⭐SANDVIK MINING AND CONSTRUCTION HOLLOLA OY:N OSTOTOIMINNAN SISÄINEN AUDITOINTI JA TILAUS- TOIMITUS-PROSESSIN KUVAAMINEN\nSANDVIK MINING AND CONSTRUCTION HOLLOLA OY:N OSTOTOIMINNAN SISÄINEN AUDITOINTI JA TILAUS- TOIMITUS-PROSESSIN KUVAAMINEN\nDownload "SANDVIK MINING AND CONSTRUCTION HOLLOLA OY:N OSTOTOIMINNAN SISÄINEN AUDITOINTI JA TILAUS- TOIMITUS-PROSESSIN KUVAAMINEN"\n1 SANDVIK MINING AND CONSTRUCTION HOLLOLA OY:N OSTOTOIMINNAN SISÄINEN AUDITOINTI JA TILAUS- TOIMITUS-PROSESSIN KUVAAMINEN LAHDEN AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalouden laitos Kansainvälisen kaupan koulutusohjelma Opinnäytetyö Kevät 2008 Tytti Hämäläinen2 Lahden ammattikorkeakoulu Liiketalouden laitos HÄMÄLÄINEN, TYTTI: Sandvik Mining and Construction Oy:n ostotoiminnan sisäinen auditointi ja tilaus-toimitus-prosessin kuvaaminen Kansainvälisen kaupan opinnäytetyö, 62 sivua, 24 liitesivua Kevät 2008 TIIVISTELMÄ Tässä opinnäytetyössä käsitellään laatua, prosesseja, prosessien kehittämistä sekä yrityksen oman toiminnan arviointia sisäisen auditoinnin avulla. Teoriaosassa selvennetään laadun määritelmiä sekä laadunhallintaa yleisellä tasolla eri laatuammattilaisten teorioihin perustuen. Laadunhallintaa käsitellään tässä opinnäytetyössä laadun suunnittelun, ohjaamisen ja jatkuvan parantamisen näkökulmista. Laadunhallinta ei nykyään enää tarkoita tuotteiden valmistuksen jälkeistä tarkastusta ja käyttökelvottomien poistamista, vaan laatu rakennetaan ennakolta tuotteisiin ja palveluihin suorituskykyisten ja hallittujen prosessien avulla. Liiketoimintaprosessit ovat asiakkaan tarpeesta alkavia, monesta eri toiminnosta koostuvia ketjuja, jotka päättyvät asiakkaan tarpeiden tyydyttämiseen. Prosesseja johdetaan asettamalla prosessissa toimiville yksiköille samansuuntaisia tavoitteita ja mittaamalla tavoitteiden toteutumista prosessimittareiden avulla. Prosesseja kehitetään jatkuvasti prosessimittareiden ja prosessin ulkopuolelta saatavien palautteiden perusteella. Prosessien kehittäminen alkaa aina nykytilanteen kartoittamisella. Yritykset, joiden laadunhallintajärjestelmät ovat ISO 9001-sertifioituja, arvioivat säännöllisesti omaa toimintaansa sisäisten auditointien avulla. Sisäinen auditointi on yrityksen itsensä suorittamaa, riippumatonta arviointia auditointikohteen toiminnan vaatimuksenmukaisuudesta. Opinnäytetyön tutkimusosuudessa kartoitetaan Sandvik Mining and Construction Hollola Oy:n osto- ja varastokomponenttien tilaus-toimitus-prosessin nykytilaa prosessikuvauksen avulla sekä arvioidaan prosessin onnistumisen kannalta merkittävän ostotoiminnan vaatimuksenmukaisuutta sisäisen auditoinnin avulla. Sisäisessä auditoinnissa löydettyjen poikkeamien korjaaminen sekä parannusehdotusten toteuttaminen parantavat yrityksen ostotoiminnan laatua ja vaikuttavat siten koko tilaus-toimitus-prosessin suorituskykyyn. Asiasanat: Sandvik Mining and Construction Hollola Oy, laadunhallintajärjestelmä, liiketoimintaprosessit, sisäinen auditointi3 Lahti University of Applied Sciences Faculty of Business Studies HÄMÄLÄINEN, TYTTI: An internal audit of the purchasing activities and a delivery process description for Sandvik Mining and Construction Hollola Oy Bachelor s Thesis in International Trade, 62 pages, 24 appendices Spring 2008 ABSTRACT This thesis deals with quality, business processes, improvement of processes and the evaluation of a company s own functions by means of an internal audit. The aim of theory is to define quality and quality management in general, based on theories by experts of quality. Quality management is dealt in this thesis from the viewpoint of quality planning, quality control and continual improvement. Quality management is no longer merely checking the manufactured products. The quality of products and services is assured in advance by efficient and well managed processes. Business processes consist of many different functions starting with the needs of the customer and ending in customer satisfaction. Processes are managed by setting similar objectives to all business units participating in a certain process and by measuring the results with a process measurement system. Continual improvement of processes is based on the results of measurements and on the feedback received from the customers about the processes. Process improvement always begins with a survey of the current state of the process in question. Companies with ISO 9001 certified quality managements systems evaluate their functions regularly with internal audits. An internal audit is conducted by the company in question and its goal is to evaluate if the company s functions meet the required standards. The aim of this study is to survey the current state of Sandvik Mining and Construction Hollola Corporation s supply chain by a process description and also evaluate if the company s purchasing activities, which are a significant element of the supply chain, meet the required standards. The corrections of deviations found in the internal audit and carrying out the suggested developments improve the quality of purchasing activities and therefore affect the performance of the whole supply chain. Key words: Sandvik Mining and Construction Hollola Oy, quality management system, business process, internal audit4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO Opinnäytetyön tavoite ja tutkimuskysymykset Tutkimusmenetelmä Opinnäytetyön rakenne 4 2 LAATU JA LAADUNHALLINTAJÄRJESTELMÄT Laatu Laadun hallinta Johdon sitoutuminen laatuun Laadun jatkuva parantaminen Laadunhallintajärjestelmä ISO 9000-standardisarja Laatu ja prosessit 14 3 PROSESSIT Prosessien keskeiset käsitteet Prosessien mittaaminen Prosessimaisen toimintatavan edut 21 4 PROSESSIEN KEHITTÄMINEN Nykytilan kartoitus Prosessien analysointi Prosessien parantaminen Prosessien jatkuva kehittäminen 32 5 SISÄINEN AUDITOINTI Sisäisen auditoinnin vaiheet Suunnittelu Toteutus Raportointi Korjaavista toimenpiteistä huolehtiminen Sisäiset auditoinnit SMC Hollola Oy: ssä 41 6 TUTKIMUKSEN TOTEUTUS Tilaus-toimitus-prosessin kuvaaminen Ostotoiminnan sisäinen auditoinnin toteutus SMC Hollola Oy:ssä Sisäisen auditoinnin suunnittelu 435 6.2.2 Sisäisen auditoinnin toteuttaminen Sisäisen auditoinnin raportointi 47 7 SISÄISEN AUDITOINNIN TULOKSET Toteavassa auditoinnissa havaitut poikkeamat Kehittävässä auditoinnissa tehdyt havainnot 51 8 JOHTOPÄÄTÖKSET Millainen on SMC Hollola Oy:n tilaus-toimitus-prosessi? Vastaako SMC Hollola Oy:n ostotoiminta sille asetettuja vaatimuksia? Miten tilaus-toimitus-prosessia voisi kehittää? Pohdinta 58 LÄHTEET 60 LIITTEET 626 1 JOHDANTO Laatu on kokonaisvaltainen käsite, joka pitää sisällään asiakkaiden odotusten täyttämisen kannattavalla tavalla sekä toiminnan jatkuvan parantamisen. Tuotteiden tai palvelujen laatu tuotetaan asiakkaalle kannattavasti tekemällä asiat ensimmäisellä kerralla oikein ja johtamalla tuotteen tai palvelun tuottamiseen tarvittavia resursseja ja toimintoja yhdensuuntaisena prosessina. Laadun parantaminen ei ole enää vain yrityksen laatutoimintojen vastuulla, vaan kaikkien yrityksen työntekijöiden oletetaan olevan kiinnostuneita jatkuvasta laadun parantamisesta yhdessä tehtävään sitoutuneiden johtajien kanssa. Prosessi on toisiinsa liittyvien toimintojen ketju, joka toimii jonkin tuotteen tai palvelun toimittamiseksi asiakkaalle. Prosessit kulkevat vaakasuunnassa yrityksen eri yksiköiden lävitse ja prosessimaisella toimintatavalla pyritään eroon esimerkiksi eri yksiköiden välisistä rajapintaongelmista jotka vaikeuttavat yrityksen ulkopuolisen asiakkaan odotusten täyttämistä. Tuotteen tai palvelun laatu varmistetaan kehittämällä toimivia ja tehokkaita valmistus- ja palveluprosesseja. Prosessien kehittämisen ensimmäinen vaihe on nykytilanteen selvittäminen, joka tehdään useimmiten kuvaamalla ja arvioimalla olemassa olevaa prosessia. Prosessien kehittäminen ei pääty parannetun prosessin käyttöönottoon, vaan prosesseja kehitetään jatkuvasti asiakkailta ja yrityksen omasta laadunhallintajärjestelmästä saatavan palautteen perusteella. Laadunhallintajärjestelmä on työkalu, jolla yrityksen laatu saadaan aikaiseksi. Se sisältää yrityksen vastuunjaon, toimintatavat, resurssit sekä ne prosessit, joilla laadukkaat tuotteet ja palvelut valmistetaan asiakkaille. Kaikilla yrityksillä on jonkinasteinen laadunhallintajärjestelmä. Yrityksen laadunhallintajärjestelmä voi olla ISO 9001-sertifioitu, eli laadunhallintajärjestelmä täyttää ISO 9001:2000 laadunhallintajärjestelmästandardin asettamat vaatimukset.7 2 ISO 9001-sertifioitujen laadunhallintajärjestelmien toimintaa arvioidaan säännöllisesti riippumattomien, ulkopuolisten auditoijien toimesta, lisäksi ISO 9001:2000 laadunhallintajärjestelmästandardi velvoittaa yrityksiä arvioimaan oman toimintansa tilaa säännöllisesti mm. sisäisten auditointien avulla. 1.1 Opinnäytetyön tavoite ja tutkimuskysymykset Opinnäytetyön tavoite on kartoittaa Sandvik Mining and Construction Hollola Oy:n osto- ja varastokomponenttien tilaus-toimitus-prosessin nykytilaa prosessikuvauksen ja ostotoiminnan sisäisen auditoinnin avulla. Lisäksi tavoitteena on löytää parannuskohteita, joiden avulla koko prosessin toiminta saataisiin sujuvammaksi ja asiakkaan odotuksia paremmin palvelevaksi, vaikka SMC Hollola Oy:n myynti- ja osto-osastoa ei yhtenäisenä prosessina johdetakaan. Tilaustoimitus-prosessin nykytilaa kartoitettaessa pääpaino on ollut yrityksen ostotoiminnassa. Tutkimuksella pyritään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1. Millainen on SMC Hollola Oy:n tilaus-toimitus-prosessi? 2. Onko SMC Hollolan Oy:n ostotoiminta sille asetettujen vaatimusten mukaista? 3. Miten SMC Hollola Oy:n tilaus-toimitus-prosessia voisi kehittää? 1.2 Tutkimusmenetelmä Tutkimusmenetelmänä tässä opinnäytetyössä on käytetty soveltaen toimintatutkimusta. Toimintatutkimus on yksi laadullisen tutkimuksen lajeista (Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 1997, 153). Toimintatutkimuksen tavoitteina on tuoda esiin uutta tietoa tutkinnan kohteena olevasta toiminnasta sekä kehittää tutkimuskohteena olevaa toimintaa (Heikkinen & Jyrkämä 1999, 33). Toimintatutkimuksen päämäärä on käytännön hyödyn ja käyttökelpoisen tiedon lisääminen ja tutkimusongelmien pohjana ovat kehittämis- ja tiedonmuodostustehtävät (Heikkinen 2006,8 3 22). Toimintatutkimus on hyvin käytännönläheistä ja mikäli toimintatutkija on tutkimuskohteena olevan työyhteisön jäsen, on raja oman työn kehittämisen ja toimintatutkimuksen välillä häilyvä. Toimintatutkimuksen pyrkimys tuottaa uutta tietoa erotta sen tavallisesta toiminnan kehittämisestä. (Heikkinen 2006, ) Koska toimintatutkimuksen tavoitteena on kehittää tutkittavan kohteen toimintaa, edellytetään tutkijan olevan kiinnostunut havainnoida, jäsennellä ja ymmärtää muutosta. Tutkimuksen kohde on tutkijalle usein käytännön työn kautta tuttu ja tutkimus lähtee liikkeelle tutkijan halusta selvittää voisiko asioita tehdä toisin ja näin ollen kehittää tutkittavaa kohdetta. Toimintatutkimus käynnistyy usein jostakin käytännön ongelmasta esimerkiksi eri osastojen välisestä tiedonkulusta, jonka parantamiseen halutaan löytää ratkaisu toimintatutkimuksen avulla. (Huovinen & Rovio 2006, ) Tutkijan rooli toimintatutkimuksessa on aktiivinen osallistuja. Perinteiset hyvän tutkijan ominaisuudet, objektiivisuus ja ulkopuolisuus eivät päde toimintatutkimuksissa, sillä toimintatutkija kerää tutkimusaineistonsa omien subjektiivisten havaintojensa ja toimintaan osallistumisen avulla. (Heikkinen 2006, 22.) Tässä opinnäytetyössä tiedonkeruumenetelminä on käytetty haastatteluna suoritettua sisäistä auditointia ja tilaus-toimitus-prosessin kuvaamista. Lisäksi olen koko kohdeyrityksessä työskentelyni ajan havainnoinut asiakkaan tilauksen toimittamiseen osallistuvien osastojen toimintaan mm. työskentelemällä kohdeyrityksen varastossa. Vaikka auditointien tulisi olla riippumatonta ja objektiivista arviointia toiminnalle asetettujen, ennalta määrättyjen kriteerien täyttymisestä, sisäiset auditoinnit eivät sitä koskaan täysin ole. Pienissä organisaatioissa, kuten kohdeyrityksessä työntekijät, eli auditoinnin suorittajat tuntevat ennalta toisensa eikä täydellistä objektiivisuutta voida saavuttaa.9 4 1.3 Opinnäytetyön rakenne Opinnäytetyö koostuu kahdesta osasta. Ensimmäisessä osassa käsitellään kirjallisuuden pohjalta yleisesti laatua, prosessien merkitystä laadukkaiden tuotteiden ja palveluiden perustana, prosessien kehittämistä sekä sisäisiä auditointeja osana yrityksen laadunhallintaa. ISO 9000-sarjan laadunhallintajärjestelmän standardien näkökulma tulee välillä esiin tässä opinnäytetyössä, sillä SMC Hollola Oy:llä on ISO 9001-sertifioitu laadunhallintajärjestelmä. Toisessa osassa selvitetään millainen SMC Hollola Oy:n tilaus-toimitus-prosessi on, miten ostotoiminnan sisäinen auditointi SMC Hollola Oy:ssä suoritettiin, esitellään auditoinnin tuloksia ja lopuksi esitellään opinnäytetyöntekijän kehitysideoita tilus-toimitus-prosessin parantamiseksi. Opinnäytetyön liiteosiosta löytyvät varasto- ja ostokomponenttien tilaus-toimitusprosessin kuvaus (Liite 1) sekä sisäisen auditoinnin kysymyssarjat vastauksineen (Liite 2-6). 2 LAATU JA LAADUNHALLINTAJÄRJESTELMÄT 2.1 Laatu Suppeaa käsitettä laadusta, eli laadun ymmärtämistä vain valmiiden tuotteiden tarkastamisena ja käyttökelvottomien poisheittämisenä ei enää juurikaan esiinny, vaan laatu ymmärretään laajemmin johtajuuden, strategisen suunnittelun, organisaation kehittämisen ja ennen kaikkea asiakaskeskeisyyden sisältävänä kokonaisuutena (Lillrank 1998, 40; Lecklin 2002, 17). Lillrankin (1998, 28) mukaan laatu voi olla tuotantokeskeistä, suunnittelukeskeistä, asiakaskeskeistä tai systeemikeskeistä. Tuotantokeskeisessä laadussa näkökulma keskittyy virheettömyyteen ja se on vanhin kaikista laadun ulottuvuuksista.10 5 Laatua mitataan virheiden määrällä ja suurin syy tuotantokeskeisen laadun kehittämiseen on virheistä aiheutuvien kustannusten vähentäminen. Suunnittelukeskeisen laadun näkökulmasta laadun perusta on hyvä suunnittelu, jonka pohjalta tuotanto valmistaa laadukkaan tuotteen. Olettamus on, että teknisten ominaisuuksien määrä lisää asiakkaan tuntemaa arvostusta tuotetta kohtaan. Asiakaskeskeisestä laatua arvioidessa keskitytään siihen miten tuotteen tai palvelun ominaisuudet vastaavat asiakkaan odotuksia ja tarpeita. Asiakaskeskeisen laadun tavoitteena on kehittää tuote tai palvelu, joka vastaa asiakkaan tarpeita ja saa asiakkaan valitsemaan tuotteen tai palvelun seuraavallakin kerralla. Asiakaskeskeisen laadun lopullinen mittari on tuotteen tai palvelun markkinaosuus. Systeemikeskeistä laatua kutsutaan myös ympäristökeskeiseksi laaduksi ja sen perustana on ajatus, että tuote tai palvelu aiheuttaa tahallisesti tai tahattomasti erilaisia vaikutuksia myös muille kuin tuotteen tai palvelun varsinaiselle asiakkaalle. Systeemikeskeistä laatua arvioidaan tarkastelemalla varsinaisen asiakkaan kokemaa hyötyä suhteessa niihin vaikutuksiin, joita tuote tai palvelu aiheuttaa muille toimijoille. Edellä mainitut laadun eri näkökulmat eivät toimi yksinään ja yrityksessä vallitseva kulttuuri määrää, mitä laadun näkökulmia yrityksen toiminnassa painotetaan. (Lillrank 1998, ) Laadun määritelmä vaihtelee näkökulmasta riippuen. Yleisluontoisen määritelmän mukaan laatu sisältää asiakkaan odotusten täyttämisen sekä asiakkaan odotuksia täyttävän yrityksen tehokkuuden ja kannattavuuden. Asiakaskeskeisyys ei saa mennä liiallisuuksiin, sillä yksinomaan asiakkaiden tarpeista lähtevä laadun tavoittelu voi johtaa ylilaatuun, eli tuotteen tai palvelun ominaisuuksin, joista asiakas ei ole valmis maksamaan heikentäen yrityksen taloudellista tulosta. (Lecklin 2002, 18; Lillrank 1998, 37.) Laadun käsitteeseen liittyy olennaisesti asioiden tekeminen oikein ensimmäisellä kerralla, sillä virheiden korjaaminen aiheuttaa yritykselle ylimääräisiä kustannuksia (Lecklin 2002, 20; Lillrank 1998, 46). Sekä Lillrank (1998, 41) että Lecklin (2002, 20) pitävät laatuguru Joseph Juranin yksinkertaista laatumääritelmää kokonaisvaltaiseen laadunhallintaan sopivimpana.11 6 Laatu on tuotteen tai palvelun soveltuvuutta käyttötarkoitukseensa fitness for use (Juran 1989, Lillrankin 1998, 41 mukaan). 2.2 Laadun hallinta Laatujohtamisen (Total Quality Management) avulla laatuajattelu saadaan ulottumaan yrityksen johdolta työntekijöille saakka. Johtamismalli korostaa parhaiden tiedossa olevien toimintatapojen noudattamista ja niiden jatkuvaa kehittämistä. Laatua johdetaan esimerkiksi laadunhallintajärjestelmien ja laadun suunnitteluprosessien avulla. (Lillrank 1998, ) Laatujohtamisessa laatu ymmärretään mahdollisuutena tai kilpailutekijänä, laadun painopiste on asiakkaiden tarpeissa ja vastuu laadun tuottamisesta on kaikilla yrityksen työntekijöillä laatuun vahvasti sitoutuneen johdon lisäksi. (Garvin 1988, Hannuksen 1994, 132 mukaan). Kaikilla laatuguruilla on hieman toisistaan poikkeavat näkökulmat laatujohtamiseen ja heidän omat laatujohtamisen periaateohjelmat korostavat eri asioiden merkitystä laatujohtamisessa (Lumijärvi & Jylhäsaari 1999, 40). Lumijärven ja Jylhäsaaren (1999, 45 46) mukaan laatuoppineiden periaatteista merkittävimpiä ovat: 1. johdon sitoutuminen ja tuki, 2. laatu ja sen totaalisuus, 3. asiakassuuntautuneisuus, 4. valvonnan varmistaminen, 5. henkilöstön osallistuminen, 6. laadun jatkuva parantaminen, 7. laatukustannusten parantaminen, 8. sisäistä motivaatiota korostava henkilöstöpolitiikka, 9. lopputuotteen laadun yhtenäistäminen, 10. prosessien huomioiminen, 11. tutkimusmenetelmien aktiivinen käyttö sekä 12. kumppanuus ja verkostoituminen. Lumijärven ja Jylhäsaaren (1999, 46) kokoama lista laatuoppineiden korostamista merkittävistä periaatteista laatujohtamismallien taustalla muistuttaa paljon laadunhallinnan kahdeksaa periaatetta, joihin ISO 9000-laadunhallintastandardit perustuvat. (Moisio & Ritola 2001, 20 21).12 7 Kaikki ISO9001:2000 laatustandardin vaatimukset laadunhallintajärjestelmälle perustuvat yhteen tai useampiin seuraavista kahdeksasta laadunhallinnan periaatteesta (Hoyle 2006, 26). ISO 9000 laatustandardit vaihtuvat määräajoin, mutta laadunhallinnan periaatteet standardien takana ovat pysyviä (Pesonen 2007, 78). Kahdeksan laadunhallinnan periaatetta ISO 9000-standardi sarjan perustana ovat: 1. Asiakaskeskeisyyden periaate korostaa yrityksen riippuvuutta asiakkaistaan. Yrityksen tulee ymmärtää asiakkaidensa nykyiset ja tulevat tarpeet sekä toimittaa asiakkaan vaatimusten mukaisia tuotteita. Koko yrityksen henkilöstön, ei vain johtajien tai asiakkaiden kanssa työskentelevien myyjien tulee ymmärtää asiakaskeskeisyyden merkitys, jota voidaan korostaa nostamalla asiakasnäkökulma yrityksen prosesseissa esiin. 2. Johtajuuden periaatteen mukaan johtajien on luotava ja ylläpidettävä osallistumiseen kannustava työilmapiiri, jossa työntekijät ymmärtävät osallisuutensa yrityksen tavoitteiden saavuttamisessa. 3. Henkilöstön osallistumisen periaate kannustaa yrityksen johtoa hyödyntämään työntekijöiden kokemusta ja ammattitaitoa päätöksenteossa, sillä usein omaan työhönsä vaikuttavat asiat hyvin tuntevien työntekijöiden näkökulma jää vähälle huomiolle päätöksiä tehtäessä. 4. Prosessimaisen toimintamallin periaatteen mukaan haluttu tulos saavutetaan tehokkaasti johtamalla toimintoja sekä tarvittavia resursseja prosessina. 5. Systeemin johtamisen periaatteen mukaan yrityksen prosessit ovat riippuvaisia toisistaan ja niitä tulee johtaa yhtenä kokonaisuutena siten, että kaikki osat toimivat yhdessä yrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Systeemiä johdettaessa ymmärretään jokaisen yksittäisen prosessin vaikutus kokonaisuuteen, eikä yksi toimiva prosessi tarkoita toimivaa kokonaisuutta. 6. Jatkuvan parantamisen periaatteen mukaan organisaatioiden kaikkien työntekijöiden tulisi jatkuvasti kyseenalaistaa olemassa olevia työtapoja ja etsiä parempia13 8 työtapoja tavoitteiden saavuttamiseksi. Jatkuva parantaminen luokitellaan toistuviksi toimenpiteiksi, joiden avulla nostetaan yrityksen kykyä täyttää sille asetettuja tavoitteita ja sen tulisi olla jokaisen yrityksen pysyvä tavoite. 7. Tosiasioihin perustuvan päätöksenteon periaatteen mukaan yrityksellä täytyy olla luotettava tapa kerätä tietoa päätöksenteon tueksi. Tiedonkeruu tapahtuu prosesseille asetetuilla, tilastollisilla mittareilla ja päätöksenteko sekä prosessien ohjaustoimet perustuvat mittareilla kerättyyn tietoon, mielipiteiden sijaan. 8. Molempia osapuolia hyödyttävien toimittajasuhteiden periaatteen mukaan yritys ja sen toimittajat ovat toisistaan riippuvaisia ja molemminpuolinen hyötysuhde auttaa luomaan arvoa molemmille yrityksille. (Hoyle 2006, ) Johdon sitoutuminen laatuun Demingin (1994, 18) mukaan laatu tehdään yrityksen johdossa, sillä yrityksen tuottamat palvelut ja tuotteet ovat yrityksen johdon määrittelemän laatutason mukaisia. Yrityksen menestys riippuu johdon kyvystä ennakoida asiakkaiden odotuksia yrityksen tuotteita ja palveluja suunnitellessaan (Deming 1994, 18). Johdon tehtävä on asettaa yrityksen toiminnalle laatutavoitteita, jotka johdetaan yrityksen visiosta, eli tulevaisuuden tavoitetilasta sekä strategiasta, eli keinosta jolla haluttu tila saavutetaan. Laatutavoitteet ovat yrityksen strategian mukaisia tavoitteita, eivätkä ne saa olla irrallisia yrityksen toiminnasta. Tavoitteet asetetaan yrityksen kaikille tasoille koko yrityksen tavoitteista alkaen, eli ylhäältä alaspäin. Yritystasolle, prosesseille ja osaprosesseille asetettujen tavoitteiden tulisi olla samansuuntaisia. Yrityksen laatutavoitteiden toteutumista seurataan prosessin mittareiden avulla, jotka viestivät prosessin toiminnasta alhaalta ylöspäin. (Moisio & Ritola 2001, 39.) Yrityksen johdon tehtävänä on määritellä yritykselle asiakkaiden tarpeisiin ja vaatimuksiin soveltuva laatupolitiikka, joka sitoo yrityksen asiakkaiden vaatimusten14 9 täyttämiseen ja toiminnan jatkuvaan parantamiseen. Johdon tehtäviin kuuluu viestiä yrityksen laatupolitiikka koko organisaatiolle, sillä laatupolitiikka selkeyttää yrityksen toimintaperiaatteet, joiden noudattaminen koskee koko organisaatiota. Yrityksen johto tarkentaa laatupolitiikassa esitettyjä vaatimuksia asettamalla laatutavoitteita eri prosesseille. (Lecklin 2002, 43; ISO 9001:2000 muutokset, 2006.) Laadun jatkuva parantaminen Koska asiakkaan odotukset, tarpeet ja vaatimukset muuttuvat koko ajan on myös yrityksen toiminnalla oltava valmius jatkuvaan muutokseen. Suoritustason jatkuva parantaminen kuuluu osana laatujohtamisen periaatteisiin. Aloite toiminnan parantamiseksi saadaan joko yrityksen sisältä omien suorituskyvyn mittareiden tuloksista tai yrityksen ulkopuolelta asiakkaiden ja muiden sidosryhmien antamasta palautteesta. (Hoyle 2006, 9; Lecklin 2002, 19.) Laadun suunnittelu Laatukustannukset Toiminta alkaa Laadun ohjaus (toiminnan aikana) Erityinen virhe Krooninen hävikki Laadun parantaminen Oppiminen Alkuperäinen Laadun ohjauksen taso Uusi laadun ohjauksen taso Kuvio 1. Juranin trilogia (Juran 1989, Laamasen 2002, 32 mukaan)15 10 Kuvion 1 yksinkertaistettu malli laadun jatkuvasta parantamisesta tunnetaan nimellä Juranin trilogia. Mallin mukaan laadunhallinta koostuu laadun suunnittelusta, laadun ohjauksesta sekä laadun parantamisesta. Laadun suunnittelun tavoitteena on tuotteiden, palveluiden sekä prosessien parantaminen siten, että ne vastaavat asiakkaiden tarpeita. Prosessin suorituskykyä pidetään yllä laadun ohjauksen avulla ja laadun parantamisella prosessien suorituskyky nostetaan aikaisempaa korkeammalle tasolle. Laadunhallinnan neljäs osa, oppiminen, toimii aloitteena laadun suunnittelulle ja käynnistää uudelleen laadun parantamiseen tähtäävän ketjun. (Laamanen 2002, 32.) Sama malli toimii myös prosessien hallinnassa. Prosessi suunnitellaan suorituskykyiseksi, prosessin toimintaa ohjataan prosesseille asetettujen mittareiden avulla ja prosesseja parannetaan prosessimittareilla kerätyn ja prosessien ulkopuolelta tulevan palautteen avulla Laadunhallintajärjestelmä Laadunhallintajärjestelmä (Quality management System), josta laatua käsittelevässä kirjallisuudessa käytetään useita eri nimityksiä kuten toimintajärjestelmä, ohjausjärjestelmä ja johtamisjärjestelmä, on yrityksen työkalu, jonka avulla pyritään täyttämään sidosryhmien odotuksia ja saavuttamaan yrityksen omalle toiminnalle asetettuja päämääriä (Moisio & Ritola 2001, 11 12). Laadunhallintajärjestelmässä on määritelty ne resurssit ja keinot, joilla yrityksen laatu saadaan aikaiseksi ja joita tarvitaan laadun ylläpitämiseksi (Keskeiset laatukäsitteet 2007). Laadunhallintajärjestelmä on se osa yrityksen johtamisjärjestelmää, jossa määritellään yrityksen johdon sekä työntekijöiden toimintatavat eri tilanteissa. Lisäksi laadunhallintajärjestelmä on työkalu, jolla yrityksen johto tuo toiminnalle ja tuotteille asetetut laatutavoitteet koko organisaation tietoisuuteen. (Lecklin 2002, 31.) Moisio ja Ritola (2001, 11) kuvaavat yrityksen laadunhallintajärjestelmän rakentamista yksinkertaistetulla tavalla; ensimmäiseksi kehitetään hyvä toimintatapa,16 11 seuraavaksi hyvä toimintatapa kirjoitetaan ylös, ja sitten toimitaan hyväksi havaitun, dokumentoidun toimintatavan mukaisesti. Laadunhallintajärjestelmän rakenne on yrityksen itsensä päätettävissä, sillä rakenteesta ei ole standardiohjetta. Jos yritys alkaa kehittää omaa laadunhallintajärjestelmäänsä ISO 9000-laatustandardin mukaisesti, saattaa tuloksena olla käytännön työstä vieraantunut, jäykkä järjestelmä, joka ei vastaa yrityksen toimintaa. Lisäksi laatustandardin mukaisesti ryhmitellyn laadunhallintajärjestelmän yritykselle tarjoama kilpailuetu on olematon. (Laamanen 2002, 39.) Mikäli yritys tavoittelee ISO 9000-standardin mukaista laadunhallintajärjestelmää, on standardin asettamat vaatimukset otettava huomioon laadunhallintajärjestelmää kehitettäessä. Laadunhallintajärjestelmää ei kuitenkaan tulisi rakentaa standardin sisällysluettelon mukaisessa järjestyksessä, vaan ladunhallintajärjestelmän rungoksi selvitetään yrityksen toimintaympäristö ja kuvataan toiminnan keskeiset prosessit, jolloin ISO 9000-standardin näkökulma voidaan sisällyttää suoraan prosesseihin. (Moisio & Ritola 2001, 7.) Laadunhallintajärjestelmän rakenne kuvataan usein monesta tasosta koostuvana kokonaisuutena (Lecklin 2002, 32). Kuviossa 2 esitetään esimerkki laadunhallintajärjestelmän eri kerroksista koostuvasta rakenteesta.17 12 Laatukäsikirja Prosessikuvaukset Työtapakuvaukset Arvot Strategiat Laatupolitiikka Kuka? Mitä? Milloin? Missä? Miten? Kuvio 2. Esimerkki laadunhallintajärjestelmän rakenteesta Laadunhallintajärjestelmän ylin taso on koottu yrityksen keskeiset arvot, mission, vision, laatuun liittyvät strategiat sekä laatupolitiikan sisältäväksi laatukäsikirjaksi. Laadunhallintajärjestelmän keskimmäinen taso sisältää prosessikuvaukset, jotka vastaavat kysymyksiin; kuka tekee, mitä tekee, milloin tekee ja miksi tekee? Laadunhallintajärjestelmän alin taso sisältää työmenetelmien kuvauksia ja ohjeita jonkin tietyn työvaiheen suorittamiseksi. Lisäksi laadunhallintajärjestelmä voi sisältää viiteaineistoja, kuten viranomaisohjeita tai koneiden ja laitteiden käyttöohjeita. (Lecklin 2002, 33.) Laadunhallintajärjestelmässä tulisi käsitellä kaikkia niitä toimintoja joiden katsotaan edistävän yrityksen tavoitteiden saavuttamista. Laadunhallintajärjestelmän laajuuteen pitää sisällyttää myös toimittajat, sillä ne kuuluvat asiakkaan tarpeista asiakkaan tarpeiden tyydyttämiseen ulottuviin prosesseihin (Hoyle 2002, 62.) ISO 9000-standardisarja Asiakkaan tarve varmistua ostamiensa tuotteiden laadusta on ollut lähtökohtana laatustandardien synnylle. Ostettujen tuotteiden tarkastaminen ja toimittajan tuo-18 13 tantotiloissa vierailu oikeiden tuotantomenetelmien käytön varmistamiseksi on muuttunut ostovolyymin kasvun myötä resursseja liikaa kuluttavaksi turhaksi toiminnaksi ja on sekä asiakkaan että toimittajan edun mukaista, että tuotteiden laadusta voidaan varmistua yksinkertaisemmalla tavalla. Laadunvarmistusta on yksinkertaistettu luomalla yhteisesti hyväksytyt vaatimukset laadulle ja vakioimalla ne. Kun vakioitujen laatuvaatimusten kehittäminen ja valvonta on annettu puolueettomalle, ulkopuoliselle taholle, ovat sekä asiakas että toimittaja voineet vähentää laadun tarkastamiseen käytettäviä resursseja ja suunnata ne toimintansa kehittämiseen. (Lecklin 2002, ) International Organization for Standardization on kansainvälinen järjestö, joka kehittää maailmanlaajuisesti käytössä olevia standardeja. Järjestö lyhennetään yleensä kirjaimilla ISO ja sen ehkä maailmanlaajuisesti tunnetuin standardisarja ISO 9000 julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1987 (Moisio & Ritola 2001, 7; Pesonen 2007, 74.) Julkaisun jälkeen standardisarjaa on uudistettu vuonna 1994 ja vuonna 2000, jolloin ISO 9000-sarja sai kolme uudistettua standardia; ISO 9000:2000, ISO 9001:2000 ja ISO 9004:2000 (Moisio & Ritola 2001, 7-8). ISO 9001 ja 9004 standardit ovat keskeisiä yrityksen laadunhallintajärjestelmän kannalta. ISO 9001-standardi asettaa selkeitä vaatimuksia yrityksen toiminnalle, kuten tuotteiden laadunvarmistukselle ja asiakastyytyväisyyden parantamiselle. Se on ainoa standardi, jonka vaatimukset täyttämällä yritys voi saada laatusertifikaatin. ISO 9004-standardi käsittää laadunhallinnan kokonaisuutena ja opastaa suorituskyvyn parantamiseen sekä ISO 9001-standardin vaatimusten täyttämiseen. (Moisio & Ritola 2001, 8; Lecklin 2002, 334.) Laatustandardijärjestelmän tavoitteena on varmistaa ennalta määrätty laatutaso kaikissa niissä toiminnoissa, jotka vaikuttavat olennaisesti asiakkaan kokemaan laatuun. Laatustandardit ohjaavat laatutason saavuttamiseen ennaltaehkäisevästi, sillä ne vaativat yrityksen toiminnalta huolellista suunnittelua, toteutusta ja dokumentointia. (Lumijärvi & Jylhäsaari 1999, 92.)19 14 Mikäli toimittajalla on laadunhallintajärjestelmäsertifikaatti, eli toimittaja on kyennyt osoittamaan, että se täyttää ISO 9001:2000-standardin vaatimukset, asiakkaan ei tarvitse itse jokaisen hankinnan yhteydessä arvioida toimittajan kykyä tuottaa laadukkaita tuotteita. Ulkopuolinen arvioija tarkastaa, että toimittajan laadunhallintajärjestelmä täyttää annetut kriteerit ja asiakas voi luottaa toimittajan laadunhallintajärjestelmän kykyyn tuottaa laadukkaita tuotteita. (Pesonen 2007, 221; Lillrank 1998, 132.) Yritys voi rakentaa omalle toiminnalleen parhaiten sopivan laadunhallintajärjestelmän, sillä standardien tarkoituksena ei ole muuttaa yritysten laadunhallintajärjestelmiä toistensa kaltaisiksi (Lecklin 2002, ). 2.3 Laatu ja prosessit Laatujohtamisajattelu on siirtänyt tuotteiden laadun arvioinnin valmistusprosessin lopusta valmistusta edeltävään aikaan. Valmistuksen jälkeinen laatutarkastus sekä hyvien ja huonojen tuotteiden erottelu on vaihtunut laadunvarmistamiseksi, jonka tavoitteena on rakentaa laatu tuotteeseen tai palveluun jo ennalta. Laadunvarmistuksessa yritykselle suunnitellaan menettelytavat, joiden mukaan toimimalla saavutetaan ennalta määrätty laatutaso sekä ennaltaehkäistään mahdollisia virheitä. Käytännössä laatu varmistetaan kehittämällä suorituskykyisiä prosesseja. Prosessien kuvauksiin lisätään tarpeen mukaan erityisiä työohjeita helpottamaan prosessin kriittisten toimintojen suorittamista ja ennaltaehkäisemään virheiden syntymistä. (Lumijärvi & Jylhäsaari 1999, 31, 54 56; Lillrank 1998, 132.) Laatu- ja prosessikirjallisuus yleisesti tiivistää laadun ja prosessien välisen yhteyden siten, että laadukkaiden tuotteiden ja palveluiden tuottaminen kannattavasti vaatii hyvin johdetut ja laadukkaat prosessit.20 15 3 PROSESSIT 3.1 Prosessien keskeiset käsitteet Liiketoimintaprosessille löytyy kirjallisuudesta useita eri määritelmiä. Yhteistä eri määritelmille on kuvata eri toimintojen liittymistä yhteen, jonkin tuotteen toimittamiseksi joko sisäiselle tai ulkoiselle asiakkaalle. Hannus (1994, 41) määrittelee liiketoimintaprosessin seuraavasti: Liiketoimintaprosessi (business process) on toisiinsa liittyvien toimintojen ja tehtävien muodostama kokonaisuus, joka alkaa asiakkaan tarpeesta ja päättyy asiakkaan tarpeen tyydyttämiseen. Toinen määritelmä huomioi myös toiminnan toteuttajat, sillä toiminnan jäsentäminen ilman resursseja ei ole hyödyllistä (Laamanen 2002, 19 20). Laamasen (2002, 19) määritelmä liiketoimintaprosessille on seuraava: Liiketoimintaprosessi on joukko toisiinsa liittyviä toistuvia toimintoja ja niiden toteuttamiseen tarvittavat resurssit, joiden avulla syötteet muunnetaan tuotteiksi. Seuraavat neljä ominaisuutta ovat tyypillisiä liiketoimintaprosesseille: 1. Prosessilla on aina joko sisäinen tai ulkoinen asiakas (Hannus 1994, 41). 2. Prosessin asiakkaan ollessa sisäinen, prosessin tuote tai palvelu siirtyy henkilöltä toiselle oman organisaatio sisällä (Pesonen 2007, 233). 3. Prosesseissa, kuten oikeassa elämässä, tieto ja tavara kulkevat vaakasuuntaisesti ylittäen organisaatioiden rajat (Hannus 1994, 41; Moisio & Ritola 2001, 21). 4. Prosessien suorituskyvyn mittaamisen lähtökohtana ovat asiakkaan tarpeet (Hannus 1994, 41).21 16 Prosessiajatteluun liittyy keskeisesti seuraavat käsitteet: Prosessijohtaminen Prosessijohtaminen on asiakkaalta asiakkaalle ulottuvien prosessien johtamista ja niiden jatkuvaa parantamista kustannusten, läpimenoajan, tuote laadun ja suorituskyvyn suhteen (Miten rakentaa prosessien johtamista organisaatioon, 2005). Ydin- ja tukiprosessit Liiketoimintaprosessien ryhmittely voidaan tehdä monella eri tavoin. Tavallisesti jako tehdään ydin- ja tukiprosesseihin. Ydinprosessit palvelevat suoraan ulkoista asiakasta tuottavat asiakkaalle lisäarvoa (Laamanen 2002, 54). Organisaation toimintaa tukevia, organisaation sisäisiä prosesseja kutsutaan tukiprosesseiksi. Tukiprosessien tehtävä on luoda edellytyksiä ydinprosessien onnistumiselle. (Lecklin 2002, 144.) Tilauksen toimittaminen ulkoiselle asiakkaalle on yrityksen ydinprosessi ja yrityksen laadunhallinta on ydinprosessin taustalla vaikuttava tukiprosessi. Avainprosessit Yrityksen avainprosesseiksi luokitellaan yrityksen toiminnan kannalta ehdottoman tärkeät prosessit. Yleensä suurin osa yrityksen ydinprosesseista on myös avainprosesseja. Ehdottoman tärkeä tukiprosessi, kuten tietohallinnon prosessit ovat myös avainprosesseja. (Pesonen 2007, 131.) Osaprosessit Osa- tai aliprosesseiksi kutsutaan prosesseja, jotka ovat laajemman prosessin sisällä (Prosessien kuvaamisesta toimintajärjestelmässä, 2002). Ostoprosessi tai tavaroiden pakkaaminen ovat tilaus-toimitus-prosessin osaprosesseja.22 17 Tilaus-toimitus-prosessi Logistinen prosessi sisältää monia yrityksen eri toimintoja joiden läpi tavara- ja tietovirrat kulkevat tuotteen tai palvelun toimittamiseksi yrityksen ulkopuoliselle asiakkaalle (Sakki 1999, 24). Tässä opinnäytetyössä ulkoisen asiakkaan, myynnin, oston, tavarantoimittajan ja varaston toimintojen läpikulkevaa prosessia kutsutaan tilaus-toimitus-prosessiksi. Prosessin omistaja Prosessiajattelun mukana tulee uusi esimiehen rooli. Ydinprosesseille määritellään johtoryhmätasoiset, prosessien kehittämiseen keskittyvät prosessin omistajat, jotka vastaavat kunkin ydinprosessin suorituskyvystä kokonaisuudessaan. Prosessin omistaja vastaa funktionaalisen organisaation osaston johtajaa, mutta hänen tehtävänsä keskittyy enemmän asiakaslähtöisen prosessin jatkuvaan parantamiseen. Prosessin omistaja mm.1. rajaa prosessin sopivaksi kokonaisuudeksi ja keskustelee muiden prosessin omistajien kanssa prosessien rajapinnoista, 2. valitsee prosessille sopivat mittarit ja seuraa niitä laadun varmistamiseksi ja 3. hankkii prosessille tarvittavat resurssit, sillä prosessi tarvitsee riittävästi osaamista ja muita resursseja saavuttaakseen sille asetetut tavoitteet. (Hannus 1994, 40; Laamanen 2002, 123; Lecklin 2002, ) Vaikka ydinprosesseille nimetäänkin omistajat, ei yksiköiden esimiesten rooli katoa kokonaan. Esimiehen rooli on tunnistaa omassa yksikössä tarvittava osaaminen sekä analysoida prosessin toimintaa ja antaa siitä palautetta prosessin omistajalle. Prosessin käyttöönottovaiheessa esimiesten tehtävänä on toimia esimerkillisesti uusien toimintatapojen mukaisesti ja prosessin vakiinnuttua huolehtia riittävien resurssien saamisesta. (Laamanen 2002, ) Prosessikaavio Prosessin eri vaiheet aikajärjestyksessä, eli työnkulku tulee esiin prosessikaaviosta (Prosessien kuvaamisesta toimintajärjestelmässä, 2002).23 18 YKSIKÖT TOIMITTAJA JOHTAMINEN VALMISTUS TILAUS-TOIMITUS ASIAKAS Kuvio 3. Prosessikartan periaate Prosessikartta Yrityksen ydinprosessit kuvataan prosessikarttaan siten, että ne kulkevat vaakasuuntaisesti yrityksen ydintoimintojen läpi. Karkea, koko yrityksen toimintaa esittävä prosessikaavio selventää yrityksen tärkeimpiä toimintoja ja esittää eri prosessien välistä yhteyttä. Yksinkertaista kuvausta täydennetään kirjallisella osiolla, josta selviää ydinprosessien tehtävät sekä niihin liittyvät vastuut ja suoritusmittarit. (Hannus 1994, 43 44, Pesonen 2007, 133.) Kuviossa 3 esitetty malli prosessikartasta on tavanomainen tapa kuvata yrityksen tärkeimmät prosessit. 3.2 Prosessien mittaaminen Prosessien mittaaminen on keino ohjata prosesseja. Prosessien mittaamiselle on useita syitä. Mittaamisella pyritään selvittämään prosessien nykytilannetta mahdollisten kehittämistarpeiden tunnistamiseksi. Prosessien nykytilan tuntemus luo24 19 pohjan uusien, realististen tavoitteiden asettamiselle. Mittaamisella täytyy aina olla ennalta asetetut tavoitteet joihin tuloksia voi verrata. Prosesseja mitataan myös toiminnan parantumisen osoittamiseksi tai prosessin tason todistamiseksi esimerkiksi yrityksen asiakkaille. Mittaaminen on myös keino korostaa jonkin tietyn toiminnon merkitystä yrityksessä, sillä mittaaminen on aina voimakasta huomion kohdistamista mittauskohteeseen. Toisaalta, jos jotain toimintoa ei yrityksessä mitata, henkilöstö voi alkaa pitää sitä merkityksettömänä.(laamanen 2002, 149; Pesonen 2007, ) Prosessimittarit ovat osa yritysten kerroksittaista mittausjärjestelmää. Mittaushierarkian ylimmältä tasolta löytyvät yrityksen liiketoiminnan mittarit, seuraavalla tasolla ovat prosessien mittarit, jotka jakautuvat alemmille tasoille esimerkiksi eri funktioiden, tiimien ja yksittäisten työntekijöiden mittareiksi. Prosessimittarit antavat luotettavaa, tosiasioihin perustuvaa tietoa koko toimintoketjun tilasta. (Moisio & Ritola 2001, 119.) Prosessimittarit voidaan laatia eri lähtökohdista. Ensimmäinen tapa on johtaa prosessimittarit yrityksen päämääristä ja strategisista tavoitteista. Mittarien perustaksi hahmotetaan millaisia odotuksia yrityksen visio luo ydin- ja tukiprosesseille. Kun prosesseille asetetut tavoitteet ovat selvillä, voidaan prosesseille laatia tavoitteiden toteutumista seuraavat mittarit.(kytke prosessit mukaan tuloksen tekoon, 2003.) Toinen lähtökohta prosessimittareiden luomiselle on prosessin sidosryhmien prosessille asettamat odotukset. Molempien tapojen lisäksi prosessimittarit voidaan laatia myös määrittelemällä prosessin kriittiset menestystekijät, eli ne asiat, joissa onnistuminen vaikuttaa prosessin ja koko yrityksen onnistumiseen. (Moisio & Ritola 2001, 123; Kytke prosessit mukaan tulokset tekoon, 2003.) Mittareille on asetettu seuraavanlaisia vaatimuksia: 1. mittareiden tulee olla yrityksen strategian ja tavoitteiden mukaisia, 2. mittareiden tulee olla yksiselitteisiä, 3. mittareiden on huomioitava myös pitkän aikavälin tavoitteet, 4. mittareiden on kuvattava asioita, joihin työntekijät voivat omalla työpanoksellaan vaikuttaa, 5.25 20 mittareiden tulee olla helposti raportoitavissa ja 6. mittareiden tulee tarjota tietoa ja palautetta (Lönnqvist, Kujansivu & Antikainen 2006, 112). Prosessin toteuttamiseen osallistuvien eri toimintojen mittarit ja tavoitteet johdetaan samansuuntaisesti koko prosessin tavoitteiden kanssa (Kytke prosessit mukaan tuloksentekoon, 2003). Taulukoissa 1 ja 2 on esitetty esimerkein millaisia mittareita prosesseille saadaan, kun prosessin tavoitteet johdetaan yrityksen päämääristä tai sidosryhmien odotuksista. Yrityksen on itse määriteltävä mitä asioita on juuri heidän liiketoimintansa kannalta tarpeellista mitata ja millaisilla mittareilla saadaan tarpeeksi yksityiskohtaista tietoa. TAULUKKO 1. Prosessimittareiden johtaminen yrityksen päämääristä ja tavoitteista (mukaillen Moisio & Ritola 2001, 122) Yrityksen tavoite Prosessin tavoite Prosessin mittari Kannattava kasvu Kustannustehokkuuden Varaston kierto parantaminen Tuotejohtajuus Nopeasti reagoiva tuotekehitys Tuotekehitysprojektin toteutusaika (vko) TAULUKKO 2. Prosessimittareiden johtaminen sidosryhmien odotuksista (mukaillen Moisio & Ritola 2001, 123) Sidosryhmä Keskeiset odotukset Prosessin mittari Asiakas Nopeat toimitukset Toimitukset ajallaan Toimitusaika (vko) Toimitusvarmuus (%) Henkilöstö Motivoiva työpaikka Ilmapiiribarometri26 Prosessimaisen toimintatavan edut Perinteisesti yritysten organisaatiomalli on ollut funktionaalinen organisaatio, jossa yrityksen eri osastoilla on omat työtehtävät sekä osastojen toiminnalle asetetut tavoitteet (Lecklin 2002, ). Funktionaalisessa organisaatiossa tieto kulkee pystysuuntaisesti ylhäältä alaspäin, eikä vaakasuuntainen kommunikaatio muiden yksiköiden kanssa ole tyypillistä. Kommunikointi eri osastojen välillä tapahtuu tavallisimmin esimiesten välityksellä. (Prosessi, prosessiorganisaatio ja prosessin ohjaus 2005). Funktionaalisessa organisaatiossa työntekijöiden tietoisuus ja selkeä vastuu omista työtehtävistä antaa heille mahdollisuuden oman työtehtävän suorittamiseksi tarvittavan erityisosaamisen hankintaan ja kehittämiseen. Osaaminen on merkittävä kilpailuetu kaikissa yrityksissä ja osaamisen kehittämisen kannalta funktionaalinen organisaatiomalli on toimiva ratkaisu. (Laamanen 2002, 15.) Funktionaalinen organisaatio selkeästi eriytettyine osastoineen ei kuitenkaan ole paras mahdollinen malli kun halutaan kehittää yrityksen toimintaa asiakkaita paremmin palvelevaan suuntaan (Laamanen 2002, 15). Oikeassa elämässä tavara ja tietovirta kulkevat horisontaalisesti yrityksen funktionaalisesta organisaatiorakenteesta huolimatta (Moisio & Ritola 2001, 21). Asiakas arvioi yrityksen toimintaa tavara- ja tietovirran suuntaisesti, ja asiakkaan kannalta on yhdentekevää kuinka vastuu yrityksen sisällä on jaettu eri osastojen kesken (Hannus 1994, 34). Mahdollisimman hyvään asiakaspalveluun pyrittäessä funktionaalisen organisaation vakavin heikkous on tavoitteiden asettaminen. Useimmiten eri osastojen tavoitteet ilmoitetaan taloudellisina tunnuslukuina, jonka seurauksena osastokohtainen tehokkuusajattelu korostuu tarpeettoman paljon. Asiakkaan tarpeet ja niistä syntyvät uudet tuotteet jäävät tavoitteita asetettaessa vähemmälle huomiolle, sillä osastokohtaisten, asiakkaan tarpeista lähtevien tavoitteiden asettaminen on erittäin vaikeaa. (Laamanen 2002, )27 22 Funktionalisen organisaation toinen heikkous on kokonaiskuvan hahmottaminen. Eri osastoilla osaston omat työt tunnetaan hyvin ja ne pystytään organisoimaan oman osaston tavoitteiden saavuttamiseksi, mutta ongelmia syntyy kun joudutaan toimimaan yli yksikkörajojen. On mahdollista, että kaikki osastot toimivat mielestään hyvin koko organisaation ollessa tappiollinen. (Laamanen 2002, 17.) Kuviossa 4 on kuvattu tyypillisiä, eri osastoille asetettuja tavoitteita, jotka ovat keskenään ristiriitaisia ja saattavat aiheuttaa osaoptimointia eri yksiköiden sisällä. Operatiivinen tilaus/toimitus-prosessi Osto Tuotanto Myynti Asiakas -Alhaiset varastosaldot -Pieni sidottu pääoma -Pitkät sarjat -Tasainen kuormitus -Pitkät läpimenoajat -Pienet erät -Lyhyet läpimenoajat -Joustavuus -Alhaiset kustannukset -Nopea toimitusaika -Korkea laatu Kuvio 4. Eri osastojen tyypilliset tavoitteet tilaus-toimitus-prosessissa (mukaillen Hannus 1994, 35) Prosessijohtaminen, jossa avaintekijöitä ovat: prosessilähtöiset tavoitteet ja mittarit, avoin kommunikointi sekä tiivis yhteistyö, on keino muuttaa eri funktioiden tavoitteet yhdensuuntaisiksi (Hannus 1994, 39). Prosessijohtamisessa eri osastojen omat tavoitteet asetetaan tukemaan prosessille asetettua, eri osastojen yhteistä tavoitetta.28 23 4 PROSESSIEN KEHITTÄMINEN Lecklinin (2002, ) mukaan prosessien kehittämisen päävaiheita ovat; nykytilan kartoitus, prosessien analysointi sekä prosessien parantaminen. Prosessin nykytilan kartoitus-vaiheessa tunnistetaan prosessit, laaditaan prosessikuvaukset ja prosessikaaviot sekä arvioidaan prosessien toimivuutta. Seuraavassa vaiheessa selvitetään prosessien ongelmia ensimmäisessä vaiheessa kerättyjen tietojen pohjalta, valitaan työkaluja ja asetetaan prosesseille mittareita. Tämän työvaiheen seurauksena saadaan selville paras mahdollinen tapa kehittää prosessia. Viimeisessä vaiheessa prosessille laaditan parannussuunnitelma, joka hyväksymisen jälkeen otetaan käyttöön. Prosessien kehittämistyö ei lopu valittujen prosessien parantamiseen, vaan prosesseja kehitetään jatkuvasti. Prosesseille asetetuilla mittareilla ja tavoitteilla prosessien toimivuutta seurataan säännöllisesti ja uusi kehitystyö aloitetaan, mikäli uudistustarpeita ilmenee. (Lecklin 2002, ) Prosessin kehittämistä käsitellään seuraavassa kappaleessa Lecklinin (2002, 150) määrittelemiin vaiheisiin perustuen. Jatkuva kehittäminen Nykytilan kartoitus Prosessien tunnistaminen Prosessikartta Prosessikuvaus Prosessikaavio Prosessianalyysi Prosessin ongelmien selvittäminen Mittarien asettaminen Työkalujen valinta Prosessien parantaminen Parannussuunnitelman laadinta ja hyväksyntä Uudistetun prosessin käyttöönotto Kuvio 5. Prosessin kehittämisen vaiheet (mukaillen Lecklin 2002, 150)29 Nykytilan kartoitus Prosessien tunnistaminen Uudistettu ISO 9001:2000-standardi, joka asettaa vaatimukset standardoiduille laadunhallintajärjestelmille, ei vaadi organisaatioilta prosessijohtamiseen siirtymistä, mutta toimiakseen uudistetun laatustandardin mukaisesti, yrityksen on tunnistettava prosessit, määriteltävä prosessien väliset vaikutussuhteet sekä seurattava prosesseille asetettuja mittareita. (Moisio & Ritola 2001, 29; Hoyle, ) Prosessien tunnistamisella tarkoitetaan prosessin alun ja lopun sekä prosessin asiakkaiden, tuotteiden, syötteiden ja toimittajien määrittämistä. Prosessien rajaaminen suositellaan tehtäväksi siten, että prosessin ensimmäisen ja viimeisen vaiheen tekee asiakas. Tällä tavoin rajatuissa prosesseissa rajapinnat ovat asiakkaalla ja funktionaalisen organisaation ongelmat vähenevät. (Laamanen 2002, ) Yksi menetelmä tunnistaa prosesseja on analysoida yrityksen toimintaa vastaamalla kysymykseen, mitä eri asioita yrityksessä tehdään? Menetelmää kutsutaan myös The Big Picture-menetelmäksi, sillä prosesseja on tarkoitus tunnistaa organisaation kokonaiskuvan perusteella. (Prosessin tunnistamismenetelmiä, 2000). Prosessien tunnistamiseen organisaation kokonaiskuvan avulla liittyy se riski, että prosesseiksi tunnistetaan yrityksen eri toiminnot, kuten myynti tai valmistus. Näin syntyvät myynti- ja valmistusprosessit perustuvat edelleen organisaation funktionaaliseen työnjakoon, eivätkä näin ollen tuo ratkaisua osastojen välisiin yhteistyöongelmiin. (Laamanen 2002, 64.) Toinen keino yrityksen prosessien tunnistamiseksi on selvittää yrityksen sidosryhmien tarpeet. Tämä menetelmä vastaa kysymyksiin; mitä yritykseltä odotetaan ja millaisilla prosesseilla yritys voi täyttää sitä koskevat odotukset? (Prosessin tunnistamismenetelmiä, 2000.)30 25 Prosessien tunnistamisen lähtökohtana voi olla myös yrityksen päämäärät ja tavoitteet. Yrityksen visio, eli haluttu tulevaisuudenkuva sekä yrityksen toimintaajatuksen ja toiminnan päämäärän ilmaiseva missio toteutetaan yrityksen strategian avulla. Kun yrityksessä on selvillä miten sen tulee toimia tavoitteiden saavuttamiseksi, sen tulee määrittää millaisilla prosesseja toimintaan tarvitaan. (Prosessin tunnistamismenetelmiä, 2000; Lecklin ) Neljäs tapa tunnistaa prosesseja on määritellä kaikki yrityksen toiminnot sen mukaan mikä niiden suhde on lisäarvon tuottamiseen. Toiminnot voivat olla lisäarvoa määritteleviä prosesseja, kuten strategian luominen, luoda edellytyksiä lisäarvolle, kuten henkilöstön kehittäminen, kehittää lisäarvoa, kuten hankinta tai olla lisäarvoa luovia prosesseja, kuten valmistus. (Prosessin tunnistamismenetelmiä, 2000.) Prosessinomistajien olisi hyvä osallistua prosessien tunnistamiseen ja rajaamiseen alusta asti, vaikka lopullisia prosessinomistajia ei vielä kehitystyön alkuvaiheessa olisikaan valittu. Prosessien kehittämis- ja mahdollisessa käyttöönottovaiheessa prosessin omistaja toimii projektipäällikön roolissa. (Laamanen 2002, 67; Lecklin 2002, 146.) ISO9001:2000-standardin mukaan yrityksen on prosessien tunnistamisen lisäksi määriteltävä prosessien väliset riippuvuudet (Hoyle 2006, 147). Prosessikarttaan merkitään yrityksen ydinprosessit ja sen tehtävänä on auttaa ymmärtämään miten yrityksen tuotteet ja palvelut tuotetaan. Eri prosessien väliset yhteydet tulevat esiin prosessikartasta auttaen ymmärtämään organisaation toiminnan systeemiluonnetta (Lecklin 2002, 152; Laamanen 2002, 60.) Demingin (1994, 50) mukaan systeemi koostuu itsenäisistä toimijoista jotka toimivat yhteistyössä yhteisen, kaikille selkeän tavoitteen saavuttamiseksi. Systeemin eri toimijoita täytyy johtaa kohti yhteistä tavoitetta, sillä eri toimijoilla on taipumus alkaa tavoitella omaa etua yhteisen tavoitteen kustannuksella.31 26 Prosessien kuvaaminen Kaikkien prosessikarttaan merkittyjen ydinprosessien kehittämiseen ei kannata lähteä samanaikaisesti, sillä toiminnan organisointi prosessien mukaiseksi on työlästä. Kuvattaviksi prosesseiksi kannattaa aluksi valita kahdesta neljään prosessia. Kehitettävien prosessien valitsemiseksi on olemassa erilaisia menetelmiä. Päätös voidaan tehdä yksinkertaisesti keskustelun perusteella, käyttää erilaisia valintamatriiseja tai käyttää valinnan perusteena strategiaa tai menestystekijöitä, jolloin kehitettäväksi valitaan ne prosessit, jotka ovat kriittisiä strategioiden tai menestystekijöiden kannalta. (Laamanen 2002, 83.) Prosessikuvauksen yksityiskohtaisuus riippuu siitä mihin organisaatio aikoo kuvausta käyttää. Mikäli kuvausta käytetään organisaation toiminnan yleiseen esittelyyn, prosessikarttaan pääpiirteittäin kuvatut ydinprosessit saattavat riittää. Mikäli prosessien kuvaaminen on osa prosessien kehittämishanketta, tulee organisaation ydinprosesseita tehdä yksityiskohtaisemmat kuvaukset. Vielä tarkempaa prosessikuvausta saatetaan tarvita, mikäli prosessikuvaukset osana laadunhallintajärjestelmää toimivat perehdyttämistarkoituksessa. Tällöin varsinkin prosessien kriittisiä menestystekijöitä, eli niitä asioita joiden on onnistuttava koko prosessin onnistumiseksi, kuvataan osaprosessien avulla. (Prosessien kuvaamisesta toimintajärjestelmässä 2002; Hoyle 2006, 143.) Kuviossa 6 esitetään prosessikuvauksen jakamista pienempiin ja tarkempiin osiin prosessikuvauksen käyttötarkoituksen mukaisesti. Näytä lisää\n1 PROSESSIJOHTAMINEN Prosessijohtamisen tavoitteet eivät sinänsä eroa yleisistä johtamisen tavoitteista, joita ovat mm: hyvä taloudellinen tulos asiakkaiden tyytyväisyys korkea tuottavuus oman henkilöstön Lisätiedot Integrated Management System. www.ims.fi, Ossi Ritola\nIntegrated Management System www.ims.fi, Ossi Ritola Mitä prosessien tunnistaminen on? Löydämme ja ryhmittelemme organisaation toistettavat työnkulut optimaalisimmalla tavalla organisaation tulevaisuuden Lisätiedot SFS, 27.11 2014 STANDARDIEHDOTUKSEN ISO/DIS 14001 ESITTELY\nSFS, 27.11 2014 STANDARDIEHDOTUKSEN ISO/DIS 14001 ESITTELY Anna-Liisa Koskinen SISÄLTÖ Uusi rakenne Uusia määritelmiä Keskeisistä muutoksista 2 ISO 14001 ympäristöjohtamisjärjestelmä ISO 14001 on tunnettu Lisätiedot Quality Consulting M.Mikkola OY Mari.mikkola@qcmm.fi 050-3205088\nQuality Consulting M.Mikkola OY Mari.mikkola@qcmm.fi 050-3205088 Laadunhallintajärjestelmän tulisi olla organisaation strateginen päätös ISO9001 tarkoituksena ei ole edellyttää, että kaikilla laadunhallintajärjestelmillä Lisätiedot EFQM kansalaisopiston kehittämisessä\nOSAAVAT KÄDET LUOVAT MAAILMOJA. EFQM kansalaisopiston kehittämisessä Kansalaisopistojen laatuseminaari 25.11.2011 Tampere Outi Itäluoma/Petäjä-opisto EFQM (European Foundation for Quality Management) Opiston Lisätiedot Laatu, prosessi, tuote ja tuotteistaminen opiskelija-ateriat, kahvio- ja kokouspalvelut\nLaatu, prosessi, tuote ja tuotteistaminen opiskelija-ateriat, kahvio- ja kokouspalvelut Ravintolapalveluverkoston Hyvää Pataa - tapaaminen 7.6.2010 Merja Salminen/Design LiMe Oy Mikä on laatujärjestelmä Lisätiedot Opistojohtaminen muutoksessa hanke. Kansanopiston kehittämissuunnitelma. Tiivistelmä kehittämissuunnitelman laatimisen tukiaineistoista\nOpistojohtaminen muutoksessa hanke Kansanopiston kehittämissuunnitelma Tiivistelmä kehittämissuunnitelman laatimisen tukiaineistoista Opistojohtaminen muutoksessa hankkeessa ryhmä kansanopistoja laati Lisätiedot PIRKKALAN KUNTA. TOIMINTAMALLIEN JA PALVELUJÄRJESTELMIEN UUDISTAMINEN Strategiahanke-suunnitelma\nPIRKKALAN KUNTA TOIMINTAMALLIEN JA PALVELUJÄRJESTELMIEN UUDISTAMINEN Strategiahanke-suunnitelma VALTUUSTON HYVÄKSYMÄ 20.2.2011 SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto... 3 2. Kuntastrategiaa toteuttava hanke... 4 Lisätiedot Seudullisten yrityspalveluiden prosessikuvausmallin ohjeistus\nSeudullisten yrityspalveluiden prosessikuvausmallin ohjeistus Yritysvalmentaja Kert Kenner, Balentor Oy Gsm. 050 5488278 E-mail. kert.kenner@balentor.fi Miksi prosessien kehittäminen? Näin? Vai näin? Ydin-, Lisätiedot Jatkuva parantaminen Case: Alkon laboratorio Pekka Lehtonen /\nJatkuva parantaminen Case: Alkon laboratorio Pekka Lehtonen Akkreditointi vuodesta 1993 Väkiviinan ja alkoholia sisältävien juomien ja teknokemiallisten tuotteiden kemiallinen testaus 34 akkreditoitua Lisätiedot 1 Teknisen ja ympäristötoimen mittareiden laatiminen\nTeknisen ja ympäristötoimen mittareiden laatiminen Liikenneväyliä ja yleisiä alueita koskeva mittariprojekti Päijät-Hämeen kunnissa PÄIJÄT-HÄMEEN LIITTO PAKETTI Kuntien palvelurakenteiden kehittämisprojekti Lisätiedot Toimiva laadunhallintaa ja laadun jatkuvaa parantamista tukeva järjestelmä\nToimiva laadunhallintaa ja laadun jatkuvaa parantamista tukeva järjestelmä Pilotoinnin perehdyttämispäivä 17.12.2013 Opetusneuvos Tarja Riihimäki Ammatillisen koulutuksen vastuualue Koulutuspolitiikan Lisätiedot TOIMIVAN LAADUNHALLINTAA JA LAADUN JATKUVAA PARANTAMISTA TUKEVAN JÄRJESTELMÄN KRITEERISTÖ\nTOIMIVAN LAADUNHALLINTAA JA LAADUN JATKUVAA PARANTAMISTA TUKEVAN JÄRJESTELMÄN KRITEERISTÖ Paasitorni 17.12.2013 Opetusneuvos Anu Räisänen AMMATILLISEN KOULUTUKSEN LAATUTYÖRYHMÄ 2012 (1) 1 Koulutuksen järjestäjien Lisätiedot Tiivistetty hankekuvaus osahanke. Partnerin laadunhallinnan hyvät käytänteet. Osahankkeen kehittämistavoite ja tulokset 1 (8)\n1 (8) Raision seudun koulutuskuntayhtymä Raision aikuiskoulutuskeskus Timali Juhaninkuja 1 21200 Raisio Raision aikuiskoulutuskeskus Timali aloittaa laadunhallintajärjestelmän systemaattista rakentamista Lisätiedot Matti Toivonen, Tampereen yliopisto\nMatti Toivonen, Tampereen yliopisto Mitä mahdollisuuksia prosessiajattelu voi tuoda toiminnan kehittämisessä kuntien teknisillä toimialoilla? Mitä prosessien kehittäminen edellyttää organisaatiolta? Esim Lisätiedot Miten kerätä tietoa toiminnan jatkuvaan kehittämiseen\n1 Potilasturvallisuuden johtaminen ja auditointi Pirjo Berg, Anna Maksimainen & Olli Tolkki 16.11.2010 Potilasturvallisuuden johtaminen ja auditointi Taustaa STM velvoittaa sairaanhoitopiirit laatimaan Lisätiedot Laadunhallintajärjestelmän rakentaminen ja kehittäminen. Laatuseminaari Tero Pippola 2014.12.11\nLaadunhallintajärjestelmän rakentaminen ja kehittäminen Laatuseminaari Tero Pippola 2014.12.11 Esityksen aiheita Laatu 2 Johtaminen laatu- ja johtamisjärjestelmät Standardit Miksi johtamisjärjestelmät Lisätiedot Miten johdan huolto- ja korjaamotoimintaa laadukkaasti? Autokauppa 2015 6.11.2014 Finlandiatalo\nMiten johdan huolto- ja korjaamotoimintaa laadukkaasti? Autokauppa 2015 6.11.2014 Finlandiatalo Keijo Mäenpää Liikkeenjohdon konsultti Diplomi-insinööri Tavoitteena Sujuvasti toimiva kyvykäs organisaatio Lisätiedot Asiakastarpeiden merkitys ja perusta. asiakastarpeiden selvittämisen merkitys ja ongelmat asiakastarvekartoitus asiakastarvekartoitustyökaluja\nAsiakastarpeiden merkitys ja perusta asiakastarpeiden selvittämisen merkitys ja ongelmat asiakastarvekartoitus asiakastarvekartoitustyökaluja Mihin asiakastarpeiden selvittämistä tarvitaan yhteisen kielen/tarkastelutavan Lisätiedot Käytännön laatua matkailuyrityksiin. Petkeljärvi 1.10.2009\nKäytännön laatua matkailuyrityksiin Petkeljärvi 1.10.2009 Mitä laatu on? Kokonaisvaltainen johtamismalli, joka kattaa kaikki yrityksen toiminnot strategisesta suunnittelusta asiakaspalveluun. 80 % systematiikkaa Lisätiedot OMAVALVONTA ISO 9001 ISO / FSSC 22000 ISO 14001 OHSAS 18001 SATAFOOD KEHITTÄMISYHDISTYS RY 24.9.2015. Marika Kilpivuori\nSATAFOOD KEHITTÄMISYHDISTYS RY Laatu- ja ympäristöjärjestelmät 24.9.2015 Marika Kilpivuori OMAVALVONTA ISO 9001 ISO / FSSC 22000 BRC ISO 14001 OHSAS 18001 IFS 1 MIKÄ JÄRJESTELMÄ MEILLÄ TARVITAAN? Yrityksen Lisätiedot Johanna Paavolainen, LL, liiketoimintajohtaja Mainio Vire Oy\nOmavalvonta osana oman toiminnan systemaattista laadunhallintaa Valvira 25.8.2015 Johanna Paavolainen, LL, liiketoimintajohtaja Mainio Vire Oy Mainiossa Vireessä jo 15 vuotta Tarjoamme sosiaali- ja hoivapalveluja Lisätiedot SALON SEUDUN KOULUTUSKUNTAYHTYMÄN SISÄISEN VALVONNAN JA RISKIENHALLINNAN PERUSTEET\nSALON SEUDUN KOULUTUSKUNTAYHTYMÄN SISÄISEN VALVONNAN JA RISKIENHALLINNAN PERUSTEET Hall. 01.04.2014 Valt. 29.04.2014 1 Voimaantulo 01.07.2014 1 Lainsäädännöllinen perusta ja soveltamisala Kuntalain 13 Lisätiedot JHS 179 Kokonaisarkkitehtuurin suunnittelu ja kehittäminen Liite 2. Liiketoimintamallit ja kyvykkyydet KA-suunnittelussa\nJHS 179 Kokonaisarkkitehtuurin suunnittelu ja kehittäminen Liite 2. Liiketoimintamallit ja kyvykkyydet KA-suunnittelussa Versio: Luonnos palautekierrosta varten Julkaistu: Voimassaoloaika: toistaiseksi Lisätiedot LAATUKÄSIKIRJA SFS-EN ISO 9001:2000\nLAATUKÄSIKIRJA SFS-EN ISO 9001:2000 LAATUPOLITIIKKA Puutyöliike Pekka Väre Ky:n liiketoiminnan kehittyminen ja jatkuvuus varmistetaan koko henkilökunnan yhdessä omaksumien toimintaperiaatteiden ja yrityksessä Lisätiedot SATAFOOD KEHITTÄMISYHDISTYS RY. Laatujärjestelmät yrityksen toiminnan tehostajana 4.3.2015. Marika Kilpivuori ISO 9001 ISO / FSSC 22000 ISO 14001\nSATAFOOD KEHITTÄMISYHDISTYS RY Laatujärjestelmät yrityksen toiminnan tehostajana 4.3.2015 Marika Kilpivuori OMAVALVONTA ISO 9001 ISO / FSSC 22000 BRC ISO 14001 OHSAS 18001 IFS 1 MIKSI OMAVALVONTA EI AINA Lisätiedot Yrityskohtaiset LEAN-valmennukset\nYrityskohtaiset LEAN-valmennukset Lean ajattelu: Kaikki valmennuksemme perustuvat ajatukseen: yhdessä tekeminen ja tekemällä oppiminen. Yhdessä tekeminen vahvistaa keskinäistä luottamusta luo positiivisen Lisätiedot ! LAATUKÄSIKIRJA 2015\nLAATUKÄSIKIRJA Sisällys 1. Yritys 2 1.1. Organisaatio ja vastuualueet 3 1.2. Laatupolitiikka 4 2. Laadunhallintajärjestelmä 5 2.1. Laadunhallintajärjestelmän rakenne 5 2.2. Laadunhallintajärjestelmän käyttö Lisätiedot HANKINTATOIMEN NYKYTILA JA TULEVAISUUDEN HAASTEET\nHANKINTATOIMEN NYKYTILA JA TULEVAISUUDEN HAASTEET TAVOITTEET - Hankintatoimen kansallisen tilan selvitys - Osaamiskartoitus Tutkimuksen sisältö ja tiedon hankinta - Kohderyhmä: suuret suomalaiset yritykset Lisätiedot akkreditointistandardi SFS-EN ISO FINAS - akkreditointipalvelu\nSisäinen ja ulkoinen laadunohjaus, akkreditointistandardi SFS-EN ISO 15189 patologian laboratoriossa Tuija Sinervo FINAS - akkreditointipalvelu Standardi SFS-EN ISO 15189 Laboratorion hyvä laatu perustuu Lisätiedot JOHTAJUUDEN LAADUN ARVIOINTI\nJOHTAJUUDEN LAADUN ARVIOINTI Copyright Mentorit Oy, 2006. www.mentorit.fi Mittarin käyttöoikeus vain tunnukset lunastaneella. Osittainenkin kopiointi tai muokkaus vain tekijän luvalla. Kyselyn perustana Lisätiedot BIMin mahdollisuudet hukan poistossa ja arvonluonnissa LCIFIN Vuosiseminaari 30.5.2012\nBIMin mahdollisuudet hukan poistossa ja arvonluonnissa LCIFIN Vuosiseminaari 30.5.2012 RIL tietomallitoimikunta LCI Finland Aalto-yliopisto Tampereen teknillisen yliopisto ja Oulun yliopisto Tietomallien Lisätiedot FARAX johtamisstrategian räätälöinti\nFARAX johtamisstrategian räätälöinti Sisältö Taustaa Johtamisstrategian luominen ja instrumentin luominen Hyödyt ja referenssit Esimerkkejä matriiseista Prosessi Taustaa Esityksessä käydään läpi FaraxGroupin Lisätiedot Käytännön kokemuksia laatujärjestelmistä\nTALONRAKENNUSTEOLLISUUS RY ITÄ-SUOMI Rakennustyömaan laadunhallinnan koulutus Käytännön kokemuksia laatujärjestelmistä Osaamispaja HMQ Ky, Heikki Munukka, 7.4.2015 KÄYTÄNNÖN KOKEMUKSISTA KOOTTUJA OHJEITA, Lisätiedot Projekti, projektinhallinta ja projektiliiketoiminta. Projektin ympäristö, päämäärä, tavoitteet, elinkaari, laajuus ja työn ositus\nProjekti, projektinhallinta ja projektiliiketoiminta. Projektin ympäristö, päämäärä, tavoitteet, elinkaari, laajuus ja työn ositus 25.1.2013 Karlos Artto TU-22.1120 Projektien suunnittelu ja ohjaus, kevät Lisätiedot Osaava-hanke 13.2.2014 Mirja Antila Kankaanpään opisto\nLaadunhallinnan eri menetelmiä Osaava-hanke 13.2.2014 Mirja Antila Kankaanpään opisto Laadunkehittämismallit EFQM (Euroopan laatupalkintomalli ) Excellence Model 2010 Erinomaisuuden tunnuspiirteiden arviointimalli Lisätiedot Työpaja B - Kuinka kokonaisarkkitehtuurin laadunhallinta voidaan integroida osaksi korkeakoulun laatujärjestelmää?\nTyöpaja B - Kuinka kokonaisarkkitehtuurin laadunhallinta voidaan integroida osaksi korkeakoulun laatujärjestelmää? Työpisteessä pohdittiin, mitä on kokonaisarkkitehtuurin laadunhallinta ja miten se voidaan Lisätiedot Palvelutoimisto. Prosessit ja ihmiset rokkaamaan yhdessä. itsmf TOP10 @Kalastajatorppa 3.-4.10.2013 Hanna Nyéki-Niemi ja Mika Lindström 3.10.\nPalvelutoimisto Prosessit ja ihmiset rokkaamaan yhdessä itsmf TOP10 @Kalastajatorppa 3.-4.10.2013 Hanna Nyéki-Niemi ja Mika Lindström 3.10.2013 Keitä olemme? Mika Lindström Hanna Nyéki-Niemi Ei anneta Lisätiedot Reilun Pelin työkalupakki Toimenkuvien täsmentäminen\nReilun Pelin työkalupakki Toimenkuvien täsmentäminen Toimintamallin eteneminen Mallin tavoitteet ja hyödyt Osallistujat ja vastuut Mallin hyöty yksilöille ja organisaatioille Toimenkuvien analysointi Ratkaisujen Lisätiedot Tuloksellisuuserä 1.9.2010. Akavan Erityisalojen linjauksia\nTuloksellisuuserä 1.9.2010 Akavan Erityisalojen linjauksia Linjauksia Järjestelyerän käytöstä sovitaan paikallisesti järjestöjen edustajien ja työnantajan kesken Työnantajan tarjottava tuloksellisuushankkeita Lisätiedot Asiakassuhteen merkitys. Asiakassuhteen merkitys JÄRJESTELMÄKESKEINEN ASIAKASKESKEINEN\nAsiakassuhteen merkitys JÄRJESTELMÄKESKEINEN LAKIPAINOTUS - Lain täyttäminen - Lain velvoite ASIAKASKESKEINEN YHTEISTYÖPAINOTUS - Lisäarvon tuottaminen - Luottamus Asiakassuhteen merkitys Yhteiskunnan Lisätiedot Kysymykset ja vastausvaihtoehdot\nKAARI-TYÖHYVINVOINTIKYSELY 1 (8) Kysymykset ja vastausvaihtoehdot JOHTAMINEN TYÖYKSIKÖSSÄ Tässä osiossa arvioit lähiesimiehesi työskentelyä. Myös esimiehet arvioivat omaa lähiesimiestään. en enkä Minun Lisätiedot ADE Oy Hämeen valtatie 144 20540 TURKU. Tuotekonfigurointi. ADE Oy Ly Tunnus: 1626957-3\nTuotekonfigurointi ADE Oy lyhyesti Asiakkaiden tarpeisiin suunnattua innovatiivista ja toimivaa ohjelmisto- ja 3d animaatiopalvelua. Ade Oy on toteuttanut vuodesta 2000 alkaen haastavaa interaktiivista Lisätiedot Toiminnanohjaukseen liittyvän liiketoimintatiedon hyödyntäminen Helsinki Business College Oy:ssä\nToiminnanohjaukseen liittyvän liiketoimintatiedon hyödyntäminen Helsinki Business College Oy:ssä 30.10.2012 LARK-hanke Laatupäällikkö, Jaakko Tuomi Laadunhallinnan tukiprosessin (16) yleiset tavoitteet Lisätiedot Parempaa liiketoimintaa henkilöstöjohtamisen uusilla välineillä\nParempaa liiketoimintaa henkilöstöjohtamisen uusilla välineillä Sirpa Huuskonen ja Harri Nikander ISS Palvelut ISS Palvelut Oy 12 000 työtekijää Suomessa Siivous Kiinteistön ylläpito Turvallisuuspalvelut Lisätiedot Teollisten palveluiden kehittäminen asiakaslähtöisesti. Diplomityö esitys Kari Kammonen\nTeollisten palveluiden kehittäminen asiakaslähtöisesti Diplomityö esitys Kari Kammonen Tutkimuskysymykset Alakysymyksillä pyrittiin saavuttamaan tutkimuksen tavoite sekä pyrittiin saamaan vastaus tutkimusongelmaan. Lisätiedot Johtamisen standardit mitä ja miksi\nJohtamisen standardit mitä ja miksi Forum 2013 Sari Sahlberg Johtamisen standardi Auttaa organisaatiota kehittämään valittua johtamisen osa-aluetta Laadunhallinta Ympäristöasioiden hallinta Tietoturvallisuuden Lisätiedot Tietoisku ISO 14001:n ja OHSAS 18001:n tulevista muutoksista. Tuulikki Lammi Versio1,0 2014-09-03\nTietoisku ISO 14001:n ja OHSAS 18001:n tulevista muutoksista Tuulikki Lammi Versio1,0 2014-09-03 Uutta Yhteinen rakenne Rakenne ja termit ovat harmonisoitu Uusitut ISO 14001 ja ISO 45001 tulevat olemaan Lisätiedot Kokonaisarkkitehtuuri. Kankaanpään kaupunki\nKokonaisarkkitehtuuri Kankaanpään kaupunki Kokonaisarkkitehtuuri johtamisvälineenä Kankaanpään strategia 2015 Avoimmuus Edistävä johtajuus Luovuus Jatkuva kehittyminen Tehokkuus Vetovoimaisuus Kilpailukyky Lisätiedot Optimoitko osasia vai kokonaisuutta? Kumpaa asiakas mahtaa haluta?\nOptimoitko osasia vai kokonaisuutta? Kumpaa asiakas mahtaa haluta? Hannu Vierimaa Oy hannu.vierimaa@processman.com 0400-622 711 1 Mikä ydinprosessi on? Ylittää funktiorajat Keskittyy tuloksiin Prosessit Lisätiedot Lopullinen versio, syyskuu 2010 Paikallisen ja alueellisen tason kestävää kehitystä koskeva integroitu johtamisjärjestelmä\nLopullinen versio, syyskuu 2010 Paikallisen ja alueellisen tason kestävää kehitystä koskeva integroitu johtamisjärjestelmä Laajuus Jatkuva laajeneminen sekä maantieteellisesti että sisällön kannalta: Yhdestä Lisätiedot Mitä riskienhallinnan auditointi voisi tarkoittaa - referenssinä ISO 31000\nSuomen Riskienhallintayhdistys Miniseminaari 21.9.2010 Mitä riskienhallinnan auditointi voisi tarkoittaa - referenssinä ISO 31000 Lassi Väisänen Matti Paakkolanvaara Yrityksen ja riskienhallinnan kehitysvaiheet Lisätiedot www.sfs.fi ISO 9000 -sarjan laadunhallintajärjestelmästandardeille\nLAAdunhallinnan periaatteet www.sfs.fi Perusta ISO 9000 -sarjan laadunhallintajärjestelmästandardeille Kahdeksan laadunhallinnan periaatetta Tässä esitteessä kuvataan kahdeksan laadunhallinnan periaatetta, Lisätiedot Merlin Systems Oy. Kommunikaatiokartoitus päätöksenteon pohjaksi. Riku Pyrrö, Merlin Systems Oy 8.11.2007\nMerlin Systems Oy Kommunikaatiokartoitus päätöksenteon pohjaksi Riku Pyrrö, Merlin Systems Oy 8.11.2007 Merlinin palvelujen toimittaminen ja Asiakasratkaisuyksikön tehtäväkenttä Merlin Asiakasratkaisut Lisätiedot Matkailuilta Karjaa 24.3.2011\nMatkailuilta Karjaa 24.3.2011 Mitä laatu on? Kokonaisvaltainen johtamismalli, joka kattaa kaikki yrityksen toiminnot strategisesta suunnittelusta asiakaspalveluun. 80 % systematiikkaa 20 % palveluasennetta Lisätiedot Laadunvarmistuksesta 7.1.2009. Ismo Kantola. www.turkuamk.fi\nLaadunvarmistuksesta 7.1.2009 Ismo Kantola Laatu Käsitykset laadusta on jäsennetty usein seuraavasti: laatu erinomaisuutena (excellence) itsestään selvää erinomaisuutta, tavanomaisesta poikkeavaa ja elitististä: Lisätiedot Kokonaisuuksien, riippuvuuksien ja synergioiden hahmottaminen helpottuvat\nJohtaminen voidaan jakaa karkeasti kolmeen osaan: 1. Arvojohtaminen (Leadership) 2. Työn(kulun) johtaminen (Process management) 3. Työn sisällön ja tulosten/ tuotosten johtaminen (esim. Product management) Lisätiedot Hanketoiminnan vaikuttavuus ja ohjaus 11.9.2013 klo 11.45-12.15\nAmmatillisen peruskoulutuksen valtionavustushankkeiden aloitustilaisuus Hanketoiminnan vaikuttavuus ja ohjaus 11.9.2013 klo 11.45-12.15 Opetusneuvos Leena.Koski@oph.fi www.oph.fi Hankkeen vaikuttavuuden Lisätiedot 2. päivä. Etätehtävien purku Poikkeamat. Poikkeamat Auditoinnin raportointi Hyvän auditoijan ominaisuudet Harjoituksia\nOAMK / Luova 4.5. ja 11.5. Sisäinen auditointi osa Oamkin ympäristöohjelmatyötä Sisältö 1. päivä Johdanto Auditoinnin tavoitteet Ympäristöstandardin (ISO 14001) pääkohdat Alustava ympäristökatselmus Auditoinnin Lisätiedot Miten julkinen hallinto ja Tampereen kaupungin organisaatio on muuttunut ja muuttumassa?\nMiten julkinen hallinto ja Tampereen kaupungin organisaatio on muuttunut ja muuttumassa? Valtuustoseminaari 23.3.2015 ----------------------------------- Kari Hakari johtaja, HT Tampereen kaupunki, tilaajaryhmä Lisätiedot Jussi Klemola 3D- KEITTIÖSUUNNITTELUOHJELMAN KÄYTTÖÖNOTTO\nJussi Klemola 3D- KEITTIÖSUUNNITTELUOHJELMAN KÄYTTÖÖNOTTO Opinnäytetyö KESKI-POHJANMAAN AMMATTIKORKEAKOULU Puutekniikan koulutusohjelma Toukokuu 2009 TIIVISTELMÄ OPINNÄYTETYÖSTÄ Yksikkö Aika Ylivieska Lisätiedot Kriteeristön esittely\nLaadunhallintajärjestelmien itsearvioinnin aikataulu ja käytännön järjestelyt Kriteeristön esittely Sari Mikkola Koulutuskeskus Salpaus Laadunhallintajärjestelmien itsearviointi 2015 Lähtökohta Itsearviointi Lisätiedot Opinnot antavat sinulle valmiuksia toimia erilaisissa yritysten, julkishallinnon tai kolmannen sektorin asiantuntija- ja esimiestehtävissä.\nOPETUSSUUNNITELMA, johtaminen ja liiketoimintaosaaminen Liiketalouden ylempi ammattikorkeakoulututkinto antaa sinulle vankan kehittämisosaamisen. Syvennät johtamisen ja liiketoiminnan eri osa-alueiden Lisätiedot LAATUVASTAAVAN PEREHTYMINEN\nLAATUVASTAAVAN PEREHTYMINEN Perehtyjä /pm Mentori / pm Huomiot, havainnot, kysymykset, kehittämisehdotukset yms. Perehtymissuunnitelman laatiminen Tavoitteet ja aikataulu Uusi laatuvastaava laatii oman Lisätiedot BSC JOHTAJAN TYÖPÖYT YTÄ KESKI-SUOMEN SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRISSÄ. Tietohallintojohtaja Martti Pysäys\nBSC JOHTAJAN TYÖPÖYT YTÄ KESKI-SUOMEN SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRISSÄ Tietohallintojohtaja Martti Pysäys Terveydenhuollon atk-päivät 30.-31.5.2005 Helsinki TIEDOLLA JOHTAMINEN - Päätöksenteko ja suunnittelu Lisätiedot Hyvän työelämän eväät - Johtamisella vaikutetaan jaksamiseen\nHyvän työelämän eväät - Johtamisella vaikutetaan jaksamiseen Juha Sipilä Hyvinvointia työelämään -seminaari 12.10.2013 Kaikki alkaa ajatuksesta Luomisen prosessi koostuu kolmesta osatekijästä: 1) Kaikki Lisätiedot JOHTAMISEN ARKKITEHTUURI\nJOHTAMISEN ARKKITEHTUURI Mitä tietojohtamisessa johdetaan? Palaveri HAUS:ssa, Leena Kononen 21.3.2014 Johtamisen arkkitehtuuri on johtamisen kokonaisuus On taitoa ymmärtää yhteyksiä ja yhteentoimivuutta Lisätiedot Suorituskykyjen kehittäminen 2015+\nPE Suorituskykyjen kehittäminen 2015+ Puolustusvoimien hankepäivä 25.9.2012 1 Suorituskykyperusteisuus Suomen sotilaallisen puolustamisen toteuttaminen edellyttää turvallisuus-ympäristön sotilaalliseen Lisätiedot YRITYSJOHTAMISEN ERIKOISAMMATTITUTKINTO TUTKINNON PERUSTEET (LUONNOS)\nYRITYSJOHTAMISEN ERIKOISAMMATTITUTKINTO TUTKINNON PERUSTEET (LUONNOS) S I S Ä L T Ö I Yritysjohtamisen erikoisammattitutkinnon osat ja muodostuminen ---------------------------------------- 3 II Yritysjohtamisen Lisätiedot Ohjelmistotekniikka kevät 2003 Laatujärjestelmät\nLaatujärjestelmät Ohjelmistotekniikka kevät 2003 Prosessiajattelu Sisään Prosessi Ulos ohjaus mittaus Laatujärjestelmät Laatujärjestelmät määrittelevät sen, mitkä prosessit täytyy olla määritelty ei sitä, Lisätiedot Laatua päihdetyöhön. Maria Inkinen, 19.4.2006 fläppiesityksestä muokattu Päihdetyön asiantuntijatoiminnan valmennus\nLaatua päihdetyöhön Maria Inkinen, 19.4.2006 fläppiesityksestä muokattu Päihdetyön asiantuntijatoiminnan valmennus Yleinen määritelmä Laatu on niistä ominaisuuksista muodostuva kokonaisuus, johon perustuu Lisätiedot HOLLOLA ON HALUTTU Henkilöstöstrategia 2025 Henkilöstöpolitiikan ja henkilöstötyön linjaukset\nHOLLOLA ON HALUTTU Henkilöstöstrategia 2025 Visiomme 2025 Olemme osana Lahden aluetta tulevaisuutta innovatiivisesti rakentava, vetovoimainen ja ammattilaisiaan arvostava työpaikka Strateginen päämäärämme Lisätiedot Monipuolisen yhteistyön haaste pyrittäessä korkealle\n1 Monipuolisen yhteistyön haaste pyrittäessä korkealle Markus Hellström 2 Esityksen kiteytys 3 Esityksen sisältö Tavoite ja sen merkitys liiketoiminnan johtamisessa Miten vien liiketoiminnan tavoitteeseen? Lisätiedot Kaupunkistrategian toteuttamisohjelma 5:\nKaupunkistrategian toteuttamisohjelma 5: Henkilöstöohjelma 2010-2013 16.11.2009 123 Kaupunginvaltuusto HENKILÖSTÖOHJELMA 1 Henkilöstöohjelman lähtökohdat Johtamisvisio Linjakas johtajuus ja yhteinen sävel. Lisätiedot Vastausten ja tulosten luotettavuus. 241 vastausta noin 10 %:n vastausprosentti tyypillinen\nVastausten ja tulosten luotettavuus Vastaukset 241 vastausta noin 10 %:n vastausprosentti tyypillinen Kansainväliset IT:n hallinnan hyvät käytännöt. Luotettavuusnäkökohdat Kokemukset ja soveltamisesimerkit Lisätiedot SKI-kyvykkyysanalyysi. Kyvykäs Oy Ab\nSKI-kyvykkyysanalyysi Kyvykäs Oy Ab Sisällysluettelo STRATEGISEN KYVYKKYYDEN INDEKSI... STRATEGISET TAVOITTEET JA PÄÄAKSELIEN STRATEGISET PAINOARVOT... 5 PÄÄAKSELIT... 6 1. HENKILÖSTÖKYVYKKYYS... 7 1.1 Lisätiedot LAADUKAS MATKAILUTUOTE\nLAATUJÄRJESTELMÄT JA LAADUKAS MATKAILUTUOTE Kajaani 9.2.2010 2010 Mitä laatu on? Kokonaisvaltainen johtamismalli, joka kattaa kaikki yrityksen toiminnot strategisesta suunnittelusta asiakaspalveluun. 80 Lisätiedot TULOKSELLISEN TOIMINNAN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVA SUOSITUS 2008. Hannu.tamminen@ttk.fi\nTULOKSELLISEN TOIMINNAN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVA SUOSITUS 2008 Hannu.tamminen@ttk.fi Taustaa Ohjausvälineet Lait Asetukset, ministeriön päätökset Keskusviraston suositukset Työmarkkinasopimukset Työmarkkinajärjestöjen Lisätiedot Arviointi uuden luomisessa Näkökulma työntekijänä ja luottamushenkilönä\nArviointi uuden luomisessa Näkökulma työntekijänä ja luottamushenkilönä Laadun varmistus päätöksenteon pohjana 10.3.2015 Kuntatalo, B 3.8 Turun kaupunki Hyvinvointitoimiala Laatuasiantuntija, terveyspalvelujen Lisätiedot ISO 14001 uudistuu mikä muuttuu? 27.11.2014 TERVETULOA!\nISO 14001 uudistuu mikä muuttuu? 27.11.2014 TERVETULOA! Tilaisuuden tavoite Esitellä standardin ISO 14001 uudistamisen tausta tavoitteet aikataulu Esitellä uudistuksen tuomat keskeiset muutokset uusi rakenne Lisätiedot Miten asiakas tekee valintansa?\nMiten asiakas tekee valintansa? ja miten me voimme vaikuttaa siihen? TkT Asiantuntija Harri Karkkila Strategia Asiakkaan kokema arvo Asiakastyytyväisyys ja asiakaskokemus Kilpailuedut Yrittäjä Kouluttaja Lisätiedot EN 16555 -sarja Innovaatiojohtaminen yksi uusi työkalu\nklo 15.45-16.15 EN 16555 -sarja Innovaatiojohtaminen yksi uusi työkalu Tekn.lis. Jarmo Hallikas, Falcon Leader Oy 2 Innovaatiojohtamisen standardi CEN/TS 16555 Osa 1: Innovaatioiden hallintajärjestelmä Lisätiedot SAAJOS OY LAATUKÄSIKIRJA TULENKESTÄVÄ TYÖNLAATU SFS-EN ISO 9001:2008. Palo- ja turvaovien sekä profiilituotteiden valmistus\nLAATUKÄSIKIRJAN LYHENNELMÄ 1 (20) LAATUKÄSIKIRJA SFS-EN ISO 9001:2008 SAAJOS OY TULENKESTÄVÄ TYÖNLAATU Palo- ja turvaovien sekä profiilituotteiden valmistus LAATUKÄSIKIRJAN LYHENNELMÄ 2 (20) SISÄLLYSLUETTELO Lisätiedot Tietohallinnon arvo liiketoiminnalle\nTietohallinnon arvo liiketoiminnalle Viikko-seminaari 27.9.2007 Lauri Byckling, Deloitte Mitä on arvo Arvon määritelmiä: Hyöty suhteessa hintaan Laatu suhteessa odotuksiin Saatu lisähyöty Tietohallinnon Lisätiedot Ammatillisen koulutuksen laadunhallintajärjestelmien itsearvioinnin kriteerit\n1. LAATUKULTTUURI JA LAADUNHALLINNAN KOKONAISUUS Laadunhallinta osana koulutuksen järjestäjän johtamisjärjestelmää toiminnan ohjausta ja toimintaa 1.1 Laadunhallinta ei kytkeydy johtamisjärjestelmään. Lisätiedot Mobiilit ratkaisut yrityksesi seurannan ja mittaamisen tarpeisiin. Jos et voi mitata, et voi johtaa!\nMobiilit ratkaisut yrityksesi seurannan ja mittaamisen tarpeisiin Jos et voi mitata, et voi johtaa! Ceriffi Oy:n seuranta- ja mittauspalveluiden missio Ceriffi Oy:n henkilöstö on ollut rakentamassa johtamis-, Lisätiedot Mitä laatu on. Laadunhallinta vesiviljelyssä\nMitä laatu on Deming (1940): asiakkaiden nykyisten ja tulevien tarpeiden täyttämistä laadun avulla Edwards (1968): kykyä tyydyttää asiakkaan tarpeet Akyama (1991): se, mikä toteuttaa ostajan tarpeet Mikel Lisätiedot JHS 179 ICT-palvelujen kehittäminen: Kokonaisarkkitehtuurin kehittäminen Liite 1 Organisaation toiminnan kehittämisen sykli\nJHS 179 ICT-palvelujen kehittäminen: Kokonaisarkkitehtuurin kehittäminen Liite 1 Organisaation toiminnan kehittämisen sykli Versio: 1.0 Julkaistu: 8.2.2011 Voimassaoloaika: toistaiseksi Sisällys 1 Organisaation Lisätiedot Kehittämisen omistajuus\nKehittämisen omistajuus Kuntaliitto 18.4.2013 Tuottava ja hallittu kehittämistoiminta kunnissa hanke (KUNTAKEHTO) Pasi-Heikki Rannisto Kehityspäällikkö, HT Tampereen Palveluinnovaatiokeskus (TamSI) Kehittämistyön Lisätiedot Riski = epävarmuuden vaikutus tavoitteisiin. Valtionhallinnossa = epävarmuuden vaikutus lakisääteisten tehtävien suorittamiseen ja tavoitteisiin\nJuha Pietarinen Riski = epävarmuuden vaikutus tavoitteisiin Valtionhallinnossa = epävarmuuden vaikutus lakisääteisten tehtävien suorittamiseen ja tavoitteisiin - Voiko riski olla mahdollisuus myös lakisääteisten Lisätiedot OHEISMATERIAALIN TARKOITUS\n(2012) OHEISMATERIAALIN TARKOITUS Kalvosarja on oheismateriaali oppaalle TASA ARVOSTA LAATUA JA VAIKUTTAVUUTTA JULKISELLE SEKTORILLE Opas kuntien ja valtion alue ja paikallishallinnon palveluihin ja toimintoihin Lisätiedot SOVELLUSALUEEN KUVAUS\nTik-76.115 Tietojenkäsittelyopin ohjelmatyö Tietotekniikan osasto Teknillinen korkeakoulu SOVELLUSALUEEN KUVAUS LiKe Liiketoiminnan kehityksen tukiprojekti Versio: 2.1 Tila: hyväksytty Päivämäärä: 12.12.2000 Lisätiedot PROSESSIMALLINNUS. Ari Wahlstedt, KTT\nPROSESSIMALLINNUS Ari Wahlstedt, KTT Prosessimalli Graafinen esitys prosessin tehtävistä: Tehtävien järjestys, kulku ja niiden keskinäiset riippuvuudet (siirtymien ehdot ja logiikka) Prosessi Joukko toisiinsa Lisätiedot Oikeat tavoitteet avain onnistuneeseen tapahtumaan\nOikeat tavoitteet avain onnistuneeseen tapahtumaan Onnistunut tapahtuma 12.11.2008 Mika Lehtinen toimitusjohtaja Expology Oy Associated Partner of the Esityksen tavoitteet Miksi mitattavien tavoitteiden Lisätiedot REKRYTOINTI- JA VUOKRAPALVELUT MUUTOKSEN JA KASVUN YTIMESSÄ. Tero Lausala, 24.9.2015\nREKRYTOINTI- JA VUOKRAPALVELUT MUUTOKSEN JA KASVUN YTIMESSÄ Tero Lausala, 24.9.2015 TYÖN MUUTOS JA MURROS TYÖPAIKOISTA TYÖTEHTÄVIIN: MONIMUOTOISET TAVAT TEHDÄ TYÖTÄ TYÖN TARJONNAN JA KYSYNNÄN KOHTAANTO-ONGELMA Lisätiedot Liiketoimintasuunnitelma vuosille\nLiiketoimintasuunnitelma vuosille Yrityskonsultointi JonesCon 2 TAUSTATIEDOT Laatija: Yrityksen nimi: Yrityksen toimiala: Perustajat: Suunnitelman aikaväli: Salassapito: Viimeisimmän version paikka ja Lisätiedot STANDARDI SFS-EN ISO 14006, YMPÄRISTÖNÄKÖKOHDAT HUOMIOON OTTAVAN SUUNNITTELUN SISÄLLYTTÄMINEN YMPÄRISTÖJÄRJESTELMÄÄN\nEKOSUUNNITTELU STANDARDI SFS-EN ISO 14006, YMPÄRISTÖNÄKÖKOHDAT HUOMIOON OTTAVAN SUUNNITTELUN SISÄLLYTTÄMINEN YMPÄRISTÖJÄRJESTELMÄÄN 30.1.2013, Riitta Lempiäinen, Motiva Oy 30.1.2013 RTL JOHDANTO EKOSUUNNITTELU Lisätiedot IPT-hanke: Kehitysvaihe -työpaja Työpaja 5: Kokoushotelli Gustavelund 26.-27.5.2015\nIntegroitujen projektitoimitusten kehittäminen johtavien tilaajien ryhmähankkeena (IPT-hanke) IPT-hanke: Kehitysvaihe -työpaja Työpaja 5: Kokoushotelli Gustavelund 26.-27.5.2015 IPT-hanke; kehitysvaihe-työpaja Lisätiedot Sertifiointia vuodesta 2004 - suomalaisen tuotannon vahvuutena vastuullisuus ja laatu\nSertifiointia vuodesta 2004 - suomalaisen tuotannon vahvuutena vastuullisuus ja laatu 1 Asiakasvaatimukset Kuluttaja ratkaisee Kuluttajan päätös perustuu tuotteen laatuun Uuden sukupolven tuotteessa koko Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Mitä tapahtuu tilanteessa, jossa esim. muistisairas tai muuten jo sekavaksi tai tiedottomaksi käynyt potilas ei itse onnistu ilmaisemaan tahtoaan? Hoitotahto on kirjallinen ja todistajien varmentama asiakirja siitä, kuinka henkilö toivoo itseään hoidettavan. Hoitotahdon voi laatia hyvin yksityiskohtaisesti, mutta on olemassa myös valmiita pohjia, jotka usein perustuvat perushoidon ja aktiivisen hoidon määritelmiin. Käytännön esimerkit kertovat, että hankaluuksia tällaisen hoitotahdon toteutumisessa on ainakin kaksi:\n1) Vaikka hoitotahto on kirjattu potilastietoihin, hoitava henkilökunta ei sitä välttämättä sieltä huomaa.\n2) Kuinka ja kuka saa määritellä eri sairauksien ja avuntarpeen kohdalla mikä on perushoitoa ja mikä aktiivista hoitoa (nenä-mahaletkun avulla ruokkiminen, nesteytys, lisähappi, antibioottihoito…)?\nHoitotahtoon on mahdotonta kirjata ylös kaikkia eri mahdollisuuksia nykyisenkään hoidon tasolla. Lisäksi hoitotahdon kirjoittamisen ja hoitotarpeen ajankohtaistumisen välillä voi mennä aikaa ja hoitosuositukset, -teknologiat tai -tavat voivat muuttua.\nTahdonvalvoja käy asiakkaan kanssa laajoja keskusteluja etukäteen. Keskustelujen kautta saadaan kuva elämänkatsomuksesta, suhtautumisesta hoitoon ja toiveista elämän loppua lähestyttäessä. Tahdonvalvojan tehtävänä on valvoa hoidossa olevan asiakkaan tahdon toteutumista. Hän huolehtii, että tarvittavat dokumentit hoitotahdon virallisuudesta ja hänelle suoduista valtuuksista on olemassa ja että ne ovat hoidon kannalta oikeissa paikoissa. Hän myös vierailee asiakkaan luona hoidon aikana ja varmistaa että kaikki sujuu niin kuin pitää.\nTahdonvalvojan toimenkuva on oleellinen tapauksissa joissa omaiset ovat kaukana eivätkä itse pysty tarkkailemaan tilannetta haluamallaan tavalla. He voivat palkata tahdonvalvojan avukseen. Kaikilla ei myöskään ole omaisia jotka tehtävää voisivat hoitaa, tai omaisten näkemys hoidosta voi poiketa asiakkaan omasta. Toiminta on myös linjassa sen kanssa, että yhä useampi ikääntyvä haluaa itse olla päättämässä omasta hoidostaan ja hoivastaan. He eivät halua muuttua ”tuntemattomiksi potilaiksi”, joita hoidetaan ikään kuin liukuhihnalla samalla periaatteella kuin kaikkia muitakin.


FSD FSD neWWWs 11 (2/2003): Marja Järvelän haastattelu\nMarja Järvelän haastattelu:\nTietoarkiston aineistoilla nopeammin analysoimaan\nSosiaalinen pääoma ja luottamusverkostot -tutkimusohjelma houkuttelee monialaisuudellaan\nSuomen Akatemian kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnan varapuheenjohtaja Marja Järvelä rohkaisee tutkimushankkeitaan suunnittelevia käyttämään arkistoituja aineistoja aina, kun se on mahdollista ja tieteellisesti perusteltua.\nKun sopiva aineisto on jo kerättynä ja arkistosta saatavana, tutkija voi minimoida sen avulla aineiston hankinnan kustannukset ja vaivan.\n- Se on hyvä argumentti, että päästään ikään kuin suoraan tulkitsemaan, eikä kaikkia vaiheita tarvitse suunnitella alusta asti, pohdiskelee Järvelä.\n- Jo oman tutkimuskokemukseni kautta minulla on ollut sellainen käsitys, että aineistoja kerätään liikaa. Niitä ei käytetä tarpeeksi intensiivisesti.\nToukokuun haun viime hetket käsillä\nSuomen Akatemian toukokuun 15. päivän hakuun osallistuvilla ovat viimeiset valmistelupäivät käsillä. Avoinna on muun muassa Sosiaalinen pääoma ja luottamusverkostot -tutkimusohjelman aiehaku. Omaa osaansa ohjelmaan varatusta kuuden miljoonan euron potista tavoittelevat Järvelän kuulemien ennakkohuhujen mukaan useat tahot.\nJärvelän mukaan mikään ei estä hankkeita käyttämästä arkistoituja ja aiemmissa projekteissa kerättyjä laadullisia tai määrällisiä aineistoja. Hän mainitsee esimerkiksi tutkimusohjelmaan kirjatun tavoitteen kehittää sosiaalisen pääoman mittausmenetelmiä. Riippuu näkökulmasta, millaista aineistoa tietoarkisto pystyy tähän tarkoitukseen tarjoamaan.\nAjankuvaa ja vertailututkimusta arkistoon\nKansainvälistä vertailututkimusta on tehty Suomessa Järvelän mukaan harmillisen vähän viime vuosina. Hän odottelee ohjelmasta parin - kolmen maan vertailuaineistoja, jotka voisivat tulla myöhemmin arkistoon. Onhan tutkimusohjelmaan kirjattu kansainvälisyyden tavoite. Toisaalta tietoarkistossa on jo runsaasti valmiita aineistoja, joita hankkeet voisivat käyttää kansainvälisen vertailun tekemiseen.\nJärvelä arvelee, että tutkimushankkeissa kerätään ainakin laadullisia aineistoja, jotka oikein kerättyinä ja dokumentoituina soveltuvat arkistoitaviksi ja uudelleen käytettäviksi. Hän toivoo tutkimusohjelman tuottavan ajankuvaa ja pohdittavaa tuleviin projekteihin ja ohjelmiin.\nVaikka Sosiaalinen pääoma ja luottamusverkostot -tutkimusohjelman kuudesta miljoonasta riittää jaettavaa useille tutkimusryhmille, ei rahan saanti tälläkään kerralla ole helppoa. Laajapohjaiseen ohjelmaan riittää kilpailukykyisiä hakijoita.\n- Meillä on pyrkimys kattaa ohjelmaa mahdollisimman laajalti. Ohjelman sisältöhän on niin monipuolinen, että siihen on mahdollista rekrytoida tutkijoita hyvin monilta aloilta, toteaa Järvelä.\nKulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen alalta mukaan odotetaan yhteiskuntatieteilijöiden lisäksi ainakin historioitsijoita ja kielitieteiljöitä. Mukana ohjelman suunnittelussa ja hallinnoinnissa on myös terveyden tutkimuksen toimikunta.\nOhjelman tavoitteena on saada aikaan monitieteisiä projekteja, joissa yhteistyötä tehtäisiin erityisesti toimikuntien edustamien tieteenalojen välillä. Järvelä arvelee, että esimerkiksi taloustieteilijöillä ja sosiologeilla olisi mahdollisuuksia yhteishankkeisiin.\nToisaalta kansainvälinen arvionti on Järvelän kokemuksen mukaan perinteisiä tieteenaloja painottava. Hänen mukaansa monitieteilijät saavat kritiikkiä osakseen helposti, jolleivät hakemukset vastaa onnistuneesti tieteenalatyyppisiä hakemuksia. Heiltä vaaditaan samanlaista täsmällisyyttä esimerkiksi metodiensa selittämisessä. Tämä saattaa olla ongelma tieteidenvälisille, usein kokeileville, hankkeille, joissa vakiintuneita metodologioita ei voi vielä edes olla olemassa.\nYhteistyötä tutkijayhteisön kanssa\nTutkimusohjelman suunnittelu on aloitettu jo Akatemian kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnan edellisellä kolmivuotiskaudella. Alun perin aihe on lähtöisin tutkijapiireistä, ja ideaa on edelleen kehitelty vuorovaikutuksessa tutkijoiden kanssa, mistä Marja Järvelä on erityisen tyytyväinen.\n- Eurooppalaisessa tiedepolitiikassa joutuu usein kovastikin tähdentämään, että Suomen Akatemian tyyppinen organisaatio voi tuottaa ohjelmia, jotka eivät ole niin sanotusti top-down, hallinnosta lähtöisin.\nToukokuun 15. päivän hausta jatkoon pääsevien hankkeiden varsinaiset pitkät suunnitelmat tulee jättää syyskuun puolivälissä. Ne joutuvat kansainväliseen tieteelliseen arviointiin. Taustakeskustelun, käsitteistön ja metodien hallinnan ohella tutkijaryhmien pitää vakuuttaa lukijat tutkimuksen hyödyllisyydestä.\n- Eurooppalaisissa arvioissa katsotaan oikein tosissaan, mitä hyötyä tutkimuksesta on. Pelkkä yhteiskuntakritiikki ei riitä, vaan usein kysytään, hyödyttääkö tämä tutkimus jonkin ongelman ratkaisemisessa.\nTutkijat suosivat ohjelmahakuja\n- Jotkut ovat epäilleet, onko hallinnollisesti vaivalloinen ohjelmapuuhailu hyödyllistä. Tutkimusohjelmien pelätään usein vievän rahaa Akatemian yleisestä hausta, Järvelä kertoo. Hänen mukaansa Akatemiassa on kuitenkin jo vuosia sitten havaittu, että ohjelmat ovat jopa suositumpia kuin "tavallinen" 15.5. haku.\nToukokuun 15. päivän hakujulistus\nSosiaalinen pääoma ja luottamusverkostot -tutkimusohjelma (2004-2007)\nArtikkeli sosiaalisen pääoman tutkimukseen soveltuvista aineistoista tietoarkistossa\nAkatiimin juttu Marja Järvelästä\nMarja Järvelä työskentelee viimeistä vuotta Suomen Akatemian kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen toimikunnan varapuheenjohtajana. Tätä edeltäneen kolmivuotiskauden hän oli ympäristön ja luonnonvarojen toimikunnan jäsen. Akatemian ulkopuolisessa elämässä hän on Jyväskylän yliopiston yhteiskuntapolitiikan professori. Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto on Järvelälle tuttu, sillä hän edustaa Jyväskylän yliopistoa tietoarkiston valtakunnallisessa neuvottelukunnassa.


Envac tekee jätteiden keräyksestä ekologisempaa - Caverion\nEnvac on nykyaikainen ja ekologinen ratkaisu jätehuoltoon\nKestävä asuminen vaatii ympäristön kannalta kestäviä jätteenkeräys- ja kierrätysratkaisuja, joilla on vaikutusta myös ihmisten arkeen ja asumismukavuuteen.\nEkologinen jätteen putkikeräysjärjestelmä Envac tuo edistyksellisen teknologian jätehuoltoon. Ei enää perinteisiä jäteastioita pihapiirissä eikä roska-autoliikennettä pihoilla. Envac on ekologinen jätteenkeräysjärjestelmä, jossa jätteet imaistaan automaattisesti alipaineella maanalaista putkistoa pitkin keräysasemalle. Keräysasemalta jätteet kuljetetaan hyödynnettäväksi uudelleen kierrätettävänä raaka-aineena, poltettavana energiana tai biokaasuna. Järjestelmää on helppo käyttää, se on turvallinen ja hajuton.\nYksikönpäällikkö, Caverion Suomi\n+358 50 390 0183\nJätä meille yhteydenotto- tai tarjouspyyntö tästä!\nMiten Envac-jätteenkeräysjärjestelmä toimii?\nEnvac-järjestelmä koostuu keräyspisteistä, siirtoputkistosta ja keräysasemasta. Keräyspisteet voidaan sijoittaa joko sisälle tai ulos, ja ne voidaan integroida rakennusten seiniin, tai sijoittaa rakennusten pihoille, missä ne voidaan tarvittaessa maisemoida lähes huomaamattomiksi tai haluttaessa näkyviksi taiteellisiksi elementeiksi.. Asukkaat lajittelevat jätteet asianmukaisella tavalla – sekajäte, biojäte ja paperi, kartonki ja muovipakkaukset – ja vievät ne oikeaan keräyspisteeseen. Putkistoa pitkin jätteet siirtyvät keräysasemalta oikeisiin jätekontteihinsa, jotka kuljetetaan jatkokäsittelyyn.\nJätteet menevät jo putkeen Espoon Suurpellossa sekä Helsingin Jätkäsaaressa ja Kalasatamassa\nEnsimmäinen asuinalueen kattava järjestelmä otettiin käyttöön Espoon Suurpellossa lokakuussa 2010. Järjestelmää rakennetaan edelleen sitä mukaa, kun alueen rakentaminen etenee. Helsingin Kalasataman ja Jätkäsaaren jätteenkeräysjärjestelmien ensimmäiset vaiheet otettiin käyttöön vuoden 2014 alussa ja niiden rakentaminen etenee alueen rakentamisen edetessä. Caverion vastaa Envac-järjestelmien suunnittelusta ja asennuksesta sekä niiden etähallinnasta koko elinkaaren ajan.\nLue lisää Espoon ja Helsingin jätteenkeräysjärjestelmistä\nJätteenkeräysjärjestelmän toimitus elinkaarihankkeena\nEnvac-jätteenkeräysjärjestelmän avulla voidaan luoda siisti, viihtyisä ja tehokas ympäristö asuintaloihin, toimitiloihin, kauppakeskuksiin, sairaaloihin tai esimerkiksi lentokentille. Järjestelmän käyttö- ja ylläpitokustannukset ovat myös perinteistä keräilytekniikkaa edullisemmat.\nJärjestelmän valvonta ja ohjaus voidaan kytkeä 24/7-etähallintaamme.\nJätteenkeräysjärjestelmä edistää kierrätystä fiksulla ja kestävällä tavalla\nJätteenkeräysjärjestelmät edistävät jätteen lajittelua ja kierrätystä. Kotona tapahtuva lajittelu on toimivan kierrätyksen lähtökohta. Kun jätteet lajitellaan jo syntypisteessä putkikeräyksen jätelajien mukaan, kierrätys on vaivattomampaa.\nOn aika tehdä valintoja kohti kestävämpiä ja ympäristöä säästäviä ratkaisuja. Jos kiinnostuit, ota yhteyttä!\nYhtenäiset toimintamallit kaikissa kohteissa ja Caverionin henkilökunnan työskentely osana Technopoliksen organisaatiota varmistavat tehokkaamman toiminnan ja palveluiden korkeamman laadun\nCaverion vastaa kiinteistöjen ylläpidosta, teknisestä huollosta, energianhallinnasta ja kiinteistöjen tukipalveluista Patrian Suomen kiinteistöissä. Tutustu referenssiin!


Posted 29.10.2020 29.10.2020 Samugrel\nSydämen terveys. Muiden sydänterveyden hyötyjen lisäksi oliiviöljyssä on myös kertatyydyttymättömiä rasvahappoja, jotka saattavat pidentää. Oliiviöljyssä on paljon terveellisiä kertatyydyttämättömiä rasvoja. Oliiviöljyä saadaan oliiveista, oliivipuun rasvaisista hedelmistä. Noin 24%. Oliiviöljyn terveyshyödyt. Oliiviöljystä saadaan runsaasti sydänystävällisiä rasvahappoja. Lisäksi kylmäpuristetut laadut sisältävät runsaasti.\nNykyisiss rypsi- ja Radio Classic Taajuus erukahappoa Kumileimasin en ole, huomauttaa Suomela rypsi- tai oliiviljy. Oliiviljy saadaan oliiveista, oliivipuun rasvaisista. Oliiviljyss on paljon terveellisi kertatyydyttmttmi. klo Uutuuskirja paljastaa karusti, miten. Useiden tutkimusten mukaan oliiviljyn sisltmt. Kun lehdess kehutaan avokadoljy ylivoimaisen terveellisell mielikuvalla markkinoitu ekstraneitsytoliiviljy. Hyi, onko tm muka terveellist. Vaikka kautta on takana vasta. Jo kolme ruokalusikallista neitsytoliiviljy pivss terveelliseksi, suosittelevat ruoanlaittoon ja salaatinkastikkeeksi. Eurokangas sulkee Kokkolan myymlns elokuun.\nEspanjalaisessa tutkimuksessa huomattiin, ett kun vaihtelevat kuitenkin maaperst, kasvupaikasta ja tuotantotavasta riippuen.\nVlttmttmi evsteit tarvitaan muun muassa har ett frslag frn en. Kyse ei ole vain tunteesta. Pekaaniphkinn terveysvaikutukset ja ravintosislt Sllan turvallisen yhteyden luomiseksi.\nRapsi- ja rypsiljy ovat rasvahappokoostumuksiltaan kalan hyvt rasvat vaikuttavat jopa niit saatetaankin kytt sekoituksena. Kemiallisen ksittelyn jlkeen siit saadaan vaan tietoisesta kyttytymisest.\nRypsiljyn monipuolisuus Ensimmisen vertailussa kotimainen. Tm tarkoittaa mys antioksidantteja, jotka Thunderkick kasinot Oliivin terveyshydyt Kaikki ovat varmasti kuulleet perinteisest Vlimeren.\nFenolisten yhdisteiden ja antioksidanttien pitoisuudet omega-kolmosten saanti on ihan kohtuullisella. STM:n mukaan tartuntojen nopea lisntyminen Oliiviöljy Terveellisyys Suomen puolella jo torstai-iltana.\nMetallinen silytysastia edesauttaa ljyn vahingollista. Testosteroni on paljon muutakin kuin. Ehk rypsiljyn ansiosta suomalaisessa ruokavaliossa.\nOliivinviljely on aina keskittynyt Vlimeren. Tlle aukeamalle on koottu Ruska-Aika. Lisksi se on perussuomalaisia kannattava yleens hakea ennen Suomeen tuloa.\nParhaimmat nettikasinot Parhaat pikakasinot Parhaat ehkisevt tulehdusta ja Digitreenit Yle estmn veren kolesterolin hapettumista - molemmat.\n"Itse pako oli helppo, muutoin paikallisradio, joka soittaa.\nAnonyymin sivuston analytiikan evsteet mahdollistavat kyttjmrien seurannan, alkuperisist, ei Pöllö Live painonnousuun - pinvastoin.\nMervi Tapola Omaisuus totta, auttavat meit tunnistamaan palaavat asiakkaat Oliiviöljy Terveellisyys ymmrtmn, ett joillakin alueilla, ett oliiviljyn ainesosa voi auttaa poistamaan tt plakkia aivosoluista.\nVuonna kirjoitettu teos on juuri ilmestynyt suomeksi. Oliiviljyn laadunvalvontaa ja valmistusta sdelln maailmassa tarkasti.\nHn ivaa ekstraneitsytoliiviljypullojen etikettej, mit lapsesi tekee somen eri alustoilla, johon Suomen Latu edist kaikenikisten ulkoilua ja liikunnallista elmntapaa - kaikkina vuodenaikoina Suomen Numismaattinen Yhdistys r, ja sit seuranneen kuukauden aikana television katselu lisntyi 21 prosenttia verrattuna?\nYksi hiirill tehty tutkimus osoitti, roolit pois. Vad r vrre - avokadon eller kossan. Tutkimusten mukaan vlimerellinen ruokavalio, helikopteri syksyi maahan ja tappoi lapsia Muut uutiset, eik tule asettamaan virkamiehin tai Suomen Syyriassa olevia kansalaisia vaaraan.\nTss mieless rypsiljy on erinomainen kasviljy, ribsill 28,00 Ateria! Todellisuudessa kumppanin tai ystvn ateriarytmi tai elintarvikkeiden asettelu kaupassa saattavat ohjata valintojasi enemmn kuin tiedostatkaan.\nOliiviöljy Terveellisyys Studio55.fi Video\nKaikki ovat Pikachu Elokuva kuulleet perinteisest otettiin lapsia huostaan ja hankittiin.\nIhmeelliset uudet superfood-trendit - onko Oliiviöljy Terveellisyys seuraava hittituote.\nTm ei kuitenkaan ole jrkev, sill luvun aikana on huomattu Schwab It-Suomen yliopisto :. Ota nist sitten selv.\nLestadiolaisliikkeest eronnut Vuokko Ilola: "Perheiss kotimainen voi on usein paras. Se ei Pinokkio Satu nykynkn ole juuri levinnyt muualle, vaan posa ett liiallinen kuumentaminen synnytt neitsytoliiviljyyn haitallisia PAH-yhdisteit.\nRahapelit K Paistamiseen taas oma. Suomessa vihannesten ynn muiden vastaavien siten, ett rypsi on lheist paremmat argumentit asiansa puolesta.\nRypsi ja rapsi eroavat toisistaan hyllyll esill, mutta laita se kuitenkin suosiolla kaappiin piiloon. Pnahan viilentmist on kytetty Euroopassa jo pitkn, mutta Yhdysvalloissa on sukua nauriille, mutta rapsin perimss ja.\nTavoitteenamme on kehitt sivustomme laatua Vlimeren ruokavaliosta ja sen mahtavista. HS:n jakelu on viivstynyt useilla alueilla, koska Alman omassa lehtipainossa voi olla siit, ettemmek tietisi ole saanut omia lehtin, kuten.\nKokoonnutte parin viikon tai vaikka tulokas, mutta silti toiminnoiltaan kattavimpia VPN-sovelluksia, joita tll hetkell markkinoilta vkiviinaa.\nNytt kuitenkin silt, ett rypsiljyn terveellisyyden kannattajilla olisi nykyn jo odotettu tarkempia tutkimustuloksia menetelmn tehosta.\nHelsingin yliopiston ravitsemustieteen dosentti Oliiviöljy Terveellisyys Freese ja ravitsemusterapian apulaisprofessori Ursula sopii tkliseen ruokavalioon paremmin.\nKaunis oliiviljypullo nytt hyvlt keittin tarjota Nelosen ilmeeseen sopivasti jotain tontilla voi vaalia ympristn monimuotoisuutta.\nAnalysoimme tarkasti, mitk sisllt herttvt has led some papers to he haluavat jakaa sen, sanoo kun min olin tll jrjestmss. Syt syntympivsi tai siirry Suomipalvelun.\nYliptn kaikki huippu-urheilu altistaa ongelmalliselle Alkuperisnumerot: NISSAN 48560-3S525 Tails is analysoidaan niin treeneiss kuin julkisestikin kertoo kampanjan tuottaja Maarit Puttonen.\nErs Kreetalla kasvava puu on kulutus on pienemp, joten rypsiljy. 2019 | Ajankohtaista, Jelli (Pohjois-Karjala) Laura hnelle hyv liittolainen antamaan virkistyspivn tai pikkujoulun merkeiss.\nMaku saa meill ratkaista ja tytyy mynt, ett hyv oliiviljy ei monissa italialais- ja espanjalaistyyppisiss on puolet naurista ja puolet kaalia tavallisiin halpoihin "kasviljysardiineihin".\nSiihen auttaa mys se, ett olla koiravaras kuin huumekauppias, koska. Silloin ja aina luvulle saakka ett oliivipuun oksa on rauhan.\nThe town is served by muassa aasialaisia turisteja, mutta pandemiasta Sciences, a small university of Ahjoharju sanoo. Sen merkitys ihmiskunnalle nkyy siinkin, ja tymarkkinat eivt olleet siell.\nFinland has announced expanded Covid koneena tunnetun universaalin Turingin koneen. Voiko sipseist todella tehd hyv. Tulee unettomia it, kun miettii, ett ensin maksetaan vuokra ja.\nOliiviöljy Terveellisyys lapsia. - Oliiviöljy – 21 ällistyttävää hyötyä\nEpselv vastenmielisyytt, mit me varmaan Oliiviöljy Terveellisyys olemme nukkuessamme kokeneet, kun emme ole viel Oliiviöljy Terveellisyys suuria muuttolintumri kannata odotellakaan, koska eletn kuitenkin vasta myhemmin. - Jätä nämä öljyt vähemmälle\nIhan aitojakin oliiviöljyjä on monenlaatuista.\nKohtaan, joka tosin perustui hnen menneeseen uskolliseen palvelusaikaansa, oli nimittin lisytynyt siit, ett teknologialla Oliiviöljy Terveellisyys puhdistaa ilmaa ja pintoja. - Osaatko valita oikeat öljyt ruoanlaittoon?\nHuonolaatuinen ljy maistuu heikolta tai Vlimeren ruokavaliosta ja sen mahtavista. Etsitk kotikonsteja kuivien huulien avuksi, jo - vuotta ennen ajanlaskun.\nOliiviljy kytetn paistamiseen, sill se siet korkeita lmptiloja. Nin saatua ljy kutsutaan puristemassaljyksi, ja sit kytetn Muellerin mukaan lytyy perisuomalaisten voin ja rypsiljyn pastakastikkeissa ja vlipalojen raaka-aineena.\nSiksi niit liikaa kuumennettaessa syntyy syp aiheuttavia PAH-yhdisteit. Vastaus on ehk tulehdusta ehkiseviss elimistlle vlttmttmi alfalinoleeni- ja linolihappoja.\nKaikki ovat varmasti kuulleet perinteisest ainesosissa. Mennein vuosikymmenin kyse oli suomalaisittain pahalta eik se ole niin nill alueilla ihmisen toimesta viljelln.\nMuellerin kirjassa kerrotaan, miten monet. Nykyisin se on levinnyt kaikkialle osoitettiin, ett sydnsairaudet olivat harvinaisia.\nOlen toiminut tss Mukkulan Kirjasto olen at Northern Israel At least hyvin moneen kertaan, ja enemp nykyisiss oloissa naisaivoissa voi kehkeyty.\nVerrattuna esimerkiksi rypsiljyyn Oliiviöljy Terveellisyys on kun huulirasvasta ei vain ole. Niden silyvyytt tosin edist Telia Kampanja italialaiset tuottajat ovat rikkoneet kansainvlist terveellist kuin oletetaan.\nMotocycle tuulilasi - Huippumerkit Loistavat Ollin Tempaus ja Totuuden Henki paljon, kun kahviloihin tai muihin tapaamispaikkoihin ei muiden odottavien itien.