Syrjintälautakunta asetti Enontekiön kunnalle syrjintäkiellon ja uhkasakon saamelaisten syrjintää koskevassa asiassa - PDF\nSyrjintälautakunta asetti Enontekiön kunnalle syrjintäkiellon ja uhkasakon saamelaisten syrjintää koskevassa asiassa\nDownload "Syrjintälautakunta asetti Enontekiön kunnalle syrjintäkiellon ja uhkasakon saamelaisten syrjintää koskevassa asiassa"\n1 Syrjintä, saamenkieli, etninen tausta, saamelaisten kotiseutualue, järjestämisvastuu, kunta, kuntayhtymä, päivähoito, terveyspalvelut, vanhustenpalvelut, perusopetus, todistustaakka, uhkasakko. SYRJINTÄLAUTAKUNTA Diaarinumero: /Pe-2 Antopäivä: Syrjintälautakunta asetti Enontekiön kunnalle syrjintäkiellon ja uhkasakon saamelaisten syrjintää koskevassa asiassa Vähemmistövaltuutettu pyysi syrjintälautakuntaa tutkimaan, oliko Enontekiön kunta järjestäessään lasten päivähoitoa, terveyspalveluita, vanhustenpalveluita ja perusopetusta toiminut yhdenvertaisuuslain ja erityislakien syrjintäkieltojen vastaisesti, ja kieltämään sakon uhalla Enontekiön kuntaa jatkamasta tai uusimasta kunnassa asuviin saamelaisiin kohdistuvaa syrjivää menettelyä. Syrjintälautakunta totesi Enontekiön kunnan olevan saamelaisten kotiseutualuetta, jolloin viranomaisilla on saamen kielilain mukaan erityinen velvollisuus huolehtia julkisten palveluiden saatavuudesta saamenkielellä. Syrjintälautakunta katsoi, että saamelaisilla lapsilla oli laissa säädetty oikeus päivähoitoon omalla äidinkielellään yhtäläisesti suomenkielisten lasten kanssa, ja saamelaisilla oikeus saamenkielisiin terveyspalveluihin, vanhustenpalveluihin ja perusopetukseen. Enontekiön kunta ei osoittanut, että se olisi ryhtynyt riittäviin toimenpiteisiin näiden lakisääteisten palveluiden asianmukaiseksi järjestämiseksi saamenkieliselle väestölle. Syrjintälautakunta katsoi Enontekiön kunnan syrjineen saamenkielistä väestöä heidän etnisen taustansa perusteella. Hakijan vaatimukset: Hakija pyytää tutkimaan, onko Enontekiön kunta järjestäessään lasten päivähoitoa, terveyspalveluita, vanhustenpalveluita ja perusopetusta toiminut yhdenvertaisuuslain ja erityislakien syrjintäkieltojen vastaisesti, ja kieltämään sakon uhalla Enontekiön kuntaa jatkamasta tai uusimasta kunnassa asuviin saamelaisiin kohdistuvaa syrjivää menettelyä. Saamelaiskäräjät on antanut hakijan pyynnöstä lausunnon siitä, miten saamelaisten kielelliset ja kulttuuriset oikeudet toteutuvat Enontekiön kunnan päivähoito-, vanhus- ja terveyspalveluissa. Lausunnossaan Saamelaiskäräjät katsoo, että saamelaisten kielelliset oikeudet liittyvät koko kansanryhmän ja kulttuurin tulevaisuuteen, omaehtoiseen kehittymiseen ja oikeuteen säilyä omana erityislaatuisena ryhmänä muiden kansojen ja kulttuurien joukossa. Saamelaisille kysymys oikeudesta omaan kieleen ja kulttuuriin on samalla kysymys oikeudesta omaan identiteettiin ja oikeudesta oman kulttuurin ehdoin tapahtuvaan kehitykseen. Saamelaisten omakielisillä ja saamelaisen kulttuurin lähtökohdista toteutettavilla hyvinvointipalveluilla on suuri merkitys saamen kielen ja kulttuurin tukemisessa ja vahvistamisessa. Kieli ei kehity eikä taivu palvelemaan aikaansa, ellei sille anneta mahdollisuutta kehittyä muun kehityksen mukana. Saamelaiskäräjät kiinnittää huomiota siihen, ettei viranomainen saa rajoittaa tai kieltäytyä toteuttamasta saamen kielilaissa säänneltyjä kielellisiä oikeuksia sillä perusteella, että saamelainen osaa myös muuta kieltä, kuten suomea tai ruotsia. Saamen kielilain mukaan saamelaisten kielellisten oikeuksien toteutumisen tulee tapahtua ilman, että saamelaisten tarvitsee niihin erikseen vedota. Saamelaisten kotiseutualueen viranomaiset ovat toiminnassaan velvollisia edistämään saamen kielen käyttämistä. Kotiseutualueella saamen- ja suomenkielisellä väestöllä tulisi molemmilla olla todellinen mahdollisuus käyttää omaa kieltään samalla tavalla kuin kielilain mukaan on suomen- ja ruotsinkielisellä väestöllä kaksikielisissä suomen- ja ruotsinkielisissä kunnissa (HE 46/2003). Sivu 1/15\n2 Eduskunnan työelämä- ja tasa-arvovaliokunta on pitänyt mietinnössään(7/2003vp) erityisen tärkeänä, että viranomaiset yhdenvertaisuussuunnitelmia laatiessaan ottavat huomioon myös saamelaiset perinteisenä kansallisena vähemmistönä, ja kiinnittävät erityistä huomiota saamelaisten oikeuksiin alkuperäiskansana. Työministeriön yleisissä suosituksissa yhdenvertaisuussuunnitelman sisällöiksi (kirje , 1100/009/2004TM) käsitellään saamelaisten kotiseutualueen erityiskysymyksiä. Suositusten mukaan kotiseutualueella toimivien alueellisten ja paikallisten viranomaisten tulisi yhdenvertaisuussuunnitelmia laatiessaan kiinnittää erityistä huomiota saamenkielisten palvelujen saatavuuteen ja kehittämiseen. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta annetun lain mukaan kunnan tulee puitelain mukaisia järjestelyjä suunnitellessaan ja toteuttaessaan ottaa huomioon saamelaisten kielelliset oikeudet ja saamelaisten oikeus alkuperäiskansana ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan sekä saamelaisten kieltä ja kulttuuria koskevaa itsehallintoa heidän kotiseutualueellaan. Lasten päivähoidosta annetun lain 11 :n 2 momentin mukaan kunnan on huolehdittava siitä, että lasten päivähoitoa voidaan antaa lapsen äidinkielenä olevalla suomen, ruotsin tai saamen kielellä. Lasten päivähoidosta annetun asetuksen 1 a :n mukaan lasten päivähoidosta annetun lain 2 :ssä tarkoitettuihin kasvatustavoitteisiin kuuluu saamelaislasten oman kielen ja kulttuurin tukeminen yhteistyössä kyseisen kulttuurin edustajien kanssa. Saamenkielinen päivähoito tulee järjestää eri tiloissa ja eri ryhmissä kuin suomenkielinen päivähoito. Päivähoitoryhmässä, jossa on sekä suomen- että saamenkielisiä lapsia ja hoitajia, saamenkielisen lapsen oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan ei toteudu. Tästä johtuen Saamelaiskäräjät on kohdentanut Enontekiöllä avustusta ainoastaan Hetan saamenkielisen ryhmäperhepäiväkodin toimintaa. Saamenkielinen päivähoito toteutetaan Enontekiön kunnassa sisällöllisesti suomalaisen kulttuurin perustalta, jolloin saamelaisperheet eivät saa riittävää tukea saamen kielen ja kulttuurin yläpitämiseksi ja kehittämiseksi. Asenteet saamen kielen edistämistä vastaan ovat paikallisella tasolla usein suuria. Saamelaiset ovat Euroopan unionin ainoa alkuperäiskansa, ja saamelaisen kielen ja kulttuurin ylläpitäminen ja kehittyminen edellyttää niin valtiolta kuin kunnaltakin positiivista erityiskohtelua. Saamelaiskäräjät korostaa, että yhdenvertaisten mahdollisuuksien toteutuminen edellyttää palveluiden järjestämistä asiakkaan tarpeiden mukaisesti. Saamelaislasten yhdenvertaisuuden turvaamisessa samanlainen kohtelu ja yhdenmukaiset työmenetelmät suhteessa pääväestön lapsiin ei merkitse vielä yhdenvertaisuuden toteutumista. Suomalaisväestöön verrattuna saamelaisvanhusten kielelliset ja kulttuuriset oikeudet ja yhdenvertaisuus toteutuvat heikosti Enontekiön kunnassa. Saamelaisvanhuksilla on vain vähän mahdollisuuksia puhua omaa äidinkieltään kotipalveluhenkilöstön kanssa tai vanhustenhuollon laitoksissa. Palvelujen sisällössä saamelaiskulttuurin huomioiminen jää vähäiseksi. Laitoshoidossa olevat saamelaiset vanhukset ovat eriarvoisessa asemassa suhteessa pääväestön vastaavassa tilanteessa oleviin vanhuksiin, joille omakielinen hoiva on turvattu. Saamelaiskäräjät on vuodesta 2002 lähtien kohdentanut osan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseksi osoitetusta valtionavustuksesta Enontekiön kunnan saamenkielisen vanhustyöntekijän toiminnan turvaamiseen. Enontekiön kunta ei ole toteuttanut tätä saamelaisvanhuksille tärkeää toimintamuotoa sovitun käyttösuunnitelman mukaisesti. Vuonna 2007 kunta ei aloittanut tätä Veahkki -toimintaa, vaikka saamelaiskäräjät myönsi siihen avustusta ,- euroa. Tässä toiminnassa ei ole kyse kulttuuripalvelusta, vaan saamelaisille vanhuksille tarpeellisesta peruspalvelusta, jonka toteuttamisessa huomioidaan asiakkaan oma kulttuuritausta, kuten lainsäädäntö edellyttää. Saamelaiskäräjät toteaa Enontekiön kunnan terveyspalveluista, ettei kunnan terveyskeskuksen palveluksessa ole yhtään työntekijää, joka pystyisi työssään palvelemaan asiakkaita myös saamen kielellä. Terveydenhuollossa, jonka toimialaan kuuluu ihmisten auttaminen jopa erittäin kriittisissä tilanteissa, joissa potilaan oma kyky ymmärtää ja tuoda esiin omaa tahtoaan, vointiaan ym. voi olla heikentynyt, on kielenosaamisen vaatimustasoon kiinnitettävä erityistä huomiota. Saamen kielen käyttöä haittaavaa kynnystä tulee alentaa merkittävästi lisäämällä saamenkielisen henkilöstön määrää viranomaisissa ja laitoksissa. Saamenkielen taitoa on edellytettävä virkojen pätevyysvaatimuksissa. Hakija yksilöi vaatimuksensa seuraavasti. 1. Saamenkielinen lasten päivähoito Hakija katsoo, että saamenkielisten lasten päivähoidon järjestäminen sekakieliryhmässä suomenkielisten lasten kanssa johtaa helposti syrjintäkiellon vastaiseen tilanteeseen. Tämä on tilanne Karesuvannon Sivu 2/15\n3 kaksikielisessä Touhulan ryhmäperhepäiväkodissa. Se, että saamenkielistä päivähoitoa järjestetään samassa ryhmässä suomenkielisen päivähoidon kanssa voi johtaa tilanteeseen, joka saattaa saamenkieliset lapset erityisen epäedulliseen asemaan muihin vertailun kohteena oleviin ilman, että käytännöllä olisi hyväksyttävää tavoitetta ja sen saavuttamiseksi käytetyt keinot olisivat asianmukaisia ja tarpeellisia (välillinen syrjintä). Vertailun kohteena oleva ryhmä olisi tässä tilanteessa samassa ryhmässä olevat suomenkieliset päivähoitolapset. Suomenkieli saisi valtaväestön kielenä helposti paljon enemmän tilaa ja suomenkielisten lasten äidinkieli kehittyisi näin ollen aivan eri tavalla kuin saamenkielisten lasten äidinkieli, vaikka saamenkielisten lasten oikeus päivähoitoon omalla äidinkielellään on laissa yhtä vahva kuin suomenkielisten lasten vastaava oikeus. Viitaten lakiin sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista sekä yhdenvertaisuuslakiin vähemmistövaltuutettu katsoo, että saamenkielinen päivähoito tulisi järjestää eri ryhmissä ja eri tiloissa kuin suomenkielinen päivähoito. Hakijan mukaan tilanne Kilpisjärvellä, jossa saamelaiselle lapselle ei ole järjestetty päivähoitoa hänen äidinkielellään, vaikka valtaväestöön kuuluville lapsille on järjestetty lasten päivähoitoa heidän omalla äidinkielellään, on myös syrjintäkiellon vastainen. Tässä tilanteessa saamelaisten ja valtaväestöön kuuluvien oikeus lasten päivähoitoon omalla äidinkielellään on lainsäädännössä yhtä vahva, mutta käytännössä saamelaista lasta kohdellaan epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan vertailukelpoisessa tilanteessa (välitön syrjintä). Kilpisjärvellä kunta ei ole järjestänyt lasten päivähoitoa sitä tarvitsevalle saamelaiselle lapselle. Lasten vähäinen määrä ei poista kunnan velvollisuutta järjestää päivähoitoa. Hakija pyytää selvittämään, onko Enontekiön kunnan tapa järjestää lasten päivähoitoa Karesuvannon kaksikielisessä ryhmäperhepäiväkodissa Touhulassa ollut yhdenvertaisuuslain ( /21) 6 2 momentin 2 -kohdan syrjintäkiellon vastainen, eli ryhmäperhepäiväkodin saamelaislapsia välillisesti syrjivä heidän etnisen taustansa perusteella. Hakija pyytää selvittämään myös, onko Enontekiön kunta syrjinyt Kilpisjärvellä asuvaa saamelaislasta hänen etnisen taustansa perusteella, koska kunta ei ole huolehtinut hänen lasten päivähoitolain (875/1981) mukaisesta oikeudesta päivähoitoon hänen omalla äidinkielellään, vaikka valtaväestöön kuuluville lapsille on järjestetty päivähoitoa heidän omalla äidinkielellään (välitön syrjintä). 2. Terveyspalvelut Hakijan mukaan saamenkielisiä terveyspalveluita ei juurikaan ole saatavissa Enontekiön kunnassa, sillä saamenkielentaitoista henkilökuntaa on Enontekiön terveyssektorilla äärimmäisen vähän. Tämän vuoksi tulkin läsnäolo on yleensä ainoa tapa tarjota palvelua saamen kielellä. Kunnan mukaan tarvittaessa on saamenkieliselle ihmiselle pyritty järjestämään tulkki terveyskeskuksessa asiointia varten. Kunta esittää, että käytännössä yli 90 prosenttia saamenkieltä puhuvista tulee toimeen suomen kielellä eivätkä kunnan kokemusten mukaan kaipaa erityisesti saamenkielistä terveyspalvelua. Saamen kielilain mukaan kunnan tulisi kuitenkin oma-aloitteisesti tarjota palveluita saamen kielellä riippumatta siitä, osaako saamelainen myös suomea vai ei. Saamelaisella on yhtä vahva oikeus saada terveyspalveluita hänen omalla äidinkielellään saamelaisten kotiseutualueen kunnissa kuin valtaväestöön kuuluvalla kuntalaisella. Hakija katsoo, että terveyspalveluita on Enontekiöllä järjestetty tavalla, joka helposti johtaa tilanteisiin, jossa terveyspalveluita tarvitsevia saamelaisia kohdellaan epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa (välitön syrjintä) heidän etnisen taustansa perusteella. Vertailukelpoisessa tilanteessa ovat Enontekiön valtaväestöön kuuluvat terveyspalveluiden käyttäjät, jotka aina saavat terveyspalveluita heidän omalla äidinkielellään. Saamelaiset jäävät useimmiten ilman terveydenhuollon palveluita saamen kielellä, vaikka saamelaisillakin on saamelaisten kotiseutualueen kunnissa selkeä oikeus saada terveyspalveluita heidän omalla äidinkielellään. Kyse on kohtelusta, joka aiheuttaa yksilölle haittaa verrattuna siihen, miten jotakuta muuta kohdellaan vertailukelpoisessa tilanteessa. Saamelaisen asiakkaan oikeus valita, haluaako hän terveyspalveluita suomeksi vai saameksi ei toteudu ja saamelainen jää useimmiten ilman terveyspalveluita hänen omalla äidinkielellään. Kyse on Sivu 3/15\n4 tilanteesta, jossa lisätoimenpiteet kunnan puolelta olisivat tarpeen, jotta saamelaisilla käytännössä olisi mahdollisuus saada terveyspalveluita heidän omalla äidinkielellään. Hakijan mukaan Enontekiön kunnan tapaa järjestää terveyspalveluita voidaan myös itsessään pitää saamelaisia jopa välittömästi syrjivänä heidän etnisen taustansa perusteella, koska saamelaisten kielellisistä oikeuksista ei ole huolehdittu tarpeeksi, jotta ne toteutuisivat käytännössä. Ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että syrjinnän perusteena on nimenomaan saamelaisten etninen tausta (eikä pelkästään kieli, jolloin kyse olisi saamelaisten välillisestä syrjinnästä heidän etnisen taustansa perusteella). Lisäksi se, että terveyssektorilla ei tunneta saamelaisten oikeuksia vastaavalla tavalla kuin valtaväestön kielellisiä oikeuksia, osoittaa terveyspalveluiden järjestämistavan olevan saamelaisia syrjivä myös heidän etnisen taustansa perusteella. Hakijan näkemys on, että Enontekiön menettelyä terveyspalveluiden järjestämisessä on pidettävä saamelaisia syrjivänä. Kunnan heikko taloudellinen tila ei poista kunnan velvollisuuksia järjestää lakisääteisiä palveluita. Hakija pyytää selvittämään, onko Enontekiön kunnan tapa järjestää terveyspalveluita saamelaisia välittömästi syrjivä heidän etnisen taustansa perusteella, sillä perusteella, että saamelaisten kielellisistä oikeuksista ei ole huolehdittu (vertaa valtaväestöön kuuluvien käyttäjien kielellisistä oikeuksista huolehtiminen), jotta ne toteutuisivat käytännössä. Toissijaisesti hakija pyytää tutkimaan, onko Enontekiön kunnan tapa järjestää terveyspalveluita ollut saamelaisia välillisesti syrjivä heidän etnisen taustansa perusteella (välittömästi kielen perusteella), sillä perusteella, että saamelaisten kielellisistä oikeuksista ei ole huolehdittu (vertaa valtaväestöön kuuluvien käyttäjien kielellisistä oikeuksista huolehtiminen), jotta ne toteutuisivat käytännössä. 3. Vanhustenpalvelut Kunnan vastauksista hakija ei ole löytänyt ymmärrettävää selitystä sille, miksi saamelaisen kielen ja kulttuurin lähtökohdista käsin toteutettu saamelaisvanhuksille peruspalveluna tarkoitettu veahkki -toiminta on lopetettu tilanteessa, jossa minkäänlaista korvaavaa palvelua ei ole ollut tarjolla ja toimintaa varten kunta on saanut rahoituksen valtiolta Saamelaiskäräjien kautta. Tämän vuoksi hakija katsoo, että kyse on saamelaisvanhusten välittömästä syrjinnästä heidän etnisen taustansa perusteella Kunnan saamelaisia vanhuksia ja muita kotipalvelua tarvitsevia saamelaisia henkilöitä kohdeltiin epäsuotuisammin kuin kunnan valtaväestöön kuuluvia kotipalvelua tarvitsevia henkilöitä (joiden kotipalvelua asiakkaiden omalla äidinkielellä/oman kulttuurin lähtökohdista ei lopetettu). Kotipalvelua tarvitsevat saamelaiset henkilöt jäivät ilman saamelaiskulttuurin lähtökohdista suunniteltua saamenkielistä kotipalvelua Viidennen kodinhoitajan virka julistettiin haettavaksi vasta huhtikuussa 2007 ja valittu määräaikainen työntekijä aloitti työn vasta Valittu työntekijä ei kuitenkaan täytä pätevyysvaatimuksena edellytettyä hyvää saamenkielen suullista ja kirjallista taitoa, eikä hänen tehtävänkuvassaan ole huomioitu saamelaisten oikeutta omaan kulttuuriin millään tavalla, eli ongelmallinen tilanne jatkuu edelleen. Kunnan lakisääteisten tehtävien järjestämistapa ei saa olla saamelaisia syrjivä tai sellainen, että se johtaa tilanteeseen, jossa saamelaisten kielelliset ja kulttuuriset oikeudet eivät toteudu. Vetoaminen palveluja tarvitsevien vähäiseen määrään ja kunnan heikkoon taloudelliseen tilaan ei oikeuta laiminlyömään lakisääteisiä vanhustenpalveluita ja terveyspalveluita. Hakija katsoo, että kunnan tekemät valinnat ja tapa järjestää vanhustenpalveluita on ollut sellainen, että kotipalvelua tarvitsevia saamelaisvanhuksia (sekä mielenterveyskuntoutujia ym.) on kohdeltu epäsuotuisammin kuin valtaväestöön kuuluvia kotipalvelua tarvitsevia vanhuksia, jotka koko vuoden 2006 ja 2007 aikana ovat saaneet omakielistä ja oman kulttuurin lähtökohdista suunniteltua kotipalvelua. Saamelaisvanhuksia ja muita kotipalvelua tarvitsevia saamelaisia henkilöitä on syrjitty heidän etnisen taustansa perusteella. Koska viidennen kodinhoitajan saamenkielen taidot ovat puutteellisia, eikä hänen tehtävänkuvassaan ole huomioitu saamelaisten omaa kulttuuria millään tavalla, vähemmistövaltuutettu katsoo, että saamelaisvanhusten välitön syrjintä jatkuu Enontekiön kunnassa kotipalvelun osalta edelleen. Sivu 4/15\n5 Hakija pyytää selvittämään onko Enontekiön kunnan menettely veahkki toiminnan/kotipalvelun järjestämisen osalta ollut saamelaisia vanhuksia ja muita kotipalvelua tarvitsevia saamelaisia henkilöitä välittömästi syrjivä heidän etnisen taustansa perusteella. Toissijaisesti hakija pyytää tutkimaan, onko Enontekiön kunnan yllä mainittu menettely ollut saamelaisia välillisesti syrjivä heidän etnisen taustansa perusteella (välittömästi kielen perusteella). 4. Saamenkielinen perusopetus Hakija katsoo, että niitä saamelaisten kotiseutualueen kunnissa asuvia oppilaita, jotka ovat saaneet vähemmän perusopetusta heidän omalla äidinkielellään kuin lainsäädäntö edellyttää, on kohdeltu epäsuotuisammin kuin kunnassa asuvia valtaväestöön kuuluvia oppilaita vertailukelpoisessa tilanteessa (välitön syrjintä) heidän etnisen taustansa vuoksi. Vertailukelpoisessa tilanteessa olevina hakija pitää tässä tapauksessa niitä valtaväestöön kuuluvia oppilaita, joille on tarjottu perusopetusta heidän omalla äidinkielellään perusopetuslaissa säädetyn mukaisesti. Hakija olettaa, että suomenkielisille perusopetuksessa oleville on järjestetty perusopetusta kokonaan suomen kielellä. Kyse on kohtelusta, joka aiheuttaa yksilölle haittaa verrattuna siihen, miten jotakuta muuta kohdellaan vertailukelpoisessa tilanteessa. Saamelaisen oppilaan oikeus valita, haluaako hän saada perusopetusta suomeksi vai saameksi ei toteudu ja osa saamelaisista oppilaista ei ole saanut vähintään puolta perusopetuksesta heidän omalla äidinkielellään. Erityisen ongelmallisena hakija pitää tilannetta Hetan koulukeskuksessa, jossa saamen kielen aineenopettajan koulutuksen saanut opettaja on ollut hoitovapaalla, eikä sijaista ole saatu syyslukukauden 2007 ajaksi. Osa tunneista on jäänyt tämän vuoksi pitämättä. Saamenkielisen luokan opettaja ei ole osannut tarpeeksi hyvin saamen kieltä. Kunta ei ole kaikilta osin lukukauden 2007 alussa täyttänyt velvollisuuttaan antaa saamelaisten kotiseutualueella asuvien saamenkieltä osaavien oppilaiden perusopetus pääosin saamen kielellä, johon heillä perusopetuslain 10 2 momentin mukaan olisi oikeus. Hakijan mukaan Enontekiön kunnan tapaa järjestää saamenkielistä perusopetusta esimerkiksi Hetan koulukeskuksessa voidaan myös itsessään pitää saamelaisia jopa välittömästi syrjivänä heidän etnisen taustansa perusteella, koska saamelaisten kielellisistä oikeuksista ei ole huolehdittu tarpeeksi (vertaa valtaväestöön kuuluvien oppilaiden kielellisistä oikeuksista huolehtiminen), jotta ne toteutuisivat käytännössä. Ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että syrjinnän perusteena on nimenomaan saamelaisten etninen tausta, eikä pelkästään kieli, jolloin kyse olisi saamelaisten välillisestä syrjinnästä heidän etnisen taustansa perusteella. Saamelaisten perusopetuksen suunnittelusta ja järjestämisestä ei ole huolehdittu riittävässä määrin, jotta saamelaisten oikeudet toteutuisivat käytännössä kaikkien oppilaiden kohdalla. Näyttää siltä, ettei perusopetusta järjestettäessä ole huomioitu, että pätevää saamenkielentaitoista henkilökuntaa voi olla vaikeaa saada ja että riittävän aikainen suunnittelu ja toiminta esimerkiksi sijaisten hakemisessa olisi tarpeen. Hakija pyytää selvittämään onko Enontekiön kunnan tapa järjestää saamenkielistä perusopetusta Hetan koulukeskuksessa perusopetuksessa olevia saamelaisia välittömästi syrjivä heidän etnisen taustansa perusteella, sillä perusteella, että saamelaisten kielellisistä oikeuksista ei ole huolehdittu (vertaa valtaväestöön kuuluvien oppilaiden kielellisistä oikeuksista huolehtiminen), jotta ne toteutuisivat käytännössä. Toissijaisesti hakija pyytää tutkimaan, onko Enontekiön kunnan tapa järjestää saamenkielistä perusopetusta Hetan koulukeskuksessa saamelaisia välillisesti syrjivä heidän etnisen taustansa perusteella (ja välittömästi kielen perusteella), sillä perusteella, että saamelaisten kielellisistä oikeuksista ei ole huolehdittu (vertaa valtaväestöön kuuluvien oppilaiden kielellisistä oikeuksista huolehtiminen), jotta ne toteutuisivat käytännössä. Sivu 5/15\n6 Hakija on tehnyt Käsivarren poliisille Enontekiön kuntaa koskien tutkintapyynnön tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Poliisia ei ole pyydetty tutkimaan asiaa syrjintärikoksena. Enontekiön kunnan vastaus: Enontekiön kunta katsoo, että saamenkielentaitoisen ammattihenkilöstön puute on valtakunnallinen ongelma, joka on yleisesti tunnettu ja tunnustettu asia, eikä Enontekiön kunta siihen asiaan pysty vaikuttamaan mitenkään muuten kuin pitämällä asiaa yleisesti esillä, kuten se on tehnytkin. Enontekiön kunta on yrittänyt huolehtia siitä, että kunnallisissa palvelupisteissä olisi myös saamenkielen taitavaa henkilöstöä mm. mahdollistamalla opiskelua palveluksessaan oleville viranhaltijoille/ työntekijöille. Tätä varten Enontekiön kunta on saanut oikeusministeriön rahoitusta vuodesta 2004 alkaen. Kunnan työntekijöitä on osallistunut koulutukseen palkallisella opintovapaalla 3-5 vuosittain. Enontekiön kunta vastaa hakijan yksilöityihin vaatimuksiin seuraavasti. 1. Päivähoito Saamenkielinen päivähoito järjestetään Karesuvannon kaksikielisessä ryhmäperhepäiväkodissa, jossa kolmesta hoitajasta yksi on äidinkieleltään saamenkielinen ja kaksi muuta ovat opiskelleet saamenkieltä, toinen on suorittanut mm. saamenkielen keskitason kielitutkintoon tähtäävän 5 kuukauden pituisen koulutuksen palkallisella virkavapaalla ja toinen on kirjoittanut ylioppilaskirjoituksissa lukion lyhyen oppimäärän. Kilpisjärven loppukeväästä v perustettuun ryhmäperhepäiväkotiin, jossa työskentelee kaksi hoitajaa, on haettu saamenkielistä perhepäivähoitajaa, mutta hakijoita ei ole ollut vaikka paikka on ollut auki kolme kertaa. Saamenkielisessä päivähoidossa ei ole riittävästi saatavilla saamenkielentaitoista alan ammattihenkilökuntaa. 2. Terveyspalvelut Enontekiön kunta järjestää perusterveydenhuoltoon liittyvät palvelut yhdessä Muonion kunnan kanssa, Muonion - Enontekiön kansanterveystyön kuntayhtymän toimesta. Erikoissairaanhoidon palvelut järjestetään Lapin sairaanhoitopiirin kuntayhtymän kautta. Perusterveydenhoidon terveyskeskus vuodeosastoineen on Muoniossa, Enontekiön kuntakeskuksessa on terveysasema, lääkärin vastaanotto, hammashoitola ja laboratorio. Lisäksi on sivuterveysasemat (terveydenhoitaja) Karesuvannossa ja Kilpisjärvellä. Enontekiön toimipisteissä työskenteleville kuntayhtymän palveluksessa oleville on vuodesta 2004 alkaen mahdollistettu saamenkielen opiskelu työaikana. Noin puolet toimipisteiden henkilöstöstä on opiskellut saamenkieltä. Lisäksi tarvittaessa saamenkieliselle asiakkaalle on pyritty järjestämään tulkkipalvelut asiointia varten. Vastuu perusterveydenhuollon järjestämisestä Enontekiön alueella on edellä mainitulla kansanterveystyön kuntayhtymällä, jonka johtavan lääkärin antamiin vastineisiin kunta viittaa. Niiden mukaan saamenkieliselle ihmiselle on pyritty järjestämään tulkki terveyskeskuksessa asiointia varten, eikä valtaosa saamenkielisistä kaipaa erikoisesti saamenkielistä terveyspalvelua, koska ovat suomenkielentaitoisia. Tulkkipalveluita tulee kuitenkin parantaa, jotta äidinkielinen asiointi on mahdollista. Oikeusministeriö on tulkinnut, että em. kuntayhtymä ei ole oikeutettu saamaan rahoitusta sijaiskustannuksiin henkilökuntansa saamenkielen opiskelua varten, toisin kuin peruskunta. Tästä huolimatta useat työntekijät ovat osallistuneet saamenkielen opintoihin. Terveydenhoitoalalla työskentely edellyttää joka tapauksessa erityisiä ammatillisia taitoja. Kun saamenkielisen hoitohenkilöstön saaminen on erityisen vaikeaa ja kun saamenkielen opiskeluun ei voimassa olevan saamen kielilain perusteella voida myöntää rahoitusta, on nykyisessä tilanteessa erittäin vaikeaa saada asia kuntoon. Asia koskee laajasti koko terveydenhoidon/sairaanhoidon kenttää, kaikkia saamelaisalueen kuntia ja sellaisia kuntayhtymiä, joissa saamelaisalueen kuntia on mukana, erityisesti Lapin erikoissairaanhoitopiiriä, johon kaikki saamelaisalueen kunnat kuuluvat. 3. Vanhustenhuolto Sivu 6/15\n7 Enontekiön kunnan kotipalvelussa on syyskuusta 2003 lähtien vuoden 2006 loppuun (pois lukien välinen aika) toiminut saamenkielisen kotipalvelun ohjaajan nimikkeellä ns. Veahkki-työntekijä. Toimintaa on rahoitettu pääasiassa Saamelaiskäräjien kautta saadun valtion erityisavustuksen turvin kokeiluluonteisesti. Tehtävää hoitaneella työntekijällä ei ole ollut kodinhoitajan pätevyyttä, mutta hyvä saamenkielen taito. Hänen työnkuvansa on ollut saamenkielisten vanhusten avustaminen, pääpainon ollessa kielellisessä, kulttuurisessa ja henkisessä tukemisessa. Normaalista kunnan kotipalvelutoiminnasta Veahkki toiminta on poikennut siinä, että sen asiakkaat eivät ole hakeutuneet saamenkielisen kotipalvelun piiriin normaalin käytännön mukaisesti, vaan Veahkki on, työn kokeiluluontoisuudestakin johtuen, lähinnä itse hakenut tai löytänyt asiakkaansa. Varsinainen kotipalvelu Veahkkin asiakkaillekin, siinä laajuudessa kuin on ollut tarve, on kuitenkin hoidettu kunnan suomenkielisten kodinhoitajien toimesta. Veahkkin toiminnan päättymisen syy on ollut Enontekiön kunnan muuttuneessa kotipalvelun järjestämis- ja tuottamistavassa, ja kunnallisia toimintatapoja palveluiden järjestämisessä on tarkasteltu kaikilla sektoreilla. Kotipalvelutoiminnassa on katsottu kunnan kannalta tarkoituksenmukaiseksi, että alueen pienten kylien kotipalvelun tarpeet hoidetaan tehokkaammin kaksikielisen (suomi-saame) työntekijän avulla eikä siihen osoiteta kahta eri henkilöä, joista toinen hoitaa saamenkielisten ja toinen suomenkielisten asiakkaiden tarpeet. Näin saadaan kunnan rajallisia voimavaroja kohdennettua varsinaiseen kotipalvelutyöhön, mm. matka-ajan lyhentyessä. Kotipalveluissa on täytetty alkaen suomen saamenkielisen kodinhoitajan vakanssi, joka on täytetty määräaikaisena, koska sosiaalilautakunta katsoi, että tehtävään valitulla ei ole hyvää saamenkielen suullista ja kirjallista taitoa. Tehtävään valittu oli kuitenkin ainoa hakija suomen saamenkielisen kodinhoitajan tehtävään. Sosiaalilautakunnan vaatimus hyvän suullisen ja kirjallisen saamenkielen osaamisesta tässä tilanteessa, kun saamenkielisiä, ammatillisen pätevyyden omaavia hakijoita ei juuri ole on epärealistista. Kunnan kotipalvelussa on yhteensä 5 työntekijää, joista yksi hoitaa kaksikielisen kodinhoitajan tointa määräaikaisesti. Kaksi kokenutta kodinhoitajaa osaa saamenkieltä jonkin verran. Enontekiön kunta on katsonut palvelujen lopullisena järjestäjänä ja vastuunkantajana, että mm. kotipalveluiden järjestäminen kaksikielisenä on perusteltu sekä toiminnallisilla että taloudellisilla syillä. 4. Perusopetus Saamenkielen ja saamenkielistä opetusta koskettavat samat ongelmat kuin sosiaali- ja terveyspalvelujakin. Pätevistä opettajista on jatkuvasti puutetta. Saamenkielisen luokanopettajan hakuprosessi on venynyt lähinnä sen vuoksi, että saamenkielisen opettajan paikka haluttiin kunnassa täyttää vakinaisena ja tämä vaati valtuuston päätöksen viran perustamisesta. Näin toivottiin saatavan enemmän hakijoita virkaan. Enontekiön kunta korostaa, että asiassa on edetty normaalin kunnallisen päätöksentekotavan mukaisesti. Kunta on hakenut aktiivisesti saamenkielistä luokanopettajaa, mutta virkaan on ollut vaikea saada muodollisesti pätevää viranhaltijaa. A:n eriävä mielipide Enontekiön kunnan vastaukseen syrjintälautakunnalle: Enontekiön kunnanhallituksen jäsen A ilmoittaa syrjintälautakunnalle lähettämässään eriävässä mielipiteessään, että vain muutama kunnan työntekijöistä pystyy keskustelemaan saamenkielellä sujuvasti. Sosiaalialan työntekijöistä äidinkielenään saamenkieltä puhuvia on päivähoidossa kolme henkilöä, vanhustenhuollossa ei yhtään ja terveyskeskuksessa yksi lähihoitaja. Kunnan viittaus saamelaisiin vähälukuisena suomenkieltä osaavana vähemmistönä kuvastaa saamenkielisiä palveluita tarpeettomina pitävää asennetta. Saamelaiset ovat suomalaisia huonommassa asemassa, koska he eivät saa omalla kielellään palveluja koko sosiaali- ja terveydenhuollon alalla, ja heidän on perusteltava palvelujen tarpeensa aivan erityisellä tavalla. Karesuvannon Touhulan ryhmäperhepäiväkodissa on yksi äidinkieleltään saamenkielinen hoitaja. Hänen ollessaan poissa saamenkieliset lapset jäävät kokonaan vaille saamenkielistä hoitoa. Kilpisjärvellä saamenkielistä hoitajaa ei ole lainkaan. Kunnan viranhaltijan esittämä mahdollisuus kahden Karesuvantolaisen saamenkielisen lapsen hoidon järjestämisestä Hetan saamenkielisessä ryhmäperhepäiväkodissa ei ole mahdollinen, kun matka Karesuvannosta Hettaan on 68 km. Enontekiön kunnassa ei ole yhtään äidinkieleltään saamenkielistä kodinhoitajaa, ja yksi kohtuullisen saamenkielen taidon omaava kaksikielinen kodinhoitaja. Yli 65 -vuotiaita saamelaisia oli v Enontekiöllä 69 henkilöä, ja heidän määränsä kasvaa ikärakenteen vanhentumisen myötä. Kunnan menettely Veahkki -toiminnan osalta kuvastaa sitä, että saamelaisille tarkoitettu palvelu koetaan ylimääräisenä rasitteena kunnalle, vaikka kunta saisi sataprosenttisen valtion rahoituksen. Sivu 7/15\n8 Perusopetuksen tuntijärjestelyissä ei toteudu yhdenvertaisuus saamelaislapsia kohtaan, koska usein saamen kielen (äidinkielen tai A2/valinnainen saame) tunnit ovat päivän jatkona viimeisellä tunnilla tai nk. vapaalla tunnilla, jolloin muilla on vapaata. Tuntijärjestelyjä puolustellaan syyllistämällä saamelaislapsia, mikä johtaa kielen valitsematta jättämiseen ja oman identiteetin heikkenemiseen. Samanarvoisuus ja yhdenvertaisuus edellyttävät kunnan toimesta myös saamelaisten asemaa ja olosuhteita parantavia toimia. Julkisella vallalla on velvollisuus toteuttaa ja edistää saamelaisten kielellisiä oikeuksia. Saamelaisten kielelliset oikeudet on toteutettava ilman, että niihin tarvitsee erikseen vedota, kuten saamen kielilain 1 edellyttää. Enontekiön kunnan vastaus syrjintälautakunnalle saapuneeseen A:n eriävään mielipiteeseen: Enontekiön kunnanhallitus viittaa vastauksenaan antamaansa vastaukseen. A:n kirje syrjintälautakunnalle: Kirjeessään saamen kielen lehtori A kuvailee kuinka käytännön päivähoitojärjestelyillä oli saatu tyydyttävä ratkaisu hänen lastensa saamenkielisen päivähoidon osalta kaksikielisessä Touhulan perhepäiväkodissa, kun alkuvuodesta 2008 päiväkodin ainut saamenkielinen hoitaja oli työskennellyt ns. keskivuorossa (ma-pe 8-17 välillä). Käytäntöä kuitenkin muutettiin siten, että saamenkielinen hoitaja työskentelee vaihtuvasti kaikissa vuoroissa. Hänen työskennellessään iltaisin, päivällä ei ole saamenkielistä hoitajaa. Sosiaalilautakunta oli päättänyt , ettei henkilöstöä lisätä yhdellä saamenkielisellä hoitajalla. A katsoo, että kunta on toiminut siten, ettei se edes halua oikeuden saamenkieliseen päivähoitoon toteutuvan. Hänen lapsensa ovat kielellisessä kehityksessään juuri siinä vaiheessa, jolloin otetaan suuria askeleita ja kielen kehitys on hyvin altis. A:n havaintojen mukaan kaksikielisessä päivähoidossa vähemmistökieli ei mitenkään pääse kehittymään eikä tue äidinkielen(saamen) oppimista. Kielellinen kehitys varhaisessa vaiheessa on erittäin merkittävää myös koulunkäynnin kannalta: mikäli kieli, jolla opiskelu aloitetaan, ei ole kehittynyt vaadittavalle tasolle, opiskelusta tulee vaikeaa ja se heikentää kaikkea oppimista. Kunnalla on ollut mahdollisuus toimia lain edellyttämällä tavalla, mutta se on toiminut tietoisesti vastoin lakia. Lapin syyttäjänviraston päätös esitutkinnan rajoittamisesta: Lapin syyttäjänvirasto on tehnyt päätöksen esitutkinnan lopettamisesta prosessuaalisella perusteella hakijan tekemän Enontekiön kuntaa koskeneen tutkintapyynnön johdosta. Päätöksessä todetaan, ettei saamen kielilain edellyttämään tilanteeseen ole Enontekiön kunnassa täysimääräisesti päästy. Asiassa ei kuitenkaan varsin todennäköisesti löytyisi riittävää näyttöä yhdenvertaisuuslain 4 :n mukaisten velvoitteiden rikkomisesta ja laiminlyönneistä rikoslain 40 luvun 10 :n edellyttämällä tavalla. Hakijan vastaselitys: 1. Päivähoito Touhulan/Karesuvannon osalta hakija toteaa, että kyse on siitä, että suomenkieli valtaväestön kielenä saa helposti paljon enemmän tilaa kuin saamenkieli. Järjestämistapaan liittyvää ongelmaa ei poista yhden hoitajan saamenkielisyys. Kilpisjärven osalta hakija esittää, ettei mahdollisesti hyväksyttävän syyn olemassaolo vaikuta asiaan, koska kyse on välittömästä syrjinnästä, eikä tahallisuutta edellytetä. 2. Terveyspalvelut Kunnalla on velvollisuus toteuttaa saamelaisten lakisääteiset oikeudet tavalla, joka ei johda saamelaisia syrjivään lopputulokseen riippumatta siitä, minkälaista valtionavustusta on mahdollisesti saatavilla. Henkilökunnan mahdollisuus saamen kielen opiskeluun työaikana ei välttämättä tarkoita sitä, että saamenkielistä palvelua olisi hyvin saatavilla tai, että työntekijöiden kielitaito olisi riittävä saamenkielisten palveluiden tarjoamiseen. Kuntayhtymän ehdottama tulkkauspalveluiden parantaminen on myönteistä, mutta syrjivä tilanne jatkuu kunnes kunta saa tulkkipalvelut toimimaan. Sivu 8/15\n9 3. Vanhustenpalvelut Kunnalla on velvollisuus järjestää lakisääteiset palvelut syrjimättömällä tavalla riippumatta siitä, saako kunta erityisavustusta saamenkielisten palveluiden järjestämiselle. Kunta on palveluiden järjestämisestä vastuussa riippumatta siitä, ovatko ristiriidat kunnan sisällä hankaloittaneet palveluiden järjestämistä. 4. Saamenkielinen perusopetus Enontekiön kunnan vastauksessaan esittämät seikat eivät muuta sitä tosiasiaa, ettei saamelaisille oppilaille ole järjestetty perusopetusta saamen kielellä lain edellyttämällä tavalla. Lopputulos on ollut saamelaisia syrjivä vaikka kunta ei sellaista ole tarkoittanut. Pyrkimys estää syrjivän lopputuloksen syntyminen ei muuta syrjiväksi luokiteltavaa menettelyä ei-syrjiväksi. Hakija toteaa toissijaisen välillistä syrjintää koskevan vaatimuksen osalta, että kunnan menettelystä/toiminnasta ei tule ei-syrjivää sillä perusteella, että kunta ei ole haasteellisessa tilanteessa onnistunut löytämään saamenkielen taitoista opettajaa. Sovinnon mahdollisuus: Syrjintälautakunta on tiedustellut vähemmistövaltuutetun käsitystä mahdollisuudesta vahvistaa sovinto osapuolten välille. Vähemmistövaltuutettu oli vieraillut Enontekiöllä keväällä 2008, eikä katsonut edellytyksiä sovinnon aikaansaamiseksi olevan olemassa. Perustelut: Yhdenvertaisuuslain (21/2004) 6 :n 1 momentin mukaan ketään ei saa syrjiä iän, etnisen tai kansallisen alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen tai muun syyn perusteella. Välittömällä syrjinnällä tarkoitetaan sitä, että jotakuta kohdellaan epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa. Välillisenä syrjintänä pidetään sitä, että näennäisesti puolueeton säännös, peruste tai käytäntö saattaa jonkun erityisen epäedulliseen asemaan muihin vertailun kohteena oleviin nähden, paitsi jos säännöksellä, perusteella tai käytännöllä on hyväksyttävä tavoite ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia. Yhdenvertaisuuslain tulkinta on sidottu sillä toimeenpantaviin Euroopan yhteisön direktiiveihin niin, että lain säännöksiä on tulkittava direktiiveissä tarkoitetulla tavalla, vaikka säännösten sanamuodot eivät kansallisen oikeusjärjestyksen muotoon kirjoitettuna kaikin osin täysin vastaisikaan direktiivien sanamuotoja. Lain säännösten tulkinnat seuraavat EY:n tuomioistuimen mainittujen direktiivien säännöksistä antamia tulkintaratkaisuja (HE 44/2003 vp, s.32). Rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetun neuvoston direktiivin (2000/43/EY) johdanto-osan 25 kohdan mukaan direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista, ja siten jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa edullisempia säännöksiä. Direktiivin täytäntöönpanoa ei tulisi käyttää perusteena jäsenvaltiossa vallitsevan tilanteen heikentämiseksi. Direktiivin 6 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat yhdenvertaisen kohtelun turvaamiseksi edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset ja 2 kohdan mukaan direktiivin täytäntöönpano ei ole missään tapauksessa peruste alentaa jäsenvaltiossa jo saavutettua syrjinnänvastaisen suojan tasoa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. Edellä mainitun direktiivin (2000/43/EY) 5 artiklan mukaan täydellisen yhdenvertaisuuden toteuttamiseksi käytännössä, yhdenvertaisen kohtelun periaate ei estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai toteuttamasta erityistoimenpiteitä joiden tarkoituksena on ehkäistä tai hyvittää henkilöiden rotuun tai etniseen alkuperään liittyviä haittoja. Syrjinnän edellytysten täyttymiseksi ei välttämättä tarvita nimenomaista yksilöintiä eli syrjinnän kohdentamista johonkin tiettyyn henkilöön (EYT ennakkoratkaisu direktiivin 2000/43/EY soveltamisesta, Centrum voor gelijkheid van kansen en voor racismebestrijding v. Firma Feryn NV, C-54/07, , kpl 41, 3 kohta). Yhdenvertaisuuslakia sovelletaan sen 2 :n 2 momentin mukaan sosiaali- ja terveyspalveluihin. Sivu 9/15\n10 Perustuslain (731/1999) 6 :n 2 momentin mukaan ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella. Perustuslain 17 :n 3 momentin mukaan saamelaisilla alkuperäiskansana on oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan. Perustuslain 22 :n mukaan julkisella vallalla on velvollisuus turvata perus- ja ihmisoikeuksien toteutuminen. Hallituksen esitys (HE 309/1993) lähti siitä, että kunnille perusoikeusuudistuksesta mahdollisesti aiheutuvista uusista tehtävistä ja velvoitteista on säädettävä lailla. Sosiaalihuoltolain (710/1982) 17 :n mukaan kunnan tehtäviin kuuluu huolehtia mm. lasten päivähoidon järjestämisestä sen mukaan kuin siitä erikseen säädetään. Sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (812/2000) 4 :n 1 momentin mukaan asiakkaalla on oikeus saada sosiaalihuollon toteuttajalta laadultaan hyvää sosiaalihuoltoa ja hyvää kohtelua ilman syrjintää ja 2 momentin mukaan sosiaalihuoltoa toteutettaessa on otettava huomioon asiakkaan toivomukset, mielipide, etu ja yksilölliset tarpeet sekä hänen äidinkielensä ja kulttuuritaustansa. Lasten päivähoidosta säädetään tarkemmin lasten päivähoidosta annetussa laissa (36/1973, jäljempänä päivähoitolaki) ja lasten päivähoidosta annetussa asetuksessa (239/1973, jäljempänä päivähoitoasetus). Päivähoitolain 11 :n 1 momentin mukaan kunnan on huolehdittava siitä, että lasten päivähoitoa on saatavissa kunnan järjestämänä tai valvomana siinä laajuudessa ja sellaisin toimintamuodoin kuin kunnassa esiintyvä tarve edellyttää, ja 11 :n 2 momentin mukaan kunnan on lisäksi huolehdittava siitä, että lasten päivähoitoa voidaan antaa lapsen äidinkielenä olevalla suomen-, ruotsin- tai saamenkielellä. Hallituksen esityksessä (HE 196/1981) pidetään lapsen kehityksen ja oppimismahdollisuuksien kannalta erityisen tärkeänä, että lasten päivähoitoa annetaan lapsen omalla äidinkielellä. Kunnan tulee huolehtia siitä, että lapsille voidaan antaa päivähoitopalvelut heidän omalla äidinkielellään. Päivähoitoasetuksen 1 a :n mukaan lasten päivähoidosta annetun lain 2 a :ssä tarkoitettuihin kasvatustavoitteisiin kuuluu myös suomen- tai ruotsinkielisten, saamelaisten, romanien ja eri maahanmuuttajaryhmien lasten oman kielen ja kulttuurin tukeminen yhteistyössä kyseisen kulttuurin edustajan kanssa. Potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) 3 :n 3 momentin mukaan potilaan äidinkieli, hänen yksilölliset tarpeensa ja kulttuurinsa on mahdollisuuksien mukaan otettava hänen hoidossaan ja kohtelussaan huomioon. Lain 5 :n 2 momentin mukaan terveydenhuollon ammattihenkilöstön on annettava potilaalle selvitys siten, että tämä riittävästi ymmärtää sen sisällön. Jos terveydenhuollon ammattihenkilö ei osaa potilaan käyttämää kieltä, on mahdollisuuksien mukaan huolehdittava tulkkauksesta, tarpeen mukaan myös saamen kielelle. Erikoissairaanhoitolain (1062/1989) 35 :n mukaan sairaanhoidon järjestämisessä on kiinnitettävä erityistä huomiota potilaan hoidon järjestämiseen hänen omalla äidinkielellään. Saamelaiskäräjistä annetun lain (974/1995) 3 :n 1momentin 1 kohdan mukaan saamelaisella tarkoitetaan tässä laissa henkilöä, joka pitää itseään saamelaisena edellyttäen, että hän itse tai ainakin yksi hänen isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään. Lain 4 :n mukaan Enontekiön kunta on saamelaisten kotiseutualuetta. Saamen kielilain (1086/2003) 1 :n 2 momentin mukaan julkisen vallan velvollisuutena on toteuttaa ja edistää saamelaisten kielellisiä oikeuksia ja 3 momentin mukaan tavoitteena on saamelaisten kielellisten oikeuksien toteuttaminen ilman, että niihin tarvitsee erikseen vedota. Saamen kielilain 2 :n 1 momentin 1 kohdan mukaan lakia sovelletaan Enontekiön kuntien toimielimiin sekä sellaisen kuntayhtymän toimielimeen, jossa Enontekiön kunta on jäsenenä. Saamen kielilain 4 :n 2 momentin mukaan viranomainen ei saa rajoittaa tai kieltäytyä toteuttamasta tässä laissa säänneltyjä kielellisiä oikeuksia sillä perusteella, että saamelainen osaa myös muuta kieltä, kuten suomea tai ruotsia. Saamen kielilain 11 :n mukaan viranomaisilla on saamelaisten kotiseutualueella erityisiä velvollisuuksia, joista säädetään lain :ssä. Sivu 10/15\n11 Saamen kielilain 14 :n 1 momentin mukaan viranomaisen on henkilöstöä palvelukseen ottaessaan huolehdittava siitä, että sen henkilöstö pystyy palvelemaan asiakkaita myös saameksi. Viranomaisen on lisäksi koulutusta järjestämällä tai muilla toimenpiteillä huolehdittava siitä, että henkilöstöllä on viranomaisten tehtävien edellyttämä saamen kielen taito. Hallituksen esityksen mukaan (HE 46/2003, s. 37) saamelaisten kotiseutualueella jokaisen saamen kielilain piiriin kuuluvan kunnallisen ja valtiollisen viranomaisen olisi vastaisuudessa kyettävä antamaan saamenkielisiä palveluita pääsääntöisesti tarvitsematta turvautua tulkkaukseen. Viranomaisilla on velvollisuus huolehtia, että kussakin virastossa on saamen kielen taitoista henkilökuntaa. Saamen kielilain 15 :n 3 momentin mukaan viranomaisten tulee toiminnassaan muutenkin edistää saamen kielen käyttämistä. Saamen kielilain 24 :n 1 momentin mukaan viranomaisten tulee toiminnassaan oma-aloitteisesti huolehtia siitä, että tämän lain turvaamat kielelliset oikeudet toteutuvat käytännössä. Sen tulee osoittaa yleisölle palvelevansa myös saameksi. Saamen kielilain 28 :n 2 momentin mukaan saamelaiskäräjät seuraa lain soveltamista ja voi antaa suosituksia kielilainsäädäntöön liittyvistä kysymyksistä sekä tehdä aloitteita havaitsemiensa epäkohtien korjaamiseksi. Saamen kielilain 32 :n 1 momentin mukaan saamelaisten oikeudesta saada peruskoulu ja muuta opetusta omalla äidinkielellään säädetään erikseen ja 2 momentin mukaan saamelaisten oikeudesta saada päivähoitoa omalla äidinkielellään säädetään lasten päivähoidosta annetussa laissa. Saamen kielilain 32 :n 3 momentin mukaan lain 2 1 momentissa tarkoitettujen viranomaisten on noudatettava tämän lain säännöksiä sovellettaessa potilaan asemasta ja oikeuksista annettua lakia ja sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annettua lakia. Perusopetuslain (628/1998) 4 :n 1 momentin mukaan kunta on velvollinen järjestämään sen alueella perusopetusta ja esiopetusta. Perusopetuslain 10 :n 2 momentin mukaan saamelaisten kotiseutualueella asuvien saamen kieltä osaavien oppilaiden opetus tulee antaa pääosin saamen kielellä. Hallituksen esityksen (HE 86/1997) mukaan 2 momenttiin otetun säännöksen tarkoituksena on selkeämmin velvoittaa saamen kielellä annettavaan opetukseen. Säännös edellyttää, että yli puolet opetuksesta annetaan saamen kielellä. Perusopetuslain 12 :n 1 momentin mukaan äidinkielenä opetetaan oppilaan opetuskielen mukaisesti suomen, ruotsin tai saamen kieltä. Perusopetuslain 15 :n 1 momentin mukaan koulutuksen järjestäjän tulee laatia paikallinen opetussuunnitelma erikseen suomenkielistä, ruotsinkielistä ja saamenkielistä opetusta varten. Eduskunta on yhdenvertaisuuslakia käsitellessään (TyVM 7/2003 vp - HE 44/2003 vp) korostanut viranomaisten yhdenvertaisuuden edistämisvelvoitteen yhteydessä, että viranomaiset laatiessaan yhdenvertaisuussuunnitelmia ottavat huomioon maahanmuuttajien ohella myös perinteiset kansalliset vähemmistömme saamelaiset ja romanit. Erityistä huomiota tulee kiinnittää saamelaisten oikeuksiin alkuperäiskansana. Syrjinnän käsitettä tulkittaessa on otettava huomioon paitsi yhdenvertaisuuslaki myös perustuslaki ja kansainväliset ihmisoikeussopimukset sekä Euroopan unionin oikeusnormisto. Syrjintälautakunta on tutkinut ja arvioinut asian seuraavasti. 1. Saamenkielinen lasten päivähoito Enontekiön kunta on järjestänyt saamenkielisten lasten päivähoitoa Karesuvannon kaksikielisessä ryhmäperhepäiväkodissa Touhulassa samassa ryhmässä enemmistönä olevien suomenkielisten lasten kanssa siten, että ryhmässä työskenteli yksi saamenkielinen hoitaja. Lasten päivähoidosta annetun lain 11 :n 2 momentin mukaan kunnan on huolehdittava siitä, että lasten päivähoitoa voidaan antaa lapsen äidinkielenä olevalla suomen-, ruotsin- ja saamenkielellä. Päivähoitolaissa nämä kielet on siis asetettu yhtäläiseen asemaan päivähoidon järjestämisvelvoitteen kannalta. Päivähoitolain esitöistä (HE 196/1981, s.2) käy ilmi, että viittaus näihin kieliin lisättiin lakiin nimenomaan Sivu 11/15\n12 silmälläpitäen tilanteita, joissa lapsen äidinkieli on kunnassa vähemmistön kielenä, jotta turvataan lasten päivähoidon antaminen lapsen omalla äidinkielellä. Lapin lääninhallitus on katsonut kanteluasiassa antamassaan ratkaisussa (LLH /So- 18), ettei pelkkä saamenkielisen lapsen mahdollisuus kommunikoida halutessaan jonkin ryhmässä työskentelevän saamenkielisen työntekijän kanssa riitä täyttämään lain asettamia velvoitteita, ja että kunta on velvollinen huolehtimaan saamenkielisten lasten oman kulttuurin ylläpitämiseen ja kehittämiseen liittyvien erityistarpeiden ja päivähoitolain 2 a :ssä säädettyjen kasvatustavoitteiden huomioon ottamisesta päivähoidossa myös henkilökunnan määrän ja pätevyyden osalta. Saamenkielen osalta on huomioon otettava myös sen asema perustuslaissa ja kansainvälisissä sopimuksissa erityistä suojaa nauttivan pienenä vähemmistönä olevan alkuperäiskansan äidinkielenä, joka on kansainvälisesti luokiteltu uhanalaiseksi kieleksi. Saamelaiskäräjälain 3 :n mukaan saamelaisuuden määrittelyyn kuuluu saamenkieli omana tai isovanhempien äidinkielenä. Saamenkieli liittyy siis erityisen vahvasti saamelaisten etniseen identiteettiin alkuperäiskansana. Syrjintä saamenkielisten palvelujen saamisessa vaikuttaa syrjivästi suoraan saamelaisten etniseen identiteettiin ja alkuperään. Saamenkielisen päivähoidon asianmukaisella järjestämisellä on merkittävä vaikutus lapsen mahdollisuuksiin osallistua myöhemmin kouluopintoihin saamenkielellä. Näin ollen yhdenvertaisuuslain 6 2 momenttia on sovellettava Enontekiön kunnan menettelyyn saamenkielisen päivähoidon järjestämisessä. Koska hakija on esittänyt selvitystä, jonka perusteella voidaan olettaa yhdenvertaisuuslain 6 :n syrjintäkieltoa rikotun, on vastaajan yhdenvertaisuuslain 17 :n mukaan osoitettava, että kieltoa ei ole rikottu. Enontekiön kunta on vedonnut siihen, että saamenkielistä koulutettua henkilöstöä on ollut vaikea, tai jopa mahdoton saada saamelaislasten päivähoidon asianmukaiseksi järjestämiseksi. Päivähoidon järjestäminen lapsen äidinkielellä on kunnan lakisääteinen velvollisuus, johon kunnan tulee varata riittävät resurssit, joten resurssipulalla tai muulla vastaavalla seikalla ei ole merkitystä asian oikeudellisessa arvioinnissa tässä yhteydessä. Lisäksi huomioon on otettava Enontekiön kunnan olevan saamelaisten kotiseutualuetta, jolloin viranomaisilla on saamen kielilain mukaan erityinen velvollisuus huolehtia julkisten palveluiden saatavuudesta saamenkielellä. Tämän voidaan katsoa merkitsevän sillä tavoin korostunutta järjestämisvelvollisuutta, että vastuullisten viranomaisten on ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin aktiivisesti ja riittävän ajoissa saamenkielisten palveluiden asianmukaiseksi turvaamiseksi. Asiakirjoista käy ilmi kunnan viranhaltijan esittäneen kahden Karesuvantolaisen lapsen vanhemmille lasten hoitopaikaksi Hetassa sijaitsevaa saamenkielistä ryhmäperhepäiväkoti Miessiä, joka sijaitsee 68 km:n päässä Karesuvannosta. Tätä voitaisiin pitää siinä määrin kohtuuttomana järjestelynä saamelaisten lasten ja heidän vanhempiensa kannalta, että se merkitsisi saamenkielisten lasten joutumista etnisestä taustastaan johtuen erityisen epäedulliseen asemaan suhteessa suomenkielisiin päivähoidon tarpeessa oleviin lapsiin. Enontekiön kunta ei näin ollen ole osoittanut, että se olisi ryhtynyt kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin lakisääteisten velvoitteidensa täyttämiseksi saamenkielisen väestön päivähoidon asianmukaiseksi järjestämiseksi. Toteutettu päivähoitojärjestely on merkinnyt käytännössä sitä, ettei saamenkielisten lasten oikeus päivähoitoon äidinkielellään ole toteutunut yhtäläisesti muiden päivähoidossa olleiden äidinkieleltään suomenkielisten lasten kanssa, etenkin kun saamenkielisessä päivähoidossa olleiden lasten määrä on ollut vähäinen, ja hyvin selkeä enemmistö lapsista on ollut suomenkielisiä. Saamenkieliset lapset ovat joutuneet etnisestä taustastaan johtuen erityisen epäedulliseen asemaan suhteessa suomenkielisiin päivähoidossa olleisiin lapsiin nähden. Syrjintä kohdistuu kaikkiin saamenkielisen päivähoidon tarpeessa oleviin lapsiin riippumatta siitä, onko heidät hakemuksessa yksilöity. Enontekiön kunnan toteuttama päivähoitojärjestely on ollut lopputulokseltaan saamenkielisiä lapsia syrjivä heidän etnisen taustansa perusteella. Kilpisjärvellä saamelaiselle lapselle ei ole järjestetty päivähoitoa lainkaan hänen äidinkielellään. Lasten päivähoidosta annettu laki velvoittaa yksiselitteisesti kunnan järjestämään lapselle päivähoitoa saamenkielellä, kun se on lapsen äidinkieli. Sivu 12/15\n13 Edellä ja muutoin päätöksestä ilmenevin perustein syrjintälautakunta katsoo, että saamenkielisten lasten oikeus päivähoitoon äidinkielellään ei ole toteutunut heidän kotiseutualueellaan yhtäläisesti suomenkielisten lasten kanssa. Näin saamenkielisiä lapsia on kohdeltu päivähoidon järjestämisessä heidän etnisestä taustastaan johtuen heille haittaa aiheuttaen epäsuotuisammin kuin suomenkielisiä lapsia on kohdeltu. 2. Terveyspalvelut Saadusta selvityksestä ilmenee, ettei Enontekiön kunta ole huolehtinut terveyspalveluiden saatavuudesta saamen kielellä. Muonion-Enontekiön kansanterveystyön kuntayhtymän, jota saamen kielilaki velvoittaa, johtavan lääkärin ja Enontekiön kunnalle antamasta selvityksestä käy ilmi, ettei lain edellyttämiä tulkkauspalveluja saamelaisväestölle ollut asianmukaisesti järjestetty, vaan on edellytetty heidän käyttävän suomenkieltä. Koska hakija on esittänyt selvitystä, jonka perusteella voidaan olettaa yhdenvertaisuuslain 6 :n syrjintäkieltoa rikotun, on vastaajan yhdenvertaisuuslain 17 :n mukaan osoitettava, että kieltoa ei ole rikottu. Hallituksen esityksessä saamen kielilaiksi todetaan, että tarve saada saamenkielistä palvelua sosiaali- ja terveydenhoidossa on suuri ja kielelliset oikeudet sosiaali- ja terveydenhoidossa ovat toteutuneet puutteellisesti. Myös Suomen ratifioiman vähemmistökieliperuskirjan täytäntöönpanoa valvova Euroopan neuvoston ministerikomitea on kiinnittänyt tähän huomiota (HE 46/2003, s. 44). Saamen kielilaissa on erikseen velvoitettu viranomaiset siihen, ettei saamenkielisen henkilön oikeutta palveluiden saamiseen äidinkielellään voida jättää toteuttamatta sillä perusteella, että hän osaa suomen tai ruotsin kieltä. Hallituksen esityksen mukaan saamen kielen taitoisena saamen kielen käyttämisestä viranomaisissa annetussa laissa tarkoitetussa mielessä voidaan pitää vain niitä, jotka kykenevät käyttämään saamen kieltä omassa työssään (HE 46/2003, s.20), ei henkilöstön osallistumisella saamen kielikursseille ole merkitystä asian oikeudellisessa arvioinnissa tässä yhteydessä, elleivät he pysty käyttämään sitä asianmukaisesti työtehtävissään.. Saamen kielilain tarkoituksena on pyrkiä vähentämään tarvetta tulkkaukseen ja kääntämiseen muun muassa kielitaitovaatimuksia ja virkavapautta koskevilla säännöksillä, joiden avulla saamenkielen taitoisten virkamiesten määrä on tarkoitus saada nykyistä suuremmaksi (HE 46/2003, s. 26).. Keskeisenä pyrkimyksenä on, että laissa taattu saamelaisten oikeus käyttää omaa kieltään virallisissa yhteyksissä toteutuisi myös käytännössä. Saamelaisten kotiseutualueella ehdotetulla uudella lailla pyritään laajemminkin toteuttamaan saamelaisten kulttuuri-itsehallinnon tavoitteita tukemalla saamen kieltä ja kulttuuria, vahvistamalla kielen virallista asemaa ja madaltamalla kynnystä käyttää kieltä virallisissa yhteyksissä (HE 46/2003, s. 25). Lisäksi huomioon on otettava Enontekiön kunnan olevan saamelaisten kotiseutualuetta, jolloin viranomaisilla on saamen kielilain mukaan erityinen velvollisuus huolehtia julkisten palveluiden saatavuudesta saamenkielellä. Tämän voidaan katsoa merkitsevän sillä tavoin korostunutta järjestämisvelvollisuutta, että vastuullisten viranomaisten on ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin aktiivisesti ja riittävän ajoissa saamenkielisten palveluiden asianmukaiseksi turvaamiseksi. Tähän velvoittaa myös perustuslaki, jossa on erikseen säädetty saamelaisten oikeudesta ylläpitää ja kehittää omaa kulttuuriaan. Perusoikeusuudistuksella perustuslakiin otettu saamelaisia koskeva säädös tuli voimaan , ja Saamen kielilaki sekä yhdenvertaisuuslaki , joten Enontekiön kunnalla on ollut useiden vuosien ajan mahdollisuus ryhtyä toimenpiteisiin saamenkielisten palveluiden järjestämiseksi asianmukaisesti. Enontekiön kunta on järjestänyt terveydenhoitopalveluitaan liittymällä Muonion-Enontekiön kansanterveystyön kuntayhtymän jäseneksi. Kansanterveyslain 5 :n mukaan kunnat voivat yhdessä huolehtia lakisääteisenä velvoitteena olevasta kansanterveystyöstään perustamalla tätä tehtävää varten kuntayhtymän. Kyse on vapaaehtoisuuteen perustuvasta julkisen terveyspalvelun siirtämisestä hoidettavaksi kuntayhtymän toimesta. Kunta ei vapaudu lakisääteisistä velvoitteistaan siirtämällä ne muun tahon hoidettavaksi, vaan viime kädessä kunta vastaa palveluista, vaikka kuntayhtymä on erikseen oikeustoimikelpoinen. Myös kuntayhtymään voitaisiin kohdistaa erillinen vaade, mutta se ei estä kohdistamasta sitä erikseen kuntaan, jolla on lakisääteisen palvelun järjestämisvelvollisuus. Saamen kielilain 18 :n mukaan säädettäessä lain nojalla julkinen hallintotehtävä yksityiselle, kun tällaisen tehtävän vastaanottaja saamelaisten kotiseutualueella määräytyy viranomaisen ja vastaanottajan välisen Sivu 13/15\n14 sopimuksen perusteella, viranomaisen on varmistettava, että tehtävää hoidettaessa annetaan saamen kielilain mukaista kielellistä palvelua. Tämä tulee myös varmistaa viranomaisen antaessa muun kuin julkisen hallintotehtävän yksityisen hoidettavaksi saamelaisten kotiseutualueella, jos saamen kielilain edellyttämän palvelutason ylläpitäminen sitä vaatii. Enontekiön kunnalla on vastuu asianmukaisten saamenkielisten terveyspalveluiden järjestämisestä riippumatta siitä, tulkitaanko kuntayhtymä yksityiseksi vai julkiseksi tahoksi. Enontekiön kunta ei näin ollen ole osoittanut, että se olisi ryhtynyt kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin lakisääteisten velvoitteidensa täyttämiseksi saamenkielisen väestön terveyspalveluiden asianmukaiseksi järjestämiseksi. Edellä ja muutoin päätöksestä ilmenevin perustein syrjintälautakunta katsoo, että Enontekiön kunta on terveyspalveluja järjestäessään laiminlyönyt lakisääteisen velvollisuutensa järjestää terveyspalveluja saamenkieliselle väestölle siten, että saamenkielisten väestön oikeus terveyspalveluihin äidinkielellään ei ole toteutunut heidän kotiseutualueellaan yhtäläisesti suomenkielisen väestön kanssa. Näin saamenkielistä väestöä on kohdeltu terveyspalveluiden järjestämisessä heidän etnisestä taustastaan johtuen heille haittaa aiheuttaen epäsuotuisammin kuin suomenkielistä väestöä on kohdeltu. 3. Vanhustenpalvelut Enontekiön kunnassa on järjestetty valtion saamenkielisten sosiaalipalvelujen turvaamiseksi varatusta erityisrahoituksesta lääninhallituksen rahoittamana saamenkieliselle väestölle tarkoitettua kotipalvelutoimintaa ja muuta vanhustyötä sekä mielenterveyskuntoutujille tarkoitettua palvelua niitä tarvitseville. Sitä koskevat sekä sosiaalihuollon asiakaslain että yhdenvertaisuuslain mukaiset syrjintäkiellot. Enontekiön kunta on jättänyt tämän palvelun kokonaan järjestämättä useiden kuukausien ajaksi vuonna 2006, vaikka siihen on ollut olemassa valtion rahoitus. Vastaavana aikana suomenkielisen väestön kotipalvelutoiminta ja vanhustyö on jatkunut katkeamatta. Lisäksi vastaava palvelu välisenä aikana on jäänyt toteutumatta saamelaiskulttuurin lähtökohtiin perustuvana saamenkielisenä palveluna, kun kunnassa ei ollut saamenkielen taitoista kodinhoitajaa. Saamelaisilla on kotiseutualueellaan aina oikeus käyttää saamenkieltä sosiaalihuollon asiakastilanteissa ja saada sosiaalihuollon palveluita saamenkielellä. Saamen kielilain mukaan tämä edellyttää sitä, että viranomaisen on ensisijaisesti palkattava asianmukaisesti saamenkielen taitoista henkilökuntaa, tai toissijaisesti järjestettävä asianmukainen tulkkaus sosiaalihuollon asiakastilanteisiin. Tämä velvoitteen täyttäminen on erityisen tärkeää vanhustyössä, sillä asiakirjoista ilmenee, että monien saamelaisvanhusten suomenkielen taito on puutteellinen. Lisäksi viranomaiset eivät saamen kielilain mukaan saa rajoittaa tai kieltäytyä toteuttamasta saamen kielilaissa säänneltyjä kielellisiä oikeuksia sillä perusteella, että saamelainen osaa myös muuta kieltä, kuten suomea tai ruotsia, vaan saamelaisten kielelliset oikeudet on toteutettava ilman, että niihin tarvitsee erikseen vedota. Myös saamelaisten kulttuuritausta on sosiaalihuoltoa toteutettaessa otettava huomioon. Edellä ja muutoin päätöksestä ilmenevin perustein syrjintälautakunta katsoo, että Enontekiön kunta on vanhusten ja mielenterveyskuntoutujien palveluja järjestäessään laiminlyönyt lakisääteisen velvollisuutensa järjestää sosiaalipalveluita saamenkieliselle väestölle siten, että saamenkielisen väestön oikeus sosiaalipalveluihin äidinkielellään ei ole toteutunut heidän kotiseutualueellaan yhtäläisesti suomenkielisen väestön kanssa. Näin saamenkielistä väestöä on kohdeltu terveyspalveluiden järjestämisessä heidän etnisestä taustastaan johtuen heille haittaa aiheuttaen epäsuotuisammin kuin suomenkielistä väestöä on kohdeltu. 4. Saamenkielinen perusopetus Perusopetuslain mukaan saamelaisten kotiseutualueella asuvien saamen kieltä osaavien oppilaiden opetus tulee antaa pääosin saamen kielellä. Säännöksen tarkoituksena on selkeämmin velvoittaa saamen kielellä annettavaan opetukseen. Säännös edellyttää, että yli puolet opetuksesta annetaan saamen kielellä. Saatujen selvitysten mukaan tämä ei ole kaikilta osin toteutunut Hetan koulukeskuksessa, jossa saamelaislasten tunteja on pidetty yhdistämällä heitä suomenkieliseen ryhmään, ja osa on jäänyt kokonaan pitämättä. Kilpisjärvellä saamea on opettanut opettaja, jolla ei ollut siihen pätevyyttä. Koska hakija on esittänyt selvitystä, jonka perusteella voidaan olettaa yhdenvertaisuuslain 6 :n syrjintäkieltoa rikotun, on vastaajan yhdenvertaisuuslain 17 :n mukaan osoitettava, että kieltoa ei ole rikottu. Sivu 14/15\n15 Enontekiön kunta on vedonnut vaikeuksiin saada päteviä saamenkielisiä henkilöitä hakemaan opettajan virkoja. Kyse on kunnan lakisääteisestä velvollisuudesta, johon kunnan tulee varata riittävät resurssit, joten resurssipulalla tai muulla vastaavalla seikalla ei ole merkitystä asian oikeudellisessa arvioinnissa tässä yhteydessä. Lisäksi huomioon on otettava Enontekiön kunnan olevan saamelaisten kotiseutualuetta, jolloin viranomaisilla on saamen kielilain mukaan erityinen velvollisuus huolehtia julkisten palveluiden saatavuudesta saamenkielellä. Tämän voidaan katsoa merkitsevän sillä tavoin korostunutta järjestämisvelvollisuutta, että vastuullisten viranomaisten on ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin aktiivisesti ja riittävän ajoissa saamenkielisten palveluiden asianmukaiseksi turvaamiseksi. Tähän velvoittaa myös perustuslaki, jossa on erikseen säädetty saamelaisten oikeudesta ylläpitää ja kehittää omaa kulttuuriaan. Perusoikeusuudistuksella perustuslakiin otettu saamelaisia koskeva säädös tuli voimaan , ja Saamen kielilaki sekä yhdenvertaisuuslaki , joten Enontekiön kunnalla on ollut useiden vuosien ajan mahdollisuus ryhtyä toimenpiteisiin saamenkielisten palveluiden järjestämiseksi asianmukaisesti. Enontekiön kunta ei näin ollen ole osoittanut, että se olisi ryhtynyt kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin lakisääteisten velvoitteidensa täyttämiseksi saamenkielisen väestön perusopetuksen asianmukaiseksi järjestämiseksi. Edellä ja muutoin päätöksestä ilmenevin perustein syrjintälautakunta katsoo, että Enontekiön kunnassa kaikki saamenkieliset lapset eivät ole saaneet perusopetusta äidinkielellään kuten laki edellyttää. Kaikki suomenkieliset lapset ovat kuitenkin saaneet perusopetusta suomenkielellä. Näin saamenkielisiä lapsia on kohdeltu heille haittaa aiheuttaen heidän etnisestä taustastaan johtuen heidän kotiseutualueellaan epäsuotuisammin kuin suomenkielisiä lapsia on kohdeltu. Uhkasakon asettaminen: Uhkasakon asettamista harkitessaan ja sen suuruutta arvioidessaan syrjintälautakunta on ottanut huomioon saamenkielisen väestön syrjinnän laajuuden kunnan vastuulla olevien saamenkielisten peruspalveluiden saamisessa Enontekiöllä, ja kunnalle kuuluvan erityisen velvoitteen niiden järjestämiseksi saamelaisten kotiseutualueella. Päätös: Syrjintälautakunta kieltää Enontekiön kuntaa jatkamasta tai uusimasta saamenkieliseen väestöön kohdistuvaa yhdenvertaisuuslain 6 :n vastaista etnistä syrjintää päivähoidon, terveydenhoidon, vanhustenpalvelujen ja perusopetuksen järjestämisessä. Saamenkielistä väestöä koskevan syrjintäkiellon välittömäksi noudattamiseksi Enontekiön kunnalle asetetaan 5000 euron uhkasakko. Lainkohdat: Yhdenvertaisuuslaki 2 1 momentti 3 kohta, 2 2 momentti 1 kohta, 6 2 momentti 1 ja 2 kohta, 13 1 momentti 2 kohta, 13 3 momentti, 17, Uhkasakkolaki 6 3 momentti, 22, Sosiaalihuoltolaki 17, Laki lasten päivähoidosta 2 a, 11 1 ja 2 momentti, Päivähoitoasetus 1 a, Laki sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista 4 1 ja 2 momentti, Potilaan asemasta ja oikeuksista annettu laki 3 3 momentti, 5 2 momentti, Erikoissairaanhoitolaki 35, Perusopetuslaki 4 1 momentti, 10 2 momentti, 12 1 momentti, 15 1 momentti, Laki saamelaiskäräjistä 3 1 momentin 1 kohta, 4, Saamen kielilaki 1 2 momentti, 2 1 momentti 1 kohta, 4 2 momentti, 11, 14 1 momentti, 15 3 momentti, 18, 24 1 momentti, 28 2 momentti, 32, Kansanterveyslaki 5, Perustuslaki 6 2 momentti, 17 3 momentti, 22. Sivu 15/15\nSaamenkielisen opetuksen järjestäminen Inarin kirkonkylän koulussa\nSaamenkielisen opetuksen järjestäminen Inarin kirkonkylän koulussa Vanhempien kannanotto Me allekirjoittaneet vanhemmat, joiden lapset saavat saamenkielistä perusopetusta Inarin yhtenäiskoulussa, käännymme\nSyrjintä, saamenkieli, etnisyys, äidinkieli, kielikylpy, päivähoito, kunta, lakisääteiset tehtävät, yksilöinti, todistustaakka, uhkasakko\nSyrjintä, saamenkieli, etnisyys, äidinkieli, kielikylpy, päivähoito, kunta, lakisääteiset tehtävät, yksilöinti, todistustaakka, uhkasakko SYRJINTÄLAUTAKUNTA Diaarinumero: 2008-25/Pe-2 Antopäivä: 27.11.2008


Helppouden ystävien luottotuote - Annika Ollila\nKuluneen vuoden aikana oon paneutunut erilaisiin ihonhoitotuotteisiin ihan uudella innolla ja opetellut huomaamaan, mikä on omalle, hormonaalisten muutosten vuoksi muuttuneelle, iholleni nykyään paras ja toimivin ihonhoitorutiini. Ennen ihoani kuvasi parhaiten sana normaali, sillä se ei vaatinut oikeestaan sen kummempaa huolenpitoa tai lainkaan tuotteita pysyäkseen kauniina, mutta sittemmin se on kehittynyt ihotyyppien sekasikiöksi, joka kuivuu helposti ja on normaalisti vähäepäpuhtauksinen, mutta jonka t-alue rasvoittuu päivän mittaan ihan eri tavalla kuin aiemmin. En oo koskaan saanut alan ammattilaiselta varsinaista ”diagnoosia” ihotyypistäni, mutta olkoon se sitten vaikka pintakuiva sekaiho. Oon kokeillut yhtä sun toista tuotetta ja ihastunut osaan, vähät piitannut toisista. Jotkut on jättäneet ihoni aavistuksen kiristäväksi, toiset vuorostaan kaunistaneet sitä parhaalla mahdollisella tavalla tuoden mukanaan ekstra-annoksen hyvää ihoitsetuntoa – juuri niin kuin hyvän ihonhoitotuotteen pitäisikin.\nNyt loppuvuodesta oon tutustunut entistä intensiivisemmin miselliveteen. Ensimmäiset ajatukseni siitä olivat, että mikä ihme tämä kasvoveden näköinen väritön ja hajuton tuote oikein on ja miten ainoastaan tämä voisi muka riittää koko kasvojen puhdistusprosessiin, johon käytetään yleensä meikinpoistoaineita, puhdistusvaahtoja tai -emulsioita, vettä, kasvovettä ja vielä kosteutustuotteitakin?! No, misellivesi on karkeasti tiivistettynä yhden askeleen kasvojenpuhdistus, sillä itse tuotteen lisäksi tarvitset ainoastaan vanulappuja – edes vettä ei tarvita, sillä sen käytön jälkeen kasvoja ei oo tarkoitus huuhdella. Tää jakaa kuluttajia aika ronskisti kahteen leiriin, sillä toinen osa pitää sen kätevyydestä ja helppoudesta, kun taas toinen kokee tarvitsevansa vesipesun kasvojenpuhdistussessioidensa päätteeksi saadakseen täysin puhtaan tunteen. Misellivesi sopii kaikille ihotyypeille rasvoittuvimmasta ongelmaihosta kaikkein herkimpäänkin hipiään, sillä se syväpuhdistaa ja kosteuttaa kasvoja samanaikaisesti, mutta parhaiten sanoisin sen sopivan erityisen herkälle ja kuivalle ihotyypille, jolle vaahtoavat puhdistustuotteet ja kasvovedet jättävät kireän, punoittavan tai kihelmöivän pinnan. Misellivedellä saa poistettua kasvojen, silmien sekä huulien meikinkin ongelmitta ja jotkut käyttävät sitä jopa vedenkestävän meikin poistoon.\nMisellit itsessään ovat hiukkasia, jotka vetävät likaa, talia ja meikkiä puoleensa magneetin lailla. Niitä on käytetty jo vuosikausia esimerkiksi erilaisissa saippuoissa, mutta misellivedessä kaikki ylimääräiset ainesosat on jätetty kokonaan pois ja lopputuloksena on yksinkertaisen helppo tuote. Misellit lukitsevat likaa itseensä niin, että vaikka olisit pyyhkinyt huuliltasi juuri kirkkaanpunaisen huulipunan, niin voit sen jälkeen puhdistaa samalla vanulapulla muutkin kasvot tahraamatta niitä punaiseksi.\nGarnierin Micellar Cleansing Water on täydellinen valinta niille tyypeille, jotka eivät jaksa moniaskelista ihonhoitorutiinia, mutta eivät siltikään halua tinkiä puhtaudesta. Monille tutun, tavallisen Cleansing Waterin rinnalle on tullut vastikään myös Micellar Cleansing Water in Oil, jossa miselliveteen on sekoitettu myös erityisen kosteuttavia öljyjä ja joka poistaa kaikkein vahvimmankin bilemeikin silmänräpäyksessä. Ripsienpidennysten käyttäjälle tää ei öljyjen vuoksi luonnollisestikaan sovi (siinä tapauksessa kannattaa valita öljytön vaihtoehto), mutta mikäli tavallisen miselliveden puhdistusteho ei tunnu jostain syystä olevan jollekin riittävä, niin öljyinen versio on sitä varmasti.\nYksi mun vuoden ylivoimaisesti käytetyimpiä kosmetiikkatuotteita on Micellar Cleansing Wipes with Oils, jossa öljyisellä misellivedellä kostutetut puhdistusliinat on kätevässä matkakokoisessa paketissa, joka on helppo nakata mukaan esimerkiksi käsilaukkuun tai matkalle. Kesällä mökkeillessämme juoksevaa vettä ei ollut käytössä ollenkaan, mutta koska näiden käytön jälkeen iho ei tarvitse huuhtelua, niin se ei ollut ongelma eikä mikään. Myönnettäköön, että kyseiset wipesit on ollut todettu erityisen käteviksi myös sellaisina iltoina, jolloin oon nukahtanut meikit naamalla rättiväsyneenä sohvalle ja poikaystävä on puhdistanut ne kasvoiltani ennen sänkyyn taluttamista… Ellen ihan kamalasti huijaa, niin parhaillaan menossa taitaa olla viides paketti näitä.\nTällä hetkellä mun jokapäiväinen ihonhoitoruutiinini on seuraavanlainen: aamuisin huuhtelen unihiekat silmistä kylmällä vedellä ja pyyhin sen jälkeen kasvot miselliveteen kostutetulla vanulapulla. Välillä lisään kosteusvoiteen vähän ennen meikkauksen aloittamista, välillä kosteuttava meikinpohjustusvoide taas ajaa asiansa. Illalla meikkejä puhdistaessani nappaan ensin silmämeikit suosikkimeikinpoistoaineellani veks, jonka jälkeen hieron iholle puhdistusgeeliä, huuhtelen sen pois, pyyhin viimeisetkin lianjäämät pois kasvovedellä ja viimeistelen operaation kosteusvoiteella. Reissuun lähtiessäni otan vanulappujen lisäksi mukaan ainoastaan (öljyisen) miselliveden ja/tai misellivesipuhdistusliinat helppouden (ja mahdollisimman kevyiden matkatavaroiden) takaamiseksi ja pelkästään niillä pärjätään matkalla mainiosti.\nMisellivesi ei oo enää mikään upouusi keksintö, vaikka mä tutustuinkin siihen mattimyöhäisenä vasta tänä vuonna. Onko se teille ennestään tuttu? Kuinka moni teistä käyttää (tai on jossain vaiheessa käyttänyt) misellivettä päivittäisessä ihonhoidossa ja mitä ootte tykänneet? Koetteko, että se riittää yksinään kasvojenpuhdistukseen, vai ootteko palanneet monivaiheiseen puhdistusrutiiniin? Hyviksi koettuja ihonhoitotapoja kun on niin monta kuin ihmisiäkin, niin ois mielenkiintoista kuulla teidänkin rutiineistanne!\n30 joulukuun, 2017 at 11:15\nMuutama turha ja randon kysymys tähän väliin xD mistä teidän pyyhkeet on? Entäpä tuo ihana puinen vanulappujen pidike?\n30 joulukuun, 2017 at 11:20\nHaha, aina saa kysyä! Pyyhkeet on Marimekolta vuosia sitten ostettu, puinen purkkihommeli on vuorostaan Ikeasta 🙂\n30 joulukuun, 2017 at 11:16\nSiis KIITOS tästä vinkistä! Mun iho on muuttunu tänä talvena ihan omituisen pintakuivaks ja kireäks, vaikka samoilla aineilla ja elämäntavoilla ollut ennen tosi hyvässä kunnossa. Josko tää misellivesi sopis mulle, muelenkiinnolla kauppaan ja testaamaan!\nPs. En mä kestä jos sun poikaystävä oikeesti pyyhkii sulta meikit ja kantaa sut sänkyyn. <3\n30 joulukuun, 2017 at 11:25\nHuippua, jos tuli uutta tietoa! Toi kun on ollut jo pari vuotta niin suosittu tuote, että varauduin jo siihen, ettei se olisi kellekkään enää tuntematon. Toivottavasti se sopii sun iholle hyvin! Ja haha, toi tapahtui ihan ekoja kertoja heti silloin, kun olin vasta palannut reissusta kotiin ja mun sydän suli samantien. Siinä tilanteessa meikkien pesu tuntuu aina ihan ylivoimaiselta, niin poikaystävä sitten ajatteli, että parempi, etten kuitenkaan käy meikit naamassa nukkumaan 😀 <3 Niin symppistä!\n30 joulukuun, 2017 at 11:19\nlieneekö kyseisen miselliveden ainesosaluetteloa muutettu, vai sisältääkö se edelleen syöpävaarallista kemikaalia? Lähteenä: http://www.kemikaalicocktail.fi/2016/01/syopavaarallista-kemikaalia-loytynyt-36-tuotteesta/\n30 joulukuun, 2017 at 11:26\nHei! Voin kysyä asiasta Garnierilta ja palata tähän heidän vastauksensa kanssa myöhemmin 🙂\n30 joulukuun, 2017 at 11:30\nKiva juttu 🙂 Odotan mielenkiinnolla Garnierin vastausta!\n31 joulukuun, 2017 at 18:45\nSisältää valitettavasti edelleen 🙁 ihmetyttää kun tuo on PHMB on Suomen markkinoilla kiellettyä ja sitä sisältävien tuotteiden myynti kiellettyä…\n10 tammikuun, 2018 at 19:03\nViime keväänä kuitenkin Teknokemian yhdistys ry julkaisi tiedotteen, jossa kerrottiin PHMB:n olevan turvallinen kosmetiikan säilöntäaine 0,1%:iin asti uudelleentestauksen jälkeen, poislukien spray-tuotteet. Eli itse olisin kiinnostunut säilöntäaineen prosentuaalisesta määrästä Garnierin tuotteissa. 🙂 Tietenkin tässäkin saa olla hieman skeptinen, ja varsinkin ympäristötieteellisestä näkökulmasta PHMB on myös hyvin haitallinen vesistöille. Toivon, että Garnier on vähentänyt ko. säilöntäaineen käyttöä.\n30 joulukuun, 2017 at 12:16\nolen käyttänyt tuota pinkkiä putelia sen ilmestymisestä saakka, ihanan helppo enkä vaihtaisi pois! (kuulun juuri niihin ihmisiin jotka vihaavat meikkien poistoa illalla ja haluaisivat vain nukkua meikit naamalla)\n30 joulukuun, 2017 at 19:25\nMä en nuku oikeestaan koskaan meikit naamalla, mutta hitto soikoon se niiden puhdistus on välillä jotenkin todella raastavaa 😀 Jotkut mun kaverit pitää tollaisia puhdistusliinoja yöpöydälläkin sen varalta, että jos esim. nukahtaa sohvalle meikit naamassa, eikä jaksa käydä pesemässä meikkejä vessassa pois, niin ne voi siitä huolimatta pyyhkäistä pois sänkyyn siirtyessä.\n30 joulukuun, 2017 at 12:22\nVaihdoin pari kuukautta sitten itsekin tuohon Garnierin miselliveteen, ja pakko sanoa että tykästyin! Entinen puhdistustuote teki mulle ihan hirveesti finnejä naamaan (en osannut epäillä sitä syylliseksi ennen kuin äiti sanoi että sehän voi johtua siitä, pääni puhki sain miettiä mistä johtuvat), ja nappasin sattumanvaraisesti marketista jonkun kivannäköisen putelin matkaan. Sattumalta oli juuri tuo Garnierin tuote, mikä sullakin on (ei tuo öljypohjainen) kun muistin nähneeni sen sun postauksessa aikaisemmin. Kannatti, finnit läks ja ihon kireys siinä samassa! 🙂\n30 joulukuun, 2017 at 19:29\nOon kuullut monilta, että toi kyseinen misellivesi on ollut tosi tykätty. Kiva, että säkin löysit sen ja tykästyit siihen! 🙂\n30 joulukuun, 2017 at 13:06\nPakko mainita että sun innoittamana ostin kokeiluun ne Garnierin Aloe Vera tuotteet, puhdistusaineen, kasvoveden ja sen kosteusvoiteen. Tokmannilla oli vielä silloin kaikki Garnierin ihonhoitotuotteet -40% joten tuotteet ei paljoa 10e enempää maksanut yhteensä.\nMulla oli tuossa loppukesästä ongelmia ihon kanssa, mun iho on aina ollut ihan hyvässä kunnossa satunnaisia näppylöitä lukuunottamatta, mutta syksyllä en tiedä mitä tapahtui ja kasvot erityisesti suun ja leuan alue räjähti finneihin ja jatkuvasti oli se 3-4 finniä kasvoissa eikä niiden hoito auttanut mitään sillä ne tulivat vielä tismalleen samaan paikkaan takaisin, jos siis puristin finnin se tuli uudelleen, puristin taas ja jälleen se tuli, ja voit kuvitella miten se leuka sitten punersi sen jatkuvan puristeluiden takia.\nOstin sitten pienessä paniikissa ”laadukkauta ja kalliita” ihonhoitotuotteita mm. Dermalogicaa mitä monet bloggaajat mm käyttää ja verkkokaupan ostoskorin summa 4 tuotteella kipusi YLI 200e, lisäksi oli muutama tuote Olivia Kleiniltä ja tämän brändinkään tuotteet eivät todellakaan ole edullisimmasta päästä.\nTuotteet tuli himaan ja olin innoissaan että nyt mulla on kunnon tuotteet ja vaikka hinta oli mun budjettiin aivan liian iso sain tuotteet jotka ovat inchiltään hyviä, eivät sisällä hajusteita ja alkoholeja. Käytin tuotteita ja olin pettynyt, tilanne mun kasvoissa ei muuttunut mihinkään, finnejä tuli ja mitään ei tapahtunut paitsi se että käytin yhteensä lähes 300e taivaan tuuliin.\nKoska mikään ei muuttunut marssein Tokmannille ja ajattelin että ”antaa mennä” laitan markettituotteet testiin. Olin siis hieman (aika paljonkin) skeptinen , ajattelin ettei 4-5e tuotteella tee mitään ja mun naama räjähtää entistä enemmän, sekä tuotteet sisältävät alkoholia mikä varmaan kuivattaa mun ihon korpuksi.\nOon nyt yli kuukauden käyttänyt säännöllisesti pelkästään noita Garnierin Aloe Vera sarjan tuotteita, eikä mun kasvoissa ole tällähetkellä yhtäkään finniä ja mun iho on TÄYDELLISESSÄ kunnossa.. siis ihan sellainen ku mun iho on aina ollut, musta jopa tuntuu että finniarvetkin ovat vaalentuneet 😀\nSun postaus siis pelasti mun ihon ja olin vähän hämmentynyt että 10e saan koko kasvojenhoitotuotteet jotka on täydelliset mun iholle, eikä pelkästään iho ole tyytyväinen sillä kyllähän lompakkokin tykkää kun ei tarvitse käyttää satoja euroja.\nKiitos sulle! 😀\n30 joulukuun, 2017 at 19:23\nMahtavaa kuulla! Mä käytän kans niitä Aloe Vera-tuotteita iltaisin ja ne on sopinut munkin iholle täydellisesti. Oon itseasiassa saanut muutaman ihmettyneen sähköpostinkin, että käytänkö OIKEESTI vaan näin edullisia ihonhoitotuotteita, kun mun iho on niin hyvässä kunnossa – vähän kuin kallis hinta ois tae siitä, että tuotteet tekee kaikkien kasvojen iholle ihmeitä. Enemmän kyse on kuitenkin siitä, että mikä kenenkin iholle sopii – joillekin ne on ne kalliimmat putelit, kun taas jotkut on löytänyt parhaimmat tuotteet ihan markettien hyllyiltä <:\n30 joulukuun, 2017 at 17:46\nEiks noista tuotteista ollu jotain juttua et niis on syöpää aiheuttavaa ainetta!\n30 joulukuun, 2017 at 19:14\nMoikka! Mitä meikkivoidetta/pohjaa käytät? Sulla on niin kaunis iho ?\n30 joulukuun, 2017 at 19:21\nMoi! Tein JUST sopivasti viikko sitten meikkipostauksen ja sieltä löytyy kaikki käyttämäni meikkituotteet: https://annikaollila.fi/2017/12/jokapaivan-arkimeikkini/ 🙂\n9 tammikuun, 2018 at 19:25\nHei mitä sävyä käytät tosta lumenen beauty serumista? Täältä ei tunnu löytyvän kaupoista muutaku mediumia ja pohdin tarvisko mulla kumminkin olla se light 😀\n9 tammikuun, 2018 at 19:28\nMulla on just medium. Tosin näin talviaikaan light vois olla melkeen parempi, mut ei toi onneks mitenkään huomattavan tummaks jää.\n30 joulukuun, 2017 at 19:22\nOon varmaan ainut, joka sanoo näin mutta mulla nimenomaan tämä garnierin misellivesi aiheuttaa kiristävän tunteen iholle, tuntuu kuin ois joku kiristävä kuori iholla sen käytön jälkeen. Ihmetyttää vaan kun moni tuotetta kehunut juuri sen takia ettei tätä kiristävä tunnetta jää, mutta minulla tilanne vähän päinvastainen 😮 Pitänee antaa vielä kerran mahdollisuus ja huuhdella oikeen urakalla kasvot veden kanssa vielä käytön jälkeen (vaikka sitäkin oon kyllä yrittänyt aiemmin) tai sitten pitää vaan yksinkertaisesti hyväksyä se tosiseikka ettei tuote sovi mun iholle, vaikka mulla samantyyppinen iho kuin sun oma kuvailemasi… Onkohan kukaan muu törmännyt vastaavaan?\n30 joulukuun, 2017 at 19:27\nTuskin oot ainoa – kaikki ihot kun on niin erilaisia, että on luonnollisesti niitäkin, joille misellivedet ei sovi ollenkaan <: Monilla vesihuuhtelu on itseasiassa se, joka saa aikaan sen kaikkein kiristävimmän tunteen, mutta mikäli se on kasvoilla "valmiina" jo heti tuotteen käytön jälkeen, niin siitä tuskin on kyse!\nMä kokeilin tota, mut toi miselliveden tyylinen poreilu ei sopinu yhtään mun iholle. Ihosta tuli entistä kuivempi 🙁 mä oon just se tyyppi, joka joutuu pesee naaman aina ton veden jälkeen, koska kasvoja kiristää niin paljon.\n30 joulukuun, 2017 at 22:10\nItse zero waste elämäntapaan siirtyneenä käytän kasvojen pesuun himalajansuola palaa, ja kosteutuksesta huolehdin pesemällä kasvot päivittäin oliiviöljyllä. Olen ajatellut ostaa jonkin palasaippuan muodossa myytävän kasvorasvan mutta vielä ei ole tullut kokeiltua. Niin ja konjac-sieni on ollut kans jonkin aikaa käytössä, olen tykännyt hirmusti!


Tähdet ja avaruus: Avaruudessa olo tuhoaa verisoluja\nAstronautit ja kosmonautit yhteiskuvassa Kansainvälisellä avaruusasemalla. Kuva Thomas Pesquet\n24.01.2022 | Sakari Nummila\nAvaruudessa olo tuhoaa verisoluja\nPainottomuus voi aiheuttaa pitkäkestoista anemiaa. Analyysin mukaan astronauttien kehot tuhosivat avaruudessa 54 prosenttia enemmän veren punasoluja kuin maanpinnalla.\n"Avaruusanemiasta on raportoitu jatkuvasti ensimmäisistä avaruuslennoista lähtien, mutta emme ole tienneet, mikä sen aiheuttaa", toteaa Guy Trudel Ottawan yliopistosta.\nKun painovoimaa ei ole, ihmiskehon nesteet pakkaantuvat normaalia enemmän päähän ja vartalon yläosiin. Samalla astronautit menettävät noin 10 prosenttia verisuonissaan olevasta nesteestä.\nEnnen nyt julkaistua tutkimusta anemian luultiinkin olevan kehon tapa sopeutua uuteen tilanteeseen. Punasolujen määrän ajateltiin myös palaavan normaaliksi parissa viikossa avaruudesta paluun jälkeen.\nTrudelin tuoreessa tutkimuksessa kuitenkin osoitetaan, että punasolujen tuhoutuminen ei johdu vain nesteiden muutoksesta – pääsyy on itse painottomuudessa.\nMaapallolla kehomme tuhoaa noin 2 miljoonaa punasolua sekunnissa, mutta avaruudessa punasoluja tuhoutuu 3 miljoonaa kappaletta sekunnissa. Lisäksi tutkimuksessa mukana olleilla astronauteilla punasolujen tuhoutuminen oli 30 prosenttia suurempaa vielä vuoden päästä verrattuna ennen avaruuslentoa vallinneeseen tasoon.\nVaikka punasolujen syntymisnopeutta ei mitattu, tutkijat olettavat myös tämän prosessin kiihtyneen.\nTulosten perusteella astronauttien ja avaruusturistien terveyttä tutkittaessa kannattaa anemian aiheuttamia riskejä tarkkailla erityisen tarkasti. Tämä on tärkeää etenkin pitkillä, esimerkiksi Kuuhun tai Marsiin suuntautuvilla avaruusmatkoilla.\nAiheesta lisää Ottawan sairaala (englanniksi)


HIFK:n peliesitykset kaudella 2019–2020 | Sivu 35 | Jatkoajan keskustelupalsta\nFirst Edellinen 35 of 99\n01.11.2019 klo 14.28\nLuin myös pyynnöstäsi jutun aikoinaan, ja itse tulkitsin sen aivan eri tavalla kuin sinä. Siinä missä Joonas Tanska on kakkosvalmentaja, jolla ideaalitilanteessa pitäisi olla paljonkin annettavaa IFKn pelitapaan (vrt. Manner aikoinaan Kärpissä) niin Halttusella on varmasti tärkeä rooli, mutta hän ei varmasti ole laatimassa IFKn pelitapaa.\nEikös kakkosvalmetaja ole Kari Kalto? Tanska vastaa alivoimasta ja Kalto ylivoimasta. Sitten ilmeisesti molemmilla on peluutusvastuu otteluiden sisällä. Halttunen antaa sitten ensi käden tietoa Pikkaraiselle pelin aikana jota Pikkarainen sitten käyttää pelisuunnitelan muokkaamiseen.\nPikkarainen oli se kakkosvalmentaja ennen sitä ja tuo niitä asioita nyt joukkueen käyttöön. Eiköhän ne pelitavalliset asiat laadi Pikkariainen/Kalto ja Tanska/Halttunen/Lundell on tiimin osaset.\nEdelleenkään ei aukea miten Tanskan tekeminen niin paljon vaikuttaa kokonaisuuteen ja miten Joonas Tanska seisoisi sen lopullisen tavoitteen tiellä? Ei kyllä aukea myöskään miten Lennart Petrell sen tavoitteen tiellä seisoo.\n01.11.2019 klo 14.51\nSiihen en pysty ottamaan kantaa kumpi on kakkosvalmentaja Kalto vai Tanska, mutta oli roolit kumminpäin tahansa niin molemmilla pitäisi olla annettavaa IFKn pelitapaan. Pikkaraisen revolverilätkä on helvetin upeata seurattavaa silloin, kun se toimii, mutta on täysin epärealistista odottaa, että IFK pystyisi pelaamaan koko ajan pelitavan edellyttämällä intensiteetillä. Tässä tullaankin siihen ongelmaan, joka on näkynyt myös kaukalossa eli miten pelata silloin, kun ei ole energiaa vetää revolverilätkää? Tässä toivoisin Pikkaraiselle löytyvän apua Tanskalta ja Kaltolta, ja Tanskan aiemmat ja nykyiset näytöt huomioiden ei ole tulossa. Tämä siis vastauksena kysymykseesi, millä tavalla Joonas Tanska seisoo lopullisen tavoitteen tiellä. Lisäksi joku muu nosti täällä esille, että mitä käyttöä Joonas Tanskalla ylipäätään on IFKssa, jos todellisuudessa hän on marginaalinen tiimin osanen vailla sen suurempaa kontribuutiota peliin? Eikö Eurooppalaisen suurseuran tavoitteena pitäisi olla palkata kaikkiin pesteihin parhaat mahdolliset tekijät, eikä antaa suojatyöpaikkoja IFKn kunniapinssin omaaville kavereille? Petrell nyt on nykyformissaan Mestistasoinen pelaaja, ja ei varmasti pelaisi peliäkään, jos sellässä ei luki Petrell #32 ja takana upea ura IFKssa.\nVoihan olla että ei ole määritelty kuka on 2. tai 3. valmentaja vaan jakavat hommia kompetenssin mukaan. 2 apukoutsia + Lundell ja Halttunen on varmaan aika hyvä setti. Pelitapa ja kokonaisuus käsittääkseni Pikkaraisella. Av ja yv sekä pakit ja hyökkääjät jotenkin jaettu sekä pelaajien henk.koht valmentaminen myös jaettu. Mä uskon että IFK:lla on aika kompakti paketti.\n01.11.2019 klo 16.35\nTässä on vastauksia noihin kysymyksiin. Erittäin hyvä artikkeli muutenkin.\nStadin kirkkaat valot, marraskuu: Syyskuun kriisi jäi taakse − täsmähankinnat ja tulikuuma Turunen käänsivät kurssin\nSyyskuussa HIFK:ta näytti pyörittävän jo tutuksi tullut turbulenssi. Nopeimmat ehtivät vaatimaan jopa päävalmentajalle potkuja, mutta lokakuu käänsi kelkan ja helsinkiläiset nousivat\nNiin kuin jo aikaisemmin sanoin, minulle IFK edustaa tiettyjä arvoja. Petrell nelosketjun laidassa ei ole minkään menestyksen tiellä. Se olen jo sanonut ettei Petrellin pitäisi olla kapteeni, mutta ei olisi pitänyt olla Luttisenkaan. IFK:n oma protokolla ei ole näiden pelaajien vika. Olen kyllä eri mieltä tuosta Petrellin tasosta.\n01.11.2019 klo 16.46\nPakko poimia tuosta artikkelista yksi oivallus: Teemu Turusen pelaamisesta tulee kieltämättä mieleen juurikin Timo Pärssinen. Samanlainen dynamo, hiukan samanoloinen pelityyli, mutta vielä sellainen taitavampi ja paranneltu versio Pärssisestä. Siellä jo vertaillaan Turunen-Paajanen-Dyk -vitjaa legendaariseen Pärssinen-Harkins-Kuhtaan, mutta ehkä tuo on hitusen aikaista vielä. Potentiaalia superketjuksi toki löytyy.\nReactions: Jan_Peter ja Hattu\nNo niin, taas tuli katsottua noin puolet matsista. Matsin viihdearvo oli 7, mutta positiivista on, että IFK pystyy ottamaan nykyään näiltä altavastaajilta ns. pakollisia pisteitä aika hyvällä prosentilla.\nPelaajista tällä kaudella miellyttää kyllä tuo Turunen-Paajanen-kaksikko, heistä tulee etäisesti mieleen Melametsä-Arima-kaksikko, jotka aikoinaan hankittiin naapurista viekkaudella ja vääryydellä. Arima oli se paajanen ja Melametsä se turunen. Lisäksi Lundellin otteet miellyttävät, varsinkin kun on oma poika. Pakisto tuntuu myöskin valmiilta.\nOmasta pojasta päästäänkin aasinnsiltaa pitkin näihin meidän ikijunnuihin, eli Kopin veljeksiin. Varsinkin Puku 1 alkaa jo lähennellä Camp-huumorin rajamaita. Kapteenin merkki rinnassaan hänen toilailunsa kentällä alkavat etäisesti saada jo seppopakolamaisia piirteitä. Perkele kun Puku Ykkösen ja Puku Kakkosen keskellle saataisiin vielä edes muutaman matsin ajaksi (ennen seuraavaa loukkantumista) ThomasNy, niin IFK:n kahdeksan kauden juniorityön hedelmät pääsisivät yhdessä kirmaamaan yhdessä kentällä, muistuttaen meitä kaikkia siitä, että IFK:n juniorityön suhteen pitää olla pitkäjänteinen ja käsivällinen: jotkut pelaajista saattavat puhjeta kukkaan vasta nelikymppisinä, tai ehkä vielä myöhemmin.\nHuomenna on aika tärkeä mittari sen suhteen, missä IFK:n toidellinen taso tällä hetkellä on. Toivotaan viihdyttävää matsia.\nReactions: Keskikalja, tommy36, -Kantor- ja 3 muuta\nItse taas sanoisin, että se ei ole mikään mittari. Kärpät levännyt keskiviikosta asti, HIFK matkustaa bussilla sinne yötä myöden, 5-6 avainpelaajaa sivussa ja tänään lyötiin terveillä kärkijätkillä all in. Sanoisin että voitto huomenna vaatisi ison ihmeen.\nReactions: Coreyy, microugn, Pekka Kaukalo ja 6 muuta\nHyvälle joukkueelle tämä ei ole mikään ongelma. Kärpät kaatuu huomenna.\n01.11.2019 klo 22.03\nJoo pelkään kyllä huomisesta vähän sellasta meidän ylikävelyä. Todella tehokkaalla maalauksella ja veskarin ihan huippuvireellä se ihme voi olla mahdollinen, mutta vaikeaa on.\nOnneksi alkaa tauko. Nyt on saikkuriski taas äärimmillään, kun siellä Turuset vetää puolentunnin peliaikoja.\nMutta uskotaan pieneen ihmeeseen ja pisteisiin.\nSekava peli kalakukkojen kaupungissa, jossa Lundellin otteet miellyttivät silmää. Ei ole ehkä vielä yyber-tasolla (viimeksi Heiskanen), mutta onhan tuota taas upeaa katsoa. Oma junnu dominoi.\nEi valittamista. Saatanan pimeä räntäsateinen marraskuu ja voitto Savosta ihme rimpuilun jälkeen. Engren oli todella hyvä tänään.\n01.11.2019 klo 22.25\n....Huomenna on aika tärkeä mittari sen suhteen, missä IFK:n toidellinen taso tällä hetkellä on. Toivotaan viihdyttävää matsia.\nEi ole mikään mittari. Kiitos jälleen tän kalja-liigan älyttömän peliohjelman.\nReactions: Walkin ja Jan_Peter\nVoi sen sanoa, että olosuhteet ei ole otolliset. Peliohjelma ja loukkaantumistilanne nyt epäsuotuisat. Mahdollisuuksia on, mutta odotusarvona Kärpät kyllä vie peliä ja IFK varmaan pyrkii pysymään pelin sisällä ja puolustaa keskustaa. Veskarille tulee varmaan 40+ vetoa. Jos pelaa hyvin ja puolustus toimii, niin mahdollisuudet vähämaaliseen voittoon. Tallberg voi myös tippua kokoonpanosta pelikiellon takia.\nReactions: Hattu ja Pate44\n01.11.2019 klo 22.30\nLundell on tehnyt paljon duunia, joten hyvä kun saa onnistumisia myös pisteiden muodossa.\nLyytinen oli mun mielestä tänään paljon parempi. Johtuiko siitä kun pelasi puolustavamman pakin kanssa..?\nSiistiä että kun Engberg nostettiin ylivoimaan niin teki tuollaisen Tallberg tyylisen byyrin.\nÄrsyttää Engrenin puolesta, kohta vedetty yli kausi samalla moodilla. Vetoja ei tule ja maaliin menee veto jota harva edes saisi torjuttua. Toki nyt oli hyväksyminen kyllä aika kyseenalainen.\nEi pysty Heljanko ja Hämäläinen täyttämään valitettavasti riittävän hyvin puuttuvia ukkoja. Yllättävää silti miten vähän saivat peliaikaa.\nLennu tänään snadisti parempi.\n01.11.2019 klo 22.33\nHyvä taistelu jätkiltä tänään varamiehisenä, potkumaalien ja oudon ulosajon pelissä.\nTälläiset kasvattaa ja yhtenäistää taas jengiä.\n02.11.2019 klo 00.12\nPakko todeta, että parissa viime matsissa on ollut tappio niin lähellä jo varsinaisella peliajalla, että viiteen pointsiin täytyy olla erittäin tyytyväinen!\nPlussana mainittava, että Engren oli hyvä heti paluuottelussaan ja Maikkeli Keräsestä saadaan vielä oikein kunnon vahvistus, näin uskon! Lyytinen on sikäli ihme kaveri, että koskaan ei tiedä mitä uskaltaa odottaa. Oli tänään erittäin hyvä ja todennäköisesti huomenna aivan kuutamolla.\nOulussa tulee todennäköisesti kunnolla turpaan.\nLevännyt Kärpät vs. siipirikkoinen ja väsynyt Hifk. Aika paha ilta luvassa!\nSiis voi vitun vittu tuota tuomarointia!? Oikeasti menee hermot kun joka saatanen IFK:n virhe etsitään suurennuslasin kanssa ja KalPalta noita katsottiin hirveä määrä läpi sormien. Paskaa tuomarointia läpi pelin!\nVitutti myös ihan kybällä tuo Tallbergin ulosajo, mitä helvettiä kalakukko siinä tilanteessa teki? Rupesi jarruttamaam ja estämään Tallbergia selvästi ennen kiekkoa ja sitten urpo vielä kauhoo tätä Tallbergin lapaa omaan kainaloon. Mitä vittua?! Tallberg ei tilanteessa tehnyt kyllä yhtään mitään väärää.\nAnteeksi tämä avautuminen, itsellä ei ole mitään KalPaa vastaan päinvastoin. Meillä on kahden kerroksen väkeä, ykkös- ja kakkosketju toimivat hyvin, puolestaan kolmos- ja nelosketju eivät. Toivottavasti porukkaa saadaan pian sairastuvan puolelta takaisin askiin, onneksi leveyttä on näinkin paljon kun nämä meidän alaketjujen jyrät suorittaa ihan hieveällä tasolla.\nReactions: Lemieaux, HJL ja Postinjakaja\n02.11.2019 klo 00.30\nVälillä oikein hävettää dissata Petrelliä, koska en haluaisi sitä tehdä, mutta... Noin kymmenen minuuttia peliaikaa ja otti sen perinteisen -1. Vaikka se omiin mennyt maali oli onnekas pomppu, niin koko nelonen pelasi sen erittäin heikosti. Yhdellä syötöllä kaikki kolme pihalle.\nErityisen paljon herran otteita tarkkailin ja kyllä se suurin murhe on kiekollinen pelaaminen, jota ei käytännössä ole. Sellaisissakin tilanteissa, joissa on selkeä syöttösuunta olemassa, niin vippailee ja roiskii kiekkoja osoitteettomasti. Jos väkisin haluaa jotain hakea positiivista, niin yhdessä vaihdossa kykeni pelaamaan kiekon onnistuneesti hyökkäyspään kulmasta ränniin maalin taakse. Se onkin Lennun tyypillisin kiekollinen teko. Kiekko tuli taistelukiekoksi hänelle takaisin ja pelasi sen viivaan, josta veto. Siinä oli hänen kiekollisin vaihtonsa. Aika surullista on, jos tuollaisista pitää iloja repiä. Mistähän näkisi Kalpa-pelin henk. koht. syöttöprosentit?\nLennun ja koko nelosen puolustukseksi sanon sen, että sieltä puuttuu sellainen tyypillinen nelosen sentteri, joka ottaisi aloituksia ja osaisi edes auttavasti auttaa hyökkäyksiinlähdöissä. Nykoppin menetys oli paha siitä, vaikka vielä enemmän siihen ihan sentterin tontille erikoistuneen kaverin haluaisin. Nyt kokeneet pelaajat roiskivat kiekkoa, kuin arat juniorit ja se on aika surullista.\nReactions: Lemieaux, Pate44, WPK ja yksi muu\n02.11.2019 klo 00.41\nErityisen paljon herran otteita tarkkailin ja kyllä se suurin murhe on kiekollinen pelaaminen, jota ei käytännössä ole. Sellaisissakin tilanteissa, joissa on selkeä syöttösuunta olemassa, niin vippailee ja roiskii kiekkoja osoitteettomasti. Jos väkisin haluaa jotain hakea positiivista, niin yhdessä vaihdossa kykeni pelaamaan kiekon onnistuneesti hyökkäyspään kulmasta ränniin maalin taakse.\nTämä. Ihan samaa manailin.\nTuntuu kyllä kummalliselta, että Lennu ei edes saa syötettyä ja jos, niin ei omille... Kyllähän se on paljolti itseluottamuksesta kiinni, mutta luulisi tuolla pelimäärällä jo tajuavan tuon pelin yksinkertaistamisen, älä leivo ja roiski, vaan jaa kiekkoa, omille mielellään...\n02.11.2019 klo 02.02\nHieno ja-voitto jämäjengillä! Lundell on kyllä kova ja Turusen jatkuvaa dominointia on kyllä nautinto katsella. Järvinen pelasi hyvin ja näkee kyllä kun ammattilainen on tontilla.\nKalpa ei nyt mikään kovin hyvä joukkue ole ja jos jäähyt eivät olisi sotkeneet niin varmat kolme pinnaa olisi tullut. Hyvä peli-ilme ja laadukkaita hyökkäyksiä ja kovaa puolustamista. Engrenille vaikea peli, mutta hyvin hoiti.\nToivottavasti Tallberg ei saa nyt kakkua tuosta tilanteesta. Kaveri oli aivan liekeissä ja huomenna olisi hyvä olla paikalla, koska kova (mahdoton?) peli näillä kokoonpanoeroilla tiedossa.\nÅsten, Keränen, Lennu jatkavat kokoonpanossa koskemattomuusamuletit kaulassa, vaikka eivät saa edes Kalpan tasoista jengiä vastaan mitään aikaiseksi. En tiedä, mutta menisivät nyt vähän itseensä. Ihme tehotonta junnaamista tuo peliesitys odotuksiini nähden.\nEngberg puolestaan paransi ja pelasi ihan pirteästi vaikka tulikin vahinkojäähy mistä Kalpa sitten tasoitti.\nNyt täytyy muistaa pitää ne valot päällä ja muistaa, että Heljangosta ei saanut sanoa mitään negaa, kun pelaa kuitenkin sata lasissa mutta jännittäen vasta ekoja pelejään, on väärällä paikalla/ketjussa ym, ...mutta ihmettelen jos IFK:n resuilla ei edes Hämäläisenkään tilalle nyt mistään saataisi huomiseksi...sanotaan nyt, ”tasokkaampaa” back-uppia tukemaan hyökkäystä.\nToisaalta, koska Kärpät vie todennäköisesti joka tapauksessa huomenna, niin sinnehän voisi lähteä myös ilman esim Turusia ja Paajasia ettei tule vaan loukkeja lisää ja annetaan päävastustajalle vähän sellasta sopivaa mutta sekavaa hyvänolontunnetta. Pisteitä on vieraskiertueelta kuitenkin ihan riittävästi odotuksiin nähden. Kuka edes haluaa mennä Ouluun jos ei ole pakko?\nEli kysymys kuuluu,\nPelataanko huomenna tosissaan voitosta IFK:n kauden ”päävastustajaa” vastaan tällä peliesityksellä, tällä otteluohjelmalla ja jäljellä olevalla kokoonpanolla?\n02.11.2019 klo 11.33\nItse taas sanoisin, että se ei ole mikään mittari. Kärpät levännyt keskiviikosta asti, HIFK matkustaa bussilla sinne yötä myöden, ...\nÄlä helkkarissa väitä, että HIFK:n joukkue olisi istunut yöllä linja-autossa! Kuopiosta ehtii Ouluun ihan normaalisti junalla lauantaina tai vaikka sillä linja-autollakin hotellissa nukutun yön jälkeen.\n02.11.2019 klo 12.31\nÄlä helkkarissa väitä, että HIFK olisi istunut yöllä linja-autossa! Kuopiosta ehtii Ouluun ihan normaalisti junalla lauantaina tai vaikka sillä linja-autollakin hotellissa nukutun yön jälkeen.\nNäin väittävät, eli vielä eilen illalla ajeltu Ouluun. Järjen mukaan molempia vaihtoehtoja on mietitty ja tämä ratkaisu oli fiksumpi.\n02.11.2019 klo 12.36\nKärpät kotona tällä kaudella:\nottelut 8, voitot 6, 2 tasuria, häviöt 0. Pisteet 21, piste/ottelu ka.: 2,625\nTehdyt maalit 31 (3,875 ka.) Päästetyt maalit: 11 (1,375 ka.) YV 27,59% AV 96,15%\nVaikea peli tulee olemaan, ainakin näiden tilastojen perusteella. Ja kuulemma vastustajan valmentaja on taktinen, me ollaan hävitty tää peli.\n02.11.2019 klo 12.51\nVarmaan niitä harvoja pelejä, joissa mulla ei mitään odotuksia/paineita/vaatimuksia IFK:ta kohtaan. Siis pistekin on jo plussaa omissa papereissani kun otetaan lähtökohdat huomioon.\nToki peli on sitten eri, että jos nyt jostain syystä IFK veisikin kuin litran mittaa koko matsin ja jäisi ilman pisteitä, niin ehkä sitten ottaisi pannuun, mutta katsellaan.\nTulkoon vaikea peli. Nyt on junnuilla näytönpaikka. Samoin Tuohimaalla. Kyllä me mun mielestä voidaan Kärpät voittaa vajaamiehistöisenäkin, se vaatii vaan kovan duunin ja oikean taktiikan.\nOnkin mielenkiintoista nähdä mitä IFK lähtee tekemään Kärppien vieraana...kilppari ja vastahyökkäykset, vai se oma peli?\n02.11.2019 klo 13.39\nIhan mielenkiintoinen matsi tuloillaan. Lähtökohdat ja ennakkoasetelmat (peliohjelma, loukit, matkat) ei kai voisi enää heikompi olla. Itse odottelen sellaista pää pystyssä ylpeänä -asennetta. Koska asennettaha kai tänään mitataan. Ja samalla jengin hitsautumista yhteen.\nTäysin ulkopuolisena tuosta joukkueen henkisestä tilasta voi kai todeta sen näyttävän olevan todella hyvä. Odotan muiden ohella Lennun ja Mikkemåkken astumista esiin esimerkillään.\nHieno matsi on tulossa.\nReactions: auvo11, Pekka Kaukalo ja Huml71