AC-SANAFORIN VIESTINTÄOPAS: Sosiaalinen media. osana julkisten organisaatioiden. viestintää - PDF\nAC-SANAFORIN VIESTINTÄOPAS: Sosiaalinen media. osana julkisten organisaatioiden. viestintää\nDownload "AC-SANAFORIN VIESTINTÄOPAS: Sosiaalinen media. osana julkisten organisaatioiden. viestintää"\n1 AC-SANAFORIN VIESTINTÄOPAS: Sosiaalinen media osana julkisten organisaatioiden viestintää HELMIKUU 2014\n2 Sisällysluettelo 2 Sisällysluettelo Johdanto... 3 Kirjoittajat... 6 Kansalaisen näkökulma... 7 Miksi some-kanavia pitäisi hyödyntää? Organisaation näkökulma... 9 Missä kanavissa kannattaa olla? Sosiaalisuutta myös verkkosivuille Asiantuntijoiden hyödyntäminen Muista kriisiviestinnän näkökulma Mistä lähteä liikkeelle?... 26\n3 Demokratian perusta on julkishallinnon - niin valtion kuin kuntienkin - ja kansalaisten suhde. Kansanvaltaisessa järjestelmässä kansalaiset ovat hallinnon työnantajia, osoittavat hallinnolle tehtävät ja voimavarat sekä maksavat hallinnon työntekijöiden palkan. Tiedon mahdollisimman avoin ja sujuva kulku kansalaisilta hallintoon ja hallinnolta kansalaisille onkin toimivan yhteiskunnan perusedellytys. Yhä suurempi osa kansalaiskeskustelusta on siirtynyt sähköisille foorumeille, erityisesti sosiaaliseen mediaan. Tämä vaatii julkishallinnolta kokonaan uutta asennoitumista viestintään ja vuorovaikutukseen. Pekka Sauri, Helsingin Sanomat\n4 Johdanto Alkusysäyksenä tälle oppaalle oli monet keskustelut, joita olemme käyneet julkisten organisaatioiden edustajien kanssa sosiaalisen median, somen, käyttämisestä. Lähes kaikki ovat pohtineet samantyyppisiä kysymyksiä. Mitä kanavia ottaa käyttöön ja miksi, kuka ehtii hoitaa päivitykset ja kuinka paljon aikaa se vie, mitä meiltä odotetaan ja mitä uskaltaa tehdä, kun kaikki sanottu on yhtä kuin virallinen lausunto? Jotkut ovat jo avanneet some-tilejä, mutta niiden käyttö saatetaan kokea tehottomaksi. On luonnollista, että julkisilla organisaatioilla on omanlaisensa haasteet somen käytössä, mikä saattaa jarrutella kanavissa aktivoitumista. Julkisten organisaatioiden toiminta kuitenkin koskettaa kansalaisia eri tasolla kuin yrityspuolella. Siksi ei ole yhdentekevää kuinka hyvin julkisen puolen viestintä toimii. Tänä päivänä ja yhä voimakkaammin tulevaisuudessa nimenomaan some-kanavat ovat merkittävä väylä toimivaan ja vuorovaikutteiseen viestintään. Julkisella sektorilla on tiedotusvelvollisuutensa. Tietoa ja keskustelua voidaan tarjota kuitenkin moniulotteisemmin ja keskustelevammalla otteella somessa. Tällöin ihmisten on helpompi sisäistää tärkeitä, itseä koskettavia asioita ja osallistua niihin liittyviin keskusteluihin. Näin yhteisistä asioista tulee aidommin yhteisiä. Some kannattaa nähdä osana viestinnän kokonaisuutta, ei erillisenä siilona. Se ei korvaa perinteistä viestintää, mutta täydentää sitä. Kynnystä ei tarvitse tehdä liian korkeaksi. 4\n5 Tässä oppaassa on koottuna vinkkejä julkisille organisaatioille sosiaalisten kanavien hyödyntämiseen. Miksi kanavia kannattaa hyödyntää, miten kansalaisia voi konkreettisesti palvella ja mistä lähteä liikkeelle? Keskitymme tässä oppaassa erityisesti organisaation omiin kanaviin ja tileihin. Organisaatiot ovat hyvin erityyppisiä, joten poimi ne palat, jotka kolahtavat!? Kyselystä aktiivisten some-käyttäjien näkökulma Miksi tämä opas kannattaa lukea? Kenelle opas on kirjoitettu? Kaikille, jotka vaikuttavat julkisissa organisaatioissa viestinnän tekemiseen ja suunnittelemiseen tai ovat aiheesta muuten kiinnostuneita. esille Teimme ennakkoon kyselyn*, jossa 67 some-käyttäjää kertoi toiveistaan julkisten organisaatioiden some-läsnäolosta. Kiitos kaikille vastaajille! Vastaajat olivat poikkeuksellisen aktiivisia someilijoita koko kansaan suhteutettuna: valtaosa käytti ainakin yhtä kanavaa useita kertoja päivässä. Tämän joukon vastauksista voidaan jossain määrin ennakoida, mitä suurempikin yleisö tulee todennäköisesti odottamaan julkisten organisaatioiden viestinnältä lähivuosina. Oppaassa kerrotaan parhaita paloja kartoituksen tuloksista. *Sähköiseen Webropol-kyselyyn vastasi 67 henkilöä joulukuussa Kyselyyn pyydettiin osallistumaan ihmisiä, jotka halusivat esittää toiveita julkisten organisaatioiden some-läsnäoloon. Jaoimme kyselylinkkiä AC-Sanaforin some-kanavien kautta. 5\n6 Tämän oppaankirjoittajat Leena-Mari Tanskanen vanhempi viestintäkonsultti Leena-Mari on AC-Sanaforin Julkishallinto ja järjestöt -tiimin vanhempi viestintäkonsultti, joka haluaa edistää kansalaisten entistä parempaa palvelemista hyvällä viestinnällä ja vuorovaikutuksella. Hänen erityisosaamistaan on mm. kriisiviestintä ja sosiaalisten median kanavien hyödyntäminen osana viestintää. Riku Luukkonen vanhempi viestintäkonsultti, digitaalinen viestintä Riku toimii AC-Sanaforissa kuluttajatiimin vetäjänä ja digitaalisen viestinnän asiantuntijana. Hänellä on vahva kokemus sosiaalisesta mediasta ja sen hyödyntämisestä yritysviestinnässä. Hän on IAB Finlandin SoMe-työryhmän aktiivinen jäsen. Riku vastaa AC-Sanaforilla mm. kriisiviestinnän simulaatioharjoitusten suljetun verkkoympäristön kehittämisestä. Otamme mielellämme vastaan rakentavaa palautetta tästä oppaasta. Voit lähestyä meitä esim. sähköpostitse, Twitterissä tai Facebookissa tervetulleita ovat sekä risut että ruusut! Antoisia lukuhetkiä toivottaen, Leena-Mari, Riku ja muu AC-Sanaforin väki P.S. Jos opas on mielestäsi hyödyllistä luettavaa, olisimme hyvin kiitollisia, jos voisit levittää tietoa oppaan olemassaolosta omille kontakteillesi. Oppaan voit helposti jakaa suoraan sen lataussivulta: 6\n7 Kansalaisen näkökulma Julkiselle puolelle ei pidä tuoda kaikkia markkinapuolen ominaisuuksia, mutta tietynlainen joustavuus ja asiakaspalvelu pitäisi olla. Ote kyselyn vastauksista Miksi some-kanavia pitäisi hyödyntää? Julkisista organisaatioista puhuttaessa vastaus on yksinkertainen: niiden avulla palvellaan kansalaisia. Kyselystä nousi esille se, että vastaajat kokivat vain harvojen julkisten organisaatioiden olevan millään tavalla läsnä somessa. Taustatyö kuitenkin osoitti, että tilejä on avattu suhteellisen paljon ja osa niistä rullaa ihan mukavasti. Ongelma lienee se, että tilejä ei löydetä tai niitä käytetään tehottomasti. Ihmisen täytyy olla jo melko kiinnostunut ja aktiivinen, jotta lähtee varta vasten etsimään organisaation tilejä. Tavallisimmin niihin törmätään toista kautta, esimerkiksi kun kaveri jakaa organisaation päivityksen. Kuvaavaa on myös se, että kyselyyn vastanneet kokivat monet jo avatut julkisten organisaatioiden some-tilit yksisuuntaisena tuuttaamisena. Vuorovaikutteisuuteen tottuneet ihmiset vierastavat tätä. Onneksi julkisista organisaatioista löytyy myös erinomaisia esimerkkejä, joista nostamme oppaassa muutamia esille. 7\n8 Mitä ihmiset sitten arvostaisivat julkisten organisaatioiden some-läsnäolossa? On helpompi kysyä asioista Palvelu on nopeampaa Saa tietoa itseä koskevista, tärkeistä asioista Saa konkreettisia neuvoja asioiden hoitamiseen * Vaikeat julkishallinnon asiat aukeavat paremmin vapaamuotoisessa ympäristössä Oman äänen esiintuominen on helpompaa, mahdollisuus vaikuttaa * Vastanneiden määrä. Kyselyyn vastasi yhteensä 67 henkilöä. 8\n9 Miksi some-kanavia pitäisi hyödyntää? Organisaation näkökulma Olennaista some-kanavien käytössä on arvioida niiden hyöty organisaation perustehtävän kannalta: mikä palvelee asiakkaita missäkin tilanteessa parhaiten ja miten kanavien käytön avulla voidaan säästää resursseja mahdollisesti muualta ja tehostaa palveluja sekä organisaation että asiakkaan näkökulmasta. Ote kyselyn vastauksista Some-tilien avaaminen ja aktiivinen käyttö tuo mukanaan monia etuja myös organisaatiolle itselleen, joita avataan seuraavaksi. Aktiivisen some-yhteisön muodostaminen on pitkäaikainen, mutta palkitseva prosessi. Resurssit uudelleen jakoon Some-maailmassa on yksi merkittävä erottava tekijä muuhun viestintään vuorovaikutteisuus. Siksi tilejä ei voi pitää pelkästään tiedotuskanavana, vaan ne vaativat myös läsnäoloa: viesteihin reagoimista, keskustelemista ja 9\n10 jakamista. Viestinnän tekijät ovat some-kanavien myötä yhä enemmän asiakaspalvelijoita, totesi eräs tiedottaja osuvasti. On selvää, että vuorovaikutteisuus vaatii resursseja. Hyvä tapa on jakaa some-vastuupäivät tai -vastuuviikot ylläpitäjien kesken, jolloin työ ei kuormita yksittäistä henkilöä liikaa. Vaihtoehtoisesti nimetty henkilö voi ottaa vastuulleen tilien ylläpidon. Tärkeintä on, että se tehdään keskitetysti. Vuorovaikutteisuus ei kuitenkaan tarkoita yksinomaan resurssien lisäämistä, vaan se myös vapauttaa niitä toisaalta, esimerkiksi ruuhkaisesta puhelinpalvelusta. Kun sosiaalisessa mediassa vastaa yhdelle, vastaa samalla jopa tuhansille, kun muutkin näkevät keskustelun. Usein yhteisöistä nousee myös esiin aktiivisia jäseniä, jotka jakavat muille seuraajille hyödyllistä tietoa, kuten omia hyviä neuvojaan ja kokemuksiaan, jolloin organisaation ei tarvitse vastata kaikkiin viesteihin itse. Tehokkaampaa viestintää Hyvät sisällöt leviävät helposti, sillä käyttäjien on helppo jakaa niitä vaikka moniin eri kanaviin (viraalisuus). Pelkäs- tään organisaation omien kanavien kautta ei olisi mahdollista tavoittaa niin laajaa ihmisjoukkoa kuin mitä käyttäjien itsensä levittämät viestit saavat parhaimmillaan aikaiseksi. Suosittuja sisältöjä ovat esimerkiksi hyvin tehdyt blogikirjoitukset, infograafit, lyhyet videot, tärkeät tiedotteet tai hauskat kuvat. Lisäetuna kiinnostavat sisällöt poikivat usein myös lisää seuraajia, joten sisältöön kannattaa panostaa: tällöin viestintä on tehokkaampaa. Some-sisällöt tavoittavat parhaimmillaan ihmisiä myös perinteisten kanavien kautta, kun toimittajat poimivat juttuihinsa paloja verkkomaailmasta. Nettimaailmassa usein käytetyn nyrkkisäännön mukaan yhteisön jäsenistä 1% tuottaa aktiivisesti sisältöä, 9% muokkaa tai kommentoi sitä ja valtaosa, 90% seuraavat sisältöjä itse sen suuremmin osallistumatta. Luvut vaihtelevat luonnollisestikin suuresti eri yhteisöiden välillä, mutta osoittaa hyvin suuntaa miten yhteisöt käyttäytyvät. Riku Luukkonen, AC-Sanafor 10\n11 Ihmisten osallistaminen ja kuunteleminen on helpompaa Some-kanavat ovat hyvä väylä kuuntelemiseen: palautteen keräämiseen sekä trendien ja ilmapiirin tunnustelemiseen. Kehittämisehdotukset ja muu palaute ovat tärkeitä osallistamisen muotoja, joista hyötyy ennen kaikkea organisaatio itse. Kanavat myös madaltavat ihmisten kynnystä ottaa yhteyttä, mikä on joillekin julkisille toimijoille erityisen tärkeää. Esimerkiksi Poliisi on oivaltanut tämän erinomaisesti: Näkyvällä poliisityöllä netissä pyritään ennalta ehkäisemään rikoksia, madaltamaan kynnystä ottaa yhteyttä poliisiin ja puuttumaan akuutisti etenkin sosiaalisessa mediassa tapahtuviin rikoksiin, kerrotaan Poliisin verkkosivuilla (www.poliisi.fi/nettipoliisi). Imagon kohentaminen Julkishallinnosta on helposti jäykkä mielikuva ja nykypäivänä tämän mielikuvan murtaminen on uudella tavalla mahdollista. Somessa on mahdollisuus keskustella vapaamuotoisemmin ja rennommin. Tämä ei tarkoita sitä, ettei puhuttaisi asiaa se voidaan toisinaan vain paketoida viihdyttävämpään muotoon. Somen eri kanavat tarjoavat keinon kohentaa imagoa, tuoda sitä vastaamaan tämän päivän odotuksia sekä osoittaa, että organisaatio haluaa pysyä muuttuvan maailman mukana ja palvella kansalaisia heidän valitsemissaan kanavissa. Some-kanavien avulla rakennetaan myös parempaa työnantajamielikuvaa. Vapaammassa muodossa on helppo tuoda asioita esille kulissien takaa ja esitellä organisaatiota myös työyhteisönä. Monet kyselyyn vastanneet nostivat Helsingin rakennusviraston erinomaiseksi esimerkiksi somen hyödyntämisestä. Ihmiset jaksavat lukea viihdyttävällä tavalla kerrotuista asioista ja ovat tyytyväisiä siihen, että voi matalalla kynnyksellä heittää virastoa koskevan kysymyksen ja saada vastauksen nopeasti. Uskallamme väittää, että rakennusviraston imago on parempi kuin ennen aktiivista twitteröintiä. 11\n12 Valmiiksi toimivat kanavat kriisitilanteisiin Kriisiviestintää ei tänä päivänä ole ilman sosiaalisen median ulottuvuutta hyvässä ja pahassa. Tälle tärkeälle asialle on varattu oma lukunsa sivulla 24. Elämme avoimen päätöksentekokulttuurin kehittymisen ja kansalaisten osallistamisen etsikkoaikaa, jolloin tavat osallistua hakevat omia uomiaan. Sähköiset viestimet ovat oiva tapa antaa palautetta, keskustella ja kehittää. Kertokaa rohkeasti ideoista, ajatuksista ja toiveista. Liikenneministeri Merja Kyllönen Liikenneviraston tuoreilla FB-sivulla. 12\n13 Jalustalle nostettuja esimerkkejä Näihin muutamiin esimerkkeihin, joita kyselyyn vastanneetkin nostivat esille, kannattaa tutustua pohtiessa omaa someläsnäoloa. Jokainen on tehnyt ainakin jotain todella hyvin somessa! Huomattavaa oli se, että juuri nämä esimerkit nousivat useista vastauksista eli aika kapeasta toimijoiden kentästä puhutaan vielä. KELA-KERTTU matalan kynnyksen asiakaspalvelua Suomi24-keskustelupalstalla ja Facebook-sivulla RAKENNUSVIRASTO viihdyttävää sisältöä asiakaspalvelua KIRKKO avoin keskustelija läsnä eri kanavissa onnistunut luomaan aktiivisen yhteisön ja korkean sitoutumisasteen esim. Facebookissa. SITRA vuorovaikutteinen kiinnostavia aiheita puhuu kansantajuisesti POLIISI aitoa läsnäoloa ja keskustelua, ei pelkkää tiedotusta uskaltanut käyttää humoristista sävyä viestien levittämiseen, asiapitoisten viestien ei tarvitse olla tylsiä käyttää monia väyliä THL kiinnostavia aiheita blogissa jakaa myös muiden hyviä sisältöjä ULKOMINISTERIÖ jakaa hyödyllistä tietoa keskustelee 13\n14 Missäkanavissa kannattaa olla? Tässä luvussa avataan eri kanavien ominaisuuksia organisaation omien tilien näkökulmasta. Niiden lisäksi läsnä voi olla muiden kanavissa, esimerkiksi kuulua toimialaan liittyviin ryhmiin LinkedInissä tai osallistua keskusteluun organisaation aihepiirejä sivuavissa FB-ryhmissä. Tämä edistää myös omien tilien löydettävyyttä. Mihin kanaviin omia tilejä kannattaa avata? Tähän kysymykseen ei ole yhtä ja oikeaa vastausta. Kanavavalinnat riippuvat pitkälti siitä, mitä tilillä halutaan tavoitella. Isot julkiset organisaatiot voivat perustaa useita eri tilejä eri tarkoituksiin tai aihealueisiin, kunhan kerrotaan eri tilien tarkoitus. Esimerkiksi Liikenneviraston väylähankkeilla on omia tilejä ja organisaatiolla itsellään on omat tilinsä. Kohderyhmät voivat olla hyvin erilaisia. Vielä muutama vuosi sitten some tarkoitti organisaatioiden ja yritysten kannalta lähinnä Facebookia, mutta some-kenttä on nykyään pirstaloitunut lukuisiin suosittuihin palveluihin. Kyselyyn vastanneista lähes kaikki nimesivät Twitterin yhdeksi tärkeimmistä kanavista seuraavan kahden vuoden aikana. Kärkeen pääsivät lisäksi myös YouTube ja LinkedIn heti Facebookin jälkeen. 14\n15 FACEBOOK paljon käyttäjiä, joiden huomiosta taistellaan Facebook on Suomessa edelleen käytetyin some-kanavista, joskin nuorten keskuudessa sen suosio laskee. FB:n haasteena on se, että seuraajien uutisvirrassa näkyminen on yhä vaikeampaan etenkin jos näkyvyyden saamiseksi ei käytä rahaa tai houkuttelevia arvontoja. Ilman rahaakin näkyvyyttä voidaan optimoida pienin asioin. Näkyvyyttä parantaa ennen kaikkea päivitykset, jotka saavat ihmiset reagoimaan (tykkäämään, kommentoimaan ja jakamaan). Lisäksi mukaan kannattaa laittaa aina muutakin kuin pelkkää tekstiä (kuvia, videoita, linkkejä). Näkyvyyttä voidaan optimoida myös tekemällä päivityksiä siihen aikaan kun yhteisön jäsenet ovat parhaiten tavoitettavissa FB tarjoaa toimivat analytiikkatyökalut tämän arvioimiseen. Lisäksi profiililla voidaan osallistua muualla käytyihin aktiivisiin keskusteluihin, jolloin oma tili löydetään paremmin. Facebookin edut ovat suuren käyttäjämäärän lisäksi kanavan rytmi ja sitä kautta kohtuullinen resurssitarve. Kyselyyn vastanneista valtaosa koki, että Facebookissa viesteihin vastaamiseen riittää saman päivän aikana reagointi. Tili voidaan tarkistaa esimerkiksi aamulla ja iltapäivällä arkipäivinä. TWITTER nopealla rytmillä kasvava #kanava Twitterin suosio kasvaa tasaisesti koko ajan. Haasteena on tiivistää asia 140 merkkiin. Twitterissä päivitysten tiheys ei ole rajoitettua eikä sitä koeta samalla tavalla spämmiksi kuin esimerkiksi Facebookissa. Näin ollen se on erinomainen kanava vaikkapa häiriötiedotteille, joita saattaa tulla useita tunneissa. Kanavan perusluonne on keskusteleva, mutta sitä voidaan käyttää myös tällaisiin tarkoituksiin, kunhan kerrotaan mikä tilin tehtävä on. 15\n16 Twitterissä seuraajien uutisvirtaa ei ole rajoitettu kuten Facebookissa. Seuraajilla voi kuitenkin voi olla itsellään tuhansia seurattavia, jolloin viestit tulevat huomatuksi vain, jos päivityksen tekee samaan aikaan, kun seuraaja on läsnä. Päivityksiä voidaan kuitenkin toistaa välillä. Lisäksi uudelleentwiittaukset ja keskustelut nostavat twiittejä ihmisten näkyville. Eri aiheille voidaan myös luoda sopiva aihetunnus, eli #, joka helpottaa twiittien löytymistä. Rytmi on Twitterissä nopea. Kyselyssä yli puolet vastasi, että Twitter-viesteihin pitäisi reagoida tunnin sisällä. Keskustelu tapahtuu juuri nyt ja seuraavana päivänä se on jo laantunut. Suunnittele siis riittävät resurssit virkaaikoina. PS. Twitter on loistava kanava myös ns. livetwiittaamiseen eri tapahtumista. Ihmiset voivat osallistua tilaisuuksiin tämän myötä täysin eri tasolla kuin aikaisemmin: saada parhaat palat puheenvuoroista ja kysyä. YOUTUBE videoiden voimaa Videot ovat megatrendi ja hyvä viestinnän väline. Jos ihmiset jaksavat lukea yhä vähemmän, sopivan lyhyitä videoita jaksetaan kyllä katsoa. Videoilla voidaan kertoa melkein mitä vain: se voi olla vapaamuotoisempi videoblogi asiantuntijalta, informatiivinen opastusvideo veroehdotuksen tekemisestä, viraston uuden johtajan tervehdys tai vaikkapa nyt niin trendikäs tarina ruohonjuuritasolta. Videoiden tuottamiseen ei tarvita enää läheskään aina mainostoimistoa tai tuotantoyhtiötä ja mittavaa budjettia. Kevyempiä, mutta silti laadultaan riittäviä videoita voidaan tehdä kevyesti ja pienellä budjetilla. Videoita ei kannata jättää vain omille verkkosivuille vaan hyödyntää niitä eri kanavissa, jolloin ne löydetään paremmin. 16\n17 Yhteensä suomalaiset ovat tehneet YouTubessa videoita 2,56 miljoonaa ja niitä on katsottu huikeat 13,2 miljardia kertaa (lähde: SuomiTube). Julkisten organisaatioiden ei kannata jäädä tästä junasta pois. Esimerkiksi Puolustusvoimat on hyödyntänyt kanavaa tehokkaasti. Kysyimme SuomiTube-laskurin tehtailleelta Toni Nummelta näkemystä YouTuben tulevaisuudesta. Hänen mukaansa sitä pidetään edelleen usein hassujen viraalivideoiden jakelupaikkana. Viimeisten vuosien aikana yhteisöllisempi YouTube on nostanut päätään myös Suomessa ja palvelu kasvaa yhä edelleen. Nummelan neuvo julkisten organisaatioiden YouTuben käyttöön on yksinkertainen: LINKEDIN ajatusjohtajuutta ja työnantajamielikuvan nostamista Yhä useamman ammattikunnan edustajat ovat alkaneet hyödyntää LinkedIniä. Se on tehokas rekrytointikanava ja hyvä väylä rakentaa työnantajakuvaa. Julkiset organisaatiot voisivat hyödyntää tätä paljon voimakkaammin. Selkeästi havaittava piirre LinkedInin käytössä on yhä aktiivisemmat keskustelut eri aihealueiden ryhmissä. Niiden kautta voidaan luontevasti tuoda esille omaa huippuosaamista niin organisaation kuin yksittäisten asiantuntijoidenkin tasolla. Ryhmän voi siis perustaa sisältölähtöisesti tietystä aihepiiristä. Tämä on mainio tapa rakentaa ajatusjohtajuutta! Seuraa, hyppää mukaan ja osallistu! Kanavan rytmi on hitaampi kuin Facebookin, Twitteristä puhumattakaan, joten omat päivitykset pysyvät seuraajien uutisvirrassa pitkään. Näkyvyyttä tehostavat täälläkin seuraajien kommentit, tykkäykset ja jaot. 17\n18 GOOGLE+ hakukoneen paras kaveri Google+ ei ole lyönyt läpi vielä Suomessa, vaikka sitä on ennusteltu. Kanavan ehdoton etu on tällä hetkellä hakukoneoptimointiin vaikuttaminen: luonnollisesti Google arvostaa omaa kanavaansa algoritmissään. Koska aktiivikäyttäjiä on vain vähän, kanavan ylläpito ei sido paljon resursseja. Sivu kannattaakin perustaa, mikäli hakukonenäkyvyyteen halutaan vaikuttaa. Usein päivitykset Google+:ssa voivat olla pitkälti samanmuotoisia kuin Facebookissa. INTAGRAM JA PINTEREST visuaalisuuden kehdot Kuvat ja visuaalisuus ovat tätä päivää ja niiden merkitys tulee edelleen kasvamaan. Esimerkiksi kuvia voi hyödyntää kaikissa kanavissa. Puhtaasti visuaalisuuden ympärille rakentuneet Instagram ja Pinterest kasvattavat koko ajan suosiotaan ja etenkin nuoret ovat ottaneet ne omikseen. Kyselyyn vastanneet eivät nähneet näitä kanavia kuitenkaan kovin merkittävinä julkisille organisaatioille. Palveluiden luonteen kehittymistä kannattaa seurata ja miettiä millä tavoin niiden suosiota voisi tulevaisuudessa hyödyntää. Pinterestin hyödyntämisestä yksi hyvä esimerkki on Yle rekryn tili. VINKKI Mietitkö miten hallinta kaikkia kanavia? Tähän on onneksi tarjolla hyviä työkaluja, jotka helpottavat ylläpitoa ja pienentävät resurssivaatimuksia, esim. Hootsuite. Se mahdollistaa eri tilien hallinnan, eli päivitysten tekemisen ja ajastamisen sekä seurannan, keskitetysti yhdestä hallintapaneelista kaikkiin kanaviin. Kaikkiin kanaviin ei kannata tuutata samaa sisältöä vaan tuunata aiheita eri kulmilla. 18\n19 Sosiaalisuutta myös verkkosivuille Sosiaalista mediaa tärkeämpää on, että julkisen alan verkkosivut olisivat itsessään sosiaalisia. Ote kyselyn vastauksista Some-kanavissa ollaan ikään kuin vuokralla, jolloin on toimittava niiden ehdoilla. Siksi sosiaalisuutta ei kannata jättää vain niiden varaan: myös verkkosivut voivat olla sosiaalinen kanava paikka, josta paitsi etsitään tietoa, mutta jossa on myös mahdollisuus vuorovaikutteisuuteen. Olennaista on käyttäjälähtöisyys: miten tieto löytyy, kuinka helposti voi kysyä apua tai osallistua keskusteluun. Miten omia verkkosivuja saisi tehtyä sosiaalisemmiksi? Seuraavassa on listattuna muutamia vinkkejä sosiaalisuuden edistämiseen verkkosivuilla. Mahdollisuus jakaa sisältöjä some-kanaviin suoraan Verkkosivuilla kävijöiden on helppo ja nopea jakaa haluamansa sisältö jakonappien kautta omille verkostoilleen. Tämä yksinkertainen verkkosivuominaisuus oli toivotuin asia kyselyyn vastanneiden joukossa. Kuvaavaa nykypäivän verkkokävijästä on, että heidän keskittymiskykynsä on kuin kultakalalla, ja jo sivun osoitteen kopioiminen ja liittäminen päivitykseen voi jäädä jakonapin puutteen takia tekemättä. 19\n20 Chat-asiakaspalvelua Useilla kaupallisilla toimijoilla on jo käytössä chat-asiakaspalvelu, eli pieni näytölle ilmestyvä reaaliaikainen keskusteluruutu. Se voi olla tehokas kommunikaatiokanava myös julkisella puolella. Yksi asiakaspalvelija pystyy palvelemaan useampaa asiakasta samanaikaisesti ja opastamaan heille tarvittavat tiedot. Chat-asiakaspalvelu tarvitsee omat resurssinsa, mutta se myös vähentää yhteydenottoja muiden kanavien kautta. Kyselyymme perusteella chat-asiakapalvelu on toiseksi toivotuin lisäpalvelu yritysten omilla verkkosivuilla, ja tulevaisuudessa sen merkitys korostunee entisestään. Kommentointimahdollisuus Tehokas tapa lisätä vuorovaikutteisuutta on lisätä kommentointimahdollisuus esimerkiksi uutisten ja blogitekstien perään. Usein käyttäjät keskustelevat keskenään aiheesta, eikä organisaation ole aina välttämätöntä vastata viesteihin. Edellytykset vuorovaikutukselle kannattaa kuitenkin luoda. Mahdollisuus tilata RSS-syöte Tarjoa mahdollisuus tilata RSS-syöte ajankohtaisista asioista. Tämä tarkoittaa, että syötteen tilaaja saa sähköpostiinsa tuoreet päivitykset. Esimerkiksi lausuntopyyntöihin ja päätöksiin kannattaa lisätä mahdollisuus tilata RSS-syöte. Vapaamuotoinen blogi Blogit ovat erinomainen keino kertoa asioista vapaamuotoisemmin ja tuoda esille erilaisia näkökulmia aiheisiin. Some-kanavissa merkkimäärät ovat rajattuja, mutta blogissa tilaa on enemmän. Tekstejä kannattaa jakaa muissa kanavissa, jotta ne löydetään. Niiden avulla houkutellaan myös lisää kävijöitä verkkosivuille. Blogin ideana on jatkaa elämäänsä myös sen julkaisemisen jälkeen, minkä takia kommentointimahdollisuus on 20\n21 plussaa. Lisäksi keskustelua aiheesta voidaan käydä muissakin kanavissa. On hienoa, jos blogin kirjoittaja osallistuu keskusteluun vähintään vastaamalla yleisellä tasolla aiheen herättämään ajatustenvaihtoon. Tutustu esimerkiksi THL:n blogikirjoituksiin, jossa on onnistuttu erinomaisella tavalla tuomaan erilaisia aiheita kiinnostavasti esille, asiantuntijoiden kynästä. VINKKI Hyödynnä organisaation verkkosivuja myös muissa kanavissa: linkitä hyödyllistä tietoa ja ohjaa ihmisiä verkkosivuillenne. Hyvä sisältö ja käyttäjäkokemus kutsuvat käymään verkkosivulla yhä uudelleen. Riku Luukkonen, AC-Sanafor 21\n22 Asiantuntijoiden hyödyntäminen Some-kanavissa tarvitaan asiantuntijoita viestintäosaajien rinnalla. Heitä suorastaan kaivataan osallistumaan keskusteluun, valaisemaan taustoja ja kertomaan mihin suuntaan ollaan menossa. Julkiset organisaatiot ovat täynnä alansa huippuosaajia. Eri asiantuntijoiden äänen kuuluminen ja osaamisen näkyminen verkossa on äärimmäisen tärkeää. Tämä myös rakentaa ja vahvistaa osaltaan organisaation ajatusjohtajuutta omalla toimialallaan. Lisäksi some-tiimillä ei ole aina tarvittavaa tietoa vastata haastaviin asiakysymyksiin, jolloin asiat täytyy tarkistaa asiantuntijoilta. Onkin varsin arvokasta, jos some-tiimiin saadaan sitoutettua mukaan muutamia asiantuntijoita. Sitran trendit -artikkelisarja on äärimmäisen kiinnostava esimerkki asiantuntijuuden hyödyntämisestä kansanta- juisesti. Artikkeleissa luodataan tulevaisuutta ja autetaan jäsentämään ajan ilmiöitä tiukalla asiantuntemuksella. Huomattavaa on artikkelien helppolukuisuus! Asiantuntijat voivat rakentaa myös henkilökohtaisten tiliensä kautta koko organisaation imagoa: esimerkiksi Helsingin kaupungin apulaiskaupunginjohtaja Pekka Sauri on ansioitunut aktiivisena some-persoonana omalla Twitter-tilillään. Hän nostaa esille tärkeitä, kansalaisia koskettavia aiheita kiinnostavalla otteella. Asiantuntijoiden oma ääni saa kuulua, persoonallisestikin, etenkin jos näkyy kuka päivityksen takana on. Tämä tuo vain elävyyttä julkisen organisaation some-läsnäoloon. Tarvittaessa viestintä voi auttaa suomentamaan viranomaiskieltä. 22\n23 Viestintä luo edellytyksiä osallistua Jos asiantuntija ei halua käyttää some-kanavia, muut voivat toimia viestinvälittäjänä. Asiantuntijoita ja johtoporrasta kannattaa kuitenkin aktiivisesti kannustaa ja motivoida osallistumaan some-kanaviin sekä omiin että muihin. Some-läsnäolo on monien tekijöiden summa ja asiantuntemuksen näkyminen tässä kokonaisuudessa on äärimmäisen arvokasta. VINKKI Lue lisää ajatusjohtajuudesta aiheeseen keskittyvästä oppaastamme, joka on ladattavissa ilmaiseksi AC-Sanaforin sivuilta. Asiantuntijoille voidaan pedata valmiita foorumeita läsnäoloon esimerkiksi blogien avulla tai kyselytuntien avulla. Esimerkiksi ulkoasiainministeriö piti hiljattain Twitterissä kiinnostavan kyselytunnin, jolloin paikalla oli asiantuntija vastaamassa hyvinkin yksityiskohtaisiin kysymyksiin. Keskustelut löytyvät aihetunnuksella #kysyum. 23\n24 Muista kriisiviestinnän näkökulma Tänä päivänä ei ole kriisiä, joka ei näkyisi somessa. Siksi kriisiviestintäohjeissa pitää olla huomioituna some-kanavat ja some-suunnitelmassa kirjattuna kriisitilanteen käytännöt. Kriisi voi joko lähteä sosiaalisesta mediasta tai vähintään se heijastuu sinne. Leena-Mari Tanskanen, AC-Sanafor Toimivat kanavat kriisitilanteessa Etenkin suurta joukkoa koskevassa kriisitilanteessa valmiiksi toimivat some-kanavat ovat merkittävä etu. Tällaisia tilanteita ovat esimerkiksi luonnonkatastrofit, veden saastuminen tai isot onnettomuudet. Ehdoton enemmistö kyselyyn vastanneista näkikin kriisitilanteet some-käytön merkittävimpänä hyötynä. Mikäli kanavia ei ole, joku muu täyttää tyhjiön ja viestinnän vetovastuu siirtyy helposti muualle kuin organisaation käsiin. Sen sijaan toimivien kanavien kautta päästään tiedottamaan ja kertomaan missä mennään, nopealla rytmillä omalla äänellä ja tarinalla. Verkkosivut voivat kaatua, kun kävijämäärät ovat valtavia, mutta some-kanavat eivät hevillä kaadu. 24\n25 Mitä nopeammin organisaatio reagoi kriisiin, sitä paremmat mahdollisuudet sillä on ottaa tilanne haltuun. Näissä tilanteissa tiedotusta odotetaan myös some-kanavissa. Kyselyyn vastanneet kokivat, että julkisten organisaatioiden ei tarvitse vastata some-viesteihin virka-ajan ulkopuolella mutta selkeän poikkeuksen tekee juuri kriisitilanne. Silloin ei ole väliä, onko kyseessä perjantai-ilta vai sunnuntaiaamu. Jo 90 prosenttia edustustoistamme käyttää työssään sosiaalista mediaa. Näin viestintään on saatu aitoa kaksisuuntaisuutta etenkin kriisitilanteissa. Jouni Mölsä, viestintäjohtaja, Ulkoministeriö HS Jos kuitenkin joku tilin takana oleva henkilö vahingossa mokaa, viestiä ei kannata lähteä poistamaan. Joku seuraaja on jo ottanut siitä kuvakaappauksen. Nöyrät pahoittelut ja uusi yritys usein riittävät. Kriisien syntyminen ei riipu organisation some-läsnäolosta. Läsnäololla mahdollistetaan kuitenkin tiedon tehokas jakaminen ja epätietoisuuteen vastaaminen. Kanavien käyttöä ei kannata opetella kriisitilanteen yhteydessä, vaan jo ennen sitä. Riku Luukkonen, AC-Sanafor Älä aiheuta kriisiä itse Yksi huonosti muotoiltu, ylimielinen vastaus voi jo itsessään poikia some-kriisin. Tätä ei kuitenkaan kannata liiaksi pelätä: maalaisjärki, kohteliaisuus ja normaalit käyttäytymissäännöt riittävät. VINKKI Lisää kriisiviestinnästä sosiaalisessa mediassa voi lukea aiheeseen keskittyvästä oppaastamme, joka on ladattavissa AC-Sanaforin verkkosivuilta ilmaiseksi. 25\n26 Mistä lähteä liikkeelle? Uusien toimintatapojen omaksumista hidastaa julkisissa organisaatioissa usein paitsi resurssipula, myös byrokratia, päätöksenteon jähmeys ja uudistumisen vastaiset asenteet. Ote tutkimuksen vastauksista Some-strategiasta ei kannata tehdä liian raskasta nivo se heti osaksi muuta viestintää. Liikkeelle voidaan lähteä pienin askelin. Tärkeintä on, että some-strategia on linjassa organisaatiossa tehtyjen viestinnän linjausten kanssa ja tukee niitä. Käytännössä some-strategia kannattaakin sisällyttää osaksi viestintästrategiaa. Kaikkia tilejä ei tarvitse avata kerralla ja organisaation omaa tyyliä voidaan hahmotella matkan varrella. Ennen ensimmäistäkään askelta on kuitenkin vastattava seuraaviin kysymyksiin ja osoitettava kanavien käytön hyödyt! Tätä kautta tilien avaaminen on myös helpompi myydä talon sisällä. Mikä on tavoitteemme? Keitä haluamme tavoittaa? Missä kanavissa tämä onnistuu parhaiten? Mitkä ovat keskeiset toimintaperiaatteemme? Mitkä ovat vastuut ja roolit eri henkilöiden välillä? Kuka hoitaa tilien ylläpidon ja keitä tarvitsemme some-tiimiin? Miten toimimme kriisitilanteissa? Miten tilimme löydetään? Miten hoidamme some-seurannan? 26


Tämä Wordpress Plugin voit näyttää mainoksen ennen osoittaa varsinaisen postitoiminnan / sivu. Plugin Ensimmäinen lataa mainos ja näyttää lähtölaskenta. Heti lähtölaskenta päättyy varsinaisen postitoiminnan latautuu.\nVoit lisätä minkä tahansa mainos (Image, Flash, video, teksti, Shortcode,...) koska mainokset ovat aivan normaaleja virkaa. Voit jopa lisätä koko post mainoksena.\nPlugin Admin sivulla voit asettaa oletusarvot mainoksia.\nYhteensopiva WP PRO Advertising System\nV4.0.2 - huhtikuu 3-2015 - Lyhytkoodi on muutettu [pre_post_ad]... [/ pre_post_ad] ####################### Täysin Uudistettu ja parannettu Plugin ###################### # Vanhemmille päivityksiä katso Päivitä Log.\n03 maaliskuu 11, Viimeisin päivitys\neCommerce, eCommerce, kaikki kohteet, ad, mainos, lä, htö, laskenta, plugin, postitse, pre, WordPress


Lähijunaliikenteen tarjontaan ei muutoksia - liikenne- ja viestintäministeriö\nnull Lähijunaliikenteen tarjontaan ei muutoksia\nLähijunaliikenteen tarjontaan ei muutoksia\nTiedote 04.02.2014 15.16 fi sv\nLiikenne- ja viestintäministeriö on päättänyt, että pääradan ja rantaradan lähijunaliikenne pysyy ennallaan. VR esitti aiemmin ministeriölle muutoksia Y-junan reitille niin, että lähijunaliikenne Karjaalle ja Inkooseen olisi loppunut. Lisäksi VR esitti pääradan lähijunaliikenteeseen muutoksia, joiden myötä lähijuna ei enää olisi pysähtynyt Nuppulinnan ja Purolan asemilla.\nMinisteriö ostaa lähijunaliikennettä VR:ltä. Ostoliikennesopimuksen mukaan VR ei voi muuttaa vuoroja, aikatauluja tai välipysähdyksiä ilman ministeriön lupaa. Nykyinen ostoliikennesopimus on voimassa vuoden 2015 loppuun saakka.\nEnnen seuraavan sopimuskauden alkua lähijunaliikenteen tilanne arvioidaan kokonaisuutena. Sitä ennen Karjaan, Inkoon, Tuusulan ja Järvenpään kunnilla on mahdollisuus suunnitella maankäyttöä, kaavoitusta ja liikennettä niin, että perusteet nykyisenlaajuisen lähijunaliikenteen jatkumiselle olisivat olemassa.


Kevätsiivouksen aika on nyt – tavarat järjestykseen Kvikin vaatekaappiratkaisuilla | Kvik\nKevätsiivouksen aika on nyt – tavarat järjestykseen Kvikin vaatekaappiratkaisuilla\n20.4.2022 08:30:00 EEST | Kvik\nKvikin Vario19-vaatekaappijärjestelmä sopii monenlaisiin säilytystarpeisiin.\nNyt on sopiva aika tehdä kevätsiivousta ja päivittää kodin säilytysjärjestelmät arjessa aidosti toimiviksi. Tanskalaisbrändi Kvik tarjoaa monipuolisesti edullisia vaatekaappi- ja liukuoviratkaisuja, joilla asunnon säilytystilan pystyy helposti maksimoimaan tyylikkyydestä tinkimättä. Kaikki vaatekaapit ja liukuovet tehdään mittatilaustyönä asiakkaan toiveiden mukaan, ja ne toimitetaan 2–5 viikon sisällä suoraan Kvikin omalta tehtaalta Tanskasta. Kaappien kokoaminen jopa unelmien vaatehuoneeseen onnistuu selkeiden ohjeiden avulla kotona vaivattomasti.\nMinimalistiset Smart Black Wood -liukuovet antavat kotiin tyylikkään vaikutelman. Lähtökohtana ovat ajaton tanskalainen muotoilu ja käytännöllisyys. Liukuovet tilataan mittatilauksena Tanskasta ja sovitetaan jokaiseen yksittäiseen huoneeseen.\nSuositushinta 5/2022 alkaen:\nLiitteen kuvassa oleva Smart Black Wood sisustuksineen 2 025 €. Suositeltu myyntihinta sisältää liukuovet, sisustuksen, kiskosarjat, päädyt ja ylälevyn ilman stailausta, kokoonpanoa, toimitusta ja asennusta.\nKvikin Vario19-vaatekaappiratkaisu tarjoaa mahdollisuudet luoda erilaisia yhdistelmiä kaikentyyppisiin säilytystarpeisiin. Vario19 jättää ajattoman jäljen minimalistisilla ja selkeillä linjoillaan. Unelmien vaatehuone rakentuu lisävarusteilla ja modulaarisilla ratkaisuilla, johon voi valita hyllyt yhdenmukaisissa väreissä sekä älyteknologiaa hyödyntävät säilytyslaatikot.\nLiitteen kuvassa oleva Vario19 -järjestelmä 2 815 €. Suositeltu myyntihinta sisältää kaikki kuvan sisustukset ilman stailausta, kokoonpanoa, toimitusta ja asennusta.\nMano-vaatekaapinovet valmistetaan kierrätetyistä puukuiduista ja kierrätetyistä PET-pulloista. Manon integroiduilla vetimillä ja pyöristetyillä reunoilla saa aikaiseksi pelkistetyn ja harkitun ilmeen, joka sopii hyvin skandinaaviseen makuun. Modulaarisen rakenteen ansiosta säilytystilaa voi muokata helposti korkeilla kaapeilla ja hyödyntää siten huoneen koko potentiaalin. Hillitty Mano on täydellinen säilytysratkaisu makuuhuoneeseen.\nLiitteen kuvassa oleva Mano 3 526 €. Suositeltu myyntihinta sisältää kaapit ja sokkelit. Hinta ei sisällä sisustusta eikä stailausta.\nKvikin Smart Milk -liukuovet antavat kotiin rauhoittavan ja tyylikkään ilmeen. Liukuovet valmistetaan mittatilaustyönä Kvikin Tanskan tehtaalla, joten ne voidaan räätälöidä monenlaisiin tiloihin.\nLiitteen kuvassa oleva Smart Milk 1 591 €. Suositeltu myyntihinta sisältää liukuovet, kiskosarjat, päädyt, ylälevyn ja sisustuksen. Hinta ei sisällä stailausta.\nKvikin Smart Black Wood -liukuovissa keskiössä ovat ajaton tanskalainen muotoilu ja käytännöllisyys.\nKvikin hillitty Mano-vaatekaappiratkaisu on täydellinen valinta makuuhuoneeseen.\nKvikin Smart Milk -liukuovet tehdään mittatilaustyönä Tanskassa.


TYYTYVÄISYYS MARININ HALLITUKSEEN POIKKEUKSELLISEN KORKEALLA - OSALLISUUS-MEDIA\nKoti Yleinen TYYTYVÄISYYS MARININ HALLITUKSEEN POIKKEUKSELLISEN KORKEALLA\nTYYTYVÄISYYS MARININ HALLITUKSEEN POIKKEUKSELLISEN KORKEALLA\nHallituspuolueiden ilmastokokous 3.2.2020. Kuva: © Lauri Heikkinen / valtioneuvoston kanslia.\nTuoreessa HS-gallupissa 41 prosenttia arvioi Marinin hallituksen onnistuneen ja neljäsosa suhtautui positiivisen neutraalisti, arvioi tutkimuksen tehneen Kantar TNS:n tutkimusjohtaja Sakari Nurmela (HS, 1.3.).\nSuomalaisista ”kaksi kolmasosaa on tyytyväisiä hallituksen toimintaan”, arvioi tutkimuspäällikkö Juha Rahkonen Taloustutkimuksen ja HS-gallupin tuoreiden tulosten perusteella. (HS, 1.3.)\nEduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja Markku Jokisipilä pitää Marinin hallituksen suosiota poikkeuksellisen korkeana verratessa viime vuosikymmeneen.\n– Jos miettii viime aikojen yleistä ilmapiiriä, niin krooninen tyytymättömyys on ollut yleinen tila”, Jokisipilä totesi (HS, 1.3.).\nTyytyväisiä 95 %, 91 %, 86 % ja 64 %\nAamulehden 21.2. julkaiseman tutkimuksen mukaan ”vihreitä äänestävistä 91 prosenttia on hallitukseen erittäin tyytyväisiä tai melko tyytyväisiä.”\nSdp:tä äänestävistä 95 prosenttia.\nVasemmistoliittoa äänestävistä 86 prosenttia.\nKoko väestöstä 64 prosenttia.\nKeskustan lukemaa ei jostakin syystä mainittu Aamulehden artikkelissa, mutta koska siinä tyytymättömien määräksi ilmoitettiin vain 28 prosenttia, niin tyytyväisten määrä lienee myös keskustalaisten taholla suurehko.\nVoisi olettaa hallituspuolueiden pyrkivän levittämään omilla kanavillaan tutkimustietoa, kuinka poikkeuksellisen suurta koko väestön ja erityisesti niiden omien kannattajien tyytyväisyys Marinin hallitukseen on.\nEdellinen artikkeliJOUKO KAJAONAJA: ONNISTUUKO RINTEEN-MARININ HALLITUKSEN SUUNNANMUUTOS LEIKKAUSPOLITIIKASTA TULEVAISUUSINVESTOINTEIHIN?\nSeuraava artikkeliRIKKAIMPIA VEROTTAMALLA SANDERS RAHOITTAISI KOULUTUSTA, TERVEYDENHOITOA ja SOSIAALITURVAA


YHDISTYKSEN SÄÄNNÖT 1(7) - PDF\nDownload "YHDISTYKSEN SÄÄNNÖT 1(7)"\n1 YHDISTYKSEN SÄÄNNÖT 1(7) 1 Nimi, kotipaikka, perustamisaika ja kieli Yhdistyksen nimi on Vihdin Pallo ry. Yhdistyksen kotipaikka on Vihdin kunta Uudenmaan läänissä. Yhdistys on perustettu marraskuun 27. päivänä 1967 ja siitä käytetään näissä säännöissä nimitystä seura. Seuran kieli on suomi. Seuran toiminta-alueena on Vihdin kunta. 2 Seuran tarkoitus Seuran tarkoituksena on edistää liikuntaharrastusta seuran toiminta-alueella siten, että mahdollisimman moni seuran jäsen harrastaisi kunto-, kilpa- tai huippu-urheilua edellytystensä ja tarpeidensa mukaisesti. 3 Tarkoituksen toteuttaminen Tarkoitustaan seura toteuttaa: 1. Tarjoamalla jäsenilleen: - kilpailutoimintaa - koulutustoimintaa - valmennus ja harrastustoimintaa - nuorisotoimintaa - tiedotus- ja suhdetoimintaa - kuntoliikuntaa - muuta samantapaista toimintaa tavoitteenaan kasvattaa yhteiskunnalle fyysisesti ja henkisesti vireitä ja hyödyllisiä kansalaisia 2. Kiinnittämällä ehdotusten, anomusten ja aloitteiden kautta toiminta-alueensa viranomaisten ja muiden yhteisöjen huomiota sekä pyrkimällä omatoimisesti liikunnan kehittämiseen ja tarpeellisten harjoituspaikkojen ja -välineiden hankkimiseen ja hoitamiseen.\n2 3. Harjoittamalla julkaisutoimintaa. Toimintansa tukemiseksi seura voi: - ottaa vastaan lahjoituksia ja testamentteja, omistaa toimintaansa varten tarpeellisia kiinteistöjä sekä - hankkia varoja järjestäen huvi- ja tanssitilaisuuksia, keräyksiä ja arpajaisia, omistaen ja ylläpitäen urheilulaitoksia, harjoittaen kustannus- ja monistustoimintaa, majoitus- ja ravitsemusliikettä ja bingotoimintaa sekä välittäen jäsenilleen voittoa tavoittelematta urheiluvälineitä ja -asusteita. 4 Seuran jäsenyys Seura noudattaa niiden liikuntajärjestöjen sääntöjä, joiden jäsenenä se on. 2(7) 5 Seuran jäsenet Seuran varsinaiseksi jäseneksi voi johtokunta hyväksyä henkilön, joka sitoutuu noudattamaan seuran sääntöjä ja päätöksiä. Kunniajäseneksi voidaan johtokunnan esityksestä seuran kokouksen päätöksellä kutsua henkilö, joka on erittäin merkittävästi edistänyt seuran toimintaa. Kunniajäsenen arvo elinikäinen. Kunniapuheenjohtajaksi voidaan seuran kokouksen päätöksellä kutsua seuran puheenjohtajana ansiokkaasti toiminut henkilö. Kunniapuheenjohtajan arvo on elinikäinen. Kannattavaksi jäseneksi voi seuran johtokunta hyväksyä yksityisen henkilön tai oikeuskelpoisen yhteisön, joka tukee seuran toimintaa suorittamalla vuotuisen tai kertakaikkisen kannattajajäsenmaksun. Kannattavalla jäsenellä on puhe- mutta ei äänioikeutta seuran kokouksissa. 6 Seurasta eroaminen ja jäsenen eronneeksi katsominen. Jäsenellä on oikeus erota seurasta ilmoittamalla siitä kirjallisesti johtokunnalle tai sen puheenjohtajalle taikka ilmoittamalla erosta seuran kokouksessa pöytäkirjaan merkitsemistä varten. Ero katsotaan tapahtuneeksi heti, kun ilmoitus on tehty, mutta eroava on velvollinen suorittamaan maksunsa sekä muut näiden sääntöjen edellyttämät velvoitteet kuluvan kalenterivuoden loppuun asti. Seuran johtokunta voi katsoa jäsenen eronneeksi seurasta, jos hän on jättänyt 6 kuukautta sitten erääntyneen jäsenmaksun maksamatta. 7 Jäsenen erottaminen ja muut kurinpitotoimenpiteet Johtokunta voi erottaa jäsenen, jos tämä on jättänyt erääntyneen jäsenmaksunsa maksamatta tai muuten ei täytä näiden sääntöjen mukaisia velvollisuuksiaan tai toimii vastoin seuran tarkoitusta tai toimii törkeästi vastoin urheilun eettisiä periaatteita. Johtokunta voi myös evätä äänioikeuden maksuvelvollisuuden laiminlyöneeltä jäseneltä seuran kokouksessa, jos jäsen ei ole suorittanut säännöissä tarkoitettuja maksujaan seuran kokouksen päättämään päivämäärään mennessä. Johtokunta päättää myös kurinpitotoimista ja niiden yhteydessä annettavista rangaistuksista, jolloin noudatetaan asianomaisen lajin kansallisen liiton sääntöjä ja määräyksiä.\n3 Päätös tulee voimaan heti ja sen katsotaan tulleen asianomaisen tietoon viisi päivää sen jälkeen, kun päätös on lähetetty sille kirjatussa kirjeessä. Erotetulla ei ole oikeutta vaatia takaisin seuralle suorittamiaan maksuja. Seuran jäsen sitoutuu noudattamaan kulloinkin voimassa olevaa WADA:n ja Suomen Antidopingtoimikunnan (ADT ry:n) vahvistamaa antidopingsäännöstöä sekä kansainvälisen Olympiakomitean antidopingsäännöstöjä. Dopingrikkomukset ja seuran jäsenelle niistä määrättävät seuraamukset on määrätty em. antidopingsäännöstöissä. Seuran jäsen voi joutua korvaamaan dopingrikkomuksella aiheuttamansa vahingon seuralle ja lajiliitolle. Urheilun eettisten periaatteiden vastaisesta toiminnasta on seuraamuksena lajiliiton määräämä rangaistus sen mukaan kuin lajiliiton säännöissä määrätään, kuitenkin enintään 2 vuoden toimintakielto. Johtokunta päättää myös muista kurinpitotoimista ja niiden yhteydessä annettavista rangaistuksista, jolloin noudatetaan asianomaisen lajiliiton sääntöjä ja määräyksiä. Päätös tulee voimaan heti ja sen katsotaan tulleen asianomaisen tietoon viisi päivää sen jälkeen, kun päätös on lähetetty sille kirjatussa kirjeessä. 3(7) 8 Liittymis- ja jäsenmaksut Varsinaisilta jäseniltä kannettavien liittymis- ja jäsenmaksujen sekä kannattajajäsenmaksujen suuruudesta päättää vuosittain seuran syyskokous. Kunniajäseniltä ja kunniapuheenjohtajalta ei peritä mitään maksuja. Johtokunnalla on oikeus vapauttaa jäsen jäsenmaksujen suorittamisesta sekä sekä nimetä jäsen ainaisjäseneksi, jos - hän on suorittanut liittymis- ja jäsenmaksut ja ollut seuran jäsenenä vähintään 25 vuotta tai - on suorittanut kertakaikkisena suorituksena 20 vuoden jäsenmaksut tai - on tehnyt seuralle huomattavia urheilullisia, taloudellisia tai muita palveluksia. Ainaisjäsen on vapaa jäsenmaksuvelvollisuuksista. 9 Seuran varsinaiset ja ylimääräiset kokoukset Seura pitää vuosittain kaksi varsinaista kokousta, joista kevätkokous pidetään joulu-helmikuussa ja syyskokous elo-lokakuussa. Kokouksen paikan ja tarkemman ajan määrää johtokunta. Kutsu varsinaiseen ja ylimääräiseen seuran kokoukseen on julkaistava vähintään 10 päivää ennen kokousta: - sanomalehti-ilmoituksella seuran varsinaisen kokouksen määräämässä lehdessä tai - kirjallisena ilmoituksena jäsenille tai - seuran internet -sivuilla tai - lähettämällä kokouskutsu jäsenten ilmoittamaan sähköpostiin.\n4 4(7) 10 Kevät- ja syyskokous Kevätkokouksessa käsitellään: 1 Avataan kokous 2 Valitaan kokouksella: a) puheenjohtaja b) sihteeri c) kaksi pöytäkirjan tarkastajaa d) ääntenlaskijat 3 Todetaan läsnä olevat äänioikeutetut jäsenet 4 Todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus 5 Esitetään johtokunnan laatima vuosikertomus ja tilinpäätös sekä tilintarkastajien antama lausunto tai toiminnantarkastajien antama toiminnantarkastuskertomus 6 Päätetään tilinpäätöksen vahvistamisesta ja vastuuvapauden myöntämisestä johtokunnalle ja muille vastuuvelvollisille. 7 Käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat 8 Päätetään kokous Syyskokouksessa käsitellään: 1 Avataan kokous 2 Valitaan kokouksella: a) puheenjohtaja b) sihteeri c) kaksi pöytäkirjan tarkastajaa d) ääntenlaskijat 3 Todetaan läsnä olevat äänioikeutetut jäsenet 4 Todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus 5 Päätetään mitkä urheilulajit ovat seuran ohjelmassa tulevana toimikautena 6 Päätetään jäsenyydestä muissa järjestöissä ja yhteisöissä 7 Vahvistetaan liittymis-, jäsen- ja kannattajamaksujen suuruus 8 Vahvistetaan toimintasuunnitelma ja talousarvio 9 Valitaan jäsenten keskuudesta johtokunnan puheenjohtaja joka toinen vuosi 10 Valitaan muut jäsenet ja varajäsenet erovuoroisten tilalle\n5 11 Valitaan yksi tai kaksi tilintarkastajaa tai toiminnantarkastajaa ja vastaava määrä varatilintarkastajia tai varatoiminnantarkastajia 12 Päätetään seuran edustajista niihin järjestöihin ja yhteisöihin, joissa seura on jäsenenä 13 Käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat 14 Päätetään kokous Asioista, joita seuran jäsenet haluavat kevät- tai syyskokouksen käsiteltäväksi, on tehtävä johtokunnalle kirjallinen esitys viimeistään 30 päivää ennen kokousta. 11 Seuran ylimääräinen kokous Seuran ylimääräinen kokous pidetään silloin, kun johtokunta katsoo sen tarpeelliseksi, seuran kokous niin päättää tai kun vähintään yksi kymmenesosa seuran äänioikeutetuista jäsenistä on jonkin määrätyn asian takia tehnyt siitä johtokunnalle kirjallisen esityksen. Ylimääräisen kokouksen kutsussa on mainittava asia, jonka vuoksi kokous on koolle kutsuttu. Ylimääräinen kokous on pidettävä vähintään kahden kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenet ovat tehneet siitä em. tavalla esityksen. 12 Pöytäkirja Seuran, sen johtokunnan, jaostojen ja valiokuntien kokouksissa on pidettävä pöytäkirjaa. Seuran kokousten pöytäkirjat ovat kokousten puheenjohtajan ja sihteerin allekirjoitettava sekä valittujen tarkastajien tarkastettava. Johtokunnan, jaostojen ja valiokuntien pöytäkirjat tarkistetaan heti tai seuraavassa kokouksessa. 13 Äänestys Kokouksen päätökseksi tulee se mielipide, jota on kannattanut yli puolet annetuista äänistä. Henkilöasiat ratkaistaan siten, että eniten ääniä saaneet valitaan. Henkilövaaleissa äänten mennessä tasan vaali ratkaistaan arvalla. Muissa asioissa se mielipide voittaa, johon kokouksen puheenjohtaja on yhtynyt. Kaikissa kokouksissa suoritetaan vaadittaessa äänestys suljettuja lippuja käyttämällä. Jokaisella liittymismaksunsa ja kokoukseen mennessä jäsenmaksunsa maksaneella viisitoista vuotta täyttäneellä varsinaisella jäsenellä, kunniajäsenellä ja kunniapuheenjohtajalla sekä ainaisjäsenellä, kannattavia jäseniä lukuun ottamatta, on yksi ääni. Valtakirjalla ei saa äänestää. 14 Seuran hallinto Seuran toimintaa ja taloutta hoitaa johtokunta, johon kuuluu kahdeksi toimintavuodeksi valittu puheenjohtaja, ja kahdeksi toimintavuodeksi valitut 4 jäsentä ja 0 varajäsentä. Johtokunnan jäsenistä ja varajäsenistä puolet on erovuorossa vuosittain. Ensimmäisellä kerralla eroaa puolet arvan perusteella. 5(7)\n6 Johtokunta valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan. Johtokunta valitsee lisäksi sihteerin, taloudenhoitajan ja muut tarvittavat toimihenkilöt, jotka voidaan valita myös johtokunnan ulkopuolelta. Johtokunta on päätösvaltainen, kun puheenjohtaja tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtaja ja hänen lisäkseen vähintään puolet sen jäsenistä on saapuvilla. 6(7) Johtokunnantehtävänä on erityisesti: 1 Toteuttaa seuran kokousten päätökset 2 Johtaa ja kehittää seuran toimintaa 3 Valita tarvittavat jaostot, valiokunnat ja työryhmät sekä niiden puheenjohtajat 4 Vastata seuran taloudesta 5 Pitää jäsenluetteloa 6 Tehdä seuran toimintakertomus(vuosikertomus) ja tilinpäätös 7 Tehdä toiminta- ja taloussuunnitelma seuraavaa toimintavuotta varten 8 Hoitaa seuran tiedotustoimintaa 9 Hyväksyä ja erottaa seuran jäsenet sekä päättää jäseniä koskevista kurinpitotoimista 10 Valita ja erottaa seuran palkatut toimihenkilöt sekä sopia heidän eduistaan 11 Päättää seuran ansiomerkkien myöntämisestä ja muiden kunnia- ja ansiomerkkien esittämisestä 12 Ryhtyä muihin toimenpiteisiin, joita seuran etu vaatii 13Luovuttaa tilit tilintarkastajille tarkastettavaksi vähintään kolme viikkoa ennen kevätkokousta. 15 Tilivuosi Seuran toiminta- ja tilivuosi on Nimenkirjoittajat Seuran nimen kirjoittavat puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja jompikumpi yhdessä sihteerin tai jonkun muun johtokunnan määräämän jäsenen tai toimihenkilön kanssa. Nimenkirjoittajien on oltava täysi-ikäisiä. 17 Jaostot Jaostot voivat päättää sisäisestä toiminnastaan kuitenkin siten, että seuran johtokunta vahvistaa jaoston tekemät oikeustoimet.\n7 7(7) 18 Sääntöjen muuttaminen Näiden sääntöjen muuttamisesta päättää seuran kokous vähintään kolmen neljäsosan enemmistöllä annetuista äänistä. Kokouskutsussa on mainittava sääntöjen muuttamisesta. 19 Seuran purkaminen Seuran purkamisesta päätää seuran kokous vähintään kolmen neljäsosan enemmistöllä annetuista äänistä. Kokouskutsussa on mainittava erikseen seuran purkamisesta. 20 Seuran varojen luovuttaminen Jos seura on päätetty purkaa, sen varat on luovutettava johonkin seuran toiminta-alueen liikuntakasvatusta edistävään tarkoitukseen purkamisesta päättäneen kokouksen päätöksen mukaisesti. Pesänselvitysmiehinä toimivat kokouksen valitsemat henkilöt. Seuran purkamisesta on ilmoitettava yhdistysrekisteriin. 21 Saavutetut jäsenoikeudet Saavutetut jäsenoikeudet säilyvät.


Estonia Medical SPA & Hotel, 3 tähteä\nHiljattain uudistettu, suosittu ja monipuolinen kylpylähotelli\nEstonia Medical Spa & Hotel (entinen puistotalo) on perinteinen ja pidetty kylpylä-hotelli. Huoneista avautuu näköala kaupungille, merelle tai puistoon. Economy-huoneista sisäpihalle tai puistoon. Todellisista saunailoista on mahdollista nauttia Estonia Termid uima- ja saunakeskuksessa, jossa paikalliset saunaan liittyvät tiedot on yhdistetty itämaisiin vastaaviin tietoihin. Hotellin kahdeksannen kerroksen baarista avautuvat kauniit maisemat Pärnun kaupungin ylle.\nRakennusvuosi: 1977, uusittu 2002 ja 2004. Uima-allasosasto tehtiin 2008. Huoneet remontoitu 2014.\nPalvelut: Ravintola, näköalabaari, uinti- ja saunakeskus, kauneussalonki.\nHuoneet: 170 huonetta, huoneet savuttomia. Suihku, wc, puhelin, tv, osassa parveke. Erilliset vuoteet. Erikseen tilattavissa perhe- ja invahuoneita. Matala rakennus A-talo luokitustaso 2. Korkean talon luokitusaste 3.\nHintaan kuuluva hoitovalikoima: Vesi-, lääkintävoimistelu, osahieronta 20min, osokeriittihoito, hierontatuoli 15min, parafiinihoito käsille, yrttiporekylpy, jalkakylpy, huippukylmähoito, vedenalainen suihkuhieronta, suolakammio, fysioterapia, magneettihoito, ultraäänihoito, sähköhoito, höyryhengitys, valohoito\nPuolihoito (aamiainen ja päivällinen) (TÄYSHOIDOSTA LISÄ ERIKSEEN)\nHoidot maanantaista perjantaihin 3 hoitoa / päivä\nEstonia termid -sauna ja allasosaston käyttö klo 17.00 asti


Hyvännäköinen mies lingam hieronta helsinki / Naintivideot\nLingam hieronta hyvännäköinen mies / Sexiä joensuu Tantra hieronta, helsinki - Sacred Circles - Mechelininkatu Lotus Tantra, hieronta, helsinki - Lotus Tantrahierontaa Hesassa, hieronta - Suomi24 Keskustelut Lingamhieronta.5h Tantran Maailma Julkaistu 0 kommenttia, kuinka tyydyttä mies lingam massage helsinki Lingam Hieronta Helsinki Mies Homoseksuaaliseen Tyydyttäminen Thai hieronta vuosaari erotic massage helsinki - Pimppi kemi Org hyvännäköinen mies päivähuone hotellista thai hieronta seinäjoki. Sensual: Hyvännäköinen mies lingam massage helsinki. Aistillinen koko kehon tantra hieronta, joka parantaa suhdettasi omaan seksuaalisuuteesi ja avaa tien naiselliseen voimaasi. Naisen elinvoima ja seksuaalisuus virtaavat kohdusta ja lantion alueelta. Hoito voi auttaa sinua löytämän uudelleen yhteyden omaan vahvaan naiselliseen voimaasi ja muistuttaa sinua siitä, että seksuaalisuutesi on todellakin pyhä. Ilmaiset seksinovellit, seksitarinat ja seksifantasiat Sex shop espoo aikuislukio pori / Johnny depp Karvat pois alapästä sukkahousu seksi - Uformell hookup Seksiseuraa jyväskylä thai massage oulu / Sexshop shemal Hieronta on hyväksi miehelle monella tavalla. Se rentouttaa sekä fyysisesti että emotionaalisesti. Hieronta miehille on kokovartalohoito, jonka aikana mies oppii laajentamaan tietoisuuttaan aistituntemusten avulla. Home » Uncategorized » Lotus Tantra.\nLive seksi chat penis rengas\nSeksiä jyväskylä pk seuraa helsinki / Iskuri tarinat Nais Seuraa, seuraa Netistä Seksitreffit kuopio ayia napa hintataso / Sexsi Pillun nuolenta eroottinen fantasia - Pornodvd sexwor Quntele tarinat sexwork girls fin / Nakut naiset Hieronta Helsinki, tantra, hieronta on kaunis tapa rentoutua syvästi ja kokea kehon, mielen ja sielun ykseys. Hieronnan herättämien energioiden avulla on mahdollista avautua kokemaan syvä rentoutumisen ja onnellisuuden tila ja laajentaa tietoisuutta. Olen 36 v mies. Jos tiedät tai tarjoat jotain niin ehdottele emailiin. Heittäkä ihmees idiksii/suosituksii Vantaan (pohjois. Täti tube - xnxx Free Porno, Sex, movies and Tube! Turku, keskusta, rax, buffet Videos by Category: LiveJasmin Helsinki käy myös) alueella toimivista huipuista naishierojista! Hieronta opiskelija vaiko ammattilainen? Lingam - hieronta jossa hierojina on kaksi naista. Lingam eli genitaalialueiden hieronta on tarkoitettu miehille, jotka haluavat tutustua itseensä ja löytä uusia puolia seksuaalisuuteensa.\nauttaa sinua tuntemaan tervettä itsekunnioitusta ja rakkautta itseäsi kohtaan. Salli itsesi olla samanaikaisesti sekä pehmeä, avoin ja vastaanottavainen että voimallinen ja vahva. 24 hoidon voi myös tilata puhelimella ja maksaa Forssassa paikan pällä. Home » Tantra Hieronta miehille, tantra Hieronta miehille, hieronta on hyväksi miehelle monella tavalla. Hieronta miehille on kokovartalohoito, jonka aikana mies oppii laajentamaan tietoisuuttaan aistituntemusten avulla. Lingamhierontaan kuuluu normaali Taolainen eroottinen hieronta. Lingam eli genitaalialueiden hieronta on tarkoitettu miehille, jotka haluavat tutustua itseensä ja löytä uusia puolia seksuaalisuuteensa. Hyvinvointi yhdistyy rakkauden, empatian ja ykseyden kokemuksiin. Kohottaa seksuaalista energiaa, vapauttaa seksuaalisia pelkoja ja antaa eniten seksuaalista nautintoa. Koodi: Lingamhieronta.5h (sis. Lantiot toimivat avoimin ja rennommin, seksuaalinen energiataso kasvaa tuoden mukanaan pidempä ikä.\nHot nude girls alaston suomi\nHieronnassa voidaan harjoitella energian nostoa sekä ejakuloimattomuutta.\nNäin mies löytä uusia ulottuvuuksia ja kyky rakastella säilyy läpi elämän.\nHieroja Helsinki tarjoaa klassista ja urheiluhierontaa.\n19.12.2017 19.12.2017 Hiltunen Tuulikki\nseksiä mikkeli maksulliset naiset helsinki\nsiwa aukioloajat helsinki nussi vaimoani\nseksitreffit nainen etsii suomi porni\nsexsireffit sex flash games\npornokuvat femdom handjob\nAlastomat suomalaiset julkkikset ilmais seksi\nSeksiseuraa oulusta seuraa kaikille\nMillionær dating sitesta oulu\nSeksittreffit treffit suomi24 search


Novascotiannoutaja Valo: Pohdintoja leikkauksen jälkeen\nValon kastroinnista on nyt kulunut melkein kolme viikkoa ja ajattelin hieman kertoa, kuinka leikkaus on vaikuttanut Valoon ja meidän elämään yleensä.\nPohdimme asiaa melko pitkään, vaikka emme keksineetkään varsinaisesti mitään asiaa, mikä olisi ollut leikkausta vastaan. Ainoa este oli leikkauksen hinta – yksityisillä eläinlääkäreillä hinnat tuntuvat pyörivän 300 euron kieppeillä.\nAgilitykaverin avustamana löysimme eläinlääkärin, joka lupasi kustantaa koko lystistä pelkästään 130 euroa. Silloin ajattelimme, että nyt tai ei koskaan. Tällaisten asioiden päättämisessä rahan ei tietysti pitäisi olla se merkitsevin asia, mutta tällä kertaa, niin kuin elämässä välillä, se vain meni niin.\nItse leikkaus oli melko nopeasti ohi ja kaikki sujui mallikkaasti. Vaikka Valo olikin kaulurin kanssa kaikin tavoin hyvin raukka, toipui se pikavauhtia ja tikit saimme itse poistettua melko helposti.\nElätin toivetta, että Valo unohtaisi steriloinnin jälkeen narttukoirat lähes kokonaan. Että muita koiria tavatessaan se ei yrittäisi pelkästään astua niitä, vaan että se voisi myös leikkiä niiden kanssa. Ja että agility sujuisi pelkästään agilityn merkeissä, eikä tyttökoirista haaveilun merkeissä. Ajattelin myös, että Valo saattaisi jonkin verran rauhoittua noin muutenkin.\nOikeasti asiat eivät menneet ihan niin. Ihan yhtä lailla kuin ennenkin ne tyttökoirat kiinnostavat. Mitään varsin isoa ongelmaa meillä ei koskaan tämän kanssa ole ollut, joten ei se kauhean suuri pettymys ollut.\nSen sijaan muita muutoksia on tullut. Lenkeillä käydessämme olen huomannut, että Valosta on kuoriutunut oikea lonnija. Se maleksii aiempaan verrattuna hyvin hitaasti ja huolettomasti eteenpäin, niin että sitä joutuu toisinaan oikein houkuttelemaan kulkemaan vähän ripeämmin. Se pysähtelee lenkeillä myös aiempaa enemmän, kuin pitämään taukoa. Leikkiminen ja agility on edelleen yhtä touhua, mutta niiden jälkeen se on selvästi väsyneempi kuin ennen leikkausta.\nValosta on siis tullut hiukan laiskempi. En tiedä, onko se hyvä vai huono asia, sillä olen aina pitänyt Valossa siitä, että se on sellainen kuin on; hätähousuinen intoilija. Toisaalta se on mukavaa ja helpottaa se toki arkea, kun Valo on rauhallisempi ja väsähtää helpommin. Olen myös tyytyväinen tietäessäni, että ainakin osa sairauksista on poissuljettuja leikkauksen myötä. Ehkä Valo on meidän kanssamme muutaman vuoden kauemmin leikkauksen ansiosta.\nMutta rehellisesti sanottuna: jos olisin tiennyt tämän kaiken ennen leikkausta, en ole varma, olisinko päätynyt steriloimaan Valon.\nRoosa 14. toukokuuta 2013 klo 17.19\nJostain olen lukenut, että hormonitoiminnan tasoittuminen kastroinnin jälkeen voi ottaa kuukausiakin, meillä Jekun käytöksessä tuli eroavaisuutta entiseen muutaman kuukauden kuluessa. :) Patalaiska tuo on aina ollut, mutta tsäpäkkyyttä kyllä löytyy innostettaessa. Ja tytöistä se tykkää liikaakin, vaikkei niistä ole koskaan kerennyt oikein mitään tajuamaan. :D\nJospa Valokin siitä reipastuu. <:\nEmma 14. toukokuuta 2013 klo 19.30\nAijaa! Ajattelin, että siinä kestäisi vaan pari viikkoa. Toivottavasti se tosiaan muuttuisi vielä hiukan energisemmäksi, saas nähdä...\nHaha, minkäs sille voi jos luonto vetää tyttöjen luo :D\nJulia 16. toukokuuta 2013 klo 9.08\nMoi! Hirmu kiva blogi teillä! :) Luin mielenkiinnolla etenkin tämän postauksen, koska meillä on sama operaatio pian edessä 11kk ikäisen tolleri uroksen kanssa. Meille eläinlääkärit ja kasvattaja suosittelivat sterilointia piilokiveksen takia. Se voi kuulemma aiheuttaa kasvain/syöpä riskin jos sen jättää koiran sisälle muhimaan. Vähän leikkaus kyllä jännittää kun on kuullut monenlaisia juttuja miten koiran persoonallisuus muuttuu jne.\nToivottavasti Valon energisyys siitä palautuu kun hormonit tasoittuu! Jään innolla lukemaan tätä teidän kivaa blogia!\nEmma 18. toukokuuta 2013 klo 12.43\nVoi kiitos paljon! :) Varmasti parempi mennä leikkaukseen, jos se poistaa tai ainakin vähentää sairastumisriksiä. Olen kyllä kuullut, että moni koira ei ole muuttunut juuri lainkaan. Se taitaa olla aikamoista arpapeliä...\nJa kiitos, toivon kyllä että Valo tästä hieman energisöityisi :)\nJonna 2. kesäkuuta 2013 klo 12.08\nTulin vastavierailulle! Ihana blogi teillä :)\nTosiaan kastroinnin tuomat muutokset eivät tule hetkessä.. meilläkin meni oma aikansa. Miinuksena voisin sanoa valtavan ruokahalun ja sen myötä lihominen, meillä täytyy olla tosi tarkka ruuan kanssa ettei tule liikaa. Ja toinen huono juttu on karvanlaatu. Parhaiten sen huomaa kun vertaa uusia ja vanhoja kuvia. Ei se karvoitus mitenkään ruma ole, en sitä sano ;)\nMuuten olen ollut tyytyväinen että leikattiin, turhat höseltämiset ja machoilut jäi pois.. (jos satunnaista höseltämiskohtausta ei oteta huomioon) :)\nEmma 2. kesäkuuta 2013 klo 12.25\nEn kyllä ole huomannut karvanlaadussa vielä mitään eroa, mutta siinäkin saattaa sitten mennä vielä hetki. Tosin en huomannut Valon kasvamista pennusta aikuiseksikaan, joten kuvista sen näkee varmasti parhaiten :D\nVoi, minä kun niin pidin juuri siitä höseltämisestä!\nJonna 3. kesäkuuta 2013 klo 18.26\nJuu ei se karvamuutoskaan näkynyt heti. Kaikki ottaa aikansa =) Ja voihan se olla, että teillä ei näy karvoissa mitään muutosta.\nMeillä on erilaisia höseltämisiä, hyvää ja huonoa. Onneksi se huono on vähentynyt.. ja ilohepulihösellykset on jääneet :D\nMutta räpsi paljon kuvia ja kattele niitä sitten jokusen vuoden päästä. Ei sitä paljaalla silmällä huomaa, kun joka päivä tuo koiruli kuitenkin on tuossa vierellä :')\nEmma 4. kesäkuuta 2013 klo 8.21\nNojoo okei, kyllä tuota höseltämistä tosiaan on erilaatuista. Onneksi ainakin nuo ilohepulit on Valollakin jääneet :D\nSe on kyllä aika jännittävää miten eri tavoin leikkaus voi vaikuttaa eri koiriin!


2013 - Luonnonfilosofian seura\nEtusivu » Jäsentiedotteet » 2013\nLuonnonfilosofian seuran jäsentiedote 9/2013\nSyyskokous jäi kesken, ja sitä jatketaan 10.12.2013 klo. 15.00 kuten sovittiin. Syyskokouksessa käsitellään vielä seuraavat asiat, jotka jäivät edellisellä kerralla käsittelemättä.\n6. Valitaan Seuran hallituksen varapuheenjohtaja, sihteeri ja kuusi muuta hallituksen jäsentä sekä kaksi toiminnantarkastajaa ja näille varamiehet seuraavaa kalenterivuotta varten.\n7. Käsitellään ehdotus Seuran sääntöjen muutoksista.\nSyyskokouksen jälkeen siirrytään viettämään railakasta pikkujoulua ravintola Pianoon klo 17.00-20.00. Piano sijaitsee Kruununhaassa, osoitteessa Rauhankatu 15, eli lähellä Tieteiden taloa. Jouluohjelma on lennokas.\nEnsin kerrataan LFS:n 25v symposiumin tapahtumia. Tarkko Oksala kertoo symposiumin LFS:n historiaa koskevan osan annista, ja Viljo Martikainen Luonnonfilosofian seuran tulevaisuuskeskustelusta.\nTämän jälkeen nautitaan Jouluillallinen Pianon seisovasta pöydästä, puheiden ja musiikin tahdittamana.\nPuuropuheen pitäjäksi voi ilmoittautua sihteerille tai puheenjohtajalle tai sitten paikan päällä.\nOhjelmaan kuuluu myös musiikkinumero, eli paikalla on live esiintyjiä.\nPikkujoulun subventoitu hinta on jäsenelle vain 30 € ja siihen kuluu Pianon seisovan pöydän jouluillallinen ja yksi suuri lasi punaviiniä. Ilmoittaudu pikkujouluun lähettämällä sähköpostia sihteerille, ja maksamalla 30 € Seuran tilille FI3510193000204652 viitenumerolla 1119.\nAlla jouluillallisen menu\nVihersalaattisekoitus − oliivi-balsamikokastike\nGraavattua lohta − talon sinappikastike\nKeitettyä Pariisin perunaa\nPerinteistä harmaasuolattua kinkkua - herneitä ja luumuja, talon sinappia\nPunajuurikermassa haudutettua Itämeren silakkaa\nPorkkana ja lanttulaatiikkoa - muusi\nKahvi ja haudutettua teetä\nLuonnonfilosofian seuran jäsentiedote 8/2013\nSyksyn pimeyttä valaisee Seuramme ohjelmaan kuuluvat seuraavat kokoukset.\nSyyskokous pidetään Tieteitten talossa, salissa 505, 26.11.2013 klo. 17.00-18.00. Syyskokouksessa käsitellään seuraavat asiat:\n5. (Nykyisen puhteenjohtajan toimikausi alkoi 2012 ja päättyy 31.12.2014, joten puheenjohtajan valintaa ei ole tänä vuonna)\nSyyskokouksen jälkeen siirrytään päivän kokousohjelmaan klo 18.15, jolloin professori Tapio Puolimatka puhuu aiheesta: Evoluutio vs. älykäs suunnittelu Thomas Nagelin kirjan Mind and Cosmos valossa. TkT Viljo Martikainen tarkastelee uskontojen taustaa toimijoiden mentaalisen evoluution näkökulmasta ja prof. Tapio Ala-Nissilä kommentoi alustusta fyysikon näkökulmasta.\n10.12.13 klo 17.00-20.00 Pikkujoulu Pianossa: Tapio Ala-Nissilä kertoo konferenssin fysiikan annista, Tarkko Oksala konferenssin LFS:n historiaa koskevan osan annista, ja Viljo Martikainen Luonnonfilosofian seuran tulevaisuuskeskustelusta jonka jälkeen nautitaan Jouluillallinen Pianon seisovasta pöydästä. Puuropuheen pitäjäksi voi ilmoittautua sihteerille tai puheenjohtajalle tai sitten paikan päällä. Pikkujoulun subventoitu hinta on jäsenelle vain 30 € ja siihen kuluu Pianon seisovan pöydän jouluillallinen ja yksi suuri lasi punaviiniä. Ilmoittaudu pikkujouluun lähettämällä sähköpostia sihteerille, ja maksamalla 30 € Seuran tilille FI3510193000204652 viitenumerolla 1119.\nLuonnonfilosofian seuran jäsentiedote 7/2013\nIlmoittautuminen Seuran perustajaa K.V. Laurikaista ja Seuran 25-vuotista taivalta juhlistavaan symposiumiin on edelleen käynnissä. Ilmoittautumisohjeet ja konferenssin ohjelman saa näkyville tästä linkistä: https://www.lfs.fi/25v/ Huomaa että symposiumi on jo ensi viikolla 11-12.11.2013.\nSymposiumi tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden kerrata hiukkasfysiikan synnyn ja kehityksen tapahtumat Suomessa ja tutustua kvanttimekaniikan nykytilaan ulkomaisten vieraittemme, professori Anton Zeilingerin Wienin yliopistosta, professori emeritus Basil Hileyn Lontoon yliopistosta sekä suomalaisten huippututkijoiden esitysten avulla.\nHallitus kutsuu Seuran jäseniä osallistumaan Juhlasymposiumiin, sekä markkinoimaan Juhlasymposiumia Seuran ulkopuolisille foorumeille. Voitte osallistua markkinointiin esim. jakamalla allaolevaan ilmoitusta relevanteilla sähköpostilistoilla, lähettämällä sitä ystäville, kollegoille jne.\nLuonnonfilosofian seura järjestää Seuran perustajan K.V. Laurikaisen ja 25 toimintavuotensa kunniaksi kahden päivän mittaisen kansainvälisen symposiumin 11.-12.11.2013, jonka tapahtumapaikkana on Kruununhaassa sijaitseva Tieteiden talo, ensimmäisen kerroksen auditorio 104, osoitteessa Kirkkokatu 6, 00170 Helsinki. Symposiumissa esiintyy kansainvälisiä huippututkijoita kuten Anton Zeilinger ja Basil Hiley, sekä kotimaan kärkeä. Katso tarkempi ohjelma ja ilmoittaudu tämän linkin kautta: http://www.lfs.fi/25v/\nSeura on siirtynyt sosiaalisen median aikakauteen perustamalla Facebook–sivun: https://www.facebook.com/groups/Luonnonfilosofia/\nKaikki Seuran jäsenet ja ystävät ovat tervetulleita liittymään ryhmään. Pyytäkää myös filosofiasta kiinnostuneet ystävänne mukaan.\nLuonnonfilosofian seuran jäsentiedote 6/2013\nIlmoittautuminen Seuran perustajaa K.V. Laurikaista ja Seuran 25-vuotista taivalta juhlistavaan symposiumiin 11-12.11.2013 on edelleen käynnissä. Ilmoittautumisohjeet ja konferenssin ohjelman saa näkyville tästä linkistä: https://www.lfs.fi/25v/\nNyt tarjoutuu myös Seuran toiminnasta kiinnostuneille ystävillemme tilaisuus liittyä edullisesti jäseneksi, sillä jäsenen osallistumismaksu Juhlasymposiumiin on 25 € pienempi kuin ei jäsenen maksu.\nSymposiumi tarjoaa erinomaisen tilaisuuden kerrata hiukkasfysiikan synnyn ja kehityksen tapahtumat Suomessa ja tutustua kvanttimekaniikan nykytilaan ulkomaisten vieraittemme, professori Anton Zeilingerin Wienin yliopistosta, professori emeritus Basil Hileyn Lontoon yliopistosta sekä suomalaisten huippututkijoiden esityksien avulla.\nAnton Zeilinger on tunnettu tutkimuksestaan kvanttimekaniikan merkillisen entanglement- ilmiön eli lomittumisen parissa. Basil Hiley osaa kertoa mitä hänen ja David Bohmin yhteiselle tutkimusohjelmalle kuuluu. Higgsin hiukkanen on löytynyt ja Higgsin kenttä, joka välittää massan eräille hiukkasille. Uusimmat kvanttimekaniikan löydöt herättävät pohtimaan olevan peruskysymyksiä eli mitä Universumissamme oikeastaan on olemassa. Onko fysiikan ja kosmologian ontologia saatettava uuteen uskoon?\nVoidaan myös kysyä millaiseen rooliin Seuramme tulisi filosofian universumissa asettua. Tästä aiheesta järjestetään paneelikeskustelu symposiumin toisena päivänä.\nSeuran kotisivulle pääset myös seuraavasta linkistä: www.lfs.fi\nLuonnonfilosofian seuran jäsentiedote 5/2013\nIlmoittautuminen Seuran perustajaa K.V. Laurikaista ja Seuran 25 vuotista taivalta juhlistavaan symposiumiin on alkanut. Ilmoittautumisohjeet ja konferenssin ohjelman saa näkyville tästä linkistä. Lisätietoa symposiumista seuraa jatkossa.\nSeuran jäseniltä pyydetään edelleen valokuvia K.V. Laurikaisesta, mieluusti tarinoiden kera. Näitä voidaan käyttää symposiumin artikkeleista koostuvassa juhlakirjassa. Valokuvat voi lähettää Seuran sihteerille sähköpostilla.\nEnnen symposiumia meillä on vielä mielenkiintoisia esitelmiä\n15.10.2013 Ari Lehto: Alkeishiukkasfysiikan lyhyt historia. Kommentaattorina Tapio Ala-Nissilä.\n29.10.2013 Professori Arto Haapala: Estetiikan filosofia.\n11.-12.11.2013 Luonnonfilosofian seura 25 vuotta, K.V. Laurikaisen juhlasymposium.\n26.11.2013 Tapio Puolimatka: Evoluutio vs. älykäs suunnittelu Thomas Nagelin kirjan Mind and Cosmos valossa.\nPerinteen mukaisesti kokouksemme ovat Tieteiden talossa, Kirkkokatu 6, parillisten viikkojen tiistaina, salissa 505, klo 18.15-20.00.\nLuonnonfilosofian seuran jäsentiedote 4/2013\n17.09.2013 Avril Styrman: Taloudellisuuden periaate.\n01.10.2013 Keskustelu: Tieteellisen mentaalisen realismin näkemys tiedon olemuksesta, alustaa Tkt Viljo Martikainen.\n15.10.2013 Ari Lehto: Standardimallin lyhyt historia.\n11.-12.11.2013 25v Juhlakonferenssi, jossa puhujina mm. Anton Zeilinger ja Basil Hiley.\n25v konferenssista julkaistaan englannin- ja suomenkielinen juhlakirja. Kirjoittajiksi ovat lupautuneet: Stig Stenholm, Anton Zeilinger, Basil Hiley, Ilkka Niiniluoto, Kari Rummukainen, Pekka Lahti, Keijo Kajantie, Paavo Pylkkänen, Ari Lehto, Tarkko Oksala, Claus Montonen, Agnes Airola, Jussi Rastas, Kaarle Kurki-Suonio, Kullervo Rainio, Tarja Kallio-Tamminen, Simo Hemilä, Viljo Martikainen, Erkki Laurinharju, Petri Laurikainen, Seppo Laurema.\nJos jäsenillä on em. lisäksi tärkeää sanottavaa K. V. Laurikaisesta pyydetään julkaisuesitys toimittamaan kirjallisena syyskuun aikana sihteerille. Seuran jäseniltä pyydetään myös kuvia K.V. Laurikaisesta, tarinan kera. Kuvia käytetään mahdollisesti juhlakirjassa ja konferenssijulisteessa.\nKuten ohjelmasta näkyy, vierailu Kirsti Longan laboratorioon on jouduttu siirtämään tulevaisuuteen. Kaikki ilmoittautumiset ovat kuitenkin voimassa.\nLuonnonfilosofian seuran jäsentiedote 3/2013\nHyvät Luonnonfilosofian seuran jäsenet,\nLoppukevään ohjelmaan on tullut pieniä muutoksia, johtuen eräiden tilavarausten päällekkäisyyksistä. Vuosikokous 19.3.2013 päästään alkamaan vasta klo 18.00 ja toivotaan, että esitelmä päästään aloittamaan klo 18.30, jolloin puhutaan intuitiosta. Huomatkaa muutos myös seuraavassa fysiikan historiaa käsittelevän luentosarjan luennon ajankohdassa. Kevään muissa kokouksissa puhutaan kielifilosofiasta, kosmologian nykytilasta, taloustieteen arvovapaudesta ja oppimisen uusista teorioista ja käytänteistä. Perinteen mukaisesti kokouksemme ovat Tieteiden talossa, Kirkkokatu 6, parillisten viikkojen tiistaina, salissa 505, klo 18.15 - 20.00.\n19.03.2013 klo 18.00 alkaen on sääntömääräinen vuosikokous Tieteitten talossa, jossa Seuran sääntöjen mukaisesti asialistassa ovat seuraavat asiat:\n2. Valitaan kokouksen puheenjohtaja, sihteeri ja kaksi pöytäkirjan tarkastajaa\n5. Esitetään hyväksyttäväksi seuran toimintakertomus vuodelta 2012\n6. Esitetään tilit vuodelta 2012 sekä tilintarkastajien niistä antama lausunto ja päätetään tilinpäätöksen vahvistamisesta ja vastuuvapauden myöntämisestä edelliselle hallitukselle\n7. Keskustellaan ja päätetään Seuran sääntömuutoksesta.\nVuosikokouksen jälkeen klo 18.30 FT Lauri Järvilehto alustaa keskustelun aiheesta: Intuitio psykologiassa ja filosofiassa. Kommentaattorina TkT Viljo Martikainen.\n02.04.2013 klo 18.15-20 sali 505 Severi Hämäri: Eräästä empiristisestä käänteestä kielifilosofiassa.\n16.04.2013 klo 18.15-20 sali 505 Elina Keihänen: Kosmologian nykytila uunituoreiden tulosten valossa.\n14.05.2011 klo 18.15-20 sali 505 Professori Heikki Patomäki tarkastelee taloustieteen arvovapautta.\n28.05.2011 Vierailu Kirsti Lonkan laboratorioon, aiheena osallistuva opetus.\nTavanomaisen ohjelman lisäksi ohjelmassa on Tuomo Suntolan luentosarja fysiikan historiastasta jatkuu. Huomaa että 26.3. luennon aika poikkeaa aiemmin ilmoitetusta.\n26.03.2013 sali 309 klo. 16.15-17.45 Fysiikan historia, osa 2. Kopernikuksesta Newtoniin. Matemaattisen fysiikan ja empirismin läpimurto. Matematiikan vuosisata ja mekaniikan jatkokehitys.\n02.04.2013 sali 309 klo. 16.15-17.45 Fysiikan historia, osa 3. Sähkömagnetismin hahmottuminen ja haasteet Newtonilaiseen fysiikkaan. Liikkeen kuvaamisen kehityksestä. Tilaus suhteellisuusteorialle. Suhteellinen vai absoluuttinen aika, etäisyys ja lepotila.\n16.04.2013 sali 309 klo. 16.15-17.45 Fysiikan historia, osa 4. Aineen kuvaamisen kehityksestä. Atomin hahmottaminen ja kuvaaminen. Voima vai energia perussuureena. Planckin yhtälöstä kvanttimekaniikkaan. Kvantin käsitteestä. Paikallisen suhde kokonaisuuteen.\n14.05.2013 sali 309 klo. 16.15-17.45 Fysiikan historia, osa 5. Tähtitieteestä kosmologiaan, suppeasta yleiseen suhteellisuusteoriaan ja Friedman–Lemaître–Robertson–Walker (FLRW) kosmologiaan. Todellisuuskuvan muodostuminen.\nTervetuloa kokouksiin kuulemaan ja keskustelemaan!\nLuonnonfilosofian seuran jäsentiedote 2/2013\nloppukevään ohjelmassa keskustellaan uskomustiedosta, intuitiosta, kosmologian nykytilasta, taloustieteen arvovapaudesta ja oppimisen uusista teorioista ja käytänteistä. Perinteen mukaisesti kokouksemme ovat Tieteiden talossa, Kirkkokatu 6, parillisten viikkojen tiistaina, salissa 505, klo 18.15 - 20.00.\n05.03.2013 Lääketieteellisen sosiologian professori Markku Myllykangas Itäsuomen yliopistosta Kuopiosta ja professori Tapio Ali-Nissilä Aalto yliopistosta käsittelevät yhdessä aihetta: Miksi uskomuslääkintä myy vieläkin niin hyvin?\n19.03.2013 klo 17.00 alkaen on sääntömääräinen vuosikokous Tieteitten talossa, jossa Seuran sääntöjen mukaisesti asialistassa ovat seuraavat asiat:\nVuosikokouksen jälkeen klo 18.15 FT Lauri Järvilehto alustaa keskustelun aiheesta: Intuitio psykologiassa ja filosofiassa. Kommentaattorina TkT Viljo Martikainen.\n16.04.2013 Elina Keihänen: Kosmologian nykytila uunituoreiden tulosten valossa.\n14.05.2011 Professori Heikki Patomäki tarkastelee taloustieteen arvovapautta.\nTavanomaisen ohjelman lisäksi ohjelmassa on Tuomo Suntolan luentosarja fysiikan historiasta.\n05.03.2013 sali 309 klo. 16.00-17.45 Tuomo Suntolan luentosarja. Fysiikan historia, osa 1. Antiikista keskiaikaan. Metafysiikan periaatteet ja empirismi. Mikä kuihdutti antiikin filosofian? Antiikin perintö Eurooppalaiselle tieteelle.\n19.03.2013 sali 401 klo. 16.00-17.45 Tuomo Suntolan luentosarja. Fysiikan historia, osa 2. Kopernikuksesta Newtoniin. Matemaattisen fysiikan ja empirismin läpimurto. Matematiikan vuosisata ja mekaniikan jatkokehitys.\n02.04.2013 sali 309 klo. 16.00-17.45 Tuomo Suntolan luentosarja. Fysiikan historia, osa 3. Sähkömagnetismin hahmottuminen ja haasteet Newtonilaiseen fysiikkaan. Liikkeen kuvaamisen kehityksestä. Tilaus suhteellisuusteorialle. Suhteellinen vai absoluuttinen aika, etäisyys ja lepotila.\n16.04.2013 sali 309 klo. 16.00-17.45 Tuomo Suntolan luentosarja. Fysiikan historia, osa 4. Aineen kuvaamisen kehityksestä. Atomin hahmottaminen ja kuvaaminen. Voima vai energia perussuureena. Planckin yhtälöstä kvanttimekaniikkaan. Kvantin käsitteestä. Paikallisen suhde kokonaisuuteen.\n14.05.2013 sali 309 klo. 16.00-17.45 Tuomo Suntolan luentosarja. Fysiikan historia, osa 5. Tähtitieteestä kosmologiaan, suppeasta yleiseen suhteellisuusteoriaan ja Friedman–Lemaître–Robertson–Walker (FLRW) kosmologiaan. Todellisuuskuvan muodostuminen.\nLopuksi tiedote. Tarja Kallio-Tammisen toiminimi KalpaTaru aloittaa maaliskuussa uudenlaisen meditaatio-ohjelman, johon sisältyy BM Sciencen (http://www.bm-science.com/) kehittämä kattava aivotoiminnan EEG-kartoitus. Kurssin alussa ja sen lopussa suoritettavat mittaukset antavat luotettavan kuvan siitä, minkälaisia vaikutuksia 4 kuukauden säännöllisellä mietiskelyllä on aivojen sähköiseen toimintaan. Lisätietoa osoitteessa http://kalpataru.fi/kurssit.html\nLuonnonfilosofian seuran jäsentiedote 1/2013\nHyvää alkanutta vuotta kaikille. Seuran syyskokouksessa 27.11.2012 hyväksytty hallituksen kokoonpano muodostui seuraavaksi: pj TkT Viljo Martikainen, vpj dosentti,TkT Tarkko Oksala, taloudenhoitaja DI, ekonomi Kari Kosonen, sihteeri FL, Avril Styrman ja jäsenet prof. Tapio Ala-Nissilä, DI Tapio Kulmala, kulttuuritoimittaja Jukka Määttänen, FT Juha Samela, FM, tohtoriopiskelija Tuukka Tanninen.\nAlkanut vuosi on Seuramme 25-vuotisen toimintamme merkkipaalu. Sen johdosta tulevan syksyn ohjelmaan on suunnitteilla juhlaseminaari, jonka erillinen toteutus tai mahdollinen liittäminen jo perinteeksi muodostuneeseen kansainväliseen seminaariin on pohdinnan alaisena.\nKevään ohjelmat ovat tavanmukaisesti tiistaisin Tieteiden talossa, salissa 505, klo 18.15 -20.00. Alkukevään ohjelmat alkavat seuraavasti:\n22.1.2013 TkT Tuomo Suntola antaa uuteen kirjaansa liittyvässä esitelmässään pikakertauksen tieteitten historiasta. Kommentaattorina prof. Tapio Ala-Nissilä.\n05.02.2013 Emeritusprofessori Juhani Pietarinen esitelmöi aiheesta: Voiman olemus. Kommentaattoriksi on lupautunut TkT, Dos. Simo Hemilä.\n19.02.2013 Prof. Keith Baverstock alustaa aiheesta: Life as physics and chemistry: a system view of biology. Kommentaattorina toimii prof. Arto Annila.\n05.03.2013 Prof. Tapio Ala-Nissilä alustaa aiheesta: Miksi uskomuslääkintään uskotaan vieläkin niin hyvin? Kommentaattorista sovitaan myöhemmin.\n19.03.2013 FT Lauri Järvilehto esitelmöi aiheesta:Intuitio ja systeemiajattelu. Kommenttipuheenvuoron käyttää TkT Viljo Martikainen.


4 viikkoa olennaisia taitoja, Woking, Yhdistynyt kuningaskunta 2019\nPyydä ilmaista tietoa Tante Marie Culinary Academy\nKurssisi alkaa johdatus työskentelyyn ammatillisessa keittiöympäristössä, johon sisältyy käytännön taitojen kehittäminen, kuten veitsityöt, ennen siirtymistä peruskruunun perustuksiin.\nOppitunnit on suunniteltu sisältämään reseptejä ja tekniikoita, jotka luovat ymmärtävän, miten ruokaa muuttuu kokkiessasi. Näin voit tehdä oikaisuja ja korjata virheitä, kun aloitat omien reseptien ja valikoiden tuottamisen.\nSinua opetetaan pienessä ryhmässä samankaltaisia opiskelijoita ja suurin osa teidän aikataulusta Akatemiasta käytetään meidän uusinta keittiötä. Saat kattavan käsityksen alueista, kuten kastikkeista, keitistä, lihasta, kaloista, kannoista, leivonnaisista, leipoista .... Ja paljon muuta!\nKurssilla ei ole arviointia eikä tenttiä.\nTaso 2 palkinto elintarviketurvallisuudessa\nOpiskelijat, jotka täyttävät 4 viikon keskeiset taidot ruoanvalmistuksessa, ovat hyvät edellytykset jatkaa työtä lukuisissa keittiöympäristöissä. Monet valmistuneet haluavat soveltaa uusia taitojaan työskennellessään aukko vuotta, kun taas toiset laittaa ne harjoitella aikana hiihtokausi. Essential Skills on myös hyvä edeltäjä pidemmille kursseillemme, kuten intensiiviselle Cordon Bleu -lehdelle, opiskelijoille, jotka haluavat muodollisen pätevyyden.\nTante Marie -tutkinnon suorittaneet ovat tunnettuja ylitsepääsemättömistä standardeistaan ja ammattipätevyydestään, mikä asettaa heille suuren kysynnän hiihtokeskusten työnantajilta. Työskentelemme laajan verkoston yritysten kanssa, jotka tarjoavat säännöllisesti teollisuuden neuvontaa ja haastatteluja opiskelijoillemme.\nPäivitetty January 11, 2018\nTULOT € 2450- £ 2.750.\nYhdistynyt kuningaskunta - Woking, England\nLink to and share "4 viikkoa olennaisia taitoja, Woking, Yhdistynyt kuningaskunta 2019"


integraatio | SARASTUS\nTag Archives: integraatio\nValkoisen keskiluokan ohjelmoitu kapina itseään vastaan\nRAMI LESKINEN – Yle Teemalla lauantaina 9.10.2021 esitetyn Rock Against Racism -liikettä (RAR) käsitelleen dokumentin White Riot voi katsoa vielä Yle Areenasta. Yleisradion esittelyssä filmiä kuvataan seuraavasti: Lontoon elokuvajuhlien dokumenttisarjan … Lue loppuun →\n12 lokakuun, 2021\nTENHO KIISKINEN – Pessimisti on tällä vuosituhannella saanut harvoin pettyä lukiessaan kotimaista politiikan tutkimusta. Ulostulot ovat lähtökohtaisesti joko ylivarovaisia tai niiden tavoitteet ovat selvästi liian alhaalla. Jokin pato näyttää nyt … Lue loppuun →\n16 tammikuun, 2021\nFederalismi rapauttaa Euroopan unionia\nVYTAUTAS SINICA (suomentanut Timo Hännikäinen) – (Kirjoitus on ilmestynyt alun perin Delfi.en-verkkojulkaisussa 22.12.2018.) – Mikään muu maa kuin Liettua ei ole paremmin ymmärtänyt sitä tosiseikkaa, että jäsenyys EU:ssa ja NATO:ssa … Lue loppuun →\nLAURI STARK – Historia toistaa itseään, vaikka ei koskaan sellaisenaan. Aiemmin tapahtunut ei determinoi tulevaa, eikä itsessään ole kaava tulevaisuuden ennustamiseksi. Olisi kuitenkin tyhmää olla katsomatta taustapeiliin ja oppimatta menneestä. … Lue loppuun →\n21 maaliskuun, 2019\nEntä jos valtiot eivät kykene ratkaisemaan terrorismin ongelmaa?\nJUKKA AAKULA – Terrorismi kasvaa Euroopassa. ISIS vaatii mm. eurooppalaisia muslimeja katkomaan eriuskoisilta lapsilta päät. On turha kuvitella, että rajojen täydellinen sulkeminenkaan pysäyttäisi terrorismin kasvua. Rajojen sulkeminen muslimimaista tulevalta maahanmuutolta … Lue loppuun →\n20 kesäkuun, 2017\nJOHN LAMBTON (suomentanut Timo Hännikäinen) – Kölnin tapahtumien jälkeen meidän on kysyttävä itseltämme, miksi oikeistolla ja vasemmistolla on niin erilaiset käsitykset maahanmuuttajista. Mistä käsityksemme tulevat, ja voidaanko selittää, miksi … Lue loppuun →\n21 tammikuun, 2016\nENOCH POWELL (suomentanut Timo Hännikäinen) – Suomentajan johdanto: Huhtikuun 20. päivänä vuonna 1968 konservatiivien poliittisessa kokouksessa pidetty niin sanottu Rivers of Blood -puhe lukeutuu 1900-luvun kuuluisiin poliittisiin puheisiin. Sen piti … Lue loppuun →\n3 maaliskuun, 2015


Tamtron | Is Uutiset\nTamtron Oy Yrityksen Tamtron Oy (2342035-8) liikevaihto oli 6,1 miljoonaa euroa 2018 ja työllisti 40 henkilöä. Liikevaihto laski -1,4 %. Tilikauden tulos oli 113000 euroa ja liikevoittoprosentti oli 1,8 %. Yhtiön omavaraisuusaste oli 27 %. Y-tunnus 2342035-8 Maa Suomi Postiosoite PL 15, 33561 Tampere Käyntiosoite Vestonkatu 11, 33700.\nTamtron Systems Oy on osakeyhtiö, jonka toimiala on mittaus-, testaus- ja navigointivälineiden ja -laitteiden valmistus ja kotipaikka Espoo. Vuonna 2019 Tamtron Systems Oy työllisti 6 henkilöä ja sen liikevaihto oli 3,0 milj. euroa, laskien 13% vuoteen 2018 verrattuna. Työnantajalla ei ole tällä hetkellä avoimia työpaikkoja Duunitorilla.\nPHOENIX-konserni PHOENIX-konserni on Euroopan johtava terveysalan palveluntarjoaja. Yhtiö huolehtii siitä, että lääkkeet ovat oikeassa paikassa oikeaan aikaan 27:ssä Euroopan maassa.\nTamtron Power 100–300 on vakaushyväksytty kaupalliseen käyttöön. Virallinen kruunaus on tae tarkkuudesta, laadusta ja luotettavuudesta myös pitkällä aikavälillä. Tamtronin oma asennushenkilöstö asentaa vaa’an ja antaa käyttökoulutuksen asennuksen yhteydessä ja.\nTamtron Group on ammattikäyttöön tarkoitettujen digitaalisten vaaka- ja punnituslaitteiden valmistaja ja markkinoija. Palvelukokonaisuutta täydentävät tiedonsiirto-, paikannus-, navigointi- ja RFID-järjestelmät.\nPaikallaolijat. Yhteensä 50 käyttäjää paikalla :: 5 rekisteröitynyttä, 0 piilossa ja 45 vierasta (Tieto perustuu viimeisen 5 minuutin aikana olleisiin aktiivisiin käyttäjiin) Eniten yhtaikaisia käyttäjiä on ollut 695 kpl, 27.04.2020, 18:47\nTamtron Groupista löytyy kattava valikoima vaakoja teollisuuden ja logistiikan tarpeisiin. Punnitus on kätevä, helppo ja luotettava tapa mitata tuotannon tehokkuutta, hävikkiä ja tavaravirtoja. Logistiikkaketjussa oikeiden toimitus- ja vastaanottomäärien tarkastus on kätevintä tehdä punnitsemalla.\nTamtron Oy Punnitus liikkuvassa kalustossa Puhelin 033143 5000 Faksi 033143 5050 Sähköposti : [email protected] . Tamtron Systems Oy Auto- ja junavaa`at Puhelin 0941300400 Faksi094523104 Sähköposti : [email protected] . Tamtron Solutions Oy Tiedonkeruu kulunvalvontaan ja työajanseurantaan, tiedonkeruulaitteistot Puhelin 0925305300\nTamtron yhteistyö. Riihisoft on ollut mukana ohjelmistokehityskumppanina Tamtronin Scalex Wild kehityksessä useamman vuoden. Tamtron Scalex Wild. Flat wheel detection and accurate dynamic weighing solutions in operation. https://bit.ly/2MrOjhJ Tamtron will be publish very soon very great news for railway industry customers.\nTamtron on kansainvälinen vaakojen ja punnitustiedon hallintajärjestelmien valmistaja. Tamtron on tuottanut markkinoiden älykkäimpiä punnitusratkaisuja vuodesta 1972 lähtien. Toimintamme lähtökohtana on alusta asti ollut asiakkaan liiketoiminnan tukeminen ja.\nTamtron Oy on osakeyhtiö, jonka toimiala on mittaus-, testaus- ja navigointivälineiden ja -laitteiden valmistus ja kotipaikka Tampere. Vuonna 2019 Tamtron Oy työllisti 40 henkilöä ja sen liikevaihto oli 6,4 milj. euroa, kasvaen 6% vuoteen 2018 verrattuna.\nMyydään Bioforest Tamtron varaosat ja tarvikkeet. Klikkaa tästä ilmoituksen kuvat ja lisätiedot.\ntamtron timber puutavaranosturivaaka Puutavara-autoilijoiden käyttöön suunniteltu vaaka punnitsee kuormat noston aikana tarkasti ja luotettavasti. Tamtron Timber -puutavaranosturivaa’an avulla auto voidaan lastata tarkasti täyteen, sallittuja painorajoituksia ylittämättä, jolloin jokainen kuorma on.


SV: Bändelkorsnäbb, EN: Two-barred Crossbill\nKirjosiipikäpylintu on levinnyt sekä Euraasian että Pohjois-Amerikan havumetsävyöhykkeelle. Euroopassa levinneisyys on hyvin itäinen. Suomi ja Venäjä ovat ainoat maat, joissa laji pesii säännöllisesti. Suomessa pesimälevinneisyys keskittyy Kainuusta Metsä-Lappiin ulottuvalle vyöhykkeelle, mutta kanta vaihtelee voimakkaasti kuusen siemensadon mukaan eikä lajilla ole säännöllisiä pesimäalueita.\nIdästä tulevat vaellukset ja kuusen siemensato vaikuttavat voimakkaasti kannan kokoon, ja pesimäkannan on arvioitu vaihtelevan vuosittain 500–10 000 parin välillä. Idästä tulevat vaellukset voivat alkaa jo toukokuun lopulla, mikä hankaloittaa esimerkiksi pesimäkannan arviointia.\nVoimakas kannanvaihtelu näkyy myös atlasten välillä. Ensimmäisessä atlaksessa laji havaittiin vajaassa 90 ruudussa, toisessa atlaksessa yli 230 ruudussa ja tuoreimmassa atlaksessa 215 ruudussa. Varmistettujen pesintöjen painopiste on myös vaihdellut selkeästi. Ensimmäisessä atlaksessa pesintöjä löytyi eniten Keski-Lapista, mutta niitä todettiin Satakuntaa ja Pohjois-Karjalaa myöten. Toisessa atlaksessa pesintöjä varmistettiin laajalla alueella Oulun seudulta Keski-Lappiin asti, ja kolmannessa atlaksessa pesinnät ovat keskittyneet etenkin Kuusamon ja Sallan alueelle itärajan tuntumaan. Etelä- ja Keski-Suomessa ilmoitetut mahdolliset ja todennäköiset pesinnät voivat koskea jo muualta vaeltavia lintuja.\nTodennäköinen 20 0,5 %\nMahdollinen 171 4,4 %\nYhteensä 216 5,6 %\nLajikuva: Ómar Runólfsson, Two-barred Crossbill - Loxia leucoptera - Víxlnefur. Creative Commons BY-NC-SA.


Kun nauhuri kaivetaan esiin on haastateltavien vastaukset tavallisesti ovat lyhyitä, eikä juttua meinaa irrota. Jututtaessani Mikkeliläistä pitkänlinjan työväenkiipeilijää Antti Liukkosta tarinaa irtosi kuin itsestään ja lyhyeksi ajateltu juttutuokio venähti lähes tunnin tarinoinniksi. Lue miten Antti aloitti kiipeilyn 1990-luvun alussa kun avoimet kiipeilyhallit olivat vielä harvinaisuuksia. Jutussa valotetaan myös Antin suhdetta sisäkiipeilyyn ja sitä mikä vetää kiville ja kallioille vuosi toisensa jälkeen.\nYhdeksänkymmentäluvun alussa olin kokkiopintojeni takia Jyväskylässä. Opiskeluaikoina harrastin liikuntaa hyvinkin monipuolisesti aina punttisalilta sulkapalloon. Kiipeily tuli ensimmäistä kertaa vastaan television SporttiSpurtti ohjelmassa, jossa Juha Saatsi istui kiven alla lumisateessa ja esitteli ”Nakit ja muusi” reittiä. Reitin vaikeus oli Saatsin mukaan Ranskalaisella asteikolla 7B+ eli ”helvetin vaikea”. Mietittiin kaverin kanssa, että mitäköhän tuo tarkoittaa ja eiköhän se korkeiden kallioiden kiipeily olisi kuitenkin siistimpää?\nOhjelmasta innostuneena mentiin koulukaverin kanssa Jyväskylän Kanavuoreen sooloamaan korkeita raparännejä tennarit jalassa. Jossain vaiheessa hoksattiin, että ne kalliot on aika korkeita eli pudotessa todennäköisesti menehtyy. Asia ratkaistiin kipaisemalla läheiselle Shell- huoltamolle ostamaan pari hinausköyttä, jotka solmittiin yhteen. Toinen kavereista oli kallion päällä ja pyöräytti köyden puun ympäri ja kiipeilijä sitoin köyden vyötäisille. Pudotessa oli aina nahkat nilellä kyljestä! Eli aika klassinen tuon ajan kiipeilyharrastuksen aloitus.\nEi ilmeisesti ollut joustava hinausköysi?\nEi ollut joustava. Jossain vaiheessa mietittiin, että meidän touhut oli aika vaarallisia ja pelottavia. Samaan aikaan Hutunkihallia rakennettiin ja siellä järjestettiin kursseja. Mentiin kurssille ja siitä alkoi ”oikea kiipeily”. Alkuun kiipeiltiin paljon erilaisilla ihmisen tekemillä kallioleikkauksilla.\nMikä oli Jyväskylän ja Mikkelin skene tuohon aikaan?\nSaatsin Juha oli puuhamiehenä Jyväskylässä. Kaukon veljekset Marko ja Jyrki olivat aloittelemassa lajia Saatsin opissa. Mikkelissä kiipeiltiin parin paikallisen kaverin kanssa. Mannisen Mikon isä oli aikaisemmin kirjoitellut ERÄ-lehteen kiipeilystä Etelä-Savossa ja Mikko tiesi näyttää meille paljon kallioita ja opetti meille trädikiipeilyn perusteita. Olhavallakin käytiin yläköysittelemässä useita kertoja pelonsekaisin tuntein vanhan paperitopon opastamana.\nTreenaamisen suhteen meininki oli vähän sitä, että minkä kesällä kehittyi, niin aina talvella kadotti kun ei ollut treenipaikkaa Mikkelissä. Harvakseltaan käytiin Jyväskylässä talvisin, mutta ei se oikein riittänyt tason ylläpitämiseksi, saatikka sitten kehittymiseen. Meno muuttui 90-luvun lopulla kun rakennettiin oma treenipaikka Mikkelin jäähalliin ja talvellakin pääsi harjoittelemaan.\nKiipeily oli alkuun siis vahvasti ulkokiipeilypainotteista?\nKyllä. Kesäisin pari kertaa viikossa ajettiin Olhavalle harjoittelemaan. 90-luvun loppupuolella etsittiin ulkoa leveää boulder-kalliota, jossa olisi mahdollista harjoitella köysikiipeilyä varten. Pari pienempää löydettiinkin ja niillä kiipeiltiin poikkareita (eli seiniä sivuttain toim. huom.), kunnes Jyrki Kauko tuli armeijaan Mikkeliin vuosituhannen vaihteessa. Jyrki valaisi hommaa boulderoinnista eli reittejä alettiin kiipeillä myös ylöspäin pelkkien poikkareiden sijaan. Olin ostanut Mallorcalta ihan oikean pädin, josta Jyrkikin oli ihmeissään! Aikaisemmin reppu oli pistetty siihen merkiksi, mihin ei saanut tippua. Sen jälkeen tulikin paljon kiipeiltyä ensinousuja ja etsittyä uusia kiviä. Aikaisemmat köysikiipeilykaverit olivat lopettaneet, joten boulderointi oli hyvä tapa jatkaa harrastamista, kun sitä voi tehdä yksinkin.\nAlun köysi-innostuksen jälkeen köydet siis joutivat kaappiin ja vannoin, etten enään niihin koske. Köysikiipeilyhän on vanhojen miesten touhua ja boulderointi on kova juttu! Sitten löytyi Turunvuori Mäntyharjulla ja ensinousujen tekeminen köysireiteille alkoi kiinnostaa. Siinä vaiheessa patjat puolestaan jäivät kaappiin, sillä ”boulderointi on mamiksille, jotka kantavat metsäänkin oman hammasharjan”. Ensinousujen tekeminen ja uuden löytäminen on itselle aina ollut kuitenkin tärkein osa kiipeilyä, joten ensinousujen tekeminen Turunvuoreen motivoi kovasti.\nEli lempinimi ”Suomikiipeilyn Paavo Väyrynen” johtaa ilmeisesti näistä vuosittain toistuvista köysi vs boulder takinkäännöistä?\nKyllä näin taitaa olla. Köysien kanssa kiipeily on ehkä kuitenkin ollut itselle se rakkain juttu. Mustavuoren löytyminen oli supermotivoiva asia köysikiipeilyn jatkamiseksi. Se tunne kun ensimmäistä kertaa näki sen kallion ja profiilin oli kuin ensimmäistä kertaa penskana näki Darth Vaderin valkokankaalla, kylmät väreet ja kaikki. Sielläkin pääsi tekemään ensinousuja niin se oli ihan ensiluokkainen homma! Mustis on kuitenkin ihan uniikki paikka!\nPoikasi Veeti on nykyään mukana paljon kiipeilyreissuilla. Mistä Veetin innostus alkoi?\nOlin Veetin syntymän aikaan itse iltatöissä, joten olin päivisin pojan kanssa kotona. Veeti oli helppo ottaa mukaan treeneihin hallille. Poika valvoi juoksurattaissa matkan hallille ja siellä maitopullo huuleen ja poika unille. Metsässäkin homma onnistui hyvin heti alkuun. Oltiin kaverin kanssa menossa syyskylvöjen aikaan Jyväskylän 28.7:lle ja käveltiin pellon reunaa kohti kiviä. Molemmilla pädit selässä, rinkat sylissä, lapset istuimessa toisessa käsipuolessa ja lapsen kamat toisessa. Maajussi ajoi viereen ja totesi: ”En edes uskalla kysyä mitä olette menossa tekemään”.\nAlkuun se oli Veetilläkin enemmän retkeilyä ja mullan syömistä. Noin neljä vuotta sitten ensimmäistä kertaa Kalymnoksella Veetilläkin kristallisoitui se, että reittien kiipeily on mahdollista ja innostuminen on siitä kasvanut koko ajan. Poika on päässyt omaan tahtiin kokeilemaan ja on tällä hetkellä haluaa aina lähteä mukaan kun olen itse menossa. Veetilläkin fokus on alusta lähtien ollut ulkokiipeilyssä.\nSisäkiipeily vs ulkokiipeily?\nUlkokiipeily on aina ollut se juttu jonka vuoksi tätä tehdään ja sisäkiipeily lähinnä pakollinen paha. Olen tiedostanut sen, että harjoittelemalla enemmän sisällä taso olisi varmasti korkeampi. Sisällä intensiteetti on kuitenkin aina kovempi ja harjoittelu tehokkaampaa. Ulkona oleminen ja kaikki muut ulkokiipeilyyn liittyvät asiat ovat kuitenkin niin hienoja!\nNykyään kun on hienoja sisäpaikkoja niin onhan sisäkiipeilykin muuttunut miellyttävämmäksi. Täällä BoulderSaimaalla ja esimerkiksi Voemalla on paljon hyviä reittejä, eikä sisäkiipeilykään ole pelkästään kahvasta vetämistä, vaan reiteissä on monasti jotain teknisiä juttuja. Se on kuitenkin kiipeilyssä itselle tärkeää että mukana on liikkumista ja tekniikkaa. Aikaisemmin innokkaana leuanvedon harrastajana totesin, että kiipeilyssä viehättää juuri sen monipuolisuus. Kiipeily on aika paljon muutakin kuin pelkkää leuanvetoa. Siitä se ensinousujen tekemisen viehätyskin varmaan tulee. Se on kuitenkin prosessi, jossa pienetkin asiat ovat tärkeitä. Monelle varmaan ulkokiipeily on juuri samasta syystä turhauttavaa, kun pieniä asioita on niin paljon ja aina asiat eivät ole pelkästään itsestään kiinni. Pitää esimerkiksi olla nahka hyvässä kohdassa, kitka kohdallaan tai ote pitää ottaa juuri oikein. Eli paljon pieniä juttuja. Ikäänkuin palapelin kasaamista.\nEn itse ole kuitenkaan kova redpointtaamaan, eli työstämään kovia reittejä pitkään, vaan siirryn eteenpäin kohti uusia projekteja. Olen kuitenkin ilokseni huomannut, että 35-ikävuodenkin jälkeen olen saanut nostettua tasoa tasaisesti ja vietyä itseä pois mukavuusalueelta. Uskallan nykyään ottaa enemmän riskejä haastamalla itseään vaikeammillakin reiteillä. Pitäisi vieläkin enemmän uskaltaa ottaa kovia haasteita ja aloittaa vaikeita projekteja. Olen sisällä tosi heikko, mutta ulkona kiipeilen kuitenkin vahvemmin. Siellä kiipeily on paljon muutakin kuin otteista vetämistä. Asennot, kitka ja tekniikka ovat paljon suuremmassa roolissa. Pienet asiat ratkaisevat useasti onnistumisen ja epäonnistumisen välillä.\nKiipeilet monipuolisesti kiipeilyn eri alalajeja (trad, sport, boulder). Onko eri alalajeilla mielestäsi eroja ja mikä on suosikkisi tällä hetkellä?\nItselle köysikiipeily on kiipeilyn jaloin muoto, koska se on myös psyykkisesti haastavaa. Pitää pystyä kiipeilemään hermostumatta ja jännittämättä pidempiä aikoja. Lisäksi köysireittien pituus on hieno juttu. Hienostakin boulderista jää välillä sellainen fiilis, että se loppuu vähän kesken. Esimerkiksi Mustavuoressa tykkään siitä, että se on vähän kuin boulderointia köyden kanssa. Köysikiipeily on monipuolisempaa, kun otteista ei voi vain vetää täysillä, kun pitää säästää voimia pitkällä reitillä. Tällöin myös kiipeilytekniikka nousee tärkeämmäksi kuin boulderoinnissa.\nMikä se sitten vie kiville ja kallioille vuodesta toiseen?\nKiipeilyssä viehättää kaksi seikkaa. Olen äärettömän kilpailuhenkinen ja monessa joukkuelajissa esimerkiksi ärsyttää se kun mietitään epäonnistumiseen johtavia seikkoja. Onnistuminen on myös muista joukkueen jäsenistä kiinni. Kiipeily on siinä suhteessa äärimmäisen yksinkertaista. Joko pääset reitin tai et, mutta syyllinen on aina selvillä. Omaa suorituskyvyn kehitystä varsinkin ulkona on helppo seurata. Pystytkö vuosien mittaan nostamaan omaa tasoasi vai et? Kilpailu itseään vastaan on helppoa.\nToisaalta sitten onnistumisen elämyksiä voi tulla pelkästään siinä, että kiipeät hienon reitin hienolla paikalla. Reitti voi olla helppokin, mutta reitin, ympäristön ja tilanteen yhdistelmä voi olla niin hieno, että se jää mieleen. Harrastin aikaisemmin kestävyysurheilua ja juuri tässä se erosi kiipeilystä. Kestävyysurheilussa ainoa tapa mitata onnistumisia tai kehitystä on kello. Jos vaikka vuoden tahkoaa samaa lenkkiä, eikä aika kehity, niin se saattaa syödä motivaatiota.\nKiipeilyssä onnistumisia voi saada niin monesta asiasta. Muistan tällaisen elämyksen työstäessäni Sound of Silence reittiä Viljakansaaressa. En vieläkään ole kiivennyt reittiä, mutta oli todella hieno tunne kun viimein keksin pitkän pohdinnan ja useiden reissujen jälkeen miten kruksimuuvi on mahdollista tehdä! Samanlainen kokemus oli Fontainebleaun metsissä Beurre Marga- nimisellä 6B reitillä. Yritimme Suomipossella reittiä kiipeillä huonolla menestyksellä. Mukana porukassa oli myös kavereita, jotka olivat Suomessa kiipeilleet jopa 7C:n bouldereita. Reitti ei kuitenkaan edes lupaillut! Sitten paikalle lipuu paikallinen kaiffari Ari Suhos-shortseissa ja selittää huonolla englanninkielen taidolla: ”Eipä lähdetä pojat hosumaan sinne ylöspäin niin vauhdilla. Otatte vaan saidereista kiinni, mutta sitten laskettekin itsenne alaspäin jalan varaan. Sitten käden voi irroittaa ja pääsette eteenpäin.” Oltiin ihan että ei ikinä! Kuitenkin kokeiltiin ja se toimi. Siinä se iski, että tätä tämä kiipeily on. Ei aina pelkkää hampaat irvessä vetämistä!\nMikä vie miehet maailmalle retkeilemään kiipeilyn perässä ja missä kaikkialla olet reissannut?\nEspanian El Zorro ja Malagan köysikiipeilyyn ollaan tutustuttu ja monessa muussakin paikassa sielläpäin. Kreikan Kalymnoksella olen käynyt kolme kertaa. Kesäpaikkana se on oivallinen hyvän kiipeilyn ja rennon ilmapiirin vuoksi. Ei ole huutavia Englantilaisia, löytyy hyvää ruokaa ja hienoa kiipeilyä. Kiipeilyltään se on hyvin erilaista kuin Suomessa jyrkkine profiileineen ja kalkkikiven vuoksi. Se on itselle hyvin epätyypillistä kiipeilyä, mutta juuri siksi niin hienoa! Lisäksi lepopäiviksi löytyy paljon tekemistä esim. sukeltamista ja maastopyöräilyä.\nRanskassa tietysti Fontsussa, Itävallassa, Saksassa ja Norjassa. Itävalta ja Saksassa todella hyvää köysikiipeilyä ja boulderia. Veeti on toivonut reissua Fontsuun ja sinne ollaan varmaan menossa lähivuosina.\nReissaamisessa on myös tietysti se, että siellä pääsee kiipeilemään rakkaiden ihmisten kanssa. Useimmat kaverit, joiden kanssa tulee pidettyä yhteyttä on enemmän tai vähemmän kiipeilijöitä. Ajatusmaailmat kohtaavat! Monesti aikuisten harrastaminen on sitä, että voidaan tehdä jotain muuta. Päästään pois kotoa tai työstä. Meillä on kuitenkin kaveriporukassa kiipeily se juttu myös reissussa. Kaikki on fanaattisia kiipeilijöitä ja se näkyy asioiden priorisoinnissa. Viiniä juodaan iltaisin, mutta aina mielessä on kuitenkin seuraavan päivän kiipeilyt!\nKiitos Antille hienosta tarinasta!