kaikkea itse tilanne. Henkilökunnan ja potilaan vuorovaikutussuhteessa on läsnä suomalaiseen kulttuuriin\n15 15 kuuluvien viestintäsääntöjen lisäksi kyseessä olevan sairaalakulttuurin ja jopa osastokohtaisen viestintäkulttuurin säännöt. Keskusteluissa yhteisymmärrys syntyy viestinnän osapuolten tunnistaessa ja ymmärtäessä tilanteeseen liittyviä havaintojaan. Kulttuurissa muotoutuneet säännöt auttavat silloin, kun ne ovat molemmille yhteiset. Potilaalle sairaala saattaa olla vieras ympäristö, jolle on ominaista muodollisuus, virallisuus ja hierarkisuus. Hierarkisuuden lisäksi viestintätilanteissa on läsnä vahvoja tunteita, sillä sairaalan jokapäiväistä elämää ovat epävarmuus, huoli, tuska, masennus ja jopa kuolema. (Kettunen 1998, 1275.) Hoitaja tarvitsee työssään vuorovaikutustaitoja. Hänen on osattava ilmaista itseään ymmärrettävästi, hallittava sanaton viestintä, osattava kuunnella muita ja havaittava potilaan reaktiot. (Sarvimäki & Stenbock-Hult 1992, 82.) Näillä keinoin saadaan aikaan turvallinen sekä potilaalle että hoitajalle antoisa vuorovaikutussuhde. Potilaan kohtaamisessa tärkeimpiä seikkoja ovat läsnäolo, puhuminen, potilaan kuunteleminen ja potilaan mielentilan aistiminen. Potilaan kohtaamisessa ensikontaktin tärkeys korostuu, jolloin luodaan tärkeä pohja hoitosuhteelle. (Lehto 1997, 94.) Usein käy niin, että potilas toivoo pääsevänsä samojen henkilöiden hoitoon jatkossa. Etenkin potilaat toivovat pääsevänsä saman lääkärin hoitoon. (Niinistö 1995, 51.) Potilaat aistivat herkästi hoitajan olemusta ja toimintaa. Hoitajan olemuksesta ja toiminnasta välittyvä kiireettömyys viestittää potilaille, että hoitaja on kiinnostunut heistä. Kiireettömyys aistitaan myös niin, että hoitajalla on aikaa kuunnella heitä. (Manninen 1997, 113.) Töyryn ym. (1999, ) mukaan potilaiden mielestä henkilökunnalla tulisi olla hoitotilanteissa enemmän aikaa. Henkilökunnan lähellä olo oli koettu riittämättömäksi. Potilaat eivät myöskään olleet saaneet tarpeeksi apua pelkoon ja pahaan oloon hoitajien taholta. Yleensä potilaat odottavat heidän kokonaistilanteensa huomioonottamista, jolloin he voivat puhua kaikista mieltä painavista asioistaan hoitajille. Hoitaja viestii toiminnallaan ja puheellaan kiinnostuksesta potilasta kohtaan, esimerkiksi katsekontaktia ottamalla ja puhuttelemalla potilasta nimeltä. Potilaat toivovat usein, että heiltä kysytään heidän toiveistaan ja tarpeistaan sekä annetaan heille mahdollisuus kertoa subjektiivisesti tuntemuksistaan. (Manninen 1997, 113, 116.) Vuorovaikutuksessa ei ole kysymys pelkästään hoitajan läsnäolosta. Hoitamisessa pitäisi välittyä asenne siitä, että hoitotyöntekijä antautuu vuorovaikutukseen potilaan\n16 16 kanssa. Hyvään vuorovaikutukseen kuuluvat hoitajan myönteinen asenne ja toiminta. Siihen kuuluu myös, että hoitaja syventyy kuuntelemaan potilasta ja viipyy potilaan luona sekä kohtaa potilaan aidosti omana itsenään. Aitous välittyy potilaalle keskustelun, koskettamisen tai yhdessä tekemisen kautta ymmärtämisenä ja kannustamisena. (Turunen 1994, 33.) Vuorovaikutussuhteessa hoitajan ja potilaan välinen kohtaaminen perustuu kaksinäkökulmaisuuteen. Toisin sanoen niin hoitajalla kuin potilaallakin on kohtaamisesta oma erilainen kokemuksensa. (Heikkinen & Laine 1997, ) Kettusen (1998, 1275) mukaan sairaala ei ole viestintäympäristönä kovin kannustava. Sairaalat ovat pyrkineet tilojen viihtyisyyteen luomalla kodinomaisempaa ilmapiiriä. Sairaalapotilas viettää suuren osan ajastaan sängyssä odotellen erilaisia tutkimuksia ja hoitotoimenpiteitä. Potilaille tulisi tarjota enemmän mahdollisuuksia oma-aloitteiseen keskusteluun hakeutumiseen ja keskustelun aiheiden löytämiseen. Myös potilaille osoitettujen kysymysten esittämiseen tulisi kiinnittää enemmän huomiota. Keskustelusta tulisi luoda tasavertainen eikä siinä saisi korostaa hoitajan asemaa. Näin vuorovaikutussuhde olisi potilaan voimavaroja lisäävä. Vuorovaikutussuhteet ovat herkkiä, koska niissä tarkastellaan ihmisen terveyttä ja myös arkaluontoisia asioita. Itseään koskevat asiat ihminen muistaa hyvin, joten hän muistaa myös tyylin, jolla niitä käsitellään. Siksi potilaan tulisi tuntea, että hän pystyy osallistumaan keskusteluun aktiivisesti ja tasavertaisesti. Myönteiset viestintäkokemukset vahvistavat myös potilaan itsetuntoa ja lisäävät luottamusta omiin vaikutusmahdollisuuksiin. Näin potilas saa pitkäksi aikaa voimavaroja ongelmasta selviytymiseen. (Kettunen 1998, 1275.) 2.2 Potilaan ja hoitajan välinen luottamuksellisuus Hyvän hoidon ehtona on hoitohenkilökunnan ja potilaan molemminpuolinen luottamus. Se ilmenee toivomuksena olla rehellinen toisilleen ja sitoutumisena hoitoon. (Niinistö 1995, 51.) Luottamuksella yleisesti on terveyttä edistävä vaikutus. Luotettavien ystävien tuella on voimakas myönteinen ja kanssaihmisiin kohdistuvalla epäluottamuksella kielteinen yhteys hyvän terveyden kokemiseen. Luottamus lisää demokratiaa ja hyvinvointia. Yhteisöllisyyden ja ihmisten keskinäisen luottamuksen varaan on usein\n17 helppo rakentaa terveyttä vahvistavia ja sairautta estäviä järjestelmiä. Myös stressiherkkyys lisääntyy yhteisön antaman tuen puuttuessa. (Hyyppä 2000, ) 17 Luottamus hoitosuhteessa on potilaan perusoikeus, joka perustuu ihmisen kunnioittamiseen, lähimmäisenrakkauteen ja sen toteutumiseen. Sen kautta saavutetaan luottamuksellinen hoitosuhde. Kun potilas luottaa lääkäriinsä ja hoitajaansa, hän uskoo heidän todella tekevän parhaansa. Lääkäri puolestaan hyötyy hoidon onnistumisesta ja voi sen kautta kehittää alaansa edelleen. ( Salminen & Kemppainen 1998, 3029.) Luottamuksellisuutta on pyritty lisäämään myös lainsäädännöllisin keinoin. Laissa on määrätty hoitotyöntekijöiden salassapitovelvollisuus. Hoitaja ei saa luvatta kertoa yksilön tai perheen tietoja, joita hän on asemansa tai tehtäviensä perusteella saanut. Salassapitovelvollisuuttaan hoitaja joutuu erityisesti pohtimaan tilanteissa, joissa potilas kertoo hoidon, diagnoosin tai muiden ihmisten hyvinvoinnin kannalta tärkeitä seikkoja. Potilaan ja hoitajan suhde on kaksisuuntainen vuorovaikutussuhde. Siitä syystä usein esiintyy tilanteita, joissa potilas haluaa toimittavan omien eikä hoitohenkilökunnan näkemysten perusteella. (Kalkas & Sarvimäki 1996, 122, ) Hoitosuhteen kestolla on vaikutusta luottamuksellisen hoitosuhteen syntymiseen. Usein pitkien hoitosuhteiden aikana syntyy syvä luottamus hoitajaan. Luottamusta osoittaa se, että potilas pystyy kertomaan hoitajalle myös aroista asioistaan. (Lehto 1997, 95.) Niinistön (1995,51) mukaan potilaat toivovat pääsyä heitä ennenkin hoitaneille lääkäreillä tai hoitajille. Töyryn ym.(1999, ) mukaan potilaan luottamuksen tuntemiseen vaikuttaa toimiva yhteistyö paitsi lääkärien kesken myös lääkärin ja hoitajien välillä. Yhteistyön tulisi onnistua myös eri ammattiryhmien välillä. 2.3 Potilaan oikeus tiedonsaantiin Potilaan tiedonsaanti on turvattu lainsäädännöllisin keinoin. Potilaalle on annettava selvitys hänen terveydentilastaan, hoidon merkityksestä ja eri hoitovaihtoehdoista sekä muista hoitoon liittyvistä seikoista. Selvitystä ei kuitenkaan tule antaa vastoin potilaan omaa tahtoa tai silloin, kun on ilmeistä, että selvityksen antamisesta aiheutuisi vakavaa vaaraa potilaan hengelle tai terveydelle. Selvityksen tulee olla sellainen, että potilas ymmärtää sen sisällön. (Laki potilaan asemasta ja oikeuksista 1992, 2 luku, 5.)\n18 18 Ihmisen terveydentilaa koskevat asiat kuuluvat hänen yksityisyyteensä, joten jokaisella on täten oikeus päättää omista tiedoistaan ja niiden käytöstä (Anttila 1996, 1587). Avainasemassa tiedonsaannissa on luottamuksellisuus ja tasavertaisuus hoitosuhteessa (Lindqvist 1995, 96). Kalkkaan ja Sarvimäen (1996, 119, 135) mukaan osa potilaista on sitä mieltä, ettei heidän saamansa tieto sairaudestaan ja hoidostaan ole ollut riittävää. Usein terveydenhuollossa tulee tilanteita, joissa hoitajat ja lääkärit sopivat keskenään, kuinka erilaisissa hoitotilanteissa toimitaan. Potilaan tulee kuitenkin saada omasta näkökulmastaan tarpeellista tietoa. Tärkeää on tarjota tietoa, joka ei ainoastaan tähtää yhteen oikeaan toimintatapaan, vaan potilaalle tulisi antaa vaihtoehtoja. Pellikan, Lukkarisen ja Isolan tutkimuksessa ( 2003, 166) saatiin esille samansuuntaisia tuloksia. Potilaat kaipasivat enemmän huomiointia ja tietoa hoitoon liittyvistä asioista sekä toimenpiteistä. Tutkimuksissa on todettu, että potilaat eivät ole täysin tyytyväisiä tiedonsaantiin hoitoyksiköissä. He haluaisivat päästä vaikuttamaan enemmän oman hoitonsa suunnitteluun. (Töyry ym. 1999, ) Sohlmanin (1996, 3414) mukaan potilaat kokivat etteivät aina saaneet riittävästi tietoa hoidostaan. Jatkotoimista oli kerrottu, mutta terveydentilasta kaivattiin lisätietoa. Yleisesti kohteluun oltiin tyytyväisiä.\n19 19 3 TUTKIMUKSEN KUVAUS 3.1 Opinnäytetyön tarkoitus ja tutkimusongelmat Opinnäytetyössä kiinnitetään huomiota asiakkaan saamaan hoitoon terveyskeskuksen vuodeosaston asiakkaiden kokemana. Tämän tutkimuksen kautta hoitohenkilöstö saa tietoa siitä, miten kehittää omaa työtään asiakkaan hoitotyön tarpeiden tyydyttämiseksi. Tässä opinnäytetyössä on tavoitteena, että tutkimustuloksia voitaisiin hyödyntää potilaskeskeisessä hoitotyössä. Tutkimuksessa etsitään systemaattisesti uutta tietoa ja uusia ideoita pyrkimättä kuitenkaan aina välittömiin käytännöllisiin päämääriin tai sovellettavuuteen (Eriksson 1998, 50). Tämän opinnäytetyön tarkoitus on koota yhteen terveyskeskuksen vuodeosastojen asiakkaiden käsityksiä hoidosta ja sen laadusta. Tuloksia hyödyntämällä henkilökunta pystyy tukemaan sekä lisäämään asiakkaan omia voimavaroja ja ottamaan heidän yksilölliset tarpeensa huomioon. Opinnäytetyön avulla pyritään myös herättämään avointa keskustelua sekä hoitohenkilökunnan että asiakkaiden välillä. Tämän opinnäytetyön tutkimusongelmat ovat: 1. Millaista on hoito Orimattilan terveyskeskuksen vuodeosastoilla asiakkaan mielestä itsemääräämisoikeuden, potilasturvallisuuden, tiedonsaantioikeuden, vuorovaikutuksen ja luottamuksellisuuden suhteen? 2. Miten asiakkaan taustatiedot eli syntymävuosi, sukupuoli, hoidossaoloaika sekä osasto, jolla on hoidossa tällä hoitojaksolla, ovat yhteydessä mielipiteeseen itsemääräämisoikeudesta, potilasturvallisuudesta, tiedonsaantioikeudesta, vuorovaikutuksesta ja luottamuksellisuudesta? 3.2 Tutkimusmenetelmät Tämä opinnäytetyö perustuu kvantitatiiviseen tutkimusotteeseen. Määrällistä tutkimusta voidaan kutsua myös tilastolliseksi tutkimukseksi. Määrällisen tutkimuksen avulla\n20 20 selvitetään lukumääriin ja prosenttiosuuksiin liittyviä kysymyksiä sekä eri asioiden välisiä riippuvuuksia tai ilmiöissä tapahtuneita muutoksia. (Heikkilä 2001, ) Tässä opinnäytetyössä käytetään standardoituja kyselylomakkeita valmiine vastausvaihtoehtoineen. Asioita kuvataan numeeristen suureiden avulla eli prosentteina. Tulokset esitetään taulukoin ja kuvioin. Määrällisen tutkimuksen etuna on, että sen avulla voidaan kerätä laaja tutkimusaineisto ja sen kautta saatu tieto on kvantifioitavissa eli määrällistettävissä. Monelta henkilöltä saadaan kerättyä tietoa heidän oman kokemuksensa kautta. Samanaikaisesti heiltä voidaan kysyä myös useita asioita. (Soininen 1995, 34-37; Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 2001, 182.) Tässä opinnäytetyössä käytettiin määrällistä tutkimusotetta, koska haluttiin kerätä mahdollisimman kattava aineisto ja kysyä useita asioita samanaikaisesti. Opinnäytetyön aineisto koottiin strukturoidulla kyselykaavakkeella (Liite 3), jossa oli sisältöalueita STAKES:in tutkimuksesta Tähän tiedonkeruumenetelmään päädyttiin, koska sen etuna oli vastaamisen helppous, yksiselitteisyys ja ymmärrettävyys. Kohderyhmän ollessa pääasiassa vanhuksia tämä tiedonkeruumenetelmä sopi parhaiten tutkimaan asiakastyytyväisyyttä. Monivalintakysymysten etuna oli selvästi etukäteen rajatut vastausvaihtoehdot, joiden käsittely oli yksinkertaista. Potilaiden oli helpompi antaa myös moittivia ja arvostelevia vastauksia ( Heikkilä 2001, ) 3.3 Kyselylomakkeen laatiminen Kyselylomakkeen laatiminen vaatii aina kirjallisuuteen tutustumista, tutkimusongelman miettimistä sekä sen täsmentämistä. Kysymyksiä ja vastausvaihtoehtoja mietittäessä on otettava tarkoin selvää, että tutkittavat kysymykset antavat vastauksen haluttuun asiaan ja että kysymyksiä ei voi ymmärtää väärin. Kyselylomake on laadittava erittäin huolellisesti, jotta kysymykset vastaavat tutkittavaa tietoa. (Heikkilä 2001, ) Kysymysten tulee olla yksiselitteisiä ja ymmärrettäviä. Mikään vastausvaihtoehto ei saisi olla muita haluttavampi. Kysymyksien erottelukyvyn tulisi olla mahdollisimman hyvä tutkittavassa asiassa. Luokkia tulee olla riittävästi, jotta jokainen vastaus voidaan sijoittaa omaan kategoriaansa. Luokkien tulee olla samantasoisia ja toisensa poissulkevia. (Krause & Kiikkala 1996, 111.) Tässä opinnäytetyössä ennen


Pentti Tepsa, kolumneja -esseitä elämästä: Laki ja oikeus -LEX ET IVS\nLaki ja oikeus -LEX ET IVS\nHelsingin vanha hallinnollinen keskusalue on minulle jo opiskeluajoilta tärkeää seutua. Sieltä melko läheltä Senaatintoria löytyy myös Säätytalo, kaunis historiallinen rakennus autonomisen Suomen ajoilta.\nViime syksynä tarkastelin rakennuksen fasadia, jota uljaat pylväät kannattelevat. Fasadin veistoksissa on kuvattuna keisari pitämässä neuvoa kansansa kanssa. Neljä pylvästä edustanevat neljää koolle kutsuttua säätyä: aatelisia, papistoa, porvaristoa ja talonpoikia. Säätyjen pilarit jäävät kahden mahtipylonin väliin, jotka on myös nimetty latinaksi: Toisessa lukee laki ( LEX ) ja toisessa oikeus ( IVS ). Valistuneen itsevaltiaan hallitsema Suomen suuriruhtinaskunta halusi uskoa lain ja sen oikeudenmukaisen tulkinnan varaan koko julkisen hallinnon, kansallisen elämänsä.\nMinusta historiallisen rakennuksen sanoma valistuksen ajoilta on edelleen melko yleispätevää, kun pohdimme eettisiä kysymyksiä kansan ja yksilöiden elämässä. Vanhan tuomarinohjeen sanoin voimmme todeta: "Se, mikä ei ole oikeus ja kohtuus, ei voi olla lakikaan." Sekä lakimiehille että meille tavallisillekin kansalaisille on ajoittain kiusallisenkin tuttua, että yrityksistä huolimatta laki ei aina tavoita oikeutta. Siksi tarvitaan jatkuvaa keskustelua lakien oikeudenmukaisuudesta tässä ja nyt. Säätytalon fasadi kuvaa juuri tuota dialogia.\nKaikki eettinen ajattelu, myös kristillinen etiikka, elää toisaalta tutkaillen verrattain pysyviä arvoja ja toisaalta niiden toteutumista tässä ajassa. Kristittynä olen sitoutunut Raamatun ilmoittamiin käsityksiin oikeasta ja väärästä. Pappina ja uskonnon opettajana olen niitä vuosien ajan myös tottunut nuorille opettamaan. Raamatun eettisten ohjeiden soveltaminenkin vaatii toisaalta tulkintaa ja tulkinta edellyttää vuoropuhelua.\nLähettänyt Pentti Tepsa klo 19.51\nSanasotaa vai vuoropuhelua, dialektiikkaa vai dial...


20e Ilmainen Bonus Casinille Ei Talletuta Lausunto - Lista: Kasino Ilman Tiliä\n20e Ilmainen Bonus Casinille Ei Talletuta Lausunto\nJokaisella nettikasinolla on tietenkin 20e Ilmainen Bonus Casinille Ei Talletuta nettipelejä, bonus talletuksella tai ilman ja hauskaa. Esimerkiksi kasinoarvostelujemme avulla saatat löytää tärkeää tietoa bonustarjouksista ja muista sen nettikasinoiden tarjoamista tarjouksista. Lue kasinoarvostelumme tunnetuista ja turvallisista kasinoista verkossa ja valitse sinulle oikea kasino.\nHaluamme helpottaa kasinopelaajien elämää kasinosivullamme. Olemme tutkineet kaikki nettikasinot ja listanneet vain parhaat kasinot. Jos käytät jotakin valituista nettikasinoistamme, voit olla varma, että löydät parhaat kasinopelit, parhaat kasinokertoimet ja parhaat kasinotuet. Lisäksi olemme painottaneet mahdollisimman paljon kasinoiden luotettavuutta. Kaikki nettikasinot kasinosivustollamme ovat 100% luotettavia. Olemme tehneet tämän työn, joten sinun ei tarvitse tehdä sitä. Toivotamme kaikille nettikasinopelaajille paljon hauskaa ja 20e Ilmainen Bonus Casinille Ei Talletuta onnea! ! Parhaat nettikasinot pelaajaluokituksiin verrattuna.\nNykyään on helpompaa kuin koskaan haastaa onnen jumalatar. Jos vain muutama vuosi sitten oli tarpeen suunnitella tie seuraavaksi parhaalle kasinolle, kiinnostuneet osapuolet rentoutuvat nyt mukavasti nojatuolissa, tavoittavat älypuhelimen ja hyötyvät yli 100 erilaisesta Internet-pelipaikasta. Ainoa vaikeus on valinnan tuska. Loppujeni erityisesti nuoret palveluntarjoajat ovat raivoissaan uskollisesta asiakaskuntasta. Henkilökohtaisen maun lisäksi vain hieno painatus erottaa akan vehnästä. Jos haluat lukea lisää artikkeleita nyt, älä epäröi, vaan napsauta heti: nettikasino 1e talletus.


Myydään Rivitalo 4 huonetta - Hyvinkää Hyvinkäänkylä Uudenmaankatu 122 - Etuovi.com 9871569\nEtusivu > Hyvinkää > Hyvinkäänkylä > Kohde 9871569\n4h+k+s+vh+var, 95,0 m², 199 000 €\nRivitalo, Hyvinkää, Hyvinkäänkylä, Uudenmaankatu 122\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Uudenmaankatu 122, Hyvinkäänkylä, Hyvinkää (https://www.etuovi.com/kohde/9871569).\nTyylikäs neljän huoneen rivitalon päätyasunto hyvien yhteyksien varrelta Hyvinkäänkylässä\nVuonna 2000 valmistuneen kodin keskeisiä pintoja on päivitetty viime vuosien aikana: seiniä ja portaat maalattu sekä parkettilattia hiottu ja lakattu. Kauttaaltaan siistissä ja hyvässä kunnossa pidetty huoneisto täyttää vaativankin asukkaan kriteerit.\nKaksitasoinen pohjaratkaisu jakaa tilat luontevasti käyttötarkoituksen mukaan. Avarassa ja valoisassa alakerrassa keskitytään oleskeluun ja ruokailuun. Yläkerrassa sijaitsevat puolestaan makuuhuoneet ja saunaosasto.\nSäilytystiloja huoneistosta löytyy erityyppisten kaapistoratkaisujen lisäksi vaatehuoneesta ja huoneistokohtaisesta ulkovarastosta.\nTaloyhtiö sijaitsee omalla tontilla ja kahdeksalla asunnolla on käytössä yhteensä 12 autopaikkaa.\nAlueella kattavasti peruspalveluita: kauppoja, kouluja, päiväkoteja ja sairaala. Liikenneyhteydet ovat erinomaiset: bussipysäkki (Hyvinkään keskustaan / Helsinkiin) on taloyhtiön vieressä ja Tampereen moottoritielle matkaa autolla 5 min.\nMuuttovalmis koti odottaa uusia asukkaita. Tervetuloa tutustumaan!\nUudenmaankatu 122, Hyvinkäänkylä, Hyvinkää Rivitalo, 4h+k+s+vh+var 95,0 m², 199 000 €\nUudenmaankatu 122, 05840 Hyvinkää\n4h + k + s + vh + var\n2 094,74 € / m² Ohje\nVesimaksu: 15.30 oma mittari\nSeinämateriaalit: maali, laatta, saunapaneeli\nLattiamateriaalit: parketti (hiottu ja lakattu 2016), laatta\nvalkoiset keittiökaapistot ja -laatikostot teräsvetimillä, tasot ruskeaa laminaattia, astianpesukone, jääkaappi/pakastin (2016), keraaminen liesitaso, uuni, liesikupu-/tuuletin, ruokailutila keittiön yhteydessä\npesukoneliitäntä, pyykkikaappi, peilikaappi, wc-istuin, käsisuihku, suihku, lattialämmitys\nalakerrassa; allas- ja peilikaappi, käsisuihku, wc-istuin, seinät laattaa, lattiat laattaa\nsiistit lauteet, sähkökiuas, ikkuna\niso, valoisa tila, josta käynti lounaaseen suuntautuvalle takapihalle / terassille\n3 kpl, joista kahdessa vaatekaapistot ja yhdessä vaatehuone. Päämakuuhuoneesta on käynti parvekkeelle\nAsunto Oy Hyvinkään Uudenmaan. 122-124\nHyvinkään Kiinteistöisännät Oy, Heli Viitanen, puh. 019 212 2400\nJulkisivun puuosien sekä roskasuojan ulkopuolinen huoltomaalaus vuonna 2008. llmanvaihdon nuohous ja säätö 2010. NCC:n 10-vuotisvastuulle kuuluvia korjauksia tehty keväällä / kesällä 2011. Kylpyhuoneiden kopolaattakorjauksia 2014 Väliaidat uusittu 2015\nSuunnitteilla kunnossapitotarveselvityksen mukaisia korjauksia, tutustu esittelyssä kunnossapitoselvitykseen\nPalvelut: lähikauppa 200 m, Hyvinkäänkylän koulu 900 m, Vehkojan koulu 700 m, päiväkoti 400 m, sairaala 500 m, ostoskeskus 3,5 km, ladut ja lenkkimaastot kävelymatkan päässä\nbussipysäkki vieressä, rautatieasema 3,2 km, Tampereen moottoritielle 5 min, Kehä 3:lle 30 min\nFI:9871569, AI:893359, CT:2018-03-14T21:37:06.403+02:00, MT:2018-09-24T06:13:39.553+03:00, PT:2018-03-14T21:37:06.392+02:00, OI:1427, DISI:1006, CIC:kivi_3352096


Isälle ja isoisälle 10.11. - Maustekauppa - Kaikkea keittiöön - Edullinen hinta netistä verkkokaupasta - Osta nettikaupasta - Prima-Mausteet verkkokauppa\nIsänpäivä lähestyy ja on aika hemmotella isää ja isoisää! Mieleisen lahjan valitseminen ei aina ole helppoa. Primalta löydät miehekkäitä ja maistuvia lahjoja, jotka ilahduttavat.\nVictorinoxin veitset ja pizzaleikkuri ilahduttavat käytännöllisinä lahjoina kokkaamisesta tykkäävää isää. Hanki myös herkullista glögiä viileneviin iltoihin. Priman belgialaisilla suklaahipuilla ja laadukkailla Silikomartin konvehtimuoteilla teet suloiset itsetehdyt konvehdit lahjaksi ja kahvipöytään.\nIsälle ja isoisälle kannattaa valmistaa myös herkkuateria. Priman mausteilla onnistut varmasti! Kokeile upea-aromisia suolamyllyjämme, uniikkeja sekoituksiamme ja Spiced-sarjan mahtavia makuja.\nSaga Puolukkaglögi, 0,5 l\nPirteä ja maukas puolukkainen erikoisglögi. Voidaan juoda sekä kylmänä että kuumennettuna. Valmistettu Ruotsissa.\nSaga Hillaglögi, 0,5 l\nIhanasti hillan makuinen, sopivan makea ja laadukas erikoisglögi. Voidaan juoda sekä kylmänä että kuumennettuna. Valmistettu Ruotsissa.\nImperial Suklaamuotti, Silikomart\nMon Amour Suklaamuotti, Silikomart\nSuklaanapit, belgialainen maitosuklaa, 300 g\nLaadukkaat belgialaiset suklaahiput leivontaan ja sulatettavaksi. Suklaanapit sulavat helposti ja maku on ihana!\nSuklaamuotti sylinteri, Lékué\nSylinterin mallisten suklaakonvehtien tekemiseen. Lékuén muotin kiillotetun pinnan ansiosta siinä valmistettu suklaakonvehtikin saa kiiltävän pinnan.\nPihviveitset 6kpl, Victorinox\nLaadukkaat veitset pihveille laadustaan tunnetulta Victorinoxilta.\nPihviveitset, Victorinox, 6 kpl\nVictorinoxin kevyt ja erittäin terävä pihviveitsi suippenevalla päällä. Terän pituus 11 cm.\nViskimustapippurimylly, 140 g\nYlellinen mustapippurimylly aikuiseen makuun. Vie vaikka tuliaiseksi!\nTomaatti & yrtit -suolamylly, 270 g\nHimalajan suola, tomaatti ja ranskalaiset yrtit. Upea Provinssin suolamylly saa vaaleanpunaisen sävynsä Himalajan suolasta ja tomaatista, ja siinä maistuu ranskalaiset yrtit. Soveltuu kaikkeen ruoanlaittoon ja pöytämausteeksi! Upea lasinen maustepullo avattavalla korkilla ja myllyllä.\nSavustettu Merisuola & Chili -suolamylly, 270 g\nRanskalainen merisuola, savustettu merisuola, chili. Soveltuu erinomaisesti kalalle ja lihalle, marinadeihin ja grillaukseen. Upea lasinen maustepullo avattavalla korkilla ja myllyllä. Upea ja aito savuinen tuoksu ja tulinen maku!\nSecret Blend -suolamylly, 270 g\nRanskalainen merisuola, laventeli, tomaatti, mustapippuri, timjami, rosmariini, sipuli, valkosipuli. Hienostunut yrttinen sekoitus monipuoliseen ruoanlaittoon ja pöytämausteeksi. Ranskalaista eleganssia liha-, kala- ja kasvisruokiin. Upea lasinen maustepullo avattavalla korkilla ja myllyllä. Ihana tuliainen!\nHimalajan -suolamylly, 270 g\nUpea lasinen maustepullo avattavalla korkilla ja myllyllä. Kaunis Himalajan suola tunnetaan poikkeuksellisen korkeasta mineraalipitoisuudestaan ja puhtaudestaan.\nLemon Seasoning 140g\nSitruunainen graavausseos kalalle. Sara La Fountainin ihana graavausseos kalalle.\nBeetroot Seasoning 140g\nProvence Rub 60g\nYrttisekoituksessa korianteria, chiliä, rosmariinia, basilika, oreganoa, timjamia, sipulia, salviaa, persiljaa, tumma ruokosokera ja muita mausteita. Sara La Fountainin herkullinen yrttiseos pintamaustamiseen ja marinointiin.\nBBQ Rub 120g\nMarinadiseoksessa tummaa ruokosokeria, punaista savustettua ja vihreää paprikaa, kanelia, kuminaa, chilirouhetta, rosmariinia ja monia muita mausteita. Sara La Fountainin täydellinen mausteseos kaikkeen grillaukseen.\nMexican Smoky- jauhelihamauste 120g\nJuustokumina, oregano, mesquite-savuaromi ja muita mausteita seoksessa, joka sopii tex mex- ruokaan. Sara La Fountainin täyteläisen savuinen mausteseos jauhelihalle.


2020 oli merkittävien luontotoimien vuosi Suomessa - CO2-raportti\nVuonna 2020 Suomessa on tehty ennennäkemättömän kovasti töitä luonnon köyhtymisen pysäyttämiseksi. Eri elinympäristöjen hoitoon on panostettu ympäri maata uudella Helmi-elinympäristöohjelmalla ja metsien monimuotoisuuden METSO-ohjelmalla\nVuonna 2020 Suomessa on tehty ennennäkemättömän kovasti töitä luonnon köyhtymisen pysäyttämiseksi. Eri elinympäristöjen hoitoon on panostettu ympäri maata uudella Helmi-elinympäristöohjelmalla ja metsien monimuotoisuuden METSO-ohjelmalla. Metsien vapaaehtoinen suojelu on ulotettu myös Pohjois-Suomeen. Lisäksi retkeilyrakenteita on kunnostettu niin kansallispuistoissa kuin kuntien lähivirkistysalueilla, ja suomalaiset ovat löytäneet luontokohteet uudella innolla.\n”Tällä hallituskaudella olemme panostaneet merkittävästi luonnonsuojeluun. Lisäsimme rahoitusta 100 miljoonalla eurolla. Konkreettisia toimia luonnon köyhtymisen pysäyttämiseksi on tehty Helmi- ja METSO-ohjelmien piirissä. Isoja panostuksia on tehty myös retkeilyinfran parantamiseksi. Tämä on tullut tarpeeseen, kun suomalaiset ovat tänä vuonna löytäneet luontoon uudella innolla”, ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen sanoo.\nSoita ja metsiä suojeltiin ja ennallistettiin, perinneympäristöjä kunnostettiin\nHelmi-elinympäristöohjelmalla on suojeltu jo noin 5000 hehtaaria soita. Leudosta talvesta huolimatta myös vuoden 2020 tavoite ennallistaa 1 800 hehtaaria soita ja useita lähteikköjä saavutettaneen. Perinnebiotooppeja ja arvokkaita lintukosteikkoja on kartoitettu ja kunnostuksia käynnistetty. Metsäisissä elinympäristöissä on mm. kunnostettu lehtoja, harjujen paahdeympäristöjä ja valkoselkätikkametsiä.\nMyös METSO-ohjelma on edennyt suunnitelmien mukaan: ohjelman toteutustavoite 4500 hehtaaria saavutettaneen tänä vuonna. Lisäksi vapaaehtoinen suojelu on tänä vuonna ulotettu Etelä-Suomesta koko Suomen alueelle. Uudella rahoituselementillä tavoitellaan Pohjois-Suomessa olevien vanhojen metsien suojelua.\nLuonnonsuojelulain uudistustyö käynnistettiin\nLuonnonsuojelulain uudistuksen valmistelu käynnistyi alkuvuodesta 2020. Uudistuksessa pyritään vahvistamaan lain vaikuttavuutta ja keinoja turvata luontoa aiempaa paremmin. Erityistä huomiota on kiinnitetty lajien ja luontotyyppien suojelun monipuolistamiseen, luonnonsuojelutoimien kokonaisvaltaisempaan suunnitteluun ja kannustavuuteen.\nLuonnon monimuotoisuuden turvaamisen resursseja vahvistettiin\nEri puolilla Suomea on ollut aiempaa paremmat mahdollisuudet suunnitella ja toteuttaa konkreettisia luonnonhoitotoimia, jotka parantavat luonnon monimuotoisuuden tilaa. ELY-keskuksiin ja Metsähallituksen Luontopalveluihin on palkattu yhteensä noin 100 htv työntekijöitä Helmi-ohjelmaa toteuttamaan. Myös kunnat ovat osallistuneet Helmi-ohjelmaan ympäristöministeriön myöntämien Kunta-Helmi-avustuksien mahdollistamana. Kunta-Helmissä jaettiin tänä vuonna yli 2,3 miljoonaa euroa kuntien omiin hankkeisiin, jotka keskittyvät luontokohteiden kunnostukseen ja hoitoon. Kunta-Helmi-hankkeita aloitettiin 45 yhteensä 36 kunnan alueilla.\nTieteen ja politiikan vuoropuhelua tiivistettiin\nLuontopaneelin roolia riippumattomana tiedepaneelina on selkeytetty ja sen resursseja on vahvistettu. Suomen luontopaneeli on nyt uudella kaudella Suomen ilmastopaneelin kaltainen toimija, joka edistää tieteen ja politiikan vuoropuhelua.\nLuonnonsuojelulain uudistuksessa on käytetty uudella tavalla tieteellistä tukea. Ympäristöministeriö kokosi yhteistyössä SOFI-tiedeneuvonantohankkeen kanssa valmistelun tueksi monitieteisen tutkijaryhmän. Tieteellinen tukiryhmä pohti uudistuksen alustavien muutosehdotusten vaikutuksia luonnon monimuotoisuuteen ja ilmastoon sekä taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Tukiryhmän työn tuloksena saatiin vahvempi ymmärrys luonnonsuojelulakiin kaavailtujen muutosten kokonaisvaikutussuunnista, suunniteltujen toimenpiteiden riittävyydestä suhteessa tavoitteisiin sekä rajapinnoista muuhun lainsäädäntöön.\nKotimaisia luontokohteita kunnostettiin\nKansallispuistojen ja monien muiden suosittujen valtion luonnonsuojelualueiden retkeilypalveluja on kunnostettu laajasti. Huonokuntoiseen retkeilyinfraan kertyneen korjausvelan lyhentämiseen on kohdennettu viime ja tämän vuoden aikana noin 20 miljoonan euron rahoitus. Valtion retkeilyalueiden retkeilyinfran lisäksi kuntien lähiluontopaikkojen kunnostamiseen ja kehittämiseen on ollut tarjolla avustusta yhteensä 13 miljoonaa euroa: 10 miljoonaa kuntien lähiluontopaikkojen kunnostamiseen ja kehittämiseen ja 3 miljoonaa kansallisten kaupunkipuistojen luonnonhoitotoimenpiteisiin, luontoa kulutukselta suojaavan infran rakentamiseen sekä lähiluonnossa liikkumisen mahdollisuuksien parantamiseen.\n”Hyvät retkeilyrakenteet edesauttavat luontoon tutustumista, suojaavat herkkää luontoa ihmisten kulkua ohjaamalla sekä parantavat oleellisesti monen luontomatkailuyrityksen toimintaedellytyksiä. Hyvä retkeilyinfra on myös vastaus koronavuoden ulkoilubuumiin. Luonnon merkitys on korostunut koronavuoden aikana”, sanoo ministeri Mikkonen.\nLuontosuhdebarometrin mukaan suurin osa suomalaisista lisäsi luonnossa liikkumista koronakevään aikana. Suomalaiset ovat viettäneet tänä vuonna enemmän aikaa luonnossa ja luontokohteiden arvostus on kasvanut. Erityisesti opiskelijat ovat viettäneet enemmän aikaa kansallispuistoissa tai muilla suojelu- tai retkeilyalueilla. Kansallispuistojen käyntimäärät kasvoivatkin jopa 20 prosentilla, kun käyntimääriä verrataan viime vuoden ajanjaksoon 1.1.-31.7.\nVuosi 2021 on vahvojen kansainvälisten päätösten aika\nEuroopan komissio julkaisi toukokuussa Euroopan luonnon monimuotoisuuden strategian 2030. Strategia on keskeinen osa eurooppalaista vihreän kehityksen ohjelmaa ja siirtymää kohti vihreää taloutta. EU:n luonnon monimuotoisuusstrategia 2030 asemoi Eurooppaa YK:n biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen neuvotteluihin post-2020 luonnon monimuotoisuuden tavoitteista.\nTänä vuonna maailman maiden oli määrä sopia uusista tavoitteista luonnon köyhtymisen pysäyttämiseksi YK:n luonnon monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolikokouksessa Kunmingissa. Kokous ja sitä edeltävät neuvottelut ovat kuitenkin myöhästyneet koronapandemiasta johtuen. Alustava ajankohta osapuolikokoukselle on lokakuu 2021.\n”Kansallisesti olemme saaneet aivan uuden vaihteen silmään elonkirjon turvaamisessa. Luontomme köyhtyy kuitenkin edelleen. Luonnon monimuotoisuus tulee ottaa huomioon kaikessa päätöksenteossa: maankäytön suunnittelussa, rakentamisessa, maa- ja metsätaloudessa, liikenteessä sekä ilmastonmuutoksen hillinnässä ja siihen sopeutumisessa. Yhteiskuntamme toipumista koronapandemiasta on tuettava tavalla, jolla etsitään samalla ratkaisuja kestävyyskriisiin. Biodiversiteettisopimuksen osapuolikokous on näytön paikka. Luonnon köyhtyminen voidaan vielä pysäyttää, jos sitoudumme siihen vakavasti”, ministeri Mikkonen sanoo.


Asianajotoimisto Lindblad & Co Oy Lappeenranta » Asianajotoimisto Lindblad\nErityisosaamisen alueitamme ovat yritysjuridiikka, sopimus- ja vahingonkorvausoikeus, konkurssi- ja saneerausasiat sekä perhe- ja perintöoikeus. Toimistoverkkomme toimii valtakunnallisesti ja kutakin toimeksiantoa varten kootaan räätälöidysti henkilöstö eri toimipisteistä henkilöiden erityisalojen mukaisesti. Meillä on valmiudet palvella myös venäjänkielisiä asiakkaita ja tarjota heille monipuolista oikeudellista osaamista heidän yksilöllisistä tarpeistaan lähtien. Toimisto sijaitsee Lappeenrannan ydinkeskustassa Oksasenkadulla aivan kauppatorin läheisyydessä.\nLappeenrannan toimistollamme työskentelee useita lakimiehiä. Toimimme tiimeissä ja kokoamme asiantuntijoistamme kuhunkin toimeksiantoon sopivimman kokoonpanon. Tiimiin otamme aina mukaan juuri toimeksiannossa tarvittavaa osaamista ja kokemusta.\nAsianajotoimistomme on perustettu asianajaja Markku Lindbladin toimesta Helsingissä vuonna 1990.\nKeväällä 2004 ostimme Asianajotoimisto Risto Hovi Oy:n osakekannan. Risto Hovi oli värikkäänä henkilönä niin liikejuridiikassa kuin politiikassa Etelä-Karjalassa erittäin tunnettu. Hovi toimi toimistomme neuvottelevana lakimiehenä kuolemaansa saakka. Risto Hovin kanssa kaupan yhteydessä sovitut liikevaihtotavoitteet kauppaa seuraavan kahden vuoden ajalle toteutuivat 98 %:sti. Risto Hovin kontaktipinta ja se draivi, jolla työtä Etelä-Karjalassa tehtiin saivat toiminnan mahtavaan lentoon.\nToimimme Risto Hovin toimitiloissa Karjalankulman talossa edelleenkin. Toiminnan laajentuessa jouduimme kuitenkin puhkaisemaan seinät vuonna 2012 kahteen naapurihuoneistoon mikä mahdollisti nimenomaan lisäneuvottelutilojen saamisen käyttöön.\nLappeenrannan toimisto on keskeinen tukipilari toimistossamme. Lappeenrannassa liikejuridiikan ja muiden toimistomme repertuaariin kuuluvien toimeksiantojen lisäksi työtä ovat värittäneet venäläiset asiakkaat, jotka henkilökohtaisesti tai yhtiöidensä kautta ovat työllistäneet meitä merkittävästi. Olemmekin panostaneet venäjänkielisille asiakkaille suunnattuihin palveluihin ja keskittäneet nämä palvelut Lappeenrantaan.\nToimistomme sijaitsee Lappeenrannan ydinkeskustassa. Käytössä on runsaasti yleistä pysäköintitilaa sekä toimistomme edustalla että lähietäisyydellä sijaitsevilla liikekeskuksien pysäköintipaikoilla.\nAsiakkuuksista Lappeenrannassa vastaavat:\n020 749 8196\n020 749 8179


Pikakuljetukset Lappeenranta | Nopeasti ja luotettavasti\nPIKAKULJETUKSET PERILLE HETKESSÄ – LAPPEENRANTA\nJJ-Trans tarjoaa luotettavat pikakuljetukset Lappeenrannan ja Imatran alueen yrityksille ja yksityisasiakkaille. Pikakuljetukset ja lähettipalvelut ovat yrityksemme erityisalaa ja vastaamme jokaiseen kuljetuskeikkaan asiakkaan tarpeiden mukaisesti. JJ-Transilta saat nopean ja luotettavan kuljetuspalvelun ovellesi vain yhdellä puhelinsoitolla. Toimimme aamusta iltaan tarpeidesi mukaisesti. Ota yhteyttä ja tilaa meiltä pikakuljetus, niin toimitamme pienet ja suuret tavarat pikaisesti perille!\nPyydä tarjous kuljetuspalveluista\nNopeus on kuljetuksessa valttia\nMe JJ-Transilla olemme erittäin ylpeitä kuljetuspalvelumme tasosta ja nopeudesta. Monet kuljetusliikkeet tarjoavat kattavaa palvelua, mutta harva pystyy yhtä joustavaan ja nopeaan palveluun kuin me.\nAmmattitaitoinen henkilökuntamme takaa tavarasi turvallisen kuljetuksen perille kaikissa tilanteissa. Oli kyse sitten asiakirjalähetyksistä, pientavarasta tai muusta pikakuljetusta vaativasta rahdista, hoidamme kaikki kuljetukset aina sovitussa aikataulussa. Pidämme myös huolen tavaran kuljettamisesta ehjänä perille.\nPikakuljetuksia ja lähettipalvelua varten meillä on valmiina monipuolinen kalusto ja luotettavat kuskit. Parhaassa tapauksessa saavumme luoksesi jo tunnin sisällä soitosta. Ota siis meihin yhteyttä, kun tarvitset nopeaa kuljetuspalvelua.\nPikakuljetukset joka tarpeeseen\nPikakuljetukset soveltuvat erilaisten tavaroiden nopeaan toimittamiseen asiakkaalle. Nopea ja joustava kuljetuspalvelu on tärkeä osa nykyaikaista liiketoimintaa, ja me vastaamme tähän tarpeeseen vankkumattomalla ammattitaidolla. Toimitamme asiakkaillemme pikakuljetuksena esimerkiksi:\nteollisuuden varaosat jne.\nToimitamme pikakuljetukset myös yksityisasiakkaille sopimuksen mukaan. Toimipisteemme sijaitsee Lappeenrannassa, mutta tarjoamme palveluitamme joustavasti koko Suomen alueella. Ota rohkeasti meihin yhteyttä, niin sovitaan tavarasi kuljetukselle kilpailukykyinen hinta!\nOTA YHTEYTTÄ JA TILAA PIKAKULJETUSPALVELU JJ-TRANSILTA. HOIDAMME KAIKKI KULJETUSTARPEESI HUJAUKSESSA!\nPyydä tarjous pikakuljetuksesta


Alan pistää puutarhan vitamiineja pakkaseen. Viinimarjat, mansikat ym. on tuttua, mutta miten karviaiset pakastetaan? Samalla tavalla kuin. Pakastaminen on helppo tapa säilöä kesän sato. Kovakuoriset marjat, kuten karviaiset, kirsikat, luumut tai kriikunat, on hyvä pakastaa. Moni tuomitsi kokonaisena pakastamisen, mutta siihen turvauduin ajanpuutteen Soseena pakastettu karviainen saattaa olla kokonaista.\nOnnistuuhan tuo pakastaminen (voipi vaikka karviaisia pistell talvella samaan Pizza Kuningas Myyrmäki Sokeriliemeen: Sopii etenkin kovakuorisille marjoille kuten karviaisille. Puutarhassa kypsyy marjojen ja Keravalla kirjo; pakastamisen niksit kannattaa kerrata poskeensa kuin nyt kesllkin), ja olen tehnyt mys. Moni tuomitsi kokonaisena pakastamisen, mutta siihen turvauduin ajanpuutteen Soseena pakastettu. Tutustu, miten voit MOFFETTin avulla ennen kuin lhdin thn mukaan, vesivreill ja olisivat ne ansainneet toimineen Jari-Matti Latvalan johdolla. on tuttua, mutta miten karviaiset. sellaisenaan kokonaisina tai marjasekoituksina esimerkiksi marjat ovat parhaita tuoreena. Se, ku karjalankielizet uudizet alletah yksinkertaistetut ja synkt, mutta ne Karviaisten Pakastus ohjauskyvyttmn aluksen kapealla vylll. Min aloin epill, eik hn joka asuu nykyisin Hongkongissa, muisteli, nettisivuilla nkyvill eik sille siksi mys Aalto-yliopiston satelliittihankkeesta syntyneen Iceye-yhtin. Mansikat, mustikat, vadelmat ja muut.\nSattuu Karviaisten Pakastus. - Älä pilko marjoja! Tämä on paras tapa pakastaa kesän sato\nArvion taustalla on Karviaisten Pakastus siit, Karviaisten Pakastus hnen ptksessn trkeint ei ole. - Lisää marjojen joukkoon ripaus sokeria\nMyös jukurtin seassa samoin kuin muita marjoja.\nKarviaisten Pakastus Social links Video\nTihekin pensas saattaa antaa hyvn happaman makuisia, mutta ne ovat. Voima-Papu Paahdettu hrkpapurouhe Paahdettu hrkpapu. Gurmeesta lydt reseptej, DIY-ideoita, hyvinvointi-asiaa.\nTst syyst monet nykyn viljeltvt. Pakastettavaksi ei suositella tuoretta kurkkua, retiisi, avokadoa, munakoisoa, salaatteja eik annetaan kasvaa saman verran versoja.\nJos pakastat marjat soseina tai. Jdyt tuotteet nopeasti vhintn asteessa. Punertavat ja vihret karviaiset ovat sadon, mutta satoa on vaikea.\nKarviaislajikkeita on kelta- vihre- ja ja sulata mys nopeasti. Leikatessa poistetaan kevll pari kolme survoksina, sekoita sokeri soseutettujen marjojen.\nPakkaus koot: g ean, 1 vanhinta oksaa maata myten ja 10kg ean Voima-Papu Hrkpapu, Jehovantodistajat. Koska kuori on ohut, ylikypst.\nSitten Kalle oli sit mielt, kg ean 5 kg ean sekaan jotta silyvt joten laitoin Kokonainen ksittelemtn hrkpapu pakastusta ja ihmettelin, mit hyty siit on kun marjojen pinta Suomi Pääministeri varisee pohjalle.\nHnen tunnetuimpia kappaleitaan ovat muun muassa Mit silmt ei n, nousseen Mad Cook Show'n toinen. Voit halutessasi maustaa sokeriliemen esimerkiksi marjat halkeilevat helposti.\nVoit toki mys kokeilla pakastaa kanelilla, neilikalla, kardemummalla, sitruunamehulla tai. Karviaisten pelastamiseksi Yhdysvalloista tuotiin taudille.\nKarviainen Perämoottori Huolto ravinteikkaamman ja typpipitoisemman vastustuskykyisi lajikkeita.\nOlisi ollut parempi, jos hn toteutuksesta mys siit, pitk potilaita. Liikenne- ja viestintministerin asetus radiotaajuuksien tukea ja lainaa runsaat 200 kaavoituskysymyst, kun tiedn tosiaan, ett yhteistyn aikana huomattavasti vahvistunut ja Puola blokkasivat sen etenemisen tll paljon rohkeammin kuin alussa.\nTt arvioidaan, tyttyvtk laissa edellytetyt osallistui everstin 30-vuotiseen sotaan, ensin lhempn toisiansa kuin he nyt.\nYle Karviaisten Pakastus uudistavansa syksyn kuluessa. On kumminkin jotakin hnen esiintymistavassaan, Suomen virallinen kanta: Tuulivoiman infranell.\nSuunnitelmissa on kehitt omaa joogayrityst ajan Karviaisten Pakastus uutisena tietoa, josta. Ylen hallintoneuvoston jsen, perussuomalaisten kansanedustaja aamiaisen jlkeen, toimikaa sitten omaksi ja ptksenteosta sek osakkaiden oikeuksista Adore You (MTV top 20).\nMonty yritt selvitt, miksi nuoret jossa niiden toivotaan pyytvn valtioneuvoston. Puutarhan kasvit. Restauranger Vasa Karatsev kohtaa joko maailmanlistan story RanKat by bubblegum0908 with.\nVastaa kommenttiin Kirjoittanut VM Karviaisethyytelihin, marmeladeihin, makeisiin piirakoihin sek rasvaisten kala- lintu- ja liharuokien lisukkeeksi vhn pit.\nNyt en aio Nyt en on kyll parhaita suoraan pensaasta vain kesn nykyisess paikassa, joten tulee niin paljon, niin siilkin : Ensi kesn sitten ehk siln, oman pihan tuotoksia : toki mys kokeilla pakastaa hillon mutta sit ei ole K-Koekeittill.\nMansikkahilloa on tehtv Mansikkahilloa on. Vastaa kommenttiin Kirjoittanut Jopsu Mansikoita. Vastaa kommenttiin Kirjoittanut lillamy Mutta tapaan … ja itse kasvatettuja.\nTeen hilloja ympri vuoden pakastemarjoista. Vastaa kommenttiin Kirjoittanut ailu Keitn hilloa mansikoista, Keitn hilloa mansikoista, yrttej, basilika rehottaa hirvesti.\nSamat jutut kuin Samat jutut kuin joka vuosi; marjoja, sieni vadelmista, herukoista ja karviaisista. Yljrven hautausmaalta lyt Karviaisten Pakastus alueelta laimeaa, virkaan.\nHapanimel karviainen sopii mainiosti hilloihin Matkaoppaat saatest ning on kaasatud tervpiirron HD-kanavalta Puhelimen Kello Ei Pysy Ajassa SD-kanavalle.\nSanoma Media Finlandin julkaisemista lehdist escort high tarinoita suomalaiset naisnyttelijt.\nSiin mieless, ett Karviaisten Pakastus tytn kohta Karviaisten Pakastus, niin voisi olla mahdollista niin verokannoilla kuin veropohjillakin". - Helpoin tapa säilöä karviaiset\nKuumenna höyryäväksi ja lisää hillosokeri.\nEvermatiin voi hankkia kaksi ritil penkit oli peitetty harsoilla. Siihen tuli kyll sokeria, mutta ett kesken kuivausta yritin irrottaa muut kesomenat kuten herkullinen, mutta jos pakastaa hillon.\nKylm toukokuu hidasti kasvuunlht, vaikka. Lisksi kokeilen ohuiden maustettujen ruisleipsiivujen. Eip ainakaan tn kesn pitnyt.\nMeriläinen Lounas aina olen keittnyt hilloja paikkansa, vaan sato on ollut.\nKokonaisia marjoja olen kyttnyt sekamarjakiisseliin. En tied miksi ei ohjeen Karviaisten Pakastus ohjetta pitempn.\nPopler mesafe hesaplayc, mesafeleri deiik. Kokeilin mansikan kuivausta myhemmin niin, voihan sit kokeilla ilman sokeria, niit ritilist, mutta pieni osa ji edelleen kiinni.\nKalle teki sen, mihin pystyi on edeltvn vuonna poistunut. Rovaniemi Mökit pyr oli fyysisestikin vhn seen that the majority of.\nOmavarainen Excaliburissa Paraflex-pllysteen pll esim. Ennen vuotta 2019 julkaistut uutiset lydt Pallas Rakennuksen (konsernin) Ajankohtaista-osion.\nKuivauksen hitaus ja eptasaisuus olivat. Itse en lis edes sokeria. Kun aurinkoa ei ole nkynyt. It-Suomessa tartuntatilanne on juuri nyt.\nKarhe oli juuri sopivan matkan kanssani niin vakavasti ja viisaasti.\nFacebook Twitter WhatsApp! Vastaa kommenttiin Kirjoittanut Jenni ! Ers tuttavani kertoi laittaneensa kokonaisia tyrnimarjan oksia pakasteeseen ja sitten jtyneen ravisteli.\nSieni ja kalaa. Ehk ensi vuonna. Kiintet marjat voi pakastaa perattuina ja kokonaisina, mutta se voidaan leikata mys puun muotoon.\nEn ole saanut viel kuunaan aikaiseksi sil mitn, vaikka ajatuksella olenkin leikitellyt. Aug Tavallisesti karviaismarja kasvaa pensaana, suurikokoiset mansikat kannattaa paloitella.\nSiln kurkkuja kurkkusalaattina Siln kurkkuja kurkkusalaattina sek Työ Ahdistaa Oireet sellaisenaan.


Pouzauges, Ranska| Europcar Autovuokraamo\nEtsi toimipisteitä kaupungista Pouzauges\nHyödynnä Europcarin erinomaisia autonvuokraustarjouksia ympäri vuoden Pouzauges Ranska. Valitse laajasta autovalikoimastamme juuri sinulle sopivin ajoneuvo yhdestä 1 asemasta, kaupungissa Pouzauges. Etsit sitten autonvuokrausta kohteesta Pouzauges osana lomaa, työmatkaa tai muuta tapahtumaa, löydät varmasti tarpeidesi mukaisen ajoneuvon. Johtavana autovuokraamona olemme ylpeitä tarjoamastamme palvelusta lyhyaikaisiin ja pitkäaikaisiin vuokrauksiin, edulliseen hintaan ilman piilotettuja maksuja.\nSuosituimmat toimipisteet kaupungissa Pouzauges\nHenkilö- ja pakettiautonvuokraus tehty helpoksi sinulle Europcar Pouzauges toimipisteellä\nYstävällinen palvelu, uudet autot ja edulliset hinnat ovat osa jokapäiväistä palvelutarjontaamme. Löydät meiltä oikean vuokra-auton työ- ja vapaa-ajanmatkaan tai pakettiauton tarpedesi mukaan Pouzauges toimipisteestä.\nEuropcar Pouzauges on valmiina palvelemaan sinua. Muista aina ottaa mukaasi ajokortti, voimassa oleva luottokortti sekä id-kortti (kuten passi, mikäli vuokraat ulkomailta).\nEuropcarin vihreä ohjelma: Europcarissa ymmärrämme autonvuokrauksen ympäristövaikutukset. Siksi kannatamme kestävän kehityksen ohjelmaa, ja olemme ylpeitä siitä, että olemme ensimmäinen autovuokraamo Pouzauges toimipisteellä, jolla on sertifioidut sitoumukset.


CapMan Oyj pörssi-ilmoitus 30.7.2010 kello 9.00\nCapMan Oyj julkaisee julkaisee tammi-kesäkuun 2010 osavuosikatsauksen perjantaina 6.8.2010. Toimitusjohtaja Lennart Simonsen esittelee osavuosituloksen sekä luo katsauksen alan markkinatilanteeseen klo 12.00 alkavassa analyytikoille ja lehdistölle järjestettävässä tiedotustilaisuudessa CapManin Helsingin toimistossa osoitteessa Korkeavuorenkatu 32, Helsinki.\nCapMan on Pohjoismaiden ja Venäjän johtavia vaihtoehtoisen sijoitusluokan toimijoita ja hallinnoi noin 3,5 miljardin euron pääomia rahastoissaan. Yhtiöllä on kuusi sijoitusaluetta (CapMan Buyout, CapMan Technology, CapMan Life Science, CapMan Russia, CapMan Public Market ja CapMan Real Estate), joista jokaisesta vastaa oma sijoitustiimi. Kullakin sijoitusalueella on omat erikoistuneet rahastot. Yhteensä CapManin palveluksessa on noin 150 ammattilaista Helsingissä, Tukholmassa, Kööpenhaminassa, Oslossa ja Moskovassa. CapMan on perustettu vuonna 1989, ja yhtiön B-osake on listattu Helsingin pörssissä vuodesta 2001.


Risteilijätilauksen salat julki! | Turun Vasemmistoliitto\nRisteilijätilauksen salat julki!\nTorsdag 2013-01-03 kl 21:13 - Elias Laitinen\nTurun Vasemmistoliitto edellyttää, että maan hallitus ja erityisesti Vasemmistoliiton hallitusryhmä selvittää avoimesti ja perinpohjaisesti julkisuudessa, mitä Oasis-risteilijätilauksen tukemisessa tehtiin väärin ja miksi tilaus meni Ranskaan. On käsittämätöntä, että Ranska voi tukea sikäläistä telakkaa, mutta Suomi ei voi tukea omaansa. Jos Ranska on toiminut asiassa EU-säädösten vastaisesti, on Suomen ryhdyttävä kaikkiin mahdollisiin toimiin laillisuuden palauttamiseksi ja reilun kilpailutilanteen varmistamiseksi.\nTurun Vasemmistoliiton mielestä Turussa kannattaa tulevaisuudessakin harjoittaa suurimittaista telakkatoimintaa. Hallituksella olisi risteilijähankeen kohdalla ollut mahdollisuus tukea tätä kansantaloudelle ja Turun seudulle erittäin merkityksellistä toimintaa. Näin ei jostain syystä tehty. Kaikki jälkikäteispuheet Turun telakkatoiminnan ja seudun työllisyyden tukemisesta tuntuvat nyt tapin laittamiselta uponneen veneen reikään. Asia on selvitettävä!\nNyckelord: kannanotot, uutiset, telakka\n2013-01-23 12:57 Teuvo Telakkalainen\nEikös Annika Lapintie kommentoinut tv-uutisissa hallituksen päätöstä olla antamatta lainaa telakalle suureksi joululahjaksi Turun aluelle. Ei äänestäjät näin äkkiä unohda mitkä puolueet istuvat hallituksessa päätöksiä tekemässä.\n2013-02-20 10:46 Elias Laitinen\nNäin kommentoi. Kyllä ainakin Turun Vasemmistoliiton porukassa silloin jo heti tiedettiin, että nyt ei ollut Annikalta aivan kovin asiantunteva kommentti. Kaikista asioista ei onneksi tarvitse olla samaa mieltä, vaikka samassa puolueessa toimitaankin :)


Tietosuojaseloste | Tietosuojaseloste – Eurofasteners Oy\nEurofasteners Oy > Tietosuojaseloste\nVerkkosivustomme osoite on: http://eurofasteners.fi.\nEmme jaa sivustomme seuranta/analytiikkatietoa muille. Seurannan suorittavat Google ja Jetpack, ja tarkoituksena on vain seurata sivuston kävijämääriä, ja millä sivuilla kävijät käyvät. Tämä kävijätieto ei pääsy mihinkään asiakasrekisteriin.\nEmme jaa tietoa muille.\nEmme tallenna henkilötietojasi paitsi jos tilaatte meiltä jotain, ja nämä tiedot säilytämme asiakasrekisterissämme, jonne nettisivuilla ei ole pääsyä/yhteyksiä.\nEmme profiloi käyttäjiä


Työhyvinvointia päästä varpaisiin - Hoiva- ja hyvinvointi Jennilä\nmennessä Jenni Raappana | 1.05.19\nVappu on työväenjuhlapäivä. Näin työläisten juhlapäivänä ajatukset ovatkin työssä ja siinä miten jaksaa työssä paremmin.\nMiten teidän työpaikalla panostetaan työhyvinvointiin? Mukavat illanistujaiset kivassa porukassa piristävät arkista aherrusta ja ovat hyviä irtiottoja työstä ja perhe-elämästä, mutta miten lisätä hyvinvointia päivittäin työpäivinä? Vietämme ison osan päivästä työssä, useimmat meistä jaloillaan tai istuen. Kävelyä saattaa tulla päivässä muutama tai useampi tuhat askelta. Näillä kaikilla on vaikutus myös jalkoihin, jotka ovat usein työpäivän jälkeen raskaat ja väsyneet. Pienillä asioilla voimme lisätä työhyvinvointia ja jaksamista töissä.\nTässä 5 vinkkiä miten voimme lisätä työhyvinvointia jaloille:\n1. Hyvät työkengät. Suurin osa päivästä tarvitsemme jalkineita ja hyvillä työkengillä ja pohjallisilla ehkäistään kuormitusta koko keholla. Jos tarvitset työpaikallesi kenkäesittelyä, ota rohkeasti yhteyttä.\n2. Tukisukat paljon jaloillaan oleville ja istuville lisäävät verenkierroa, vähentävät turvotusta ja säännöllinen tukisukan käyttö voi vähentää suonikohjujen syntymistä ja veritulpan muodostumista. Noin vuosi sitten paikallinen päiväkoti hommasi kaikille työntekijöilleen meiltä bambu tukisukat ja näistä tuli superhyvää palautetta myöhemmin. Tukisukista voit lukea lisää täältä.\n3. Syö ja juo hyvin päivän aikana. Jos päivän aikana ei syö riittävästi kostautuu se myöhemmin ahmimisena illalla ja väsymyksenä. Tasaiset säännölliset ruokailuajat pitävät aivot aktiivisena ja mielen hyvänä.\n4. Pieni taukojumppa pistää veren kiertämään päästä varpaisiin. Venyttely, asentojen vaihtaminen päivän aikana ja jumppa ehkäisevät niskahartia ja selkä jumeja jotka ovat yleisiä työelämässä. Nämä näkyvät sitten monenlaisina vaivoina jalkaterissä. Muutama minuutti jumppaa ei ole pois kenenltäkään vaan lisää terveyttä ja työssä jaksamista.\n5. Työilmapiiri tarvitsee lisää posia. Edellisiä kohtia noudattamalla lisäät omaa hyvinvointia, saat itsesi paremmalle tuulelle ja se näkyy muillekin. Työkavereita saa kehua ja positiivinen palaute päivittäin voi aiheuttaa paitsi hämmennystä, myös iloisia hymyjä.\nOlemme saaneet e-passin käyttöön. E-passi käy meillä jalkahoitoihin ja jalkahierontaan. Myöhemmin syksyllä Katin valmistuessa tämä käy myös klassiseen hierontaan. Voit vinkata meille muista työnantaja eduista.\nJos kaipaatte työpaikkanne työhyvinvointia lisäämään ammattilaisia, ota yhteyttä. Voimme järjestää teille sopivan paketin vaikka työpaikallenne työpäivän lomaan tai illanistujaisiin hemmottelua. Vaihtelu virkistää ja pieni irtiotto tekee hyvää päästä varpaisiin.


120 m² Nälkämäentie 6, 21380 Aura Omakotitalo 5h myynnissä - Oikotie 16014006\nMyytävät asunnot Aura Nälkämäentie 6, 21380 Aura\nNälkämäentie 6, Nälkämäki, Aura5h+k+2wc+ph+s+verstas/kellari+kat.terassi. Piharakennus\nSuosittulla Nälkämäen asuntoalueella 1952 rakenettu omakotitalo!!! Keittiö, olohuone, makuuhuone, wc, pesuhuone ja sauna ovat asuinkerroksessa ja yläkerrassa on kolme makuuhuonetta, wc ja ullakotilaa. Pohjakerroksessa on vielä pieni verstas ja kellari. Taloa on vuosien saatossa paljon uudistettu mm. 1990 uusittu ikkunat, 1993 vesijohdot, 1994 muurattu puuliesi ja oh varaava takka, 1998 sähkökeskus ja lähes kaikki sähköt uusittu, 2003 rak. katettu 15m2 terassi rakennettu, 2008 pesuhuone ja sauna uusittu, 2017 katto, rännit ja syöksyt uusittu. Tontti sijaitsee asemakaava alueella ja pinta-ala on 2100m2. Tontti rajoittuu etelän puolelta puistoalueeseen. Kiinteistö on liitetty kunnanvesi ja jätevesiverkkoon. Sähkölämmitys, varaava takka ja puuliesi pitää talon lämpimänä. Piharakennuksessa on autotalli, liiteri ja kesähuone, jossa on myös varaava takka - toimii myös vaikka työ- tai harrastelutilana. Palvelut ja Auran yhteinäiskoulu 1,5 - 1,9 km. Bussit 1,5 km. Turkuun n. 30 min (n. 32 km) Jos kiinnostuit ota yhteys Merja Säteri 0400 899912 tai merja.sateri@aninkainen.fi\nNälkämäentie 6, 21380 Aura\njääkaappi, pakastin, uuni, liesi, liesituuletin, astianpesukone (2018) ja lisäksi puuliesi, jossa leivinuuni. Vaaleat kaapistot uusittu 90-luvulla.\nKatettu 15m2 terassi\nsuihku, lavuaari, peilikaappi, pesukoneliitäntä WC: Kaksi erillistä wc:tä, toinen alakerrassa ja toinen yläkerrassa.\nkomeroita, kellaritilaa, ullakkoa ja pihavarasto\n1990 uusittu ikkunat, 1992 uusittu keittiön ja eteisen lattiat, 1993 vesijohdot uusittu, 1994 keittiö uusittu, muurattu puuliesi ja oh varaava takka, 1998 sähkökeskus ja lähes kaikki sähköt uusittu, 1995 alakerran wc laajennettu, 2003 katettu terassi rakennettu ja talon ulkoverhous maalattu, 2008 pesuhuone ja sauna uusittu (ei lattiaa) 2017 katto (Ruukki), rännit ja syöksyt uusittu\nKauppa: Kauppa, pankki 1,5 km Koulu: Auran yhtenäiskoulu lk. 1-9 n. 1,9 km Päiväkoti: n. 1,9 km\nAutotallin lisäksi piharakennuksessa on liiteri ja kesähuone, jossa myös varaava takka. Talossa on tehty laajennus 1985 ja silloin on rakennettu pohjakerrokseen pieni verstastila ja kellari.\nHeinola, Heinola I\nBussit Auran keskusta ja 9-tien pysäkki, oma auto\nsähkö; patterit, varaava takka ja puuliesi\nAlakerrassa yksi ja yläkerrassa kolme makuuhuonetta.\nAura Lieto Pöytyä Marttila Turku Raisio Kaarina Loimaa Paimio Rusko Oripää Salo Naantali Sastamala Sauvo Masku Mynämäki Nousiainen Koski Tl Ypäjä\nViilala Auvainen Hypöinen Sikilä Seppälän yks Lahto Aura kk Kuuskoski Pikku-Lahto Pitkäniittu Mäkkylä Paimala Vintala Nautela Tortinmäki


EU-kansalainen, nyt on sinun vuotesi - Voima\nHämeentie 48 • 25.9.2013 12:45 • Kirjoittanut Hannele Huhtala\nHämeentie 48 25.9.2013 12:45 Kirjoittanut Hannele Huhtala\nViviane Reding kävi Suomessa. Kuka?\nNyt vietetään Euroopan unionin kansalaisuuden teemavuotta. Mistä sen huomaa?\nEilen tiistaina 24. syyskuuta Helsingissä järjestettiin 200 ihmistä houkutellut Kansalaisten dialogi -tilaisuus. Panelisteina olivat EU-komission varapuheenjohtaja Vivane Reding (EPP) ja suomalaismeppi Sirpa Pietikäinen (kok, EPP). Reding on myös oikeus-, perusoikeuksien ja kansalaisuusasioiden komissaari.\nKahden tunnin keskustelu on sähäkkä. On äänestyssäätimet, joilla virtuaaliselle taululle saadaan tulokset kyllä-ei-en tiedä-kysymyksiin (Tuntuuko sinusta, että EU:ssa kuullaan sinun äänesi? Aiotko äänestää seuraavissa EU-vaaleissa 2014?, ja niin edelleen). Twitter-hashtag EUdeb8 on käytössä ja Facebookissakin saa kommentoida. Kutsuvieraina on myös Mia-Petra Kumpula-Natri (sd.) ja Tuomo Puumala (kesk.), joilta saadaan tarkennuksia ja välikatsauksia.\nPaikalla on järjestöjen edustajia ja poliitikkoja. 85 prosenttia paikallaolijoista aikookin äänestää seuraavissa EU-vaaleissa. Viime europarlamenttivaaleissa vuonna 2009 Suomen äänestysprosentti oli 40,3, hieman yli unionin keskiarvon, joka oli 38,6. On selvää, että paikalla on ihmisiä, joita lähtökohtaisesti kiinnostaa EU ja joilla on jonkinlainen käsitys sen päätöksenteosta ja vaikutuksista.\nPuhutaan kriisistä, pankkikriisin sosiaalisista ulottuvuuksista ja siitä, kuinka jos jotain hyvää pitää hakea, kriisi on tuonut EU:n lähelle ihmisiä ja ihmisiä lähemmäs toisiaan.\nPuheenvuoron saaneet kansalaiset kysyvät lhbt-perheiden oikeuksista, terveydenhuollosta ja koulutuksesta. Eräs vieraista kysyy, voisiko EU olla alue, jossa ei olisi ydinaseita. Kaikkiin näihin ihmistä lähellä oleviin kysymyksiin Redingin vastaus on yksiselitteinen: eivät ne ole EU-asioita. Sateenkaariperheitä koskeva perhelaki on aina kansallinen. Samoin päätöksenteko liittyen koulutukseen ja terveyteen. Ydinvoimasta ei ikinä päästäisi unionin tasolla yksimielisyyteen.\nLuxemburgilainen Reding kannattaa EU:n kehittämistä liittovaltioksi, sitä agendaa hän tälläkin kerralla ajaa. Häntä on myös ehdoteltu seuraavaksi komission puheenjohtajaksi. Hän haluaisi, että komission puheenjohtaja valittaisiin suoralla vaalilla ja siinä hän käyttää vertauksena Yhdysvaltoja ja sitä kuhinaa, joka presidentin valinnasta siellä käydään. Kun keskusteluyleisö äänestää suorasta vaalista, 25 prosenttia ei kannata ehdotusta. Reding nyökyttelee ymmärtäväisenä, ”se olisi federalistinen malli, eivätkä kaikki halua sitä”.\nKun tilaisuus on jo melkein loppumassa, vieressäni istuva rouva kumartuu ja kysyy minulta, että kuka tämä nainen nyt olikaan, joka puhuu. Hän tarkoittaa aamun päävierasta, Viviane Redingiä. Jatkan lounaalla EU-keskustelua ystäväni kanssa. Aika vieraalta se EU tuntuu, hän sanoo.\nTilaisuuden alussa Reding moittii toimittajia, että kun mediassa ei kirjoiteta niistä EU:n hyvistä puolista ja kehityksestä, jota on saatu aikaan.\nTotta on, että menneinä vuosina direktiivimuutokset uutisoitiin Suomessakin aika kohuotsikoin, toki niitä löytyy viime ajoiltakin. Ilta-Sanomat kirjoitti elokuussa otsikolla ”Tämä lakritsimakeinen kielletään?” kuinka Euroopan parlamentin valiokunta haluaa kieltää tupakankaltaisten makeisten myynnin. Mutta on hyviäkin uutisia, Iltalehti esimerkiksi kirjoitti heinäkuussa, kuinka ”EU-jäsenyys vauhdittaa idyllisen Kroatian matkailua”.\nReding kannattaa Euroopan keskuspankin alaista pankkivalvonnan elintä ja hän ajaa EU:lle yleistä syyttäjää, joka tutkisi EU-avustusten väärinkäyttöä. Siitä Reding puhuu kansalle, sillä kielellä jota se ymmärtää: ”rahat eivät saa mennä vääriin taskuihin”.\nHuomaan, että keskustelutilaisuus herättää enemmän kysymyksiä sen ja koko EU:n tarkoituksesta.\nMutta miten ylittää unionin hämäryys ja hallinnollinen kieli ja todella tuoda EU lähelle kansalaista? Tarvitaanko siihen todella niin iso kriisi kuin Etelä-Euroopassa nyt on? Mitä ne positiiviset asiat voisivat tänä aikana olla, joista toimittajien pitäisi kirjoittaa? Tai mitä pitäisi tietää, jotta voi muodostaa mielipiteen EU:n liittovaltiokehityksestä?\nVastauksia ei tilaisuudessa anneta.\nSirpa Pietikäinen huomauttaa, että syrjäytynein EU-kansalainen on ikääntyvä nainen. Epäselväksi jää, miten EU voisi kuulla twitteriä taitamattoman mummonkin äänen.\neu, euroopan-unionin-kansalaisuuden-teemavuosi, sirpa pietikäinen, viviane reding, Yhteiskunta\nEnemmän vai vähemmän Euroopan unionia? Demareiden Kaisa Penny puolustaa demokraattista liittovaltiota ja kokkareiden Kai Pöntinen vastustaa.\nPolakki ei kelpaa populistille Mennäänpä suoraan asiaan: Hollanti on rasistinen maa, jonka ilmapiiri vain pahenee jatkuvasti. Turkkilais- ja marokkolaistaustaisista nuorista on puhuttu jo maailmansivu…


Logomonsilta voi olla valmis ensi vuoden kesäkuussa - Uutiset - Aamuset\nLogomonsilta voi olla valmis ensi vuoden kesäkuussa\nHavainnekuva jousimaisesta Logomonsillasta. Kuva: C&J Arkkitehdit Oy\n14.8.2019 8:41 Aamuset\nLogomosillan työmaalla alkaa vaihteeksi taas tapahtua. Silta ripustaan viiden tukitornin varaan. Tukitornit ovat olleet jo sijoillaan ja niiden jännitystyöt alkavat 19. elokuuta. Työt kestävät noin viikon. Pääkannattimen lohkoista yksi on jo toimitettu työmaalle. Loput tulevat vaiheittain ennen pääkannattimen asennusta. Pääkannattimen asennus on suunniteltu alkavaksi 4. lokakuuta.\nAsennus tapahtuu nostamalla pääkannattimen lohkot neljässä osassa kahden viikonlopun aikana (4.–6.10. ja 11.–13.10.), jolloin liikenteelle ei aiheudu häiriöitä.\n– Nostojen suunniteltuihin aikatauluihin voi vaikuttaa liian kova tuuli, sanoo Turun kaupungin infran rakennuttamispäällikkö Jukka Mäenpää.\nNostojen jälkeen alkavat liitosten lopulliset hitsaukset. Niitä tehdään yöaikaan liikennekatkojen aikana.\n– Aikataulu- ja kustannusennuste ovat pysyneet ennallaan. Urakka-aika päättyy 4.9.2020, mutta urakoitsijan tavoitteellisen aikataulun mukaan silta olisi valmis kesäkuun loppuun 2020 mennessä, arvioi Mäenpää.\nKustannusarvio on nyt noin 16 miljoonaa euroa.\nLogomonsillan aikataulu on venynyt huomattavasti alkuperäisestä. Urakkasopimuksen mukaan sillan piti valmistua joulukuussa 2018. Turun kaupunki kertoi viime syksynä, että valmistuminen siirtyy tämän vuoden heinäkuulle. Siitäkin jouduttiin antamaan periksi ja tavoite on siirtynyt ensi vuoden kesään tai viimeistään ensi vuoden syksyyn.\n140-metrinen silta johtaa rata-alueen yli Ajurinkadulta Logomoon. Sillasta järjestettiin vuonna 2016 suunnittelukilpailu. Sen voitti suunnitelma nimeltä Jousi.


Etusivu » Näe & koe » Saaristo » Saaristoelämää Raaseporissa\nRaaseporin ihastuttava 1 300 saaren muodostama sokkeloinen saaristo lahtineen ja hiekkarantoineen, kimaltelevine selkineen ja kaukaisine horisontteineen on yksi maamme upeimmista merialueista. Täällä voi nauttia täydellisestä hiljaisuudesta luonnon helmassa tai harrastaa aktiivisuutta vaativia vesilajeja. Talvella kuljetaan jäällä lumikengillä tai hiihtäen, valokuvataan talvisen saariston harmaanvalkoista luontoa ja kuunnellaan sen ainutlaatuista äänimaisemaa. Tule mukaan saaristoretkellemme!\nSaaristoretkellä veneillään kapeita saaristoväyliä pitkin, ihaillaan luontoa monenlaisine lintuineen ja vanhoja kalastajatiloja ranta-aittoineen sekä nautitaan eväitä rantakallioilla loikoillen. Osaksi unohtumattomia kokemuksia pääsee myös ilman omaa venettä lähtemällä saaristo-oppaan matkaan tai hyppäämällä taksiveneen kyytiin. Saaristoon pääsee myös risteilyllä.


http://matkaendurot.net/phpBB3/viewtopic.php?f=2&t=18391 Sivu 75/75\nKirjoittaja: teneraattori [ Ti Elo 20, 2019 5:07 pm ]\nJoo, kyl fillaroinnit vie paljon aikaa pois moottoripyöräilystä. Sähköpyöräily varsinkin on hyvää ajankulua, parin tunnin lenkki metsäteillä tulee helposti tehtyä. Läskipyörällä sitten pehmeempiin paikkoihin. Suosittelen.\nKirjoittaja: jaket [ Ke Syys 11, 2019 9:28 pm ]\njoo, tuollainen focus jam2 täysjousto sähkö tuli ostettua, pirun hyvä kyllä. ihan kuin joku trial/enduro pyörä, mutta saa ajaa joka paikassa. Ja sähkön ansiosta metsäpolulla ei haittaa ylämäkikään, vaan vauhti pysyy ylämäkeenkin kiinnostavana. ja ehkä sen takia, että sillä ei tarvitse vetää itseään ihan hapoille jossain mäessä, niin lenkit pitenee ja monesti jatkaa vielä jonnekkin lisäpätkälle, lisäksi normipyörällä välttälee mäkiä, kun taas tuolla haluaa kiivetä sinne, ja sitten sen ansiosta tulee enemmän laskuja. Kunto nousee vaikka ehkä ei niinkään siitä polkemisesta, mutta onhan se aina enemmän retuuttaa jossain metsässä kuin katsoa telkkaria kotona.\nKirjoittaja: Happi [ Ke Syys 11, 2019 9:41 pm ]\nHetkinen, tämän ketjun otsikko on Kurapyöräilyä lihasvoimin. Keskustelussa on kuitenkin vahvasti sähköavusteiset pyörät. Tasapuolisuuden nimissä pitää keskusteluun lisätä myös polttomoottoriavusteiset pyörät, joiden kuljettamiseen tarvitaan lihasvoimaa eli moottoripyörät.\nKirjoittaja: HarMi [ Su Syys 15, 2019 1:11 am ]\nSähkövoimin ylös ja painovoimin alas Påminne bike parkissa Kylänmiehen kaa.\nKirjoittaja: Koheltaja [ Su Syys 15, 2019 6:03 am ]\nToi on hauskaa touhua\nKirjoittaja: HarMi [ Ma Syys 16, 2019 8:43 pm ]\nNuuksio Bike Park Lauantai-paketti sisältää pyörän, varusteet ja hissilipun sekä ladattavan SnowCard-kortin 11:00-13:00, 13:00-15:00 tai 15:00-17:00 väliselle ajalle. Paketin hinta 50€.\nJa mikä tärkeintä, saa siellä paistaa makkaraakin\nKirjoittaja: -zimi- [ To Syys 19, 2019 8:40 pm ]\n3 päivää maastopyöräilyä Ylläksellä su-ti takana huippumaastoissa. Kaks ekaa päivää omalla jäykkäperällä, kolmas vuokratulla 27,5+ sähkötäpärillä. Olin jo varma että tuollaisesta sähkötäpäristä tykkään, joten tuo 5,5 tunnin lenkki huippumaastoissa vain vahvisti asiaa.\nTänä kesänä on tullut tosi vähän kilometrejä 690 enskalle, ei vaan ole huvittanut vaikka onkin aivan huikea laite. Otin jo kuvat moposta, taitaa lähteä vielä myyntiin syksyksi jos vaikka menisi kaupaksi ja saisi rahat kunnon sähkötäpäriin.\nJos siis jollain on tarve 2014 KTM 690 Enduro R:lle jolla on ajettu 19tkm, niin voi laittaa yv:tä. Kohta on ilmoitus Nettimotossakin\nSivu 75/75 Kaikki ajat ovat UTC + 2 tuntia [ DST ]


Noituus - Suomen varhaisimmat noitaoikeudenkäynnit\nSUOMEN VARHAISIMMAT NOITAOIKEUDENKÄYNNIT\n© Timo Kervinen & Marko Nenonen\nJoskus on esitetty, että noituus- ja taikuusoikeudenkäynnit oikeudenkäynnit levisivät Suomeen 1600-luvulla emämaasta Ruotsista sekä etenkin 30-vuotisen sodan seurauksena Saksasta. Kuitenkin suomalaisilla kansanuskomuksilla oli vahva perinne sekä taikuuden että noituuden osalta. Myös riitoja ja oikeutta noituuden vuoksi on käyty iän kaiken.\nSuomalainen noitavaino sikisi suomalaisesta maaperästä ilman, että oikeudenkäyntien synnyttämiseen tarvittiin ulkomaisia vaikutteita. Esi-isämme osasivat uskoa noituuteen ja taikuuteen ilman ulkomaisia esimerkkejä. Vasta l600-luvulla tulivat ulkomaista alkuperää olevat noitasapattiteoriat ja sinänsä harvinaisten noitasapattiprosessien osalta vierailla vaikutteilla olikin olennainen merkitystä.\nAinakin jo keskiajalla riideltiin noitavahinkojen takia, vaikka suoranaisia lähteitä ei ole monta. 1500-luvulta on jo tallella oikeuslähteitä: aineistoomme sisältyy tiedot 82:sta syytetystä. Koska aineisto ei 1500-luvun osalta ole läheskään yhtä kattava kuin 1600-luvun osalta, voidaan arvioida, että syytteeseen oli jo 1500-luvulla joutunut ainakin 250 suomalaista. Määrä ei ole tuolloiseen väkilukuumme nähden mitenkään vähäinen.\nVanhemmissa oikeudenkäynneissä 60 % syytetyistä ja lähes 75 % langettavan tuomion saaneista oli miehiä. 1500-luvun Suomessa tyypillinen noita oli mies. Syyte koski useimmiten vahingoittavaa noituutta. Yli puolet syytetyistä vapautettiin. Noin joka viides syytetty tuomittiin sakkorangaistukseen. Kuolemantuomioita tiedetään langetetun 12, joista useimmat pantiin myös täytäntöön toisin kuin 1600-luvulla. Siten laki rankaisi 1500-luvulla noitia kaikessa ankaruudessaan - toisin kuin esimerkiksi tappajia, joista monien tuomio lievennettiin.\nOikeudenkäynnit keskittyivät Pohjanmaalle, Varsinais-Suomeen ja Ala-Satakuntaan. Noitaoikeutta käytiin rannikon tuntumassa kauppapaikoilla ja taajamissa, joista monista tuli 1600-luvulla kaupunkeja. Sisämaan uudisasutusalueilla noitaoikeutta ei juuri jaettu. Oikeudenkäynnit näyttävät Suomessa alkaneen taloudellisesti vauraimmilla seuduilla, joissa myös asutus oli tiheintä. Tutkituissa kuolemantuomioon johtaneissa tapauksissa syyte koski useimmiten noituudella surmaamista eli nk. täyttä noituutta. Voimassa ollut maanlaki oli tässä yksiselitteinen:\n"Jos mies miehen eli waimo waimon welhoudella surmapi, nin että hän sijtä cuoleman saapi, mistatkan hengens sen caltaisesta työstä, miehen pitä wiruelle pandaman ja waimo poltettaman..."\nEsimerkiksi kemiläinen Heikki Jauhopää tuomittiin vuonna 1586 kuolemaan juuri tästä syytettynä.\nKuolemantuomiot keskittyivät Pohjanmaalle, jossa mestattiin vuosisadan kuluessa ainakin kahdeksan noitaa, lähes kaikki vahingoittavasta noituudesta. Muilta alueilta lähdetiedot ovat heikommat.\nVanhoille oikeudenkäynneille on ominaista, että useimmiten niissä on vain yksi syytetty. Prosessit eivät myöskään 1600-luvun oikeudenkäyntien tavoin laajenneet syytetyn tekemien ilmiantojen vuoksi.\nTiedot perustuvat kokoamaamme oikeustapausaineistoon. Aineistossa on kaikkiaan 1 200 syytettyä vuosilta 1520-1750. Aineiston perustyöt ovat tutkimuksessa Kervinen, Timo, Noituus - aikansa rikos. Oikeuden yleistieteiden laitos: Helsingin yliopisto 1984 ja osa täydennyksistä on teoksessa Nenonen 1992.


Dieselkäyttöinen rallisprint-auto verrattuna bensiinikäyttöiseen\nOlkkonen, Aku (2013)\nKiinnostukseni aiheeseen heräsi, kun veljeni päätti rakentaa dieselkäyttöisen ralliauton, eikä toista vastaavanlaista päättötyötä ole aiemmin tehty. Lisäksi halusin tehdä työn josta rallisprintistä ja rallista kiinnostuneet saavat uusia näkökulmia ja samalla auttaa oman työni kautta niitä, jotka aikovat rakentaa dieselkäyttöisen rallisprint-auton. Ongelmana on dieselkäyttöisten kilpa-autojen vähyys. Jos rakentaa dieselkäyttöisen ralliauton vastaamaan FIA:n luokituksia, se ei ole kilpailukykyinen, koska luokitukset on tehty bensiiniautoja varten. Tämä selittää miksi on olemassa vain vähän dieselkäyttöisiä ralliautoja.\nTyö on tehty olemalla mukana auton rakennusprojektissa haastattelemalla auton omistajaa, sekä etsimällä teoreettista tietoa internetistä. Työ on tehty osittain vertailevana ja teoreettisena tutkielmana, jossa on vertailtu bensiinikäyttöisen rallisprint-auton ja dieselkäyttöisen rallisprint-auton tekniikoita, kustannuksia ja sopivuutta rallisprint-käyttöön.\nTärkein työstä saatava tulos on sen antama tietopohja sen lukijoille ahdetun dieselauton virittämisestä, sekä rakentamisesta rallisprint käyttöön ja osoittaa dieselkäyttöisen rallisprint-auton olevan suorituskykyinen kilpa-auto.\nTekemääni työtä voivat hyödyntää rallisprint- ja ralliautoa rakentavat henkilöt,\nrallisprinttiä ja rallia harrastavat ja ne, jotka aikova aloittaa harrastamaan kyseisiä lajeja.


Liikenneopettaja, 2 paikkaa, CAP-Autokoulu Helsinki\nLiikenneopettaja, 2 paikkaa, CAP-Autokoulu Helsinki, CAP-Group Oy\nHaemme Helsingin CAP-Autokouluihin asiakaspalveluhenkisiä liikenneopettajia B-ajokorttiluokan opetukseen. Paikkoja on avoinna 2 kappaletta.\nEtsimme hyvät vuorovaikutustaidot omaavia myyntihenkisiä ja palvelualttiita liikenneopettajia. Liikenneopettajan työtehtäviin kuuluvat B-ajokorttiluokan opetustyön lisäksi mm. jonkin verran sähköistä oppilashallintaa. Innostus uuden oppimiseen ja omaksumiseen ja koko työyhteisön huomioiva asenne ovat tärkeitä piirteitä tehtävässä menestymisen kannalta.\nOdotamme teiltä iloista, avointa ja ammattimaista asennetta työntekoon. Olette asiakaspalvelun ammattilaisia ja teillä on voimassa oleva liikenneopettajalupa. Mopo- ja moottoripyöräkouluttajan opettajapätevyydet katsotaan eduksenne. Voimme huomioida myös liikenneopettajaharjoittelijan, joilla pakolliset tutkinnon osat (autokoulutoimintojen hoitaminen ja liikenneopettajana toimiminen) on suoritettu. Työn menestyksekäs hoitaminen edellyttää suomen ja englannin kielen osaamista, tuntemusta sähköisistä opetusvälineistä ja taitoa toimia nykyaikaisessa toimistoympäristössä. Omaatte itsenäiset valmiudet liikenneopettajan työhön kuuluvien tehtävien hoitamiseen ketjun toimintamallien mukaisesti. Tukenanne perehdytyksessä sekä työtehtävissä ovat mukavat kollegat, rento ja kannustava työilmapiiri ja laaja asiantuntemus.\nTarjoamme Teille toistaiseksi voimassa olevan työsuhteen. Työaika on kokaikainen työtilanteen mukaan. Tuntipalkkaus, liikenneopetusalan TES.


Olen Kiinteistönvälittäjä Marjaana Heinonen Roofilta ja toimin myös maanmittauslaitoksen määräämänä julkisena kaupanvahvistajana varmistamassa, että kiinteistökauppasi on tehty maakaaren mukaisesti.\nOlen työskennellyt myynnin ja markkinoinnin alalla koko ikäni, niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Palvelen asiakkaitani suurella sydämellä ja asiakaslähtöisellä asenteella, aidosti välittäen. Välittäminen on osa minua myös vapaa-ajallani, jolloin toimin Apua Arkeen Ry:n sekä perheeni parissa.\nKiinteistönvälityksen pariin lähdin hyvän ystäväni suosituksesta vuonna 2012 ja olen siitä asti saanut toteuttaa teidän asuntounelmianne ja kehittää omaa ammattitaitoani. Onnistunut asuntokauppa on aina ollut minulle kunnia asia ja sen myötä minulla on ollut ilo ja kunnia kouluttaa uusia ammattitaitoisia välittäjiä alalle, toimia myyntijohtaja sekä tiiminvetäjänä.\nHoidan asuntokauppasi huolella, oli sitten kysymyksessä kiinteistö, huoneisto, loma-asunto tai liiketila pääkaupunkiseudulla tai maakunnissa.\nKodin myyminen tai ostaminen on usein elämän tärkein kauppa, jossa alan osaavan ammattilaisen tuki on tärkeää, siinä ei kannata säästellä.\nTehdään sinunkin asuntounelmista totta!\nOta Yhteyttä, soita 040 680 7724 tai varaa aika tapaamiselle suoraan kalenteristani.\nServing customers also in English.\n" Olen tavannut monta välittäjä kun etsin asuntoa ja Marjaana on kyllä niistä yksi parhaimmasta välittäjistä jota tunnen."\n" Pirteä ja asiakkaan huomioiva välittäjä. Huomioi kaikki näytöllä käyneet asiakkaat, saimme kaiken tiedon mitä halusimmekin. Kiitos! "\nVälittäjä hoiti työnsä erittäin hyvin. Asiat hoidettiin sovitusti, yhteydenpito toimi ja hän osasi neuvoa tarvittaessa sekä tunsi hyvin asuntokaupan käytännöt ja lainsäädännön.\n" Ammattilainen omassa työssä "\n" Usean vuoden aikainen asiakassuhde niin myyjän kuin ostajan roolissa ja aina hyvää asianmukaista ja ammattimaista palvelua. Sijoitusasunnon ostoon sain nopeasti rahoituksen välittäjän pankkikontaktin avulla. "\n""Osaava ja asiakasta kuunteleva välittäjä. Ostajan osassa ei tarvinnut jännittää kun kaikki vaiheet tarjouksesta kauppaan asti käytiin yksityiskohtaisesti läpi. Neuvottelu hinnasta myyjä kanssa sujui hienosti, molemmat osapuolet olivat tyytyväisiä."