Auringon voimalla vesille - PDF\nAuringon voimalla vesille\nDownload "Auringon voimalla vesille"\n1 JO 18 VUOTTA YMPÄRISTÖASIAA KOTIKUNNASTASI! 18 vuotta 2/2013 RIIHIMÄEN, HAUSJÄRVEN JA LOPEN YMPÄRISTÖLINKKI JOKA KOTIIN SYYSKUU 2013 Kuva: urpu-kaarina yli-laurila Auringon voimalla vesille Kuva: urpu-kaarina yli-laurila Venekin voi liikkua aurinkoenergialla, jolloin polttoainekulut ovat olemattomat. Peräsimessä on loppilainen laivuri Yngve Eero ja matkustajana Sulo Moisio, jotka kaartavat uisteluvauhtia äänettömästi aamutyynellä Kesijärvellä. Sivu 4. Kuva: Anja Koivunurmi-Niemelä Kukkapenkeissä uusiakin kokeiluja Riihimäen kaupungin kukkaistutukset kukkivat jälleen rehevinä ja värikkäinä. Kukkajutussa kerrotaan mitä kasveja kaupungin kukkapenkeissä menneenä kesänä kasvoi. Sivu 9. Kuva: urpu-kaarina yli-laurila Keskuskeittiöistä lähtee jo lähiruokaa Lähiruokaa käytettäisiin keskuskeittiöissä enemmänkin, mutta esteeksi nousevat saatavuus ja vaatimattomat määrärahat. Kokki Marianne Bergholm annostelee tässä kotimaisista juureksista, kermasta ja mausteista valmistettua kasvissosekeittoa kouluihin ja päiväkoteihin päätyviin lämpöastioihin. Sivu 3. Kierrättämällä uniikki puutarha Paajasen perheen puutarhassa moni ratkaisu elää jo ainakin toista elämäänsä. Kun puutarhaa rakentaa kierrätyshengessä, voi aikansa sisällä elänyt rautasänky päätyä vaikka puutarhan leponurkkaukseen. Sivu 5. Kuva: urpu-kaarina yli-laurila Puhdasta ruokaa ilman välikäsiä Hausjärveläisen Mäkelän luomutilan Simo Heikkinen (etualalla) ja Olli Soini kantavat luomuruokapiiri Riimun tilaamia ruoka-aineita autosta. Riimulaiset haluavat syödä puhdasta ruokaa ilman välikäsiä. Sivu 8.\n2 2 Syyskuu 2013 Suojeluyhdistys: Kunaussuon ja -ojan valumat ja kuormitus saatava hallintaan Paalijärvi ja Vähäjärvi halutaan kirkkaiksi ja pelastaa Ainutlaatuinen luontomme on juhlimisen arvoinen Maamme ainutlaatuista luontoa juhlittiin tänä vuonna ensimmäistä kertaa, kun Suomen luonnon päivää vietettiin elokuun lopussa. Päivän ideana oli juhlia luontomme tuomaa iloa ja oivaltaa sen hyvinvointia edistävä vaikutus. Tasavallan presidentin puoliso Jenni Haukio toimi ensimmäisen Suomen luonnon päivän suojelijana. Luonnon voi löytää uudelleen joka päivä, tai ensimmäistä kertaa milloin tahansa, missä iässä tahansa. Se on avoin kaikille kaikkina vuodenaikoina. Se on suojelemisen arvoinen kalenterivuoden kaikkina päivinä, Haukio lausui tervehdyksessään. Hän muistutti, että luonto ei ole historiamme vuosikymmeninä inspiroinut vain rakastetuimpia taiteilijoitamme edesauttaen heidän suurimpien mestariteostensa syntyä. Se on myös innoittanut satojatuhansia suomalaisia jokapäiväisessä arjessa. Luonto on tarjonnut työn ja ravinnon, kodin ja suojan, olohuoneen arkeen ja juhlaan. Sen äärelle on hakeuduttu ilon ja surun, voittojen ja menetysten hetkinä. Hakemaan jotain sellaista, mitä muualta ei voi löytää. Luonnon tarjoamat tilakokemukset ovat ainutlaatuisia, jäljentämättömiä. Ihminen ei voi niitä rakentamalla luoda. Ja kenties juuri siksi on vielä 2010-luvullakin mahdollista huojentua luonnon kaikkivoipaisuuden edessä. Tunne pienuudesta voi olla terveellinen, suhteellisuudentajua kehittävä tai jopa parantava kokemus puhumattakaan lukemattomista muista elämyksistä luonnon äärellä. Luonto koskettaa läpi muistikerrostumien. Se on meissä kuvina, ääninä ja tuoksuina. Se kutsuu yhä uudelleen tuntemaan pohjatonta vapautta, kaipaamaan sellaista, mitä ei osaa määritellä, nauttimaan sellaisesta, minkä voi kokea kaikin aistein. Jenni Haukion tervehdys on ylistyslaulu Suomen luonnolle, niin kuin sen Suomen luonnon päivänä tuleekin olla. Mutta joka sana on totta. Siksi meidän tehtävänämme, velvollisuutenamme ja oikeutenamme on suojella luontoa kaikin käytettävissämme olevin voimin ja tavoin. Kuva: Anja Koivunurmi-Niemelä Kolmiopuiston oranssi daalia oli Maxi Emilio. Matti Turtola (vasemmalla), Jukka Aranko ja Tapani Kohonen tarkastelevat mitä Riihimäen Paalijärven uimarannan rantahiekasta oikein löytyy. Vastarannalla on vakituista ja vapaa-ajan asutusta. Paalijärven valuma-alueen vesistöjen suojelutavoitteista ja -toimenpiteistä on keskusteltu vuosikymmenten ajan, mutta järvien kunto on muuttunut huonompaan suuntaan. Tilanne juontaa juurensa 1950-luvulle, jolloin Kunaussuon alueita ojitettiin, ja mutaa ja kiinteää ainesta alkoi valua Vähäjärveen ja edelleen Paalijärveen. Tämä aiheutti järvien madaltumista. Syy pitää poistaa tai vähintään lieventää, painottavat Paalijärven ja Vähäjärven suojeluyhdistyksen puheenjohtaja Jukka Aranko ja sihteeri Matti Turtola sekä asiantuntija Tapani Kohonen. Kymmenisen vuotta sitten toteutetun JÄRKI -hankeen loppuraportin toimenpiteet jäivät suurimmilta osilta toteuttamatta rahoituksen puuttuessa. Mittaustuloksia vesien kunnosta on riittävästi tiedossa, joten nyt on toimittava asioiden kuntoon saattamiseksi, puuhamiehet painottavat. Suojelu ei ole ainoastaan Paalijärven ja Vähäjärven suojeluyhdistyksen asia, vaan vaatii onnistuakseen laajaa innostuneiden vapaaehtoisten voimien aktivointia yhteisen tavoitteen toteutukseen. Paalijärven ja Vähäjärven vaikutusalueella on yli neljäkymmentä taloutta, joista jokseenkin puolet on kesäasukkaita. Paalijärven ajoittain huonosta veden laadusta ja pohjaan kertyneestä mutakerroksesta kärsii kesäisin lisäksi lukuisa joukko Riihimäen kaupungin uimarantaa käyttäviä. Suojeluyhdistys: Ensin stop huononemiselle Vesistöjen vedenlaadun jatkuva heikkeneminen on ollut herätteenä Paalijärven ja Vähäjärven suojeluyhdistys ry:n toiminnan aktivoimisessa. Yhdistys aloitti toimintansa yli 30 vuotta sitten. Viimeisen vuoden aikana on laadittu suunnitelma, jolla ensiksi pysäytetään veden laadun heikkeneminen. Pitemmän tähtäyksen tavoitteena on palauttaa tilanne oleellisesti nykyistä paremmaksi ja saavuttaa jopa 1930-luvun kirkasvetisyys. Valuma-alueen pinta-ala on yli 17 neliökilometriä, joten vesien puhdistumisella on laajempikin vaikutus. Viime kädessä vesi valuu Vantaanjokea myöten lisäämään Itämeren kuormitusta. Suojeluyhdistys on käynyt useita neuvotteluja muun muassa Riihimäen kaupungin ympäristöyksikön, Hämeen ELY -keskuksen, Suomen Metsäkeskuksen, Maaseutukeskus Hämeen sekä Vantaanjoen ja Helsingin seudun vesiensuojeluyhdistyksen kanssa. Tavoitteena on saada tarpeellisia voimavaroja hankkeen toteutukseen. Suunnitelman runko on selkeä Suunnitelman mukaan Paalijoesta poistetaan tukkivat pusikot ja vesikasvit. Tämä jo toteutettu toimenpide parantaa veden virtaamia sulamisvesien ja rankkasateiden aikana. Silloin vedet eivät pysähdy, kuten nykyisin, järviin niin pitkäksi ajaksi, että kiinteä aines ehtii laskeutua kuormittaen entisestään järvien kestokykyä Seuraava toimi on rakentaa Kunaussuolta tulevan Kunausojan varrelle ja Kunaussuon yläpuolisiin ojiin kosteikkoja ja selkeytysaltaita sekä altaiden yhteyteen pohjapadot ja fosforin talteenotto. Kosteikkojen ja altaiden yhteispinta-ala olisi yli hehtaari. Suunnitelma on tältä osin vielä kesken, sillä sopivat sijoituspaikat ovat selvityksen alaisina. Tilanteen säilyminen nykyisellään tai peräti huonontuminen johtaisi aikanaan järvien umpeen kasvamiseen. Toimenpiteiden suorittamisen jälkeen vasta parin vuoden kuluttua voidaan siirtyä veden laadun parantamiseen. Lopulta veden laatukin paranisi Tulevasta veden laadun parantamisesta on jo nyt olemassa selkeät suunnitelmat. Vähäjärven ja Paalijärven vedet käsiteltäisiin saostuskemikaaleilla, joilla voidaan saostaa vedessä vapaana oleva kiintoaine ja osa ravinteista pysyvästi pohjaan. Tämä vähentäisi järvien pohjasta tulevaa sisäistä fosforikuormitusta selvästi. Toimenpiteellä voidaan alentaa myös särkikalojen määrää. Järvien käyttäjälle ja veden käytölle kemikaalikäsittely on täysin turvallinen. Myöhemmin tulisi tehtäväksi muun muassa Paalijoen padon korjaus ja vesikasvien niitto laajoilta alueilta. Nummisenlahden pohjaan uponneiden tukkien poistaminen kasvattaisi vesitilavuutta. Uimarit toivovat rannan kunnostusta Kesäasukas laski, että menneenä kesänä Paalijärven uimarannalla kävi yhtenäkin päivänä ainakin 40 uimaria. Ranta kuuluu Riihimäen kaupungin uimapaikkojen joukkoon ja on erityisesti lapsiperheiden suosiossa, koska rannan hiekoitettu pohja on pitkälle matala ja vesi siitä johtuen lämmintä. Moni Paalijärven uimarannan uimari toivoo vesikasvien niittoa, lisää hiekkaa itse rannalle ja Hirvijärven tien varteen uimarannasta kertovaa kylttiä.\n3 Syyskuu 2013 Keskuskeittiöistä enemmän kotimaista ja lähiruokaa Miten päästä eroon hedelmäkärpäsistä? Kun syksyllä kotona aletaan käsitellä marjoja, omenoita tai muita hedelmiä, pienen pienet hedelmäkärpäset ilmestyvät kuin tyhjästä. Miten nämä hedelmä- eli Riihimäen keskuskeittiöistä kouluihin ja päiväkoteihin lähtevä ruoka on viimeistään ensi vuonna peräisin kotimaasta aina kun kotimaista raaka-ainetta on saatavilla, jos kaupunginvaltuusto hyväksyy määrärahan lisäyksen ensi vuoden talousarvioon. Kysymyksessä on noin 7 prosentin eli vajaan euron lisäys. Pari vuotta sitten 15 kaupunginvaltuutettua useasta eri valtuustoryhmästä teki valtuustoaloitteen, jossa pyydettiin selvittämään mikä on suomalaisen ruoan ja lähiruoan osuus Riihimäen laitosruokailussa, ja onko ruoanhankinnan kilpailutuskriteerinä hinta eikä laatu ja suomalaisuus, kuten pitäisi olla. Allekirjoittajat esittivät lähiruoan lisäämistä kaupungin ruokapalveluissa. Aloite hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa kesällä. Riihimäen kaupungin ruokapalvelupäällikkö Ritva Pitkänen istuu Aluekeittö Telluksen työhuoneessaan ja on toisestakin syystä hyvällä mielellä. Tulevaisuus näyttää valoisalta, sillä uutta keskuskeittiötä, jonka alkumääräraha pitäisi näkyä ensi vuoden talousarviossa, suunnitellaan jo. Aluksi koulukeittola toimi Harjunrinteen koulun tiloissa 30 vuotta. Viimeiset 35 vuotta on toimipaikka ollut Peltosaaren koulun rakennuksessa. Meillä on pientä ja ahdasta ja ruoan valmistus on nykytiloissa hankalaa, Ritva Pitkänen kiteyttää. Kaupungin kahdessa valmistuskeittiössä, Telluksessa ja Keittiö Kontiossa Kirjauksenmäellä, valmistetaan päivittäin yhteensä ruokaannosta. Kontiossa kokataan 7 päivää ja Telluksessa 5 päivää viikossa. Ruoka päätyy kouluihin, päiväkoteihin ja vanhusten aterioiksi. Harva perusruoka maistuu lapsille Takavuosien kohu-uutiset kertoivat, että riihimäkeläislapsille syötettiin kiinalaista lohta. Se tietenkin kauhistutti, vaikka lautaselle päätyikin norjalaista lohta, joka kävi Kiinassa pakattavana. Olemme siirtyneet norjalaisesta lohesta kotimaiseen silakkaan ja loheen. Seistä valmistettu mantelikala on vaihdettu vastuullisesti pyydettyyn villiloheen. Riisin sijaan lisäkkeenä on kokeiltu kotimaista täysjyväohraa, Ritva Pitkänen kertoo keittiönsä nykyhengestä. Hän muistuttaa, etteivät ruoka-ainevalinnat ole läheskään yksinkertaisia, sillä aina pitää testata mitä lapset suostuvat syömään. Esimerkiksi raikas ja edullinen kotimainen porkkana-kaali-puolukkalisuke ei kelpaa. Sen sijaan tomaatti-kurkkukiinankaalisalaatti syödään. Ja vesimeloonia toivotaan vuoden ympäri! Kouluissa ja päiväkodeissa vierastetaan jo keittoja sekä perinteisiä laatikkoruokia sekä esimerkiksi kaalikääryleitä. Keittiössä niitä valmistettaisiin mielellään, mutta ne eivät kelpaa. Toivoisimme kodeiltakin lähiruoan arvostusta ja sitä, että lapsia totutettaisiin lähemmäs vanhanaikaista perusruokaa, Ritva Pitkänen sanoo, ja muistuttaa, että keskuskeittiöiden tehtävä on valmistaa sellaista ruokaa, joka myös syödään. Tuottajien tulisi yhdistää voimansa Riihimäki kilpailuttaa suuren osan ruoka-aineista yhdessä Lopen ja Hausjärven kanssa KL-Kuntahankinnan ohjeiden ja kriteerien mukaisesti. Perunat, juurekset ja leipä kilpailutetaan kuitenkin itse siksi, että niitä saataisiin lähitoimijoilta. Riihimäellä syödään lammilaisia perunoita, sillä lähempää ei saatu yhtään tarjousta. Ritva Pitkänen muistuttaa, että ympäristöystävällisyys kuuluu kaupungin omiin toimintakriteereihin. Hän uskoo, että ruoan toimittajien kanssa Kokki Marianne Bergholm (vasemmalla) annostelee kasvissosekeittoa kouluille ja päiväkodeille lähteviin lämpöastioihin. Apuna ovat ruokapalvelutyöntekijä Jaana Lindqvist (keskellä) sekä harjoittelija Monica Tor. TYHMÄ KYSYMYS ollaan uuden tien alussa. Kotikuluttajat alkavat herätä, ja isot toimijat tulevat perässä. Suuri ongelma on, että lähituottajat ovat liian pieniä toimittamaan Riihimäen keskuskeittiöiden tarvitsemia määriä. Kun jauhelihaa tarvitaan kerralla 400 kiloa, pyyntöön eivät pysty vastaamaan kuin tukkurit. Tilanne vaatisikin tuottajien voimien yhdistämistä. Forssan seudulla toimii jo lähiruokatukku ja Porvooseen sellainen on tulossa. Pikku hiljaa asia kypsyy. Riihimäen elintarvikesopimus on voimassa vuoteen 2016 saakka. Ritva Pitkänen uskoo, että kun seuraavaa sopimusta työstetään, tilanne on jo ihan eri kuin nyt. Uutta keskuskeittiötä on jo hahmoteltu Haaveena olisi, että palattaisiin takaisin samaan, jota tämä keittiö oli ennen. Valmiiksi kuorittujen ja paloiteltujen perunoiden ja juuresten sijaan keittiöön tulisi esikäsittelemätöntä tavaraa. Se lisäisi työpajatyyppisiä työpaikkoja. Ruokia tehtäisiin nykyistä enemmän alusta alkaen itse, Ritva Pitkänen suunnittelee. Hän painottaa, että keittiössä ovat ympäristöasiat esillä koko ajan. Sitä parempi, mitä vähemmän käsiteltyä raaka-ainetta saamme mahdollisimman läheltä. Jotkut vanhemmat toivovat kouluihin ja päiväkoteihin luomua. Riihimäen keskuskeittiön hernekeitto on lähiluomua, samoin ohrapuuro. Raaka-aineet hankitaan hausjärveläiseltä Mäkelän luomutilalta, jossa on ymmärretty viljelijöiden yhteismarkkinoinnin mahdollisuudet. Hausjärvi: Lähiruoka on rahakysymys Hausjärven ruokahuollon määrärahat ovat tuntuvasti pienemmät kuin esimerkiksi Riihimäellä. Painimme koko ajan rahakysymysten kanssa, sanoo Hausjärven ruoka- ja siivouspalvelupäällikkö Riitta Niskala. Hänen johtamansa Hausjärven yläasteen keskuskeittiö valmistaa päivässä toistatuhatta annosta ja lisäksi Loppi: Perunat ja lohi paikalliselta yrittäjältä Lopen keskuskeittiö Kasari valmistaa päivittäin yli 1100 ateriaa, jotka päätyvät koulujen, päiväkotien ja ikäihmisten lisäksi paikalliselle terveysasemalle. Lisäksi omat valmistuskeittiöt on Läyliäisten, Launosten, Kormun ja Pilpalan kouluissa. Loppilainen yrittäjä toimittaa keskuskeittiö Kasariin kuoritut perunat sekä porkkanaa. Yrittäjälle osa perunoista tulee Lopen ulkopuolelta. Myös tuore kirjolohi tulee paikalliselta banaanikärpäset häädetään kätevästi? Asuntoihin sisälle tunkeutuvia kärpäsiä pyydystetään rakentamalla tappava kärpäsansa esimerkiksi suppilosta, jonka pohjalla on syöttinä pieni määrä jotakin käynyttä nestettä. Syötti voi olla olutta, väkiviinaetikkaa tai punaviiniä, joka voi olla etikoitunuttakin. Pyydykseen joutuneet kärpäset eivät pääse suppilosta pois ja hukkuvat sinne. Syöttinesteen joukkoon voi lisätä astianpesuainetta. Se alentaa nesteen pintajännitystä ja edesauttaa siten kärpästen hukkumista, neuvoo Wikipedia. En tiedä oliko tämä sattumaa, mutta kerran meillä oli hedelmäkärpäsiä riesaksi asti, ja sitten mieheni joi olutta tv:tä katsellessaan. Tällä kertaa hän ei ollut kaatanut pulloon jäänyttä olutta pois, vaan oli vienyt pullon tiskipöydälle, ja aamulla banaanikärpäset olivat tehneet itsarin sinne. Olut tuntui maistuvan niille kovasti, kirjoittaa eräs nettikeskustelija. Pirkan niksipalsta neuvoo pilkkomaan pieniä hedelmäpaloja astian pohjalle ja peittämään astian muovikalvolla, johon tehdään pieniä reikiä. Banaanikärpäset osaavat kulhoon sisään, mutta eivät ulos. Suomen lasimuseossa on kunnassa on neljä muuta valmistuskeittiötä. Hausjärvi kuuluu tällä haavaa samaan hankintarenkaaseen Riihimäen ja Lopen kanssa. Perunat toimitetaan Hausjärvelle Lammilta eli naapurikunnasta. Vanhemmilta tulee jonkin verran painetta lasten erityisruokavalioiden suuntaan. Monenlaisia erityistoiveita esitetään. yrittäjältä. Lohi ei toki ole Lopella kasvanutta, kertoo Lopen ruokapalvelupäällikkö Sari Ulvila. Muuten Loppi on Riihimäen ja Hausjärven mukana samassa hankintarenkaassa, ja keskitetty sopimus on tätä nykyä Kespron kanssa. Sari Ulvila pohtii pyynnöstä mitä ruoka-ainetta vielä voisi saada läheltä, ja näkymät ovat tällaiset: Meillä ei ole esivalmistusyksikköä, joten meidän on pakko hankkia aika pitkälle jalostettuja tuotteita. nähtävillä lasisia kärpäspulloja, joita oli tuotannossa vielä vuonna Niiden pohjalle on laitettu sokerivettä, jonka tarkoitus oli houkutella kärpäsiä. Lasimuseon museokaupasta ja sisustusliikkeistä löytyy tätä vanhaa historiallista välinettä uustuotantona. Onnea banaanikärpästen metsästykseen! 3 Energiansäästö kannattaa myös energiansäästöviikolla Valtakunnallista energiansäästöviikkoa vietetään taas lokakuussa, Energiansäästöviikko haastaa työpaikat, oppilaitokset, virastot ja yksityiset ihmisetkin harkitsemaan omaa energiankulutustaan sekä tekemään energiaa säästäviä muutoksia tapoihin ja tottumuksiin. Lisätietoa energiansäästöviikosta ja vinkkejä energiansäästöviikon viettämiseen löytyy osoitteesta www. energiansaastoviikko.fi Vaikka energiansäästön teemaviikkoa vietetään vain kerran vuodessa, kannattaa energiansäästöviikon oppeja tietysti hyödyntää myös muulloin kuin lokakuussa ja tehdä energiansäästöstä pysyvä tapa! Haapahuhdan koulu menee suolle Riihimäellä energiansäästöviikkoa vietetään muun muassa Haapahuhdan ja Harjunrinteen kouluilla. Haapahuhdan ja Harjunrinteen koulut toimivat ympäristöasioissa muutenkin aktiivisesti, ja koulut ovat saaneet Vihreä lippu -tunnustuksen ympäristötoiminnastaan. Haapahuhdan koululla tempaistaan energiansäästön merkeissä jo syyskuussa. Teemaviikon ohjelmaan kuuluu Haapahuhdan koululla muun muassa sähkötön retki suolle sekä yleisurheilua, jotka ovat molemmat hyvin energiaa säästäviä ja opettavaisia tapahtumia. Suoretkellä myös ruokailu tapahtuu ulkona ilman sähköä nuotiomakkaroin ja omin eväin, kertoo Vihreä lippu koordinaattori Kirsi Burman. Haapahuhdan koulun Vihreä lippu -teemana on tänä vuonna suo. Suoteeman merkeissä olemme ihailleet soita eri vuodenaikoina, ja esimerkiksi talvella koimme suon hiljaisuuden hiihtopäivänä. Nyt olemme tutustuneet suoluonnon tuoksuihin purkitettujen tuoksunäytteiden avulla. Ihania tuoksuja! ihastelee Kirsi Burman. Energiansäästöviikkoa vietetään myös Harjunrinteen koululla. Harjunrinteen koulussa on koko vuoden ympäristöteemana energia, ja teemavuoden aikana eri oppiaineissa pyritään käsittelemään energia-asioita. Parhaillaan vuoden Vihreä lippu -toimintaa ja energiansäästöviikkoa suunnitellaan yhdessä oppilaiden kanssa, kertoo Suvi Malvikko Harjunrinteen koululta. Salka Orivuori\n4 4 Lamppujen kierrätys helpottuu l Energiansäästölamput, loisteputket l Valaisimet, joissa kiinteä lamppu (esim. kirkasvalolamput): koon mukaan (ulkomitta 25 cm) l Led-lamput l Rikkoutuneet energiansäästölamput ja loisteputket l Halogeenilamput l Hehkulamput l Autojen lamput Lamppujen palauttaminen on helpottunut, kun osa kaupoista on alkanut vastaanottaa käytettyjä sähkö- ja elektroniikkalaitteita seuraavilla periaatteilla: l Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu, jonka ulkomitat eivät ylitä 25 cm, kuluttaja saa palauttaa ilman uuden tuotteen ostopakkoa vähintään 1000 neliön kokoiseen sähkö- ja elektroniikkalaitteita myyvään päivittäistavarakauppaan ja vähintään 200 neliön kokoiseen sähkö- ja elektroniikkalaitteita myyvään erikoiskauppaan. l Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu, jonka ulkomitoista jokin ylittää 25 cm, kuluttaja saa palauttaa mihin tahansa kauppaan ostaessaan sieltä uuden vastaavan laitteen. Käytetyt energiansäästö- ja led-lamput sekä alle 25 senttimetriä pitkät loisteputkilamput voi siis palauttaa maksutta ja ilman uuden tuotteen ostovelvoitetta myymälöihin, joiden valikoimiin lamput kuuluvat. Kierrätä ja lajittele lamput oikein Kierrättämällä lamppujen materiaalit saadaan talteen ja hyötykäyttöön. Kaupoissa lamppujen palautuspisteen tunnistaa merkistä, jossa on sinisellä pohjalla valkoinen kierremallisen energiansäästölampun tunnus. Lamppuja kannattaa palautettaessa käsitellä varovasti, jotta ne eivät rikkoonnu. Lamput palautetaan pakkaamattomina. Kotitaloudet voivat viedä kaikki käytöstä poistuneet sähkö- ja elektroniikkalaitteet SER-keräyspisteisiin maksutta. Halogeenilamput, hehkulamput ja autojen lamput voi laittaa tavallisen sekajätteen joukkoon. Energiansäästölamppu rikki? Mitä teen? Energiansäästölamput sisältävät pienen määrän elohopeaa, joten lampun rikkoutuessa kannattaa olla varovainen. Kun kylmä lamppu särkyy, elohopea jää lasin pintaan pisaroina, amalgaamina tai elohopea/rautakerroksena lasipalasissa. Kuuman lampun rikkoutuessa elohopea höyrystyy hengitysilmaan. Tuuleta huone esimerkiksi avaamalla ikkuna ja poistumalla huoneesta. Rikkinäistä energiansäästölamppua ei saa palauttaa kauppaan vaan se pitää viedä kannellisessa astiassa vaarallisen jätteen keräyspisteeseen. Laadukas lamppu valikoimalla Energiatehokas valaistus kannattaa aina. Siirtyminen hehkulamppuja energiatehokkaampiin energiansäästö- ja led-lamppuihin on lähes puolittanut valaistuksen osuuden kotien sähkönkäytöstä (8 % kotitaloussähköstä vuonna 2012). Lamppuvalikoiman uudistuminen on kuitenkin aiheuttanut myös päänvaivaa kuluttajille. Lamppuhyllyssä on valinnanvaraa, mutta miten ostaa laadukas ja käyttötarkoitukseen sopiva lamppu? Muun muassa Motivan internet-sivuilla kerrotaan, että lamppujen pakkausmerkinnät kertovat olennaiset tiedot tuotteesta. Käyttötarveja kohde vaikuttavat teknisiin ominaisuuksiin, ja energialuokan, sytytyskertojen sekä keskimääräisen eliniän perusteella voi arvioida laatua ja energiatehokkuutta. Lisätietoa lamppujen kierrätyksestä saa osoitteista Lisätietoa lamppujen valinnasta ja valaistuksesta saa osoitteista Jenni Lehtonen Kirjoittaja on Riihimäen ympäristönsuojelusuunnittelija. l SE-laitteita myyvät myymälät: - väh m2 päivittäistavarakaupat - väh. 200 m2 erikoiskaupat l Vaarallisen jätteen keräyspisteet l SER-keräyspisteet l SER-keräyspisteet l Vaarallisen jätteen keräyspisteet l sekajäte l sekajäte l sekajäte Aurinko saa veneenkin kulkemaan Sieltä se kurkistaa, korkeitten puitten takaa. Tuulivoimala. Lopen Läyliäisillä. Istuin tässä terassilla kahvilla ja katselin, kun puun latvat heiluivat. Kaksi vuotta pohdiskelin, että varmaan se tuuli pyörittäisi myös tuulivoimalaa, yrittäjä Simo Lehtonen myhäilee. Päätös syntyi, ja hän osti 30 kilowatin myllyn, kiinalaisen. Vene lähtee rannasta. Edetään uisteluvauhtia. Ei ääntäkään. Launosten Kesijärven aamutyyni pinta jää veneen jäljiltä koristeiseksi. Kun kapteeni, veneenrakentaja Yngve Eero kohottaa vauhdin maksimiin, 10 kilometriin tunnissa, joka on huippunopeus, jota Kesijärvellä saa ajaa, kuuluu moottorista aivan hiljaista hyrinää. Mutta se ei takuulla kuulu rantaan asti. Ei ihme, että Eero kertoo virnistäen joskus yllättäneensä mökkiuimarin aataminasussa, kun kukaan ei osaa arvata, että niemen takaa pyyhältää kohta katsojia. Yngve Eero on pitkän linjan veneenrakentaja. Hänen ensimmäinen veneensä valmistui jo vuonna Vuonna 1991 hän keksi yhdistää veneeseensä ensimmäisen aurinkopaneelin. Nyt hän tekee kolmatta vuotta aurinkoenergiaveneitä vähän enemmän. Räjähdyssysäystä odotellessa Aurinkoenergiaveneitä on myyty yli 40. Odotan räjähdyssysäystä, Eero sanoo. Vene on kotimainen. Aurinkopaneelit ovat saksalaisia ja kone on amerikkalainen. Veneitä on kahta kokoa. Pienempi savolaismallinen 4,85-metrinen, jonka huippunopeus on 8 kilometriä tunnissa, maksaa paneeleineen ja koneineen 3562 euroa. Isompi, 5,5-metrinen Lapin mallinen, jonka huippunopeus on 10 kilometriä tunnissa, maksaa 4151 euroa. Lähitulevaisuudessa ne voi hankkia vaikka osamaksulla, Eero lupaa. Hän laskee, että vastaavan lasikuituveneen hinta on näistä hinnoista puolet, mutta polttomoottori maksaa sitten jo toisen puolen. Eeron käyttämä geeliakku kestää neljäkintoista vuotta, kun lyijyakun elinikä on korkeintaan viitisen vuotta. Koneella on takuuta 5 vuotta, mutta Eero tietää koneen kestäneen yli 20 vuotta. Aurinkopaneelin takuu on 25 vuotta. Yngve Eero on keksinyt 40 vuotta. Tuotekehittelyn erikoisammattitutkinnon hän suoritti muutama vuosi sitten. Aurinkoenergiaveneille on hankittu etuoikeusmallisuoja pohjoismaissa. Varsinaista patenttia ei kannata hakea, sillä vene on jo keksitty, samoin aurinkopaneelit. Eero tietää olevansa ainoa maailmassa, joka tässä kokoluokassa valmistaa aurinkoenergiaveneitä teollisesti. Polttoaine ei maksa eikä lopu Yngve Eero myöntää, että vastatuuleen hänen aurinkoenergiaveneensä teho on heikko, eikä siitä varmaankaan ole matkaajaksi merelle. Mutta hyviä puolia on sitäkin enemmän. Koska vene ei pidä ääntä, linnut antavat ajaa parin metrin päästä. Saukot katselevat rauhassa rannalla eivätkä luiki pakoon. Polttomoottorin ääni karkottaa eläimet aika kaukaa. Ja mikä parasta, tällä veneellä ei ole polttoainekustannuksia. Eikä polttoaine lopu, sillä akku latautuu koko ajan. Talveksi ei akkuja tarvitse purkaa pois. Vene ei myöskään uppoa. Eero tietää, että Lokan kalastajat ajavat hänen veneellään. Tuulimylly tuli, mutta korjaamista riittää Läyliäisillä tuuli lämmittää jo vettä Luulin, että se lämmittäisi koko talon, mutta eihän siinä niin käynyt. Vikoja pitää vielä yhden toimintavuoden jälkeen korjailla. Lehtonen on sitä mieltä, etteivät kiinalaiset ole oikein osanneet tehdä toimivaa myllyä. Voimalaa ei ole vielä saatu täyteen iskuun. Keväällä voimakkaan myrskyn aikana säätäjän eräs rele paloi ja se korvattiin uudella. Sitä ei ole vielä saatu viritettyä. Simo Lehtosta harmittaa, että hän valitsi niin pikakaupalla kiinalaisen koneiston, kun kehitys on koko ajan mennyt eteenpäin hurjaa vauhtia. Silloin laskin, että investointi kuoletettaisiin kymmenessä vuodessa. Mutta niin ei käy tällä pelillä. Halusin kuitenkin olla edelläkävijä. Kuitenkin tälläkin myllyllä tuotetaan kesällä tuulisena päivänä helposti tarvittava lämmin vesi. Kevättalvella lämpeni myös autotalli. Kyllä tämä hyvä olisi, kun se vaan olisi hyvin suunniteltu, Lehtonen tuhahtaa ja uskoo, että hänen pihapiiriinsä Syyskuu 2013 Tässä menee tulevaisuuden vene tänään, myhäilee veneenrakentaja Yngve Eero. Eeron yritys Safir Plast Oy valmisti ennen veneet itse, nyt Eero teettää veneet alihankintana Suomessa. Itse hän käy tapahtumissa ja markkinoilla myymässä veneitään. Onko muita aurinkoenergiaideoita? Ei vielä toteuttamiskelpoisia, Yngve Eero sanoo. Sen hän kuitenkin tietää, että seuraava aurinkoenergiaveneen malli on 6,5-metrinen. päätyneen mallin kanssa kiinalaiset vasta harjoittelivat. Tuulimylly seisoo 30 metriä korkeana Simo Lehtosen asuintalon pihapiirissä. Maaalaa se vaatii vain 2 x 2 metrin tilan. Perustukseen upposi 8 kuutiota betonia, jota on kahden metrin syvyyteen saakka. Lisäksi tornia pitää pystyssä kolme harusvaijeria. Lähin naapuri on 150 metrin päässä. Toimenpidelupaa, johon liittyi naapurin suostumus, haettiin kunnan rakennustarkastajalta. Tämä taitaa olla kilometrin säteellä ainoa näin iso tuulivoimala. Onhan tätä käyty ihmettelemässä kaukaakin. Tämän myllyn kun saisi toimimaan kunnolla, näitä voisi vaikka alkaa kaupata, Simo Lahtonen uskoo tuulivoiman tulevaisuuteen. Syystöiden jälkeen tämä on tarkoitus pistää kuntoon, Simo Lehtonen sanoo ja seisoo tuulivoimalansa juurella.\n5 Syyskuu 2013 Pihasta rakennettiin puutarha Alussa meillä oli piha, mutta halusimme puutarhan, muistelevat Puutarha49:n isäntäväki Henni ja Henri Paajanen muutaman vuoden takaista aikaa. He olivat ostaneet Riihimäen Puhaltajankadun varrelta vuonna 1951 rakennetun rintamamiestalon, jonka piha oli oikeastaan yhtä nurmikenttää, vihreää asvalttia, jota koristi vain pari kukkapenkkiä. Ja lapsetkin alkoivat kaivata piilopaikkoja. Nyt pihasta on tullut englantilaistyylinen rönsyilevä keidas, jossa lähes jokainen askel paljastaa jotakin tavanomaisesta poikkeavaa. Puutarha49 on kahtena kesänä ollut mukana valtakunnallisessa puutarhapäivässä ja avannut kierrätysporttinsa muillekin kiinnostuneille. Tämä keidas on syntynyt suurelta osin kierrätysmateriaalista, kun rahalla oli muutakin käyttöä. Suunnittelua ja työtä se tietenkin on vaatinut, mutta Paajaset väittävät voivansa viettää keskikesän hyvin rentoutuneissa tunnelmissa. Työleirin aika on huhtikuun puolivälistä toukokuun loppuun. Ensin Henni ja Henri Paajanen kunnostivat pieteetillä talon kolme kerrosta. Kaikki remontoitiin lattiasta kattoon ekomateriaaleilla, ja pyrittiin Naapurilta saatiin kattotiilien kuljetuslavoja, ja niistä syntyi autotallin taakse polku. säilyttämään 50-luvun henki ja hengittävyys. Puutarhahulluus iski ensimmäiset merkkinsä viitisen vuotta sitten, nyt on takana kolmas suunnitelmallinen puutarhavuosi. Talvella suunnittelemme ja ideoimme. Keväällä, kun maa sulaa, alkaa työ. Syksy on normaalisti jo hiljaisempaa, mutta tämän syksyn ohjelmassa on lehtikompostin rakentaminen. Keittiökomposti meillä on erikseen, Henni Paajanen selvittää. Käytetyt materiaalit saavat uuden elämän Paajaset ovat uskomattomalla tavalla löytäneet puutarhaansa käytettyjä, vielä hyväkuntoisia rakennusaineita. Kierrättämällä saa uniikkia, meidän näköistä, Henri Paajanen tuumaa. Vaatiihan se vaivaa ja työtä, kun ensin pitää löytää ainekset jostakin, sitten kaivaa ja puhdistaa ne ja kuljettaa omaan puutarhaan. Aina kannattaa kysellä kenellä olisi vanhaa tavaraa ja kannattaa myös kertoa, jos itsellä on jäämässä jotakin yli. Nurmikon läpi humalakaariportille vievät pitkospuuhirret ja kukkapenkkien hirsireunukset löytyivät loppilaisesta savusaunasta. Saman saunan hormitiilistä syntyivät pergolan pylväät, ja pergolan lattiassa jatkavat elämäänsä puretun riihimäkeläistalon tiilet. Naapurilta jäi käyttöä vaille kattotiilien kuljetuslavoja. Autotallin takainen polku sai niistä päällysteen. Autotallillakin on erikoinen historia. Rakennus oli Iiro Viinasen isän omistaman metalliyrityksen ensimmäinen toimitila. Talon entinen omistaja oli pystyttänyt sen pihalleen, ja Paajaset korvasivat rakennuksen aaltopellit laudalla ja maalasivat ne keltamullalla. Talon keskimmäinen ikkuna taas on peräisin Riihimäen veturitalleilta. Laatikkoviljelyksiä ja kohopenkkejä Suuri osa Paajasten viljelyksistä kasvaa laatikoissa tai normaalia maanpinnan tasoa korkeammassa kohopenkissä. Kasvipenkkien kauluksia on löytynyt milloin vanhoista kaapeista, milloin kaatopaikalle menossa olleista kuljetuslaatikoista. Kesäkurpitsa rönsyää rehevänä vanhassa kaivonrenkaassa. Muotopuutarhaksi rakennettu keittiöpuutarha on syntynyt vanhoista ladon tiilistä ja tervalla käsitellyistä jämälaudoista. Kadulle johtava polku taas sai päällysteen metsurin ylijäämäkuusista pätkimistä pölleistä, joiden alle viritettiin mattoja ja ympärille soraa. Kun Puhaltajankadun puutarhassa rakennetaan uusi kukka- tai kasvipenkki, nurmikkoa ei kaiveta pois. Sen sijaan nurmikon päälle levitellään sanomalehtiä, pahvia, remontista jääneitä puukuitulevyjä, mattoja, risuja, oksia, lehtiä ja niiden päälle multaa, johon kasvit istutetaan. Savipohjaisella tontilla tämä on havaittu hyväksi keinoksi. Kasvien juuret eivät tukehdu. Maa-aineksetkin uusiokäyttöön Tältä tontilta ei ole maa-aineksia kuskattu pois. Kun taloa korjattiin, kellarin lattioilta poistettiin yhdeksän kuutiota vanhan betonilattian paloja, hiekkaa ja kiviä. Sillä pohjustettiin pääovelta puutarhaan johtava penger, ja päälle valettiin portaat betonista, jonka pinta koristeltiin pikkukivillä. Puutarha49:ssä jaetaan ja lisätään omia kasveja ja vaihdetaan taimia naapureiden kanssa. Siemenestä kasvatetaan itse perennoja. Puut taas ovat ostotavaraa. Lähes kaikki kasvimme ovat perinneperennoja, eivät vaativia. Emme me mitään Rakastamme englantilaistyylisiä puutarhoja, joissa on runsautta. Korkeuserot tekevät puutarhassa ihmettä, Henni ja Henri Paajanen sanovat. puutarhassamme paapo, Henni Paajanen virnistää. Puutarha tuottaa koko kesän salaattia, yrttejä ja tomaatteja. Perunat ja juurekset riittävät syksyyn. Koska säilytyskellaria ei ole, talveksi ei niitä viljellä. Ensi kesänä suunnitelmissa on rakentaa puutarhaan sorapolkuja. Paajaset kirjoittavat puutarhablogia, joka löytyy osoitteesta Teemme molemmat työksemme siistiä sisätyötä ja tykkäämme iskeä kädet multaan ja nähdä tuloksen viiveettä. Puutarhamme kuvastaa meitä. Pidämme rehevyydestä, Henni ja Henri Paajanen myhäilevät. Teksti ja kuvat: Metsuri pätki ylijäämäkuusista pöllejä, joilla päällystettiin kadulle johtava polku. Keittiöpuutarha rakennettiin edellisenä kesänä muotopuutarhaksi. Keskimmäiset kaarevat osat ovat vanhoja tiiliä, suorat reunat vanhaa lautaa. Nyt kelpaa kerätä salaatinlehtiä omasta puutarhasta. Entisellä työpaikalla tukevat kuormalaatikot olivat päätymässä kaatopaikalle. Henni toi ne kotiin ja maalasi ne keltamullalla. Nyt ne koristavat etupuutarhaa. Tunnetko jonkun ekoilijan? Anna vinkki Ekokaarelle. Voisimme tehdä ekologisen elämäntavan omaavasta henkilöstä tai henkilöistä jutun. 5 Vinkki sähköpostiin urpu. tai puh Kiitos. Öljysäiliökartoitus jatkuu Riihimäellä TANKKI-hankkeessa tehtiin tämän vuoden keväällä öljysäiliökartoitus ja ensimmäisen kierroksen tulokset on nyt käyty läpi. Kuluvan syksyn aikana kartoitusta jatketaan lähettämällä sähköinen kysely lämmitysöljysäiliön omistaviin yrityksiin, seurakuntiin ja asukasyhtiöihin. Ehdit vielä mukaan! Hankkeessa on ollut vaikea löytää asukasyhtiöiden sähköisiä yhteystietoja. Projektipäällikkö Tarja Asikainen toivookin, että öljysäiliön omistavat asukasyhtiöt hankekunnista ottaisivat itse yhteyttä tietojen päivittämiseksi. Myös farmarisäiliöiden tietoja ollaan kiinnostuneita päivittämään, joten omistajia pyydetään ottamaan yhteyttä kyselyn täyttämiseksi. Kyselyjen tiedoilla päivitetään viranomaisten tietokantoja sekä tutkitaan öljyvuotoriskejä. Kotitaloudet eivät tiedä säiliöidensä kuntoa Riihimäen öljysäiliökartoituksen tähänastisista vastauksista kävi ilmi, että noin puolessa kiinteistöistä ei tiedetty, milloin säiliö on edellisen kerran tarkastettu. Säiliöiden kuntoluokka ei myöskään ollut hyvin tiedossa. Kahdella kiinteistöllä tehtiin kyselyn tulosten perusteella maaperätutkimuksia. Tulosten perusteella ei noussut esille tarvetta suorittaa kunnostamista. Hankkeessa mukana olevat kunnat ovat Riihimäki, Hattula, Janakkala, Nastola ja Hollola. Kohdekuntiin lähetettiin ensimmäisellä kierroksella noin 3500 kirjekyselyä. Kyselyt lähetettiin kotitalouksiin, joissa viranomaisten tietojen mukaan on öljysäiliö. Vastauksia saatiin yhteensä noin 1400, joista vajaa 300 oli Riihimäeltä. TANKKI-hanke kiittää kaikkia vastaajia! TANKKI kunnostaa pilaantuneita maita Pilaantuneen maan kunnostus on mahdollista saada alkuun TANKKI-hankkeen avulla. Hankkeessa testataan lämmitysöljyllä pilaantuneen maan paikalla tapahtuvaa puhdistusta. Koekunnostukseen soveltuvia kohteita etsitään parhaillaan. Yhteydenotot voi tehdä projektin työntekijöille; projektipäällikkö Tarja Asikainen, p , tarja. ja projektisuunnittelija Päivi Kärnä, p , lamk.fi Pidä huolta säiliöstäsi! Öljyvahingon riskiä lisää se, että säiliö on vanha ja tarkastamaton. Lisäksi säiliön sijainti maan alla muodostaa riskin. Ennen vuotta 1972 asennetut säiliöt on järkevää uusia, sillä ne on valmistettu eri säädösten mukaan kuin nykyiset säiliöt. Säiliön kunnon tarkkailemiseksi kannattaa teettää tarkastus kymmenen vuoden välein. Perinteinen kaksiputkijärjestelmä aiheuttaa riskin öljyvuodoille ja se suositellaan vaihdettavaksi ns. yksiputkijärjestelmään. Öljysäiliötarkastuksia tekevät Turvallisuus- ja kemikaaliviraston (Tukes) hyväksymät tarkastusliikkeet. Päivi Kärnä ja Tarja Asikainen Kirjoittajat ovat Lahden ammattikorkeakoulun tekniikan alan projektien henkilöstöä.\n6 6 Lopen pohjavesialueiden rakenne selvitetty Lopen Kirkonkylän ja Läyliäisten pohjavesialueiden geologista rakennetta on tutkittu EU-rahoitteisessa hankkeessa, joka päättyy Hankkeen toteutuksesta on vastannut Geologian tutkimuskeskus. Hankkeen päärahoitus on tullut Euroopan aluekehitysrahastosta, Hämeen ELY-keskus on toiminut rahoitusviranomaisena. Lisäksi hanketta ovat rahoittaneet Lopen kunta, Huoltoasema Heikki ja Matti Laanola Oy sekä Neste Markkinointi Oy. Pohjavesialueita on tutkittu muun muassa kairausten, painovoimamittausten ja maatutkaluotausten avulla. Kairausten yhteydessä alueille on myös asennettu pohjaveden havaintoputkia sekä otettu maanäytteitä. Tutkimuksissa laaditut geologiset rakennemallit antavat hyvän kokonaiskuvan Lopen Kirkonkylän ja Läyliäisten pohjavesialueiden geologisesta rakenteesta. Rakennemalli antaa jatkossa vahvan pohjan alueiden maankäytön suunnitteluun. Uudet tiedot auttavat muun muassa eri toimintojen ohjaamisessa parhaiten soveltuville alueille, vesihuollon pitkäjänteisessä suunnittelussa sekä alueille kohdistuvien ympäristö- ja rakennuslupien harkinnassa. Hankkeessa tuotettujen pohjavesialueiden geologisten rakennemallien keskeisiä elementtejä ovat kallionpintamalli ja pohjavedenpintamalli. Näiden avulla saadaan tärkeää tietoa pohjaveden virtausolosuhteista sekä pohjaveden virtauksen katkaisevista rakenteista, niin sanotuista vedenjakajista. Yhtenä tarkastelun kohteena hankkeessa ovat olleet pohjaveden virtausolosuhteet Lopen keskustan alueella, erityisesti kysymys siitä, aiheutuuko taajamatoiminnoista riskejä taajaman itäpuolella sijaitsevan Kirkonkylän vedenottamon vedenlaadulle. Keskustaajaman itäpuolella on laaja-alainen kalliokynnys, joka estää pohjavesivirtauksen keskustaajaman alueelta itään. Tutkimusten perusteella pohjavesivirtaus tapahtuukin taajamakeskuksen alueelta pääosin kaakkoon ja etelään, kohti Loppijärveä, sekä koilliseen Lopen kantatien pohjoispuolelle. Jussi Ahonen Kirjoittaja on Geologian tutkimuskeskuksen geologi. Ympäristönsuojelumääräyksiä valmistellaan Hausjärvellä ja Lopella Kuva: Janne Tranberg/GTK Destia Oy:n kairausryhmä asentamassa pohjavesiputkea Lopen Kirkonkylän pohjavesialueelle, Ympäristönsuojelulain 19 :n mukaan kunnanvaltuusto voi antaa ympäristönsuojelulain täytäntöön panemiseksi tarpeellisia paikallisista olosuhteista johtuvia, kuntaa tai sen osaa koskevia yleisiä määräyksiä, jotka koskevat muuta kuin ympäristönsuojelulain mukaan luvanvaraista toimintaa, ilmoitusvelvollista toimintaa tai puolustusvoimien toimintaa. Riihimäen kaupungilla on voimassa olevat ympäristönsuojelumääräykset, Hausjärvellä ja Lopella määräyksiä valmistellaan parasta aikaa. Hausjärven ja Lopen ympäristönsuojelumääräysten luonnokset ovat olleet yleisesti nähtävillä ja niistä on pyydetty lausuntoja. Saadun palautteen perusteella määräyksiä työstetään edelleen. Ehdotukset ympäristönsuojelumääräyksiksi pyritään saamaan lautakuntien käsittelyyn loppuvuoden aikana. Kunnanvaltuustot päättävät määräyksistä, kun lautakunnat ovat saaneet ehdotukset valmiiksi. Riihimäen yleiskaava-arkkitehti Seppo Itkonen: Syyskuu 2013 Uusi yleiskaava sähköisessä muodossa Riihimäen kaupungin yleiskaava-arkkitehtina aloitti kesäkuussa Seppo Itkonen, jonka tehtävänä on vastata uuden yleiskaavan laatimisesta. Tavoitteena on, että kaava valmistuu nykyisen valtuustokauden aikana eli viimeistään vuonna 2016 ja sisältää aluevarauksia vuoteen 2035 saakka. Vanha yleiskaava on vanhentunut eikä enää ohjaa asemakaavoitusta, Seppo Itkonen sanoo. Hänen työhuoneensa seinää koristavan nykyisen yleiskaavakartan hyväksyi kaupunginvaltuusto jo vuonna 1997, ja kartan alalaita kertoo, että se on voimassa vuoteen Riihimäellä on ratkaistu esimerkiksi kaupallisia kysymyksiä erillisillä asemakaavoilla. Vihdoin Hämeen ELY-Keskus (elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus) totesi, että erillisten asemakaavojen sijaan Riihimäellä tarvitaan kokonaissuunnitelma eli uusi yleiskaava. Parhaillaan ollaan ideoimassa paikkatietopohjaista suunnittelua. Uusi yleiskaava valmistuu sähköisessä muodossa, Itkonen valottaa. Yleiskaava sisältää silloin ominaisuustietoja muun muassa talouden, väestön ja kunnallistekniikan lisäksi esimerkiksi arvokkaista luontokohteista, kasvillisuudesta, linnustosta, liito-oravista, perhosista ja lepakoista. Kaavan osana valmistuu ekologisen verkoston selvitys, jotta tunnettaisiin eläinkunnan elinolosuhteet mahdollisimman hyvin eikä suunnittelulla ohjattaisi eläinten luonnollisia liikkumisteitä vikasuuntaan. Haluamme suunnitella yhdyskunnan siten, ettei siellä olisi nieluja, jotka ohjaavat hirviä ja muita suuria eläimiä kaupungin keskustaan, Seppo Itkonen antaa esimerkin. Hän näkee kaavatyön tärkeänä osana tulvariskien ja hulevesien hallinnan. Hän uskoo, että Riihimäellä joudutaan kehittelemään uudenlaisia keinoja viemäröintiin ja imeyttämiseen. Yleiskaavassa otetaan huomioon esimerkiksi kaupungin ilmastostrategia, joka merkitsee muun muassa sitä, että asuinalueet ja lähipalvelut suunnitellaan niin, että palvelut saavutetaan kevyen liikenteen keinoin. Lähtölaukaus tänä syksynä Tänä syksynä yleiskaavan osallistumis- ja arviointisuunnitelma kuulutetaan julki kaupungin ilmoituslehdessä. Se tulee myös virallisesti nähtäville kaupungin ilmoitustaululle ja nettisivulle. Tekninen lautakunta ja kaupunginhallitus saavat tämän ohjelmointiraportin tiedokseen lokakuussa. Ensimmäisessä vaiheessa hanketta pohjustamaan kokoontuu yleiskaavatyöryhmä, joka koostuu kaupungin toimialajohtajista. Seuraavana töihin pääsee ohjausryhmä, jossa kaupunginjohtajan ja toimialajohtajien lisäksi ahkeroi neljä luottamushenkilöä sekä nuorisovaltuuston edustaja. Syksyn aikana on luvassa yleiskaavaseminaareja lautakunnille ja kaupunginvaltuustolle. Laaditaan rakennevaihtoehtoja, joiden pohjalta yhdistetään malleja ja niistä syntyy rakennesuunnitelma, joka asetetaan näytteille. Myös kaupunkilaisilla ja muillakin kiinnostuneilla on mahdollisuus osallistua yleiskaavakuvioihin. Kannattaa seurata kaupungin nettisivuja, ilmoitustauluja ja kuulutuksia. Yleiskaavoituksen erikoismies Seppo Itkonen tuli Riihimäelle Hyvinkään yleiskaavaarkkitehdin virasta, ja hänen johdollaan tehtiin Hyvinkäällä osayleiskaava, joka valmistui Hän on erikoistunut yleiskaavoitukseen. Ennen Hyvinkäätä hänen virkansa oli Järvenpäässä, sitä ennen hän teki vastaavaa työtä konsulttitoimistossa. Ihmiset pitäisi saada innostumaan ja ottamaan avoimesti kantaa. Se tuottaa uutta tietoa. Hallintokunnilla voi ja saa olla ristiriitaisiakin tavoitteita. Niistä sitten sovitellaan ja hyväksytään työn tulos, Seppo Itkonen pohtii. Hän muistuttaa, että yleiskaavatyöhön saavat ottaa osaa viranomaisten lisäksi Salka Orivuori ympäristöasiantuntijaksi Yleiskaava on kaupungin maanhankinnan tärkein instrumentti, sanoo Seppo Itkonen. Riihimäen kaupungin ympäristöasiantuntijana aloitti kesällä Salka Orivuori. Hänen työtehtäviinsä kuuluu Riihimäellä kaupungin ympäristöjärjestelmätyön koordinointi ja kehittäminen. Tuen eri kaupungin yksiköiden ympäristövastaavia ja yksiköitä ympäristötavoitteiden toteuttamisessa, järjestän koulutusta ympäristöasioista henkilöstölle, ja kokoan vuosittain ympäristöraportin, jossa seurataan kaupungin ympäristöpolitiikan toteutumista, Salka Orivuori täsmentää. Hänen tehtäviinsä kuuluvat myös kaupungin ilmastostrategian koordinointi, raportointi ja päivittäminen, ja ilmastostrategiaan liittyen määrävuosina kasvihuonekaasupäästöjen laskennat, jotta saadaan tietoa kasvihuonekaasupäästöjen määrien kehittymisestä. Lisäksi ympäristöasiantuntijalla on erilaisia ympäristökoulutukseen ja -viestintään liittyviä tehtäviä, kuten Ekokaari-lehden toimituskuntaan osallistuminen sekä ympäristöön liittyvien raporttien ja selvitysten laatiminen. Salka Orivuori on koulutukseltaan maatalous- ja metsätieteiden maisteri (MMM) ja valtiotieteen kandidaatti. Hänen pääaineinaan Helsingin yliopistossa olivat ympäristönsuojelutiede ja kehitysmaatutkimus. Ennen Riihimäen kaupungin virkaa Orivuori työskenteli Suomen ympäristöopisto SYKLIssä energia- ja materiaalitehokkuuteen sekä ympäristökasvatukseen liittyvien koulutusten ja kehittämishankkeiden parissa. Hän asuu Riihimäellä. Perheeseen kuuluvat mies asukkaat ja muut, joita asia kiinnostaa. Nettiin on tulossa myös kansalaisten palautekanava. Yhdyskunnan menestyminen perustuu väestön maltilliseen kasvuun. Haasteena on löytää parhaat mahdolliset alueet Riihimäen tulevalle asumiselle, työpaikoille ja virkistys- ja viheralueille. Mikä on yleiskaava? Yleiskaavatyön tuloksena on kaavakartta, joka on oikeusvaikutteinen maankäyttö- ja rakennuslain mukainen maankäytön yleispiirteinen suunnitelma. Yleiskaava ohjaa asemakaavoitusta.ja asemakaava-alueiden ulkopuolella muuta maankäyttöä. Kuva: Antti Orivuori Salka Orivuoren tapaa Riihimäen Ympäristönsuojeluyksiköstä Yritystalosta. ja pian yhdeksän kuukauden ikäinen poika. Hänen harrastuksiansa ovat musiikki, erityisesti laulaminen, sekä teatteri, lenkkeily ja ulkoilu.\n7 Syyskuu 2013 Reilun kaupan seurakunta varjelee ympäristöä Riihimäen seurakunta on Reilun kaupan seurakunta Reilussa kaupungissa ja sen perusarvoihin kuuluu ympäristöstä huolehtiminen. Ekologinen ajattelu perustuu seurakunnassa Raamatun luomiskertomukseen. Jumala asetti ihmisen viljelemään ja varjelemaan maailmaa, ja se tarkoittaa sitä, että ihmiselle on annettu valta käyttää ravinnokseen ja tarpeisiinsa luonnonvaroja ja kaikenlaisia luonnon antimia. Mutta hyödyntämisen vastapainona ihmisellä on vastuu koko maailman hyvinvoinnista. Tätä me yritämme opettaa kaikille, vauvasta vaariin, kirkkoherra Sirpa Viherä sanoo. Erityisesti seurakunnan lapsi-, varhaisnuoriso- ja nuorisotyössä luontoteemat ovat paljon esillä ja kuuluvat keskeiseen opetusaineistoon. Myös rippikoulussa asia on esillä. Varhaisnuorten kädentaitokerhoissa toteutetaan monenlaisia töitä kierrätysmateriaaleista. Kierrätysaate toteutuu myös lähetystyön kirpputoreilla ja diakoniatyön vaatevarastolla. Seurakunnan elämässä Reilun kaupan kannattaminen lähtee tietysti kristillisestä opetuksesta hyvinvoinnin oikeudenmukaisesta jakamisesta ja siitä opetuksesta, että työmies on palkkansa ansainnut, Sirpa Viherä selvittää. Melkein kaikki ruoka omaa valmistusta Riihimäen seurakunnassa käytetään kokoustarjoiluissa Reilun kaupan tuotteita silloin, kun tuote löytyy Reilun kaupan versiona. Kahvi, tee ja kaakao ovat Reilun kaupan tuotteista tyypillisimpiä, mutta myös banaaneja ja ananasta hankitaan Reilun kaupan tuotteina. Valmistamme seurakunnassa tarjottavan ruoan noin 98-prosenttisesti itse, myös leivonnaiset, kertoo seurakunnan pääemäntä Marja- Liisa Ala-Mutka. Raaka-aineet tilataan Kanta-Hämeen Tuoretuotteesta. Näin pääsemme taloudellisempaan tulokseen, ruokahuolto on vähemmän luontoa kuluttavaa, eikä ravinnossa ole lisäaineita, Ala-Mutka sanoo. Seurakunnan keittiöissä lajitellaan myös jätteet tarkasti. Omiin astioihin päätyvät metallit, lasit, pahvit, paperit ja sekajätteet. Jätevedet imeytetään kaukana järvestä Riihimäen seurakunnan Hirvijärven leirikeskuksen tuorein peruskorjaus valmistui pari vuotta sitten. Sen yhteydessä peruskorjattiin myös rantasauna ja siirryttiin lämmityksessä pääasiassa maalämpöön. Ensimmäinen biologinen jätevedenpuhdistamo on toiminut vuodesta 1970, ja aluksi se palveli vain päärakennusta. Puhdistamoa on koko ajan parannettu, ja nyt puhdistettu jätevesi johdetaan Hirvijärventien toiselle puolelle, jossa se imeytetään maahan, selvittää Riihimäen seurakunnan rakennusmestari Matti Humalajoki. Rantasaunan pesuvedet imeytettiin aiemmin rantaan, mutta peruskorjauksen jälkeen saunan pesuvedet ja wc:n jätevedet pumpataan rannasta pääpuhdistamoon. Meille on erittäin tärkeää, että Hirvijärvi pysyy puhtaana, Humalajoki painottaa. Hirvijärven leirikeskus sijaitsee Hirvijärven rannalla, Riihimäen puolella, kymmenisen kilometriä kaupungin keskustasta. Sinne nousi punainen puurakennus ja pieni rantasauna jo 1950-luvulla. Nykyinen päärakennus rakennettiin ja rantasaunaa laajennettiin 1970-luvulla. Päärakennusta laajennettiin lisäsiivellä 1990-luvulla. Nykyisen kokonsa päärakennus saavutti Viime kesänä valmistui punaisen puurakennuksen kunnostus talkootyönä, jolloin yläkertaan valmistui kappeli ja alakertaan iso kokoontumistila keittiönurkkauksineen sekä järven puolelle laaja terassi. Maalämpö korvaa öljyä Matti Humalajoki laskee, että Hirvijärven leirikeskus on käytössä kolmisensataa päivää vuodessa ja käyttäjiä on noin Rakennettua tilaa on lähes neliötä ja kuutiota. Koko kesän keskus täyttyy rippikoululeiriläisistä. Rantasauna ja uimaranta ovat avoinna seurakuntalaisille kesäkeskiviikkoiltoina, jolloin siellä saattaa olla kävijää säästä riippuen. Juhannusaatto veti viimeksi 400 juhlijaa. Kokovuotinen lämmitys ja muu käyttö on kuluttanut aiemmin öljyä noin litraa vuodessa. Peruskorjauksen yhteydessä rakennettu maalämpö laski öljyn käytön litraan. Maalämmöstä saadaan nyt noin 70 prosenttia tarvittavasta lämmitysenergiasta. Hirvijärven leirikeskuksen punaisen puurakennuksen järven puoleiselle seinustalle tehtiin kunnostuksen yhteydessä viihtyisä terassi, jossa sopii saunomisen jälkeen si la kahvit. Rantasauna pilkahtelee puiden välissä taustalla. Matti Humalajoki tarkkailee, että kaikki toimii. Hirvijärvellä on toiminut biologinen jätevedenpuhdistamo yli 40 vuotta. Puhdistamon laitteistot on uusittu, ja nyt se puhdistaa myös rantasaunan kaikki jätevedet. Tarkoitus on korvata öljylämmitys maalämmöllä niin pitkälle kuin mahdollista. Edelleen kuitenkin öljyä tarvitaan tasaamaan lämmöntarve kovilla pakkasilla ja lämpimän käyttöveden kuormitushuippuina, Matti Humalajoki selvittää. Maalämpö saadaan kymmenestä 180 metriä syvästä kaivosta. Humalajoki laskee, että investoinnit on kuoletettu kymmenessä vuodessa. Seurakunnan kirkoissa on sähköllä toimiva lattialämmitys, ja muita rakennuksia lämmittää kaukolämpö. Mietimme ympäristöä koko ajan. Seurakunnan perusarvoihin kuuluu ympäristöstä huolehtiminen. Yritämme toimia mahdollisimman luontoa säästävästi, mutta tietenkin taloudellisetkin kysymykset tulevat käytännön ratkaisuissa vastaan, Matti Humalajoki kiteyttää. Hautausmaalla toivotaan huolellisempaa jätelajittelua Jätteiden lajittelu on jonkinlainen ongelma hautausmaalla, jossa yhdenkin lasilyhdyn päätyminen maatuvan jätteen astiaan voi aiheuttaa pahaa jälkeä. Se nimittäin hajoaa pieniksi lasinpaloiksi kompostimullan joukkoon. Hautausmaalla on kahdenlaisia jäteastioita. Toiseen on tarkoitus laittaa maatuva jäte ja toiseen sekajäte, joka hautausmaalla tarkoittaa metallia, Teksti ja kuvat: muovia ja lasia, sillä kynttilälyhdyt ovat uunivuokalasia, eivätkä siis sovi lasinkeräykseen. Sekajäte päätyy Ekokemille ja maatuva jäte seurakunnan kompostikenttään. Käytämme mullan arkkuhautausten jälkeen nurmikkomultana, kertoo ylipuutarhuri Jari Mulari. Hän toivoo hautausmaalla kävijöiltä erityistä huolellisuutta lasilyhtyjen saattamisessa oikeaan jäteastiaan. Vietä reilu kahvihetki 7 Joka vuosi järjestettävää Reilun kaupan viikkoa vietetään jälleen lokakuussa myös Riihimäellä, joka sai Reilun kaupan kaupunki -arvonimen elokuussa Reilu kauppa tarkoittaa järjestelmää, joka on luotu parantamaan kehitysmaiden pienviljelijöiden ja suurtilojen työntekijöiden asemaa kansainvälisessä kaupassa. Jokavuotisella teemaviikolla muistutetaan, että jokainen meistä voi vaikuttaa omilla ostosvalinnoillamme, ja että esimerkiksi reilun kaupan kahvin, teen tai sokerin valitseminen on helppo tapa vaikuttaa reilumman maailman puolesta. Reilun kaupan viikon teemana on Reilu kahvitauko. Myös Riihimäellä järjestetään teemaviikolla erilaisia reiluja kahvihetkiä. Tarkemmat tiedot Riihimäen Reilun kaupan viikon tapahtumista päivitetään Riihimäki Reilun kaupan kaupunki -facebook-sivulla. Käy tykkäämässä Reilusta Riihimäestä facessa osoitteessa https://www.facebook.com/ riihimakireilu ja seuraa Reilun kaupan viikon tapahtumia kaupungin nettisivuilta ja paikallisista lehdistä. Reilun kaupan viikon infopiste on kaupunginkirjaston lehtilukusalissa. Nikolaikirche Saksalainen filmi (engl. teksti) Ri lukion auditoriossa to klo 18. Saksalainen jumalanpalvelus ti klo 18 Ri keskuskirkossa. Kirkkokahvit. Saksalaiset joulumarkkinat la klo Graniitilla ja Majakassa. Kauneimmat saksalaiset joululaulut ti klo 18 Ri Keskuskirkossa. Kaikki tilaisuudet maksuttomia. Olet lämpimästi tervetullut! Riihimäen Suomi-Saksa Yhdistys ry Kattohaikara katsasti Sammalistonsuon pesämarkkinat Yksi kattohaikara nähtiin heinäkuussa kaartelemassa Riihimäen Sammalistonsuolla, jonne kevään aikana oli rakennettu kuusi kattohaikaroille tarkoitettua tekopesää. Asukkaita niihin ei siis asettunut. Asutustoiminta olisikin ollut melkoinen juttu, sillä tiettävästi vain kerran kattohaikarapari on yrittänyt pesiä Suomessa rakentamalla pesän savupiipun päälle. Hanke ei kuitenkaan onnistunut. Sammalistonsuon kaltaisia luksusasuntoja ei Suomessa ole haikaroille tehty muualla. Muutamia yksittäisiä tekopesiä tiedetään kuitenkin nousseen Turun ja Forssan seuduille. Kattohaikaroita nähtiin harvinaisen runsaasti Suomessa keväällä. Niitä havaittiin niinkin pohjoisessa kuin Maaningalla ja Rovaniemellä. Lähimmät havainnot olivat Kormusta ja Tervakoskelta. Kookkaan kattohaikaran pesiminen Suomessa on vain ajan kysymys, sillä ilmaston lämpeneminen on edesauttamassa asiaa, Riihimäen kaupunginpuutarhuri Tero Westerlund ennustaa. Miksi yksinäinen kattohaikara sitten lentelee pesimäkauden mentyä ohi heinäkuussa Riihimäellä? Nuoret linnut vaeltavat. Vanhat ovat uskollisia pesälleen ja puolisolleen, Tero Westerlund kertoo. Pitääkö Sammalistonsuon haikaranpesiä jotenkin huoltaa ennen seuraavaa pesimäkautta? Nouseeko alueelle lisää pesiä? Kyllä pesät siellä säilyvät vuotta. Nämä kuusi varmaan riittävät vähäksi aikaa. Ensi keväänä saatamme kuitenkin rakentaa samoihin haikaranpesätolppiin pönttöjä tervapääskyille ja kottaraisille, Westerlund pohtii.\n8 8 Suuren kuusen alta, heinikon keskeltä, on kuulunut monena iltana kahinaa ja rapinaa. Kun kuuntelee hetken hiljaa paikallaan, saattaa rapistelija ilmestyä näkyville: pieni piikikäs tuhisija, siili. Meidän pihassa nimittäin on näkynyt melkein joka ilta, aina melkein samaan aikaan siili, jonka iltaisia retkiä on hauska seurailla ikkunasta. Siili on yöeläin. Sitä kutsutaan toisinaan eläväksi fossiiliksi, koska siilien heimo on vuosimiljoonien saatossa pysynyt melko muut- Ristikko: 1. Siili on elävä Siiliä ei näy päivisin, se on Siilin ja sammakon ravintoa 4. Siilin ja sammakon tapa viettää talvi 5. Siilien uhkana 6. Sammakon poikanen 7. Sammakkoa ei saa pyydystää tai vahingoittaa, se on Pihan eläinten syksy tumattomana. Tiedätkö mikä fossiili on? Se on maakerroksessa säilynyt kivettynyt jäännös joskus elossa olleesta muinaisaikaisesta eläimestä tai kasvista. On jännittävää, että jo miljoonia vuosia sitten eläneet siilit olivat hyvin samanlaisia kuin meidän pihassa asustava siili. Olen tehnyt siilille ruokailupaikan kuusen juurelle, vähän kuusen oksien alle suojaan. Yhdessä kipossa on siilille aina tuoretta vettä ja toiseen kippoon laitan siilille sopivaa ruokaa, kuten murskattuja maapähkinöitä. Puhdas juomavesi on tärkeää koko kesän ajan, ja ruoka varsinkin näin loppukesällä, kun siilit keräävät voimia pitkää talvea varten. Luonnossa siili syö muun muassa hyönteisiä, matoja ja hämähäkkejä. Eräänä sateisena iltana elokuussa pihalla kukkapenkin reunalla oli toinenkin pieni ystävä: sammakko. Minut huomatessaan se jähmettyi paikalleen liikkumattomaksi ja yritti olla mahdollisimman huomaamaton. Sammakko viihtyy kosteassa ympäristössä, ja esimerkiksi pienet sammakon poikaset, nuijapäät, kasvavat ja kehittyvät lammikoissa ja ojissa. Vesi on muutenkin sammakon elinehto, sillä kuivuessaan se kuolee. Ravinnokseen sammakko pyydystää tahmealla kielellään muun muassa hyönteisiä, matoja ja etanoita. Syksyllä sammakko ja siili valmistautuvat talven tuloon ja horrokseen. Siili viettää pitkän talven horroksessa esimerkiksi lehtikasaan tekemässään pesässä. Siiliä varten voi myös rakentaa pesän vanhoista laudoista. Sammakot puolestaan horrostavat lammen tai puron pohjalla tai maalla kiven koloissa tai onkaloissa. Siili ja sammakko ovat kumpikin rauhoitettuja eläimiä. Niiden hyvinvointia uhkaavat kuitenkin monet erityisesti ihmisen aiheuttamat muutokset ympäristössä. Sammakot ovat vähentyneet varsinkin tiheään asutuilla seuduilla muun muassa rakennus- ja asfalttipintojen lisäämisen takia. Siilien uhkana puolestaan ovat erityisesti liikenne ja sopivien talvipesien puute. Salka Orivuori Syyskuu 2013 Sammakko yrittää olla mahdollisimman huomaamaton. Kuva: Salka Orivuori Täytä oheinen ristikko tarinasta löytyvillä sanoilla. Merkitylle pystyriville muodostuu tähän vuodenaikaan liittyvä sana. Lähetä vastaus viimeistään osoitteella Hausjärven ympäristösihteeri, Keskustie 2-4, 1200 Oitti. Arvomme vastanneiden kesken palkintoja. Edellisen Ekokaaren ristikkovastausten arvonnassa voittivat Halla-Maija Kupiainen Lohjalta ja Maritta Virtanen Riihimäeltä. Palkinnoksi lähetettiin Suomen eläimistä kertovat tarratietokirjat. Oikea vastaus oli HAIKARA. Riimulaiset syövät puhdasta lähiruokaa ilman välikäsiä Vihreän talon ulko-oven eteen kaartaa auto, josta aletaan kantaa sisään laatikoittain juureksia, jauhoja, kananmunia, juustoa, tofua, tempeä ja ties mitä. Simo Heikkinen Mäkelän luomutilalta Hausjärven Maitoisilta tuo Riihimäelle tilatut tavarat. Vapaaehtoiset luomupiiriläiset jakavat tuotteet tilaajien laatikoihin. Kohta tilaajat saapuvat paikalle, ja tuotteet siirtyvät heidän koreihinsa ja kasseihinsa. Ruokapiiri Riimu on toiminut jo kymmenisen vuotta. Vihreä talo on toiminut tilausten jakelupaikkana vajaan vuoden verran. Yhdyshenkilönä tuottajan ja tilaajien välillä on Satu Mikkonen, joka kerää sähköisesti tilauslomakkeet ja toimittaa tilaukset Heikkiselle. Kerran kuussa tuotekuorma saapuu Vihreään taloon. Tilatut tuotteet maksetaan Riimun tilille, ja raha-asioidenhoitaja Virpi Lyytimäki maksaa könttälaskun Mäkelän luomutilalle. Virpi Lyytimäki (vasemmalla) ja Satu Mikkonen hoitavat tällä kerralla tuotteiden jakelun noutajille. Lyytimäki ja Mikkonen kiittelevät Mäkelän luomutilaa, joka on hankkinut parikymmentä sopimustuottajaa, joten hankintakirjo on varsin monipuolinen. Riimun postituslistalla on nyt 47 nimeä. Aktiivisesti mukana on parikymmentä taloutta. Jäseniltä peritään 10 euron liittymismaksu ja noin joka toinen vuosi viisi euroa jäsenmaksua, joilla katetaan odottamattomia kuluja. Satu Mikkonen ja Virpi Lyytimäki ovat pitkän linjan ruokapiiriläisiä. Miksi? Syitä on kolme. Ensinnäkin saamme syötäväksemme puhdasta ruokaa, jossa ei ole kemikaaleja. Toiseksi ruoka tulee läheltä. Ja kolmanneksi kaupan välikädet jäävät pois. Maksamme suoraan tuottajalle, tyytyväiset naiset kiteyttävät. Jos olet kiinnostunut luomuruoasta, ota yhteyttä Riimuun! Mustikka on vuoden marja Arktiset Aromit ry valitsi vuoden 2013 marjaksi mustikan (Vaccinium myrtillus). Monet kansainväliset toimijat kutsuvat marjaa superfoodiksi. Mustikka on maukas, monikäyttöinen ja ravintorikas ja se sisältää runsaasti C- ja E-vitamiineja. Mustikan valttina ovat sen sisältämät voimakkaan siniset värit. Pääosa niistä on antosyaaneja, joita luonnonmustikassa on yli kolminkertaisesti viljeltyyn pensasmustikkaan verrattuna. Ero marjojen antosyaanipitoisuudessa johtuu siitä, että luonnonmustikassa myös malto on sininen, kun taas pensasmustikka on sisältä vaalea. Antosyaanit suojaavat kasvia UV-säteilyltä, kasvitaudeilta, kylmyydeltä ja kuivuudelta. Antosyaanit toimivat myös hapettumista estävinä ja mikrobeja tuhoavina yhdisteinä. Ihmiselle antosyaaneilla on havaittu olevan useita terveyshyötyjä ja tutkimukset ovat mm. todistaneet, että antosyaanirikas ravinto ehkäisee valtimonkovettumatautia ja on yhteydessä matalampaan verenpaineeseen sekä vähäisempään verisuonten jäykkyyteen edistäen siten sydämen hyvinvointia. Herkullinen mustikka on metsiemme monipuolinen aarre, joka sopii raaka-aineeksi mm. marjakeittoihin, leivonnaisiin, pirtelöihin, puuroihin ja mehuihin. Mustikkaa voi säilöä pakastamalla, kuivaamalla, survomalla sekä keittämällä mehuksi ja hilloksi. Elintarviketeollisuus käyttää mustikkaa mehujen, hillojen, mehutiivisteiden, kuivattujen marjojen, marjajauheiden sekä vilja- ja meijerituotteiden valmistuksessa. Kansainväliset, suomalaista mustikkaa ostavat yritykset, käyttävät metsämustikkaa runsaasti ravintolisien sekä kosmetiikka-, lääke- ja hyvinvointiteollisuuden tuotteissa. Erityisesti Aasian maihin suomalaista metsämustikkaa ja mustikkatuotteita viedään miljoonia kiloja vuosittain. Teksti: Arktiset Aromit ry, Luonnosta Lautaselle -hanke\n9 Syyskuu 2013 Riihimäen kukkakesässä taas paljon uutta Menneenä kesänä Riihimäen liikenneympyrät ja muut istutukset kukkivat jälleen ihanan värikkäinä ja näyttävinä. Kokeilemme joka vuosi uusia lajikkeita. Keväisin teemme tarjouspyynnöt puutarhoille, jotka kasvattavat taimet siemenistä. Ne istutetaan kukkivina paikoilleen. Syksyllä kaikki kukat otetaan ylös, puistotyönjohtaja Jouni Suni kertoo. Tänä vuonna oli käytössä ainakin seuraavia uusia lajeja ja lajikkeita. Kolmiopuistossa komeilivat oranssi daalia Dalina Maxi Emilio sekä rungollinen tulikruunu. Rityn edessä keltainen päivänhattu Indian Summer kukki erittäin hienosti koko kesän ja osoittautui todella hyväksi lajikkeeksi. Kirjaston edessä kokeiltiin tarhasalkoruusua Spring Celebrities Crimson, joka kukki jo yksivuotisena. Atomin liikenneympyrässä kasvoivat uutuuksina vaaleanpunainen korkea Kulmalan liikenneympyrässä kokeiltiin sinikukkaista punalobeliaa, reunuspäivänkakkaraa ja vaaleanpunaista kosmoskukkaa. Hämeenaukiolla kukki monivärisenä tsinnia Mondo Formula Mix. Vaaleanpunainen kiinanasteri koristi Atomin liikenneympyrää. kiinanasteri Pavlova Salmon Rose sekä lukkitsinnia Red Spider, jonka pieni punainen kukka tosin ei näkynyt kauas. Kulmalan liikenneympyrään istutettiin vanhaa kasvia, vähän käytettyä reunuspäivänkakkaraa Snowball ja punalobeliaa sinikukkaisena lajikkeena Fan Blue. Liikenneympyrän keskellä kasvoi aluksi kärhö, mutta se ei menestynyt ja se vaihdettiin villiviiniin. Ragnar Granitin aukiolla kukki kaksivärinen petunia Rasberry Blast. Musiikkiopiston edessä komeili korkea kaktusdaalia Gold Crown. Keskuskadun astioissa oli sinisen petunian lisukkeena punalehtinen arabiansulkahirssi Rubrum. Peltosaaren Tellustoria väritti kirjava värinokkonen Peter s Wonder. Hämeenaukiota koristi monivärisenä tsinnia Mondo Formula Mix. Nyt suunnitellaan jo ensi kesää Kesällä kaikki kasvit valokuvataan. Lokakuussa suunnitellaan jo seuraavaa vuotta. Yritämme luoda vaihtelua, joten ryhmät ovat aina vähän erilaisia, Suni kertoo. Hän on tyytyväinen, kun kaupunkilaiset kyselevät kukista. Tänä vuonna kysymyksiä on riittänyt erityisesti komeana punaisena kukkivasta cannasta, jota komeilee esimerkiksi rautatieaseman liikenneympyrän koristeena. Tänä vuonna myös auringonkukkapellot olivat erityisen onnistuneet. Ne tervehtivät kirkkaan keltaisina junalla Riihimäen ohi matkustavia sekä ilahduttivat silmää muun muassa kaupungin varikon tuntumassa ja Mattilassa. Teksti: Kuvat: Anja Koivunurmi-Niemelä Tällä kupongilla saat kupillisen Reilua KahviaPOMPOTISTA! Ma-Pe , La PUNAINEN TALO, Pohjoinen Asemakatu 10, Riihimäki Mikkelinpäivän enkelikirkko Keskuskirkossa klo 10. Perheen pienimmillekin sopivassa messussa puhutaan enkeleistä ja lauletaan enkelilauluja- ja virsiä. Lapset voivat pukeutua enkelipukuun, puvun voi tuoda itse tai lainata kirkosta. Lounas Messun jälkeen on Kirkkopuiston seurakuntakodissa tarjolla lounas ja enkeli-askartelua, sekä kirkossa kuvasuunnistus. Lounas (lihapullat, perunamuusi, salaatti, leivät, juomat ja jälkiruoka) 7 e aikuiset, 3 e lapset 4-12 v., alle 4 v. maksutta. Tarjolla myös kahvi ja suolainen/makea kahvileipä, 3 e., erityisruokavaliot (kasvis-, gluteeniton-) huomioitu. Järjestävät MLL Riihimäen yhdistys ja Riihimäen seurakunta Lisätietoja: p Uutisia ympäristöstäsi 9 Kohtuullisen kuluttajan vinkkilista Tämän Helsingin seudun ympäristöpalveluiden laatiman listan vinkkien avulla vähennät jätteen määrää ja säästät samalla sekä ympäristöä että rahaa. Joko Sinä olet kohtuullinen kuluttaja? Vältä turhaa tavaraa l Ei mainoksia -tarra postiluukussa pysäyttää turhan postin. l Anna lahjaksi palvelu, esimerkiksi lahjakortti elokuviin tai hierontaan. Hanki laadukasta l Osta ajattomia vaatteita, niin muoti ei aja ohitsesi. l Selvitä, onko tuotteessa ympäristömerkintä. l Uutta ostaessasi valitse kestävä, pestävä ja korjattava. l Hanki vauvalle kestovaippoja. Jo osittainen käyttö on askel ympäristöystävällisyyteen. Suosi yhteiskäyttöä l Lainaa kirjat ja elokuvat. Lue lehtiä lukusalissa tai netissä. l Jos et ehdi lukea sanomalehteä arkena, tilaa pelkkä viikonloppunumero. l Tee löytöjä kirpputorilta tai osta käytettyjä tuotteita netin kautta. l Vie tarpeettomiksi käyneet, hyväkuntoiset tavarat kierrätykseen. Ruokaostoksilla harkiten l Suunnittele ruokaostokset etukäteen. Ostoslista säästää virhehankinnoilta. l Hanki suurelle perheelle tuotteita isoissa pakkauksissa. l Vältä ylipakattuja tuotteita ja valitse irtomyynnistä juuri sopiva määrä tarvitsemaasi. l Osta yksittäiset, kovakuoriset hedelmät ja vihannekset ilman muovipussia. l Ota kangaskassi mukaan kauppareissulle, niin et tarvitse kertakäyttöistä muovikassia\n10 10 KESTÄVINKIN KAIPAA HUOLTOA Me tunnemme Toyotasi parhaiten. Tarjoamme käyttöösi korkeatasoiset huolto-, korjaamo- ja varaosapalvelut, esim: - Kaikki korjauspalvelut - Määräaikaishuollot - Tuulilasin kiveniskemäkorjaukset - Ilmastointilaitteen huolto - Aidot Toyota-varaosat TERVETULOA ASIOIMAAN Jätteidenkäsittely alueemme ovat avoinna lokakuussa myös lauantaisin klo Kapulan jätteidenkäsittelyalue Kapulasillantie HYVINKÄÄ Karanojan jätteidenkäsittelyalue Karanojantie HÄMEENLINNA - Katsastuspalvelu - Rengasmyynti - Kaikki rengastyöt - Sijaisautopalvelu Kolarikorjaamo Sorsa Oy Ekokaari2013lauantaiaukioloajat.indd :49:54 Koulutusta Konsultointia Kehittämispalveluita Koulutusalat: -Energiatehokkuus -Lyhytkoulutukset - Viemäri- ja putkistohuolto -Jätehuolto -Opetus ja kasvatus - Teollisuuden palvelut -Kestävä kehitys -Rekrytoiva koulutus - Vesihuolto -Kestävä liiketoiminta korkeakoulutetuille - Ympäristökasvatus -Korttikoulutukset -Laatu-, ympäristö- ja -Kunnallistekniikka turvallisuus Katso koko tarjonta -Logistiikka koulutuskalenteristamme! Kaartokatu 2,(HAMK) Riihimäki Malmin kauppatie 8 B, Helsinki Laserkatu 6, Lappeenranta Tehtaankatu 6, Riihimäki. Puh. (019) Syyskuu 2013 Jätevesineuvontaa Riihimäellä Riihimäen haja-asutusalueilla toteutettiin kesä-elokuussa 2013 kiinteistökohtaista jätevesineuvontaa Hirvijärven, Paalijärven ja Vähäjärven alueilla. Asialla oli Vantaanjoen ja Helsingin seudun vesiensuojeluyhdistys ry Riihimäen kaupungin tilauksesta. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kaikki kiinteistöt sijaitsivat ranta-alueilla ja suurin osa oli alle 100 metrin päästä rantaviivasta. Jätevesineuvoja kävi kesän aikana yli sadalla kiinteistöllä. Neuvontaa annettiin sekä vapaa-ajan että ympärivuotisessa käytössä oleville kiinteistöille. Kaikista neuvontakohteista 75 prosenttia oli vapaa-ajan kiinteistöjä. Riihimäen neuvontakohteille tyypillistä oli sellaisten kiinteistöjen suuri osuus, joilla veden käyttö oli vähäistä. Näillä keskityttiin tarkastamaan kuivakäymälän toimivuutta ja sijaintia sekä mahdollisen kompostin rakennetta ja sijaintia. Kiinteistöille tehtiin kirjallinen arvio järjestelmän riittävyydestä ja toimivuudesta uuden lainsäädännön ja kunnan määräysten mukaan ja annettiin kirjallista materiaalia. Jätevesijärjestelmät luokiteltiin viiteen eri luokkaan: riittävä käsittely, vähäisiä korjauksia vaativa, riittämätön käsittely, vähäisten vesimäärien kiinteistöt ja ikävapautuksen piiriin kuuluvat ympärivuotisesti asutut kiinteistöt. Ikävapautuksen piiriin kuuluneet asukkaat saivat myös arvion jätevesijärjestelmiensä tilasta. Vain joka 10:s ei täytä vaatimuksia Suurin osa Riihimäen kohdekiinteistöistä arvioitiin vähävetisiksi eli jätevedet on mahdollista johtaa sellaisenaan maahan (kiinteistöt kantoveden varassa). Noin neljäsosa arvioiduista jätevesijärjestelmistä täytti uuden lainsäädännön vaatimukset ja 8 prosenttia kiinteistöistä arvioitiin pääsevän asetuksen vaatimuksiin pienillä korjauksilla. Näin ollen joka kymmenes alueen kiinteistöistä ei täytä uuden lainsäädännön vaatimuksia. Jätevesijärjestelmät kuntoon, takaraja häämöttää jo Kuva: Ranta-asukkaiden jätevesineuvonta parantaa eläintenkin elinoloja. Muistathan, että viemäriverkostojen ulkopuolella olevia haja-asutusalueiden asuin- ja vapaa-ajan kiinteistöjä koskevan, ns. jätevesiasetuksen siirtymäajan päättyminen lähestyy. Sellaiset jätevesijärjestelmät, jotka eivät täytä asetuksessa määrättyjä jäteveden puhdistustason vaatimuksia, on laitettava kuntoon mennessä. Jos on tiedossa, että oman kiinteistön jätevesien käsittely ei ole vaaditulla tasolla, kannattaa aloittaa jätevesiremontin suunnittelu nyt, jotta korjaustyöt saadaan tehtyä ajoissa. Jätevesijärjestelmän uusimiseen tai oleelliseen muuttamiseen on haettava toimenpidelupa, jota varten on teetettävä jätevesisuunnitelma. On selvää, että jätevesisuunnittelijoiden ja -urakoitsijoiden kysyntä kasvaa siirtymäajan loppua kohti mentäessä. Siksi kannattaa aloittaa jätevesijärjestelmän remontointiprosessi jo ennen loppuruuhkaa. Tietoa jätevesiasetuksesta, puhdistustasovaatimuksista ja jätevesijärjestelmistä saat suunnittelijoilta, kuntasi nettisivuilta, rakennusvalvonnasta ja ympäristötoimesta sekä laajasti erilaisilta nettisivuilta esimerkiksi www. ymparisto.fi sivustolta kohdasta haja-asutuksen jätevedet sekä hakusanalla jätevesi. Juha Viinikka Eniten jätevesijärjestelmien puutteita oli kuivakäymäläjätteiden kompostoinnissa eli löydöksinä oli lähinnä käymäläjätteiden avotunkioita ranta-alueilla tai jätteiden maahan kaivamista ilman kompostointia. Kuivakäymäläjätteet tulisi kompostoida vähintään vuoden ajan tiiviissä astiassa, jonka jälkeen ravinteet voidaan hyötykäyttää esimerkiksi kukkapenkissä. Kaikista kirjatuista puutteista lähes 40 prosenttia tuli riittämättömän kompostoinnin takia. Toiseksi eniten puutteita oli jätevesien varsinaisessa käsittelyssä. Varsinainen käsittely joko puuttui tai se oli vääräntyyppinen. Kokonaisuudessaan Riihimäellä oli jätevesiasiat varsin hyvällä mallilla eikä suuria puutteita käsittelyissä ilmennyt kovinkaan usein. Riihimäen alueella kiinteistökohtainen neuvonta otettiin pääsääntöisesti erittäin positiivisesti vastaan. Asukkailta saadun palautteen mukaan käynnit koettiin hyödyllisiksi ja selkeiksi ja neuvontahanke tarpeelliseksi. Moni kritisoi hajajäteasetusta, mutta tästäkin huolimatta neuvojaan suhtauduttiin asiallisesti. Neuvonnassa painotettiin jätevesien käsittelyn vaikutuksia etenkin omalla kiinteistöllä ja lähivesistöissä, mikä osaltaan vähensi asukkaiden asetusvastaisuutta. Kiinnostusta ympäristönsuojeluun Koska suurin osa kohteista sijaitsi rantaviivan tuntumassa, ympäristönsuojelusta ja lähiympäristön tilasta oltiin erittäin kiinnostuneita. Lisäksi sekä Hirvijärven että Paalijärven alueilla on aktiiviset suojeluyhdistykset, mikä osaltaan lisää asukkaiden tietämystä ja kiinnostusta vesiensuojelua kohtaan. Osa asukkaista oli varsin hyvin perillä lainsäädännön ja kunnan vaatimuksista, mutta toisaalta myös epäselvyyksiä ja väärinkäsityksiä löytyi. Asukkaat kokivat lainsäädäntöviidakon monimutkaiseksi ja vaikeaselkoiseksi, vaikkakin tarkoitusperältään hyväksi. Kiitosta sai etenkin se, että yhdessä asukkaan kanssa käytiin läpi järjestelmä ja selvennettiin asetuksen vaatimuksia ja mitä se merkitsee kyseisen kiinteistön kohdalla. Lisäksi asukkaat olivat tyytyväisiä, että tarjolla on ensin puolueetonta neuvontaa eikä virallisia tarkastuksia. Jenni Korhonen Kirjoittaja on hajajätevesineuvoja.\n11 Syyskuu 2013 Mitä tehdä puutarhajätteille? Oma hyödyntäminen Puutarhajätteen, kuten ruohonleikkuujätteen, syksyn lehdet ja oksasilpun voi kompostoida esimerkiksi lautarakenteisessa kehikossa. Sen sijaan talousjätteelle on oltava lämpö- ja jyrsijäeristetty kompostori. Kompostoinnista ei saa aiheutua Kerttu haravoi. haittaa naapureille tai ympäristölle. Kompostointiohjeita saa mm. kuntien ympäristönsuojeluyksiköistä ja Kiertokapulasta. Silputun puutarhajätteen voi käyttää myös katteena tai mökin ulkohuussin kuivikkeena. Kunnan tai kenenkään muunkaan maalle ei jätteitä saa kipata. Avopoltto Puutarhajätteiden avopoltto on vähäisessä määrin sallittu taaja-asutusalueen ulkopuolella. Poltosta ei saa aiheutua haittaa tai vaaraa naapureille tai ympäristölle. Taaja-asutusalueella avopoltto on kielletty. Kiertokapula Kiertokapulan jätteiden käsittelyalueille puutarhajätettä voi viedä maanantaista perjantaihin klo 7-19, lokakuussa myös lauantaisin klo Haravointijäte ja risut on lajiteltava omiin kasoihinsa ja muovisäkit poistettava. Puutarhajätteestä veloitetaan 8 euroa/kuorma. Lisätietoja Kiertokapulan neuvontapalveluista, puh Riihimäki Järjestetty jätteenkuljetus Riihimäellä kiinteistökohtaisessa keräyksessä haravointijäte voidaan pakata enintään 15 kg painavaan säkkiin ja sijoittaa jäteastian viereen kuljetusta varten. Järjestetyssä jätteenkuljetuksessa peritään jäteastian ulkopuolelle jätetyistä pusseista taksan mukainen irtojätemaksu. Suuremmat erät on kuljetettava itse. Puutarhajätettä ei saa laittaa biojäteastiaan. Hausjärvi Oitin maankaatopaikka: Kisällintie, Oitti Aukioloaika ma to ja pe Keväisin ja syksyisin avoinna kahtena lauantaina erikseen ilmoitettavina päivinä. Loppi Jokiniemen maankaatopaikka: Puutarhajätettä, risuja ja oksia otetaan vastaan Lopen kunnan maankaatopaikalle, joka sijaitsee Niittypellontien päässä Jokiniemessä, Kantatie 54:n pohjoispuolella. Puutarhajätteen (myös oksat ja risut) viemisestä tulee sopia Lopen kunnan teknisen toimen kanssa kunnantalolla (osoite Yhdystie 5), josta saa ohjeet ja puomin avaimen. Avain palautetaan tekniseen toimeen. Jenni Lehtonen Loppukesä houkutti perhoset lentoon Mennyt kesä oli hyvä perhoskesä, sanoo Riihimäen puistotyönjohtaja Jouni Suni. Elokuun alkupuolella nähtiin esimerkiksi ohdakeperhonen ja elokuun puolivälissä myös amiraali. Suni muistuttaa, että edellinen kesä oli sadekesä, jolloin perhosia oli vähän. Nyt niitä lenteli ehkä hieman runsaammin kuin normaaleina aurinkoisina kesinä. Itse asiassa vertailuja on vaikea tehdä, sillä perhosten esiintymisessä on aina myös Amiraaliperhosella on viivat siivissä. Neitoperhosen siivissä on pallukat. Kuva: Seppo Salli Suruvaippa Juppalan perhospuistossa. Kuva: Seppo Salli Kuva: Marja Lukkaroinen havaittavissa vuosivaihtelua. Kun esimerkiksi metsänokiperhoskanta oli tänä kesänä runsas, ensi vuonna lajia tiedetään olevan harvassa. Sitruunaperhonen tuli tänäkin keväänä ensimmäisten joukossa. Suruvaippaa, joka yleensä lentää elokuun alusta, Jouni Suni näki tänäkin vuonna muutaman yksilön. Ensimmäisten hallojen jälkeen niiden lennot harvenevat, mutta suruvaippoja saattaa nähdä aika myöhäänkin syksyllä lämpiminä päivinä vaikkapa perhosbaareissa. Näyttävä ritariperhonen näkyi alkukesän syreeninkukkien aikaan. Poikkeuksellisen paljon havaittiin tumman kirjavia karttaperhosia. Myös liuskaperhosia eli viinimarjaperhosia oli runsaasti. Jouni Suni epäilee, että moni saattaa sekoittaa liuskaperhosen nokkosperhoseen, jota se väritykseltään muistuttaa. Liuskaperhosen siivet vaan ovat liuskaiset. Mainio perhoskasvi syrikka oli Riihimäen perhospuistossa komeassa kukassa vielä syyskuun alkupuoliskolla. Istutimme Perhospuistoon tänä vuonna lisää unkarinsyreenejä, mutta perennoja sinne vielä tarvittaisiin, Jouni Suni pohtii. 11 Luontoon ja liikkumaan! Riihimäki Perheliikunnan peuhapäivä sunnuntaisin 6.10., (liikkuva isänpäivä) ja klo 10-12, Urheilutalo, Pohjolankatu 6. Perheiden liikuntamaailma lauantaisin , ja klo Peltosaaren koulu, Telluskatu 8. Perheiden liikuntamaailma perjantaisin ja klo Lasitehtaan koulu, Tehtaankatu 27. Ikääntyvien messut Hyviä vuosia keskiviikkona klo Urheilutalo, Pohjolankatu 6. Messuilla saat tietoa palveluista, terveydestä, hyvinvoinnista, apuvälineistä, harrastusmahdollisuuksista, kauneudenhoidosta ja turvallisuudesta. Vanhusten liikuntahetki pe klo Urheilutalo, Pohjolankatu 6. Aamuvesijumppa Uimalassa torstaisin klo , 1,80 e /kerta + uimalamaksu. Ei ilmoittautumista. Vesitreenaajien vesijumppa Uimalassa perjantaisin klo , 1,80 e/kerta + uimalamaksu. Ei ilmoittautumista Iltavesijumppa Uimalassa perjantaisin klo , 1,80 e/kerta + uimalamaksu. Ei ilmoittautumista Syyslomalla tapahtuu (vk 42) Temmellyspäivä ti , Urheilutalo, Pohjolankatu 6. Alle kouluikäiset klo , kouluikäiset klo Lapset huoltajan seurassa. Yleisöluisteluvuorot jäähallissa ( ) - ma klo (mailat), klo (mailaton) - ti klo 8-10 (mailaton), klo (mailat) - ke klo (mailaton), klo (mailat) - to klo (mailat), klo (mailaton) - pe klo (mailaton), klo (mailat) - la klo (mailaton) - su klo (mailaton) Liikuntatapahtuma nuorille ja nuorille aikuisille ( vuotiaat) la klo Peltosaaren koulussa. Ryhmäliikuntaa, liikunta- ja ravitsemusneuvontaa, kehonkoostumusmittauksia. Uimahalli: Aukeaa poikkeuksellisesti tiistaina jo klo 9.00 Lisätietoja: vs. liikuntatoimenjohtaja Eeva Saarinen, Kulttuuri-ja vapaa-aikakeskus, liikuntayksikkö, p ja , Loppi Su Poronpolku kutsuu ulkoilemaan Lopen upeisiin ja moni-ilmeisiin maisemiin. Tapahtumakeskus Riihisalo, Rautakoskentie 421, Topeno (opastus Kantatieltä 54). Lähtö reitille klo Lisätietoja: ts. liikunnanohjaaja Mira Sydänmaa, p , Hausjärvi La Koko perheen kylpylämatka Turun Caribiaan, Ilm. liikuntatoimistoon mennessä. Ke Kuutamohiihto Ryttylän Ykslammella klo 18-20, maksuton, koko perheelle. Lisäksi avantouintia, pulkkamäki, tikkupullan paistoa. Su 9.3. Kallen laturetki klo Kuntohiihtotapahtuma koko perheelle, maksuton, reitti kulkee Hikiän ja Oitin välissä, perinteinen ja luistelulatu. La koko perheen kylpylämatka Serenaan, ilmoittautumiset liikuntatoimistoon. Lisätietoja: liikuntasihteeri Jari Kovanen, p ja , hausjarvi.fi Teollisuuskatu 28, RMK\n12 12 Syyskuu 2013 Rakenna koti Manassenpellolle Hausjärven Manassenpelto on uusi asuinalue Oitin kuntakeskuksessa. Matkaa alakoululle on 300 metriä ja päiväkotiin 600 metriä. Oitin seisake on 800 metrin päässä ja junat kulkevat tunnin välein Lahden ja Riihimäen suuntiin. Manassenpellon 1. vaiheen kunnallistekniikka on valmis ja 14 tonttia odottaa rakentamista. Alue on pääosin peltoa, joten perustuksien teko on helppoa ja edullista. Tonttimyynti ja vuokraus: Marja Puhakainen, puh Hyvinvointia lähiympäristöön Hyvinvoinnin edistäminen ja ympäristöstä huolehtiminen ovat Ekokemille tärkeitä asioita. Vuonna 2013 tuemme toimipaikkakunnillamme vanhustyötä tekeviä yhdistyksiä. Tukihakemukset ja yhteydenottopyynnöt voi lähettää sähköpostilla osoitteeseen tai postitse Ekokem Oy Ab, Satu Meriluoto, PL 181, Riihimäki. Säästämme luonnonvaroja Kotikunnan ympäristöviesti hausjärveläisille, loppilaisille ja riihimäkeläisille (ja muillekin halukkaille) Toimitus ja ilmoitukset: Ekokaari Hämeenkatu 3 B RIIHIMÄKI puh urpu.ylilaurila(at)kolumbus.fi Toimituskunta: Elina Mäenpää, Riihimäen ympäristöjohtaja elina.maenpaa(at)riihimaki.fi Salka Orivuori, Riihimäen ympäristöasiantuntija salka.orivuori(at)riihimaki.fi Juha Viinikka, Lopen ympäristöpäällikkö juha.viinikka(at)loppi.fi Lotta Kölli, Hausjärven ympäristösihteeri Päätoimittaja: urpu.ylilaurila(at)kolumbus.fi Taitto: Sirpa Kekkonen sirpa(at)antsi.pp.fi 18. vuosikerta. Jakelu kpl Paino: Suomen Lehtiyhtymä/SLY-Lehtipainot 2013 Seuraava Ekokaari ilmestyy toukokuussa 2014 Ekokaari ei vastaa ilmoittajalle mahdollisesti aiheutuvasta vahingosta, jos ilmoitusta ei voida julkaista määrättynä päivänä tai käsikirjoituksen mukaisesti. Lehden suurin vastuu ilmoitusten julkaisemisessa sattuneesta virheestä on ilmoituksen hinta. EKOKAAREN ARTIKKELEITA SAA LAINATA JA KOPIOIDA, JOS LÄHDE MAINITAAN Ekokaari sähköisesti: > Ekokaari-lehti Hausjärven HAPPI-hanke päättyy Hausjärven pohjavesialueiden riskienhallintahanke HAPPI päättyy syyskuussa. Ekokaari-lehden sivuilla hankkeen kuulumisia on seurattu säännöllisesti neljän vuoden ajan. Hankkeen aikana tutkittiin Oitin alueen pohjaveden nykytilaa ja pohjavesialueilla ja Päijänne-tunnelin suojavyöhykkeellä sijaitsevia pohjavesiriskejä. Lisäksi luotiin pohjaveden suojelua edistävä toimintamalli ja opas kuntien käyttöön sekä riskienhallintatyökalu yritykselle. Linkit pk-yritysten ja kunnan työkaluihin sekä HAPPI-hankkeen raportteihin löytyvät Hausjärven kunnan nettisivuilta osoitteesta > Hankkeet > Happi-hanke. Aurinkoista syksyä! KELIEN YLÄPUOLELLA. Oikaisutyöt mittatarkasti Autorobot oikaisupenkeillä Nelipyöräsuuntaukset Nykyaikainen MIXIT tietokone-sävytysjärjestelmä Kolarikorjaamo Sorsa Oy Tehtaankatu 6, Riihimäki. Puh. (019) Kohtuullisen kuluttajan vinkkilista Kestävää kuurausta l Mikroliinalla saat puhdasta ilman pesuainettakin. l Etikka ja ruokasooda sopivat pintojen puhdistuksesta pyykinpesuun. l Valitse ympäristömerkityt pesuaineet. l Käytä täyttöpakkauksia ja tiivisteitä. l Ota rikkinäiset T-paidat ja pyyhkeet pesuräteiksi. l Annostele pesuaineet oikein, pienikin määrä riittää. l Vältä desinfioivien pesuaineiden käyttöä. Ne saattavat lisätä kestäviä bakteerikantoja. l Korvaa ilmanraikastin tehokkaalla tuuletuksella. Syntymätön jäte on paras jäte Jätteen synnyn ehkäisy tarkoittaa, että jätettä ei synny lainkaan ei edes kierrätettäväksi. Ihmisten käyttämistä tuotteista 90 prosenttia muuttuu jätteeksi jo valmistuksen aikana. Lajittelu on tärkeää, mutta Valtuutettu - huollot - varaosat - korikorjaus - maalaukset vain järkevä kuluttaminen vähentää jätettä. Suosi elämyksiä, osta harkiten Palkitse itsesi elämyksillä turhan tavaran sijaan. Osta kestävää. Vältä kertakäyttötuotteita. Huolla ja korjaa. Kuluta kohtuudella ja harkiten samalla säästät sekä rahaa että ympäristöä. Jätteiden määrää vähentämällä osallistut myös ilmastotalkoisiin.