Joogablogin aiheena häpeä | Kundaliinijoogaa\nMitä hyvää häpeässä on?\nLuen parhaillaan kirjaa nimeltä Spiritual Bypassing, joka kertoo, kuinka ”henkisyys” voi irrottaa meidät reaalimaailmasta ja paradoksaalista kyllä niistä asioista, jotka elämässä todella ovat tärkeitä.\nJokainen kokemasi tunne on sinun. Viha ei ole puolison, naapurin tai kaupan kanssa syytä, vaan se on tällä hetkellä sinun vihasi.\nEdellinen Kirjanjulkkarikiertue Seuraava Seuraava sunnuntaitunti 26.3.


Venäjä tuonut uusimpia panssarivaunujaan Syyriaan | Yle Uutiset | yle.fi\nVenäjä tuonut uusimpia panssarivaunujaan Syyriaan\nVenäjän armeijan raskasta kalustoa on tullut Syyriaan, kertoo uutistoimisto Reuters. Pentagon vahvistaa käsityksen, että Venäjä rakentaa Syyriaan lentotukikohtaa.\nIntian armeijan T-90 taistelupanssarivaunu. Kuva: EPA\n14.9.2015 • Päivitetty 14.9.2015 21:11\nVenäjä on sijoittanut ainakin seitsemän nykyaikaista taistelupanssarivaunua Latakian lähelle rakennettavan lentotukikohdan tuntumaan, kertoo uutistoimisto Reuters yhdysvaltalaisiin tiedustelulähteisiin viitaten.\nVaunujen tyyppi on T-90, mikä on Venäjän modernein palveluskäytössä oleva taistelupanssarityyppi.\nReutersin tietojen mukaan Venäjällä on kentän lähelle sijoitettuna myös noin 200 merijalkaväen sotilasta. Lisäksi kentän ympäristössä on venäläistä tykistöä, jonka sijoittelusta voi päätellä sen tehtävänä olevan kentän toiminnan turvaaminen, Reuters kertoo.\nKentälle tulee päivittäin kaksi rahtilentoa Venäjältä.\nLänsimaat ovat yhä kiivaampaan sävyyn vaatineet Venäjältä selitystä, miksi se kokoaa sotavoimaa Syyriaan. Venäjä on kertonut, että se haluaa tukea Syyrian presidentin Bashar al-Assadin hallintoa kansainvälisen lain mukaisesti.\nYhdysvaltain puolustusministeriö Pentagon kertoi tänään maanantaina, että Venäjä ilmeisesti on rakentamassa Syyriaan "eteentyönnettyä lentotukikohtaa".\nPentagonin havaintojen mukaan kentälle tulee "tasainen ihmisten ja tavaroiden virta". Pentagonin tiedottaja ei kuitenkaan täsmentänyt, kuinka paljon ja minkälaista materiaalia kentälle on tullut.\nHän totesi, ettei kentällä ole ainakaan toistaiseksi havaittu venäläisiä hävittäjiä tai rynnäkköhelikoptereita.\nSyyrian Venäjän-lähettiläs sanoo, että kaikki väitteet venäläissotilaista Syyriassa ovat valheita.\nVenäjä itse on aiemmin sanonut, että maassa on sotilasasiantuntijoita ja kouluttajia.\nUlkomaatSyyriaVenäjäPentagonilmavoimatYhdysvaltain puolustusministeriöpuolustusvoimatLähi-itäarabimaattaistelupanssarivaunuVenäjän asevoimatYhdysvaltojen politiikkaYhdysvallataseelliset konfliktitThomson Reuters


Micro SD -kortit – microSD & microSDHC | Tekniikkaosat.fi\nMicro SD -kortit – microSD & microSDHC\nOsta Micro SD -kortit – MicroSD & MicroSDHC netistä Tekniikkaosilta\nMicro SD -kortti on erinomainen tapa saada lisää tallennustilaa, ja niitä on saatavilla niin mobiililaitteisiin kuin esimerkiksi järjestelmäkameroihin. Kun valitset tehokkaan Micro SD -kortin, tapahtuu datansiirto aina nopeasti ja helposti. Niin tallentaessasi kohteita muistikortille kuin silloin, kun siirrät niitä kortilta muihin laitteisiisi.\nMitä Micro SD -kortti maksaa ja mikä niistä on paras?\nKun valitset Micro SD -muistikorttia, on tärkeää, että valitset sellaisen, joka on juuri omiin tarpeisiisi parhaiten sopiva. Meiltä Tekniikkaosilta voit ostaa monia erilaisia muistikortteja: esimerkiksi Micro SD, MicroSDHC ja MicroSDXC - tyyppisiä. Kun mietit, millainen kortti sopii itsellesi, kannattaa aloittaa seuraavista kysymyksistä:\n- Kuinka paljon tallennustilaa tulisi Micro SD-kortissasi olla?\n- Tarvitsetko adapterin, jotta kortti sopii laitteeseen, johon olet sen hankkimassa?\n- Kuinka nopeaa tiedonsiirtoa haluat?\nMicro SD-muistikortit on jaettu eri ryhmiin sen perusteella, miten nopeaa tiedonsiirtoa ne tarjoavat. Mitä korkeampaan luokkaan kortti sijoittuu, sitä nopeampaa tiedonsiirtoa on\nluvassa. Jos aiot käyttää Micro SD -korttia kamerassa tai esimerkiksi tallentaa sille videoita matkapuhelimella, on HD-kortti hyvä valinta. Valitsemalla HD-tasoisen muistikortin saat tallentamisiisi tiedostoihin korkeimman mahdollisen tarkkuuden. Vai aiotko käyttää korttia ulkona tai vaativammissa olosuhteissa? Silloin suosittelemme sinua valitsemaan Micro SD -muistikortin, joka kestää sekä kosteutta että haastaviakin lämpötiloja. Valikoimistamme löydät Micro SD -kortit kaikkiin eri käyttötarkoituksiin, ja kilpailukykyiseen hintaan.\nSamsung MicroSDXC EVO Plus 128 Gt: n muistikortti, 100 Mt/s, luokka 10 4K\nKingston Canvas Select Plus MicroSDoch, 32GB muistikortti\nAdata Premier MicroSDHC, 32GB, UHS-I klass 10 muistikortti\nSanDisk Ultra Micro SDXC 64GB 100MB/s Class 10 muistikortti\nSanDisk Ultra MicroSDXC 200GB 120MB/s Class 10 sovittimen kanssa\nSanDisk Extreme Micro/SDHC 64GB 160MB/s A2 sovittimen kanssa\nSanDisk Ultra MicroSDXC 16GB 120MB/s Class 10 sovittimen kanssa\nSamsung MicroSDHC EVO Plus 128GB, 130MB s muistikortti


MASKI ANESTESIA - ANESTESIA VERKOSSA\nNaamioanestesian tapauksessa hengitysputken asema vapautetaan ja potilas tuuletetaan naamion kautta, ts. Syötetään happea. Tätä ilmanvaihtoa voidaan käyttää lyhyissä toimenpiteissä, joissa potilas voi makaa selällään.\nMaskeri on pidettävä kevyesti suuhun ja nenään koko toimenpiteen ajan nukutuslääkärin toimesta. Aikuisilla narkoottisessa anestesiassa huumeita annetaan laskimoon.\nLapset saavat yleensä hengittää huumausainetta naamion läpi.\nAnestesian yleisen valmistelun jälkeen potilaalla pidetään usein hengitysmaskia muutaman senttimetrin koko kasvoilla. Tätä prosessia kutsutaan esihapetukseksi. Happi virtaa maskin läpi ja potilas hengittää happea sisältävää ilmaa. Tämä auttaa tyydyttämään verta mahdollisimman hyvin happea.\nAskel on erittäin tärkeä hengitysputken anestesialle, mutta ei vahingoita maski-anestesian tapauksessa.\nTämän jälkeen annetaan kipulääke ja anestesia laskimoon, jolloin potilas menettää tajuntansa hyvin lyhyessä ajassa. Tässä vaiheessa myös hengityslaite epäonnistuu ja naamarin tuuletus on aloitettava. Tätä tarkoitusta varten pää asetetaan kaulaan hengitysteiden puhdistamiseksi. Sitten nukutuslääkäri suorittaa Esmarch-kahvan. Tällä kahvalla alaleuka työnnetään eteenpäin ja nostetaan kielen pohja. Tämä jatkaa hengitysteitä.\nJotta kieli ei putoa takaisin ja ilmanvaihto häiritsee suuhun Guedel-putkea. Tämä putki näyttää kaarevalta putkilta, joka johtaa hampaista suonen suulle. Laita sitten hengityssuojain suuhun ja nenään.\nErityisellä kahvalla maski pidetään kevyesti kasvoissa, jotta ilmaa ei pääse ulos. Varsinainen tuuletus voidaan suorittaa manuaalisesti tietyin väliajoin hengityslaitteen avulla tai ilmapallon avulla.\nNaamion anestesian edut\nNaamioanestesian etuna on erittäin alhainen tunkeutumisaste (kudosvaurio). Maski pidetään vain kasvoilla ja Guedel-putki, joka työnnetään pitämään hengitysteet auki, lepää suualueella. Nielun, ääni- tai henkitorven rakenteiden vaurioitumisesta ei ole vaaraa, kuten klassisen tuuletuksen tapauksessa. Jopa hampaat, huulet tai kieli eivät myöskään vahingoita maskin tuuletusta.\nLisäksi maskianestesiassa voidaan jättää lihasrelaksaatio (lihasrelaksantti). Säännöllisessä anestesiassa tämä lääkitys on erittäin tärkeä hengitysputken käyttöönottamiseksi.\nMaskin anestesian haitat\nNaamioanestesia soveltuu vain lyhyisiin interventioihin, koska anestesiologin tai erityiskoulutetun anestesiologin on pidettävä maskia aina. Naamion pitäminen rajoittaa siten henkilöstön liikkumisvapautta ja toimintavapautta ja tarkoittaa, että tällaisen anestesian ylläpitämiseksi tarvitaan kaksi ammattilaista.\nMaskin pitäminen voi myös olla erittäin stressaavaa, koska on varmistettava koko ajan, ettei maskin reunoilta pääse ilmaa ja että hengityslaitteesta tuleva ilma virtaa keuhkoihin.\nMaskin nukutuksen aikana ruokatorvea ja henkitorvea ei eroteta hengitysputkella. Tämä tarkoittaa, että nouseva mahamehu voi päästä henkitorveen. Siksi vain sellaisia potilaita, joilla on naamioanestesia, voidaan hoitaa, jos ne ovat turvallisia. Lisäksi ovat mahdollista vain maski-anestesiatoimenpiteet, joissa potilas voi makaa selällään. Säilytys kehon toisella puolella tai vatsassa ei ole mahdollista naamion kanssa, ja se on vasta-aihe naamion nukutuksessa.\nVaikka hengitysteitä voidaan pitää suhteellisen hyvin erityisillä manipulaatioilla ja Guedel-putkella, tuuletustilanne ei ole koskaan yhtä hyvä kuin hengitysputken kanssa, joka lepää suoraan henkitorvessa.\nJos hyvää ilmanvaihtoa naamarin kanssa ei ole mahdollista, anestesisti päättää aina seuraavasta intubaatiosta, eli kurkunpään naamion lisäämisestä.\nToinen suuri riski on henkitorven ja ruokatorven välisen suojaesteen puute. Tämä este on yleensä hengitysputki. Naamioanestesiassa voi tapahtua, että mahalaukun mehu nousee ja virtaa henkitorven läpi keuhkoihin. Jos se on yksinomaan mahamehua, se on epäsuotuisa, mutta ei sinänsä haitallista, koska keuhkojen mahamehu voidaan hajottaa. Jos mahamehu jää edelleen mahamehuun ja pääsee sitten keuhkoihin, tämä voi johtaa keuhkokuumeeseen. Siksi vain täysin raittiille potilaille tulisi antaa naamioanestesia.\nLasten naamioanestesian erityispiirteet\nMyös lapsille naamioanestesia soveltuu vain lyhyisiin toimenpiteisiin, eikä sitä voida käyttää kiinteämääräisesti jokaisessa operaatiossa. Lapset saavat huumausaineita usein kaasuna naamion kautta, jota käytetään myöhemmin myös ilmanvaihtoon eikä laskimoon.\nMaskianestesia on eräänlainen yleisanestesia. Yleisiä nukutuslääkkeitä tarvitaan harvoin hammaslääkärissä ja ne edellyttävät, että hammaslääkärissä on erityinen kirurginen alue ja että se työskentelee nukutuslääkäritiimin kanssa.\nJoissakin hammassairauksissa saattaa kuitenkin olla tarpeen suorittaa toimenpide yleisanestesiassa. Harjoittelusta tai klinikan standardista riippuen anestesiat annetaan joko kaasuna laskimon läpi tai naamiona. Joka tapauksessa potilaan nukkumisen jälkeen pieni putki työnnetään henkitorveen. Maskin tuuletus on mahdotonta hammashoitoilla.\nMitkä ovat vaihtoehdot anestesian peittämiselle?\nNaamioanestesialle on kaksi yleistä vaihtoehtoa. Toisaalta tuuletus voidaan suorittaa melko tavanomaisesti hengitysputken kautta. Hellävaraisempi menetelmä on kurkunpään naamion lisääminen. Paineistetulla pehmeällä tyynyllä kurkunpään naamio sulkee kurkunpään yläpuolella olevan alueen.\nTuuletus tehdään sitten kuten anestesia hengitysputkella, mutta etuna on, että äänenjohdot ja henkitorvi eivät vahingoita hengitysputkea. Kurkunpään naamio on hyödyllinen vain lyhyissä interventioissa, ja potilaan on oltava täysin raittiinen, kuten naamioanestesian tapauksessa.\nfi.integrativehealthpsychology.com © Mar 31 2020: MASKI ANESTESIA - ANESTESIA VERKOSSA


Punch planteur antillilaisittain | Aiheet\n7.2.2017 klo 16.23 | Niko Lipsanen\nguadeloupe juomat karibia ranska rommi\nPlanteuriä läheisesti muistuttava rommipunssi onkin hyvin yleinen tarjoaminen minun järjestämissäni juhlissa tai illanvietoissa. Sanon ”muistuttava”, koska pohjoisilla leveyspiireillä aidon planteurin tekeminen olisi hankalaa ja hinnakasta. Ero on lähinnä rommissa: täällä ranskalaisella Karibialla planteur tehdään tietysti agricole-rommiin (ks. edellä linkittämäni ti’ punch -artikkeli), mutta Suomessa on tyytyminen tavanomaisempiin melassirommeihin.\nAika hyvä sekoitus kuitenkin tulee, kun heittää sekaisin tölkillisen appelsiinitäysmehua tai jotain appelsiinipohjaista sekatäysmehua (kuten Marlin 10 hedelmää), tölkillisen tai pari (riippuen, miten vahvan lopputuloksen haluaa) jotakin muuta hedelmätäysmehua, kuten ananasta tai guavaa tai vaikka molempia, ja pullollisen Rose’s Lime -limettimehutiivistettä (sitä on kuitenkin ollut viime aikoina vaikea saada, joten jokin muukin limettitiiviste tai -täysmehu käy). Sitten sekoitetaan mukaan ruokosokerisiirappia, kunnes on sopivasti makeutta.\nJa lopuksi tietysti rommi. Jos ei agricole-rommia ole käsillä tai haluaa säästää ne ti’ puncheja varten (suosittelen), niin sitten laitetaan jotakin perusmelassirommia. Pullollinen jotain mieluummin 50- tai ainakin 40-prosenttista, voi olla vaaleaa ja tummaa. Jos vain suinkin ehtii, niin annetaan tekeytyä muutama tunti tai vaikka vuorokausikin. Ja sitten tarjoillaan.\nMutta on planteurkin ihan toista täällä paikan päällä. Paitsi, että se täällä tehdään kirkkaaseen agricole-rommiin, niin tietysti hedelmämehutkin ovat täällä tuoreempia ja maukkaampia.\nJoissakin resepteissä planteuriin laitetaan myös pieni määrä angostuuraa. Se ei ole sama asia kuin Alkossa ja Suomenlahden laivoilla myytävä Angostura-rommi, vaikka valmistaja onkin sama. Angostuura on katkero, jonka alkuperäinen tarkoitus on ollut pitää taudit loitolla viidakossa. Epäilen, että kuvan planteurissä sitä ei kuitenkaan ollut.\nOtin kuvan Le Petit Jardin -ravintolassa Pointe-a-Pitressä Guadeloupella 6.2.2017.\nEdellinen: Suosittelen: kalinagomajatalo Dominicalla\nSeuraava: Helsingin piispa Irja Askola jää eläkkeelle…\nHelsingin piispa Irja Askola jää eläkkeelle…\nNiko Lipsanen 7.2.2017 klo 16.29:\nDominicalla oli muuten rommipunssit vahvempia kuin täällä Guadeloupella. Omasta mielestäni planteur-tyyppiset punssit kyllä saavatkin olla aika mehuisia.


Eteläsavolaiset tanssilavat elävät epävarmaa aikaa. Useampi järjestäjä kertoo aikovansa pitää lavansa suljettuna heinäkuun loppuun saakka.\nVain harva pystyy toteuttamaan tilaisuudet pienemmässä muodossa erityisjärjestelyin.\nEsimerkiksi Puumalassa toimivan Pistohiekan tanssilavan vetäjä Henrik Hallberg kertoo päättäneensä peruuttaa kaikki elokuulle tällä hetkellä sopimansa tapahtumat.\nSyynä ovat taloudelliset riskit ja huoli koronaviruksen leviämisestä. Hän kertoo, että myös viimeaikaiset uutiset Tallinnan -risteilyillä tapahtuneista altistumisista mietityttää.\n– Päätös oli tosi vaikea ja mahdollisuuksia mietittiin pitkään. Olemme peruneet tapahtumia koronakevään edistymisen mittaan. Turvallisuutta on jouduttu miettimään ja kun porukkaa saapuu tapahtumiin laajemmalta alueilta kesäloman aikana, niin on riski aina olemassa. Tultiin siihen päätökseen, että ensi kesänä otetaan uusiksi kunnolla, Hallberg kommentoi.\nLavatanssikauden alku siirtynyt kuukausilla\nKoronakriisi on pakottanut järjestäjiä myöhästyttämään tanssilavakauden aloittamista useilla kuukausilla.\nToimi järjestäjä niin tai näin, koronakevät tulee käymään kalliiksi hänen kukkarolleen. Tapahtumien järjestämiseen nykyisessä tilanteessa liitty riskejä ja toiminnan seisottaminen paikallaan ei ole sekään halpaa.\n– Se tiedetään, että taloudelliset tappiot tulevat olemaan järjestäjille suuret. Puhutaan kymmenistä tuhansista euroista. Se mikä huolettaa on tanssilavakulttuurin jatko. Kuinka suuret seuraukset koronakeväällä voi olla. Sitä ei edes tiedetä vielä, Huvi- ja tanssikeskus Metsälinnan ohjelmavastaava Petri Tikkanen myöntää.\nTikkanen on huolissaan siitä, että liian pitkäksi venyneen tauon jälkeen väki ei välttämättä löydä enää tapahtumiin.\n– Joka kesä muutenkin lavoja tippuu pois, koska moni toimii kannattavuusrajoilla.\nOhjeistuksia hankala noudattaa\nUsea järjestäjä on lykännyt lavatanssien järjestämistä, sillä riittävistä turvaväleistä on mahdotonta huolehtia isommissa tapahtumissa.\nNykyinen tapahtumien yleisörajoitus on yli 500 henkeä. Aluehallintoviraston päätöksen mukaisesti tällä hetkellä kaikki yleiset kokoukset ja yleisötilaisuudet, joihin osallistuu enintään 500 henkilöä, ovat sallittuja elokuun alusta alkaen ilman erityisvaatimuksia.\nKun tanssitapahtumissa ollaan kuitenkin lähikontaktissa toisiin ihmisiin, tulee vaaditun turvavälin noudattamisesta käytännössä mahdotonta.\n– Olen ollut useisiin huvijärjestäjiin yhteydessä. Nykyisillä rajoituksilla ei ole kannattavaa järjestää ohjelmaa. Illan kustannus voi kasvaa niin kovaksi, että siitä ei pysty saamaan omia pois. Lipun hinta pitäisi nostaa 25–30 eroon, että tapahtuman järjestäminen olisi kannattavaa, Kangasniemellä toimivan Syvälahden tanssilavan toiminnanjohtaja Reijo Pynnönen kuvailee.\nPynnönen kuitenkin kertoo, että pienemmät tanssilavat ovat pärjänneet hänen ymmärryksensä mukaan kohtalaisesti tai jopa hyvin.\n– Tilanne on täysin erilainen kuin paikoissa, johon hankitaan iso nimi ja odotetaan tuhatta ihmistä yleisöön. Isot paikat ovat nyt vaikeassa tilanteessa.\nJärjestäjät odottavatkin aluehallintovirastolta uusia linjauksia ensi viikolla. Linjausten toivotaan selkeyttävän tapahtumanjärjestäjien vastuuta.\nRajoitusten pelätään kiristyvän.\n– Se tarkoittaisi silloin sitä, että tänä kesänä ei järjestettäisi enää lainkaan tansseja, Tikkanen huokaa.\nJUTTUA TÄYDENNETTY 8.7.2020 klo 11:40 Lisätty tarkennus Aluehallintoviraston linjauksista yleisiä kokouksia ja yleisötilaisuuksia koskien.


Suomalainen energiajärjestelmä maailman huippua - Kauhavan kaukolämpö\nPosted at 15:00h in Yleinen\tby\tkauhavankaukolampo\nSähkönjakelu oli Suomessa vuonna 2018 keskeytyneenä noin 90 minuuttia sähkönkäyttäjää kohden. Taso on sama kuin viime vuonna, mutta parempi kuin aikaisempina vuosina. Energiateollisuus ry:n ylläpitämästä sähkökatkokartasta voi seurata koko maan sähkökatkoja reaaliaikaisesti. Sähkökatkokartta löydettävissä täältä. http://www.xn--shkkatkokartta-5hb40a.fi/#/nyt


Miesten runkosarja päätökseen perjantaina | Salibandyareena\nMiesten runkosarja päätökseen perjantaina\n« Nykky olisi halu..\nJari Kinnunen my.. »\nTorstai 3.3.2011 klo 9:54\nPerjantaina pelataan miesten Salibandyliigassa viimeinen ottelukierros. Playoff-joukkueet ja suora putoaja liigasta ovat jo selvillä, mutta muuten panosta riittää päätöskierroksella.\nRunkosarjan ykköspaikasta taistelevat Classic ja SSV. Homma on Classicin omissa käsissä, sillä joukkueelle riittää pistekin Trackersin vieraana runkosarjan voittoon.\nMutta ei Trackers tule ilmaiseksi pisteitä tamperelaisille antamaan, sillä "Jäljittäjät" itse taistelevat putoamiskarsintoja vastaan viimeisellä kierroksella. SSV voittaa runkosarjan jos he itse hoitelevat SPV:n Seinäjoella ja Classic häviää Trackersille.\nRunkosarjan kolmospaikasta käyvät vääntöä Oilers ja SPV. Eroa on kaksi pistettä Oilersin eduksi, mutta seinäjokisilla on parempi maaliero. Eli jos SPV voittaa SSV:n kotonaan ja Oilers häviää Erälle Mosalla, niin silloin SPV nousee kolmanneksi ja pääsee valitsemaan puolivälierävastustajansa kolmantena.\nPutoamiskarsintataistelussa on herkullinen tilanne ennen päätöskierrosta, sillä neljä joukkuetta ovat yhden pisteen sisällä. Näistä joukkueista tällä hetkellä karsintapaikalla olevat Trackers ja FBT Pori tarvitsevat voiton päätöskierrokselta ja heidän yläpuolella olevien TPS:n tai Happeen on hävittävä viimeinen ottelunsa, mikäli Trackers tai FBT Pori aikovat välttää putoamiskarsinnat. Tasapisteissä TPS ja Happee ovat vahvoilla maalieron vuoksi.\nRunkosarjan päätöskierros 4.3.\n3.3.2011 10:02 Loviisan Tor\nMeillä menee kivasti. Kiitos Torin pojat!\n3.3.2011 10:27 Joensuusta\nJosban sivuilla Kärkikarvaaja on jo arvioinut puolivälierin otteluparit:\nPerustelutkin on ihan hyvät.\n3.3.2011 11:07 Analysoija\nNokia oli vaikea vastustaja viime kauden play-offeissa. Hyviä play-off pelaajia siellä. Josba on saanut pisteitä hyvin tällä kaudella, mutta jos katsoo pintaa syvemmälle maalisuhde huonompi kuin viime kauden päätteeksi. Tatu Väänäsen lähtö näkyy siinä, että maaleja päästetty enemmän kuin viime kaudella ja hyökkääjienkin on onnistuttava Happeeta vastaan, jotta maalimäärä tulisi viime kauden lukemiin. YV ilmeisesti Josban kompastuskivi eli näkyykö myös Jani Kososen lähtö samoinkuin Tatun siinä? Laskeeko Kärkikarvaaja Oilersin tärkeäksi vastustajaksi jatkoon pääsemiseksi? Toisaalta Mika Muukkonen arveli Classicia tai SSV:tä. Josban kuntopuntari usein syksyllä huono ja vuoden vaihteen jälkeen hyvä, mutta kestääkö se vielä play-offeihin? Joskus ainakin kestänyt kun mitaleja kiitettävästi seuralla.\n3.3.2011 11:35 Primet\nJosballe ensimmäisen rundin vastustaja se ja sama. Kyllä Muukkonen keittää sellaiset käärmeliemet, että jatkoon mennään niin että helähtää..itse toivoisin Classicia, näiden taktisesti infantiilin pömppövatsa reiskan ja Passo Peltolan naamavärkit olisi näkemisen arvoinen väännön jälkeen..toisaalta SöSösVee olisi ok..KultaKurre ja Huippu-urheilija Tero lomalle jo hankiaisten aikaan\n3.3.2011 13:33 Sohvaperuna\nEn jaksa millään uskoa, että ssv ottaisi erän vaikka olisi ollut miten huono. Luulen kuitenkin, että erä jää vikalle otettavaksi.\nMutta toisaalta jos ssv valitsisi erän niin luulen, että se tekisi erän pelille hyvää. Sitä en tiedä riittäiskö voittoon asti mutta varmasti henkisesti heräisivät. Aika paljonhan urheilussa kaikki on kiinni pääkopasta kun muut perusformaatit on kunnossa. Tulee niin jännä maanantai taas...\n3.3.2011 13:45 Epätietoinen\nTuleeko valintatilaisuus TV:stä?\n3.3.2011 14:22 tietoinen\nValinnat näkee netistä, tai vaikka lehdestä seuraavana päivänä.\n3.3.2011 14:51 Crisu\nValintatilaisuus tulee suorana lauantaina klo 20.30 ykköseltä, koko kansa kerääntyy sohvilleen saunanraikkaina jännittämään, tunnelma tihenee, saako SSV vastaansa SPV:n, yksi vuoden huippu-urheilun kiintoisimmista lähetyksistä, suomalaiset ovat varpaisillaan, lapset pidättävät hengitystään....\n3.3.2011 15:57 Crisulle\nAinoa vaan, että ei taida SSV pystyä valitsemaan SPV:tä jolla on kotietu.\n3.3.2011 19:51 Vuosaaresta\nMiksei SSV voisi valita Kooveeta? Helpompi vastus kuin Erä. Tai sitten SSV vastaan Josba.\n4.3.2011 17:38 siitä\n4.3.2011 18:14 Outoa\nMiksi Classic ottaisi Kooveen eikä paljon huonompaa Nokiaa?\n4.3.2011 20:32 pahtera\nKyllä Classic ottaa KRP.n koska krp on huonoin ja kos CLASSIC VOITTI RUNKOSARJAN!!!!!\n4.3.2011 21:01 Stadista\nNyt jännätään ottaako SSV Erän.\n4.3.2011 21:57 Panda\n4.3.2011 22:11 Ihmeveikkauksia teillä.\nClassic -> KRP (huonoin)\nSSV -> Koovee (alamäessä ja ei sinne nyt niin pitkä matka ole)\nOilers -> Josba (ei kukaan halua Erää, ihan liikaa potentiaalia)\nSPV -> Erä\n4.3.2011 22:21 Nääs.\nHerää Panda, miks lähtee kauemmaks kalaan kun sen saa Nokialtakin! C - Krp. Noh jos olis pakko niin Josba, varma kala, Muukkoset lähtee lomille:)\nKäyntejä kotisivuilla:1720444 kpl


Työnjohtajia infrarakentamiseen Jyväskylään | NCC\nTyönjohtajia infrarakentamiseen Jyväskylään\nHaemme työnjohtajia maa- ja betonirakentamiseen Jyväskylään.\nTyönjohtajana vastaat nimettyjen työvaiheiden laadukkaasta toteutuksesta työturvallisuudelle, taloudelle ja aikataululle asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Toimit lisäksi NCC:n arvojen mukaisesti niin asiakkaiden kuin henkilöstönkin kanssa.\nSinulla on rakennusalan koulutus\nNäyttöä ja kokemusta työnjohtajana toimimisesta infrarakentamisen hankkeissa\nKokemus betonirakentamisesta ja betonityönjohtajan pätevyys ovat eduksi\nOlet asiakaspalveluhenkinen ja kohtaat rakennusalan muutokset ja haasteet mielelläsi\nLisätietoa tehtävästä antaa rakennuspäällikkö Mikko Niinimaa, mikko.niinimaa@ncc.fi, +358-50-310 0454\nHae paikkaa 30.4.2018 mennessä.\nLiitäthän hakemukseesi myös ansioluettelosi ja palkkatoivomuksesi.\nNCC Infrastructure on vahva ja voimakkaasti kasvava. Meillä on vankkaa kokemusta ja ammattitaitoa monipuolisesta pohja- ja maanrakentamisesta, sillanrakentamisesta, tienhoidosta ja vesihuollosta. Rakennamme infraa sinne mihin syntyy uutta tai missä vanha vaatii korjausta.


QX Gay-koulu 9: Maailman ensimmäinen gaybaari pysyi pystyssä 125 vuotta – QX\nKuva: Lähde: www.20min.ch/fr\nMyyttinen Zanzibar kestitsi 125 vuotta. (Kuva julkaistaan siteerausoikeuden nojalla)\nAinahan samanmieliset ovat löytäneet tien toistensa luo, siinä mielessä miesten välisestä rakkaudesta ja seksistä kiinnostuneet ovat kokoontuneet myös tietyissä juhlapaikoissa enemmän kuin toisissa.\nEnnen kuin maailman ensimmäinen varsinainen gaybaari avattiin, mies löysi miestä Englannissa jossain määrin yleistyneistä Molly Houses -paikoista. “Molly” oli sana, jolla kuvattiin hbq-miehiä. Miesten välisestä seksistä, sodomista, tosin rangaistiin tuolloin vielä kuolemalla, joten kaiken piti olla hyshys. Vastaavanlaisia kohtauspaikkoja oli myös muiden maiden suurimmissa kaupungeissa 1700-luvulta alkaen. Molly Houset ovat merkittävä etappi matkalla kohti varsinaista gaybaarin konseptia.\nTiettävästi Europan ensimmäinen ja myös maailman ensimmäinen varsinainen gaybaari avattiin 1885. Zanzibar sijaitsi Ranskan Rivieralla Cannesissa. Se kestitsi miehenjanoisia vieraitaan Félix-Faure kadulla aivan keskustassa. Ranskassa oli vallankumouksen myötä kumottu homoseksuaalisuuden kriminalisoivat lait jo lähes 100 vuotta aiemmin 1790.\nZanzi, kuten se lempinimellään tunnettiin, oli pieni ja pippurinen, ehkä juuri siksi se kesti läpi tappavien pandemioitten; 1918-1920 espanjalaisen ja 1980-1990 aidsin ja kaksi maailmansotaa.\nZanzi ei ollut vain paikallisen gay-yhteisön tukikohta, se oli viimeisinä vuosikymmeninään myös turistikohde, must-see. Zanzin seinien sisällä kerrotaan iloinneen monien kuuluisien miesten, Jean Cocteau, Jean Marais … Zanziin tuli koko gay jetset. 1930-luvulla se oli gaymiesten yöelämän mekka.\nZanzin viimeiseksi jäänyt omistaja oli Jean-Marie Wawruszczak. Hänestä tuli Zanzin ravintoloitsija 1998. Tuolloin Zanzista oli tullut viimeisten tuntien orgastinen jatkopaikka, Wawruszczak aloitti siistimällä menoa. Zanzin kohtaloksi koituivat lopulta alle 50 metrin päähän avattu toinen toinen gaybaari ja myös kesäklubi. Viimeiset vuodet olivat kitumista. Muut paikat saivat jatkoaikalupia, Zanzin vuokraa yli kaksinkertaistettiin.\nKukaan ei kuitenkaan halunnut ostaa Zanzia enää ja yksi merkittävimmistä homohistoriallisista kohteista menetettiin.\nAamulla 9. joulukuuta 2010 Zanzin ovet suljettiin viimeisen kerran. Sittemmin paikalla avattiin jäätelöbaari. Zanzi oli olemassa kunnioitettavat 125 vuotta, muistot jäivät.\nZanzin lopettaminen uutisoitiin useissa julkaisuissa ympäri Eurooppaa, niin merkittävä tämä pieni baari oli.


Pekka Lahtinen LKV Ennakkomarkkinoinnissa: As. Oy Espoon Olarinniityn Huippu! - Pekka Lahtinen LKV\n19.5.2017 Ennakkomarkkinoinnissa: As. Oy Espoon Olarinniityn Huippu!\nPekka Lahtinen p. 0400 606 730, pekka.lahtinen(a)lahtinenlkv.fi tai Oili Rosti p. 0400 550 508, oili.rosti(a)lahtinenlkv.fi\nTilaa esite kohteesta täyttämällä kohdat alla:


Frederik raivoissaan putkakeikasta: Käsittämätöntä! | Viihde | Iltalehti.fi\nFrederik raivoissaan putkakeikasta:\nPerjantai 2.12.2011 klo 11.34\nViikko sitten putkaan lentokentällä joutunut Frederik valmistautuu oikeudenkäyntiin.\nFrederik vaatii viime keväistä ylinopeussakkoaan pienemmäksi. - En kai minä maksa melkein 900 euroa sakkoa, jos tuloni ovat olleet tuolloin tuhat euroa kuussa. (EERO LIESIMAA)\nOikeusjutun aiheena on Frederikin 10. huhtikuuta keikkamatkallaan ajama ylinopeus, josta hänelle määrättiin sakkoja 864 euroa.\nLaulaja ei hyväksynyt summan suuruutta, sillä se perustuu hänen mukaansa vanhoihin verotustietoihin.\nOikeudelle toimittamiensa selvitysten perusteella Frederikin nykyiset tulot ovat merkittävästi sakkojen laskennassa käytettyjä tuloja pienemmät.\nFrederik avautuu haastekohusta\nTorstain vastaisena yönä Kanarialta Suomeen palannut laulaja puhisee edelleen kiukuissaan viikon takaiselle episodille, jolloin hänet vietiin putkaan keskellä päivää lentokentällä. Frederikin olisi tuolloin pitänyt olla Turun käräjäoikeudessa käsittelemässä ylinopeussakkojaan.\nLaulaja odotti lentokentän kahvilassa Kanarian-koneen lähtöä Pepe Willbergin ja Jaska Mäkysen kanssa, kun poliisit lähestyivät.\n- Putkakeikka oli käsittämätön. Kaverit olivat kummissaan. Selvitin asiaa aikani kopissa, mutta onneksi ehdin koneeseen, Frederik huokaa.\nLaulaja toteaa olevansa surullinen ja närkästynyt tapahtuneesta.\n- Helmikuun 6. päivä menen nöyränä oikeuteen lakimieheni kanssa, ehkä se auttaa, laulaja pohtii.\n- Se on pötypuhetta, ettei minua ole tavoitettu. En ole saanut haastemiehiltä postia, ja yhtäkkiä minut tullaan haastamaan keskellä yötä keikkapaikalla, jonka jälkeen vielä toistamiseen lentokentällä. Valtion virkamiehet ovat vain laiskoja, se on koko sopan perimmäinen syy, Frederik lataa.\nViikon Kanarialla keikkaillut Frederik kertoo olevansa sinkkumies. Aurinkorannallakaan ei tärpännyt.\n- Olen kranttu. Haluan urheilullisen ja mukavan naisen. Sillä ei ole mitään väliä, onko tumma vai vaalea. Motkottaa ja nalkuttaa ei saa.\n- Kuusi vuotta kestänyt suhteeni kariutui viime talvena. Se vain väsähti. Siksi minulla onkin nyt tiukka haku päällä. Kun oikea nainen löytyy, pidän onnen itselläni. Homma räjähtää käsiin, jos suhteen tuo julkisuuteen.\nTyörintamalla laulaja haaveilee yhteistyöstä Kimi Räikkösen kanssa.\n- Kuulin kautta rantain, että Kimi haluaisi tehdä levyn. Siltä istumalta laitoin hänelle viestin, sillä hän on hyvä laulaja. Minulla on Kimiä varten varattuna biisi, joka kertoo korttelirallista.


JÄSENTEN SITOUTUMINEN VIRTUAALISESSA BRÄNDIYHTEISÖSSÄ - PDF\nJÄSENTEN SITOUTUMINEN VIRTUAALISESSA BRÄNDIYHTEISÖSSÄ\nDownload "JÄSENTEN SITOUTUMINEN VIRTUAALISESSA BRÄNDIYHTEISÖSSÄ"\n1 TAMPEREEN YLIOPISTO Johtamiskorkeakoulu JÄSENTEN SITOUTUMINEN VIRTUAALISESSA BRÄNDIYHTEISÖSSÄ Netnografinen tutkimus sitoutumisen käytänteistä Markkinointi Pro gradu -tutkielma Toukokuu 2014 Ohjaaja: Pekka Tuominen Maija Eränen\n2 TIIVISTELMÄ Tampereen yliopisto Johtamiskorkeakoulu, markkinointi Tekijä: ERÄNEN, MAIJA Tutkielman nimi: JÄSENTEN SITOUTUMINEN VIRTUAALISESSA BRÄNDIYHTEISÖSSÄ Netnografinen tutkimus sitoutumisen käytänteistä Pro gradu -tutkielma: 103 sivua, 2 liitesivua Aika: Toukokuu 2014 Avainsanat: Brändiyhteisö, jäsenten sitoutuminen, käytänne, netnografia Sosiaalisen median laajenemisen myötä kiinnostus virtuaalisiin brändiyhteisöihin markkinoinnin tutkimuksessa on kasvanut. Virtuaaliset brändiyhteisöt eroavat muista sosiaalisen median muodoista erityisesti siinä, että ne ovat selkeästi kaupallisia ja tietyn brändin ympärille keskittyneitä. Virtuaaliyhteisöt perustuvat jäsenten väliseen vuorovaikutukseen, ja siten yhteisön menestyksen kannalta on elintärkeää, että kuluttajat sitoutuvat yhteisöön siinä määrin, että he ovat valmiita osallistumaan yhteisön toimintaan. Tämän tutkimuksen tarkoitus on kuvata ja analysoida virtuaalisen brändiyhteisön jäsenten sitoutumisen käytänteitä. Käytänteitä tutkimalla on mahdollista saada lisää ymmärrystä siitä, miten yhteisön jäsenten sitoutuminen konkreettisesti toteutuu ja miten jäsenet toimivat osana yhteisöä. Virtuaalisten brändiyhteisöjen kontekstissa kuluttajan sitoutuminen on määritelty kontekstisidonnaiseksi, psykologiseksi tilaksi, johon kuuluu kognitiivisia, emotionaalisia ja käyttäytymisen ulottuvuuksia. Sitoutumisen käytänteet ovat puolestaan yhteisön jäsenten rutinoitunutta ja osin tiedostamatonta toimintaa, joka vahvistaa jäsenten sitoutumista yhteisöön. Aikaisemmissa tutkimuksissa on tunnistettu kahdeksan erilaista sitoutumista vahvistavaa käytännettä virtuaalisissa brändiyhteisöissä: erilaisten mielenkiinnonkohteiden erottaminen, yhteisten kokemusten korostaminen, jäsenyyden julkinen tunnustaminen, dokumentointi, oppiminen ja tiedon jakaminen, puolesta puhuminen, sosiaalinen vuorovaikutus sekä yhdessä kehittäminen. Tässä tutkimuksessa tutkimusmetodina on käytetty netnografiaa, koska se mahdollistaa tunkeilemattoman tavan tarkastella virtuaaliyhteisön vuorovaikutusta. Tutkimuksen kohdeyhteisöksi valittiin suomalaisen Fast-brändin ympärille muodostunut laaja ja aktiivinen virtuaaliyhteisö. Huomio kiinnitettiin erityisesti Pakkotoisto.comkeskustelufoorumiin sekä Fastin verkkosivujen blogimuotoisiin treenipäiväkirjoihin, koska ne sisältävät runsaan määrän sitoutuneiden jäsenten välistä vuorovaikutusta. Yhteisön toimintaa tarkkailtiin yli vuoden mittaisen ajanjakson ajan ja tänä aikana yhteisön keskusteluja tallennettiin yli 500 sivua analyysia ja tulkintaa varten. Aikaisemmissa tutkimuksissa tunnistetut kahdeksan sitoutumisen käytännettä olivat kaikki havaittavissa Fastin virtuaalisen brändiyhteisön vuorovaikutuksessa. Myös jäsenten sitoutumisen moniulotteisuus kävi ilmi tutkimuksessa. Sitoutumisen käytänteet mahdollistavat jäsenten kilpailun tiedoillaan ja kokemuksellaan, minkä kautta jäsenet osoittavat pätevyyttään yhteisössä. Tällainen kilpailu yhteisössä mahdollistaa jäsenten erottautumisen ja eräänlaisen sosiaalisen hierarkian luomisen. Sitoutumisen käytänteiden avulla jäsenet voivat saavuttaa sosiaalista pääomaa ja arvostusta yhteisössä, mikä saa heidät kokemaan suurempaa arvoa yhteisön jäsenyydestä. Näin ollen tutkimuksessa esitellyt käytänteet vahvistavat selvästi jäsenten sitoutumista.\n3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO Sosiaalinen media ja virtuaaliyhteisöt Kuluttaja osana virtuaalista brändiyhteisöä Kuluttajan sitoutuminen toimintana ja tunteina Tutkimuksen tarkoitus ja tutkimuskysymykset KULUTTAJAN SITOUTUMINEN JA KÄYTÄNTEIDEN TEORIA Kuluttajan sitoutumisen teoreettinen perusta Arvon yhteisluonti osana sitoutumista Sitoutumisen lähikäsitteet Sitoutuminen virtuaalisessa brändiyhteisössä Käytänteiden teoria markkinoinnin kontekstissa Käytänteiden teorian lähtökohdat Käytänteiden kehittyminen Kulutus käytänteiden teoriassa Käytänteet arvon lähteenä Sitoutumisen käytänteet virtuaalisessa brändiyhteisössä Sitoutumista vahvistavat käytänteet Sitoutumisen alaprosessit Teoreettisen viitekehyksen synteesi TUTKIMUKSEN TOTEUTUS Netnografia lähestymistapana ja tutkimuksen eteneminen Virtuaaliyhteisön valinta ja tarkkailu Virtuaaliyhteisön toimintaan osallistuminen ja tiedon kerääminen Tiedon analysointi ja tulkinta Tutkimuksen luotettavuuden arviointi JÄSENTEN SITOUTUMINEN FASTIN VIRTUAALISESSA BRÄNDIYHTEISÖSSÄ Fastin virtuaalinen brändiyhteisö Fastin virtuaalinen brändiyhteisö tutkimuksen kohteena Keskustelun osapuolet Keskustelujen luonne Sitoutumisen käytänteet Fastin virtuaalisessa brändiyhteisössä Oppiminen ja tiedon jakaminen Yhdessä kehittäminen Sosiaalinen vuorovaikutus Puolesta puhuminen Erilaisten mielenkiinnonkohteiden erottaminen Yhteisten kokemusten korostaminen Jäsenyyden julkinen tunnustaminen Dokumentointi Johtopäätökset ja teoreettisen viitekehyksen uudelleen arviointi YHTEENVETO LÄHTEET... 98\n4 LIITTEET LIITE 1: Pakkotoisto.com-keskustelufoorumin keskustelualueet KUVIOT Kuvio 1 Internet ja sosiaalinen media... 7 Kuvio 2 Avainsuhteet brändiyhteisössä... 8 Kuvio 3 Kuluttajan sitoutuminen virtuaalisessa brändiyhteisössä Kuvio 4 Virtuaalisen brändiyhteisön arvoa luovat käytänteet Kuvio 5 Alaprosessit osana kuluttajan sitoutumista Kuvio 6 Sitoutumisen käytänteet ja ulottuvuudet virtuaalisessa brändiyhteisössä Kuvio 7 Tutkimuksen eteneminen ja aikataulu Kuvio 8 Tutkijan osallistumisen aste netnografisessa tutkimuksessa Kuvio 9 Sitoutumisen käytänteet ja eri ulottuvuudet Fastin virtuaalisessa brändiyhteisössä TAULUKOT Taulukko 1 Sitoutumisen käytänteiden ilmenemismuodot Fastin virtuaalisessa brändiyhteisössä... 87\n5 5 1 JOHDANTO 1.1 Sosiaalinen media ja virtuaaliyhteisöt Vuonna 2013 suomalaisista vuotiaista 92 prosenttia käytti Internetiä, mikä on jopa kaksi prosenttiyksikköä enemmän kuin vuotta aiemmin. Alle 45-vuotiaiden ikäryhmässä Internetiä käytti lähestulkoon 100 prosenttia väestöstä. (Tilastokeskus 2014) Erilaiset mobiililaitteet ja älypuhelimet ovat lisäksi saaneet aikaan sen, että suuri osa kuluttajista on Internetissä käytännössä koko ajan. Mobiiliteknologioiden kehitys on mahdollistanut uudenlaisten suhteiden syntymisen ihmisten, yhteisöjen ja paikkojen välille (Humphreys 2012, 495). Sosiaaliset maailmamme muuttuvat hetki hetkeltä enemmän digitaalisiksi ja siinä missä Internet nähtiin vielä kymmenkunta vuotta sitten ensisijaisesti tiedonhaun välineenä, on se nykyään monille ihmisille ennen kaikkea yhteisöllisyyden väline (Salmenkivi & Nyman 2007, 36; Kozinets 2010, 1). Sosiaalinen media ja sen palvelut ovat nykyään läsnä kaikkialla. Tämä nähdään jo pelkästään tarkastelemalla lukuja koskien suosituimpia sosiaalisen median palveluita: Vuoden 2013 lopussa Facebookilla oli 1,23 miljardia aktiivista käyttäjää kuukaudessa, joista 100 miljoonaa käytti palvelua aktiivisesti mobiililaitteilla (Facebook 2014). Youtubessa on kuukausittain yli miljardi kävijää, jotka lataavat palveluun 100 tuntia videoita joka minuutti. Joka kuukausi Youtubessa katsotaan yli 6 miljardia tuntia videoita. (Youtube 2014) Twitterillä puolestaan on noin 230 miljoonaa aktiivista käyttäjää, jotka jakavat päivittäin 500 miljoonaa twiittausta (Twitter 2014). Lukuja tarkastelemalla voisi olettaa, että sosiaalinen media on jo täyttynyt palveluista, kuten, blogeista, wikeistä, sisällönjakopalveluista ja keskustelupalstoista, siinä määrin, että uusille sovelluksille ei enää löydy tilaa. Tämä on kuitenkin kaukana totuudesta. Uusia sosiaalisen median palveluita ilmaantuu jatkuvasti ja ne keräävät käyttäjiä entistä nopeammalla tahdilla. Sosiaalinen media ei ainoastaan kasva käyttäjien ja sovellusten määrässä vaan myös täysin uudenlaisia palveluita ilmaantuu jatkuvasti. (Hoffman & Novak 2012, 69) Pelkästään erilaisten sovellusten tarkastelu ei kuitenkaan riitä sosiaalisen median käsitteen määrittelemiseksi ja ymmärtämiseksi. Kaplan ja Haenlein (2010, 61) toteavat,\n6 6 että sosiaalinen media on joukko Internet-sovelluksia, jotka mahdollistavat käyttäjien tuottaman sisällön luomisen ja jakamisen. Tutkijoiden mukaan sosiaalisen median perustana toimivat niin sanottu Web 2.0 -teknologia ja -ideologia. Web 2.0:lla tarkoitetaan uutta tapaa hyödyntää Internetiä, jolloin sisältöä eivät tuota enää vain yksilöt vaan pikemminkin kaikki käyttäjät muokkaavat sitä jatkuvasti yhteistyössä (Kaplan & Haenlein 2010, 61). Tärkein elementti, joka erottaa sosiaalisen median perinteisistä median muodoista, on nimenomaan ihmisten välinen vuorovaikutus (Antikainen 2007, 29). Näin ollen sosiaalinen media voidaan määritellä myös vuorovaikutteisuuteen ja käyttäjälähtöisyyteen perustuvaksi viestintäkanavaksi tai - ympäristöksi (Sanastokeskus TSK ry 2013). Sosiaalinen media mahdollistaa yksittäisen kuluttajan ja yrityksen välisen dialogin muuttamisen niin sanotuksi trialogiksi eli keskusteluksi, jossa ovat osallisina kuluttaja, yritys sekä toiset kuluttajat (Porter ym. 2011, 80). Sosiaalinen media pitää sisällään lukuisia erilaisia palveluja ja niiden jatkuvasti kasvavan määrän vuoksi sen sisällöstä on vaikea muodostaa tarkkaa luokittelua, joka ottaisi huomioon myös uudet, vielä kehittyvät muodot (Kaplan & Haenlein 2010, 61). On kuitenkin selvää, että erilaiset virtuaaliset yhteisöt ovat osa sosiaalista mediaa (kuvio 1). Virtuaaliyhteisö voidaan määritellä joukoksi ihmisiä, jotka viestivät toistensa kanssa jonkin elektronisen median välityksellä (Romm ym. 1997, 261). Voidaan jopa sanoa, että virtuaaliyhteisöjen koossapitävänä voimana toimii nimenomaan vuorovaikutus eikä esimerkiksi ihmisten sijainti (Ferreday 2009, 35). Markkinoinnin näkökulmasta virtuaalisia yhteisöjä voidaan pitää eräänlaisina word of mouth -verkostoina, joissa kuluttajat jakavat kokemuksiaan ja tietouttaan brändeihin, tuotteisiin ja yrityksiin liittyen (de Valck ym. 2009, 187). Virtuaaliyhteisöjä voivat olla esimerkiksi blogit, keskustelupalstat, yhteisöpalvelut, wikit ja sisällönjakosivustot (Kozinets 2010, 7). Vaikka tällaiset yhteisöt toimivat virtuaalisessa ympäristössä, ovat ne jäsenilleen hyvin todellisia (Kozinets 2010, 15). Virtuaaliyhteisössä käytävien julkisten keskustelujen seurauksena ihmisten välille muodostuu henkilökohtaisia suhteita virtuaalitodellisuudessa (Shang ym. 2006, 398). Nämä suhteet eivät välttämättä kuitenkaan rajoitu vain Internet-maailmaan, vaan usein virtuaaliyhteisöissä muodostetut suhteet ulottuvat myös ihmisten sosiaalisen elämän muihin osa-alueisiin (Kozinets 2010, 9).\n7 7 Virtuaaliset brändiyhteisöt ovat yksi virtuaaliyhteisöjen muoto (kuvio 1). de Valck ym. (2009, 185) määrittelevät virtuaalisen brändiyhteisön erikoistuneeksi, maantieteellisesti rajoittumattomaksi, virtuaaliseksi yhteisöksi, joka perustuu sosiaaliseen vuorovaikutukseen ja ihmissuhteisiin tietyn brändin kuluttajien joukossa. Tärkein erottaja brändiyhteisöjen ja muiden virtuaaliyhteisöjen välillä on se, että brändiyhteisöt ovat selkeästi kaupallisia ja tietyn brändin ympärille keskittyneitä. Virtuaalinen brändiyhteisö on kuluttajille virtuaalinen tapaamispaikka, joka tarjoaa tärkeän informaatiokanavan sekä laajempia sosiaalisia etuja jäsenilleen (Wiertz 2005, 21). Kuvio 1 Internet ja sosiaalinen media Virtuaalisissa brändiyhteisöissä kuluttajat osallistuvat keskusteluihin, joissa he jakavat tietoa liittyen tuotteisiin ja brändeihin sekä pyrkivät vaikuttamaan toisiin kuluttajiin. Samalla he myös kertovat itsestään, asenteistaan ja arvoistaan, ja siten jakavat yrityksille tärkeää tietoa niiden olemassa olevista ja potentiaalisista asiakkaista sekä heidän brändimielikuvistaan. (Moisander & Valtonen 2006, 59) Tällaiset kuluttajien yhteenliittymät, joissa jaetaan mielipiteet ja kulutusmieltymykset, tarjoavat markkinoijille mahdollisuuden ymmärtää kuluttajia (Mitchell & Imrie 2011, 42). Tässä tutkimuksessa huomion keskipisteenä ovat nimenomaan brändiyhteisöt, koska niiden keskustelut liittyvät vahvasti yhteisön keskeiseen brändiin ja siten ne tarjoavat yrityksille tehokkaan keinon tavoittaa brändin kuluttajia Internet-ympäristössä. 1.2 Kuluttaja osana virtuaalista brändiyhteisöä Virtuaalinen brändiyhteisö ja brändiyhteisö ylipäätään ovat käsitteinä suhteellisen uusia. Ensimmäisen kerran brändiyhteisön käsite määriteltiin 2000-luvun alussa, jolloin Muniz\n8 8 ja O Guinn (2001, 412) totesivat brändiyhteisön olevan maantieteellisesti rajoittumaton, erikoistunut yhteisö, joka perustuu brändin ihailijoiden välisiin sosiaalisiin suhteisiin. Tutkijat havaitsivat, että brändiyhteisöjä esiintyy niin reaalimaailmassa kuin virtuaalisessa ympäristössäkin. Tässä tutkimuksessa keskitytään nimenomaan virtuaalisiin brändiyhteisöihin. Kuluttajan suhteen brändiin on perinteisessä suhdemarkkinoinnissa ajateltu muodostuvan ainoastaan brändin ja kuluttajan välisistä yhteyksistä. Brändiyhteisöjen näkökulmasta tarkasteltuna tuohon suhteeseen vaikuttavat kuitenkin myös monet muut tekijät. (McAlexander ym. 2002, 39) Munizin ja O Guinnin (2001, 412) alkuperäinen brändiyhteisön määritelmä perustuu brändin ja kuluttajien väliseen suhteeseen eli kolmikkoon, jonka muodostavat brändi, kuluttaja ja toinen kuluttaja. McAlexander ym. (2002, 39) laajensivat edelleen tätä näkemystä brändiyhteisöstä moniulotteisemmaksi suhteiden verkostoksi, jonka keskiössä on kuluttaja (kuvio 2). Perinteinen malli brändin ja kuluttajan suhteesta: Brändiyhteisökolmikko: Kuluttajakeskeinen malli brändiyhteisöstä: Kuvio 2 Avainsuhteet brändiyhteisössä Lähde: McAlexander, Schouten & Koenig 2002, 39. Building Brand Community. Journal of Marketing, 66 (1),\n9 9 McAlexanderin ym. (2002, 39) mukaan brändiyhteisön olemassaolo ja merkityksellisyys piilevät ennen kaikkea kuluttajan kokemuksissa ennemmin kuin brändissä, jonka ympärillä yhteisö toimii. Näihin kokemuksiin vaikuttavat toisten kuluttajien ja brändin lisäksi myös tuote, jonka kuluttaja omistaa, sekä yritys, joka omistaa ja hallinnoi brändiä. Kuluttajakeskeinen malli brändiyhteisöstä koostuu siis neljästä avainsuhteesta: kuluttajan suhteesta tuotteeseen, brändiin, yritykseen ja toisiin kuluttajiin. Muniz ja O Guinn (2001, 413) havaitsivat, että brändiyhteisöissä on muiden yhteisöjen tapaan havaittavissa kolme yhdistävää tekijää: yhteenkuuluvuuden tunne, yhteiset rituaalit ja tavat sekä moraalinen vastuu. Nämä yhdistävät tekijät ovat saaneet tukea brändiyhteisöjen tutkimuksessa laajemminkin ja nimenomaan näitä tekijöitä pidetään yleisesti brändiyhteisön voimakkaimpina tunnusmerkkeinä (mm. Stokburger-Sauer 2010, 349; Sicilia & Palazon 2008, 256). Yhteenkuuluvuuden tunnetta voidaan pitää kolmesta brändiyhteisöä yhdistävästä tekijästä tärkeimpänä. Tämä tarkoittaa yhteyttä, jonka yhteisön jäsenet tuntevat toisiaan kohtaan, ja toisaalta tunnetta, joka erottaa yhteisön jäsenet niistä, jotka eivät ole jäseniä. Yhteenkuuluvuuden tunnetta voidaan pitää tietynlaisena tapana ajatella asioita, mikä on paljon enemmän kuin jaetut asenteet tai käsitys samankaltaisuudesta toisten jäsenten kanssa. Tähän kuuluu olennaisena osana myös se, että yhteisön jäsenet erottelevat ne, jotka ovat brändin todellisia kannattajia niistä, jotka ovat osana yhteisöä ainoastaan opportunistisista syistä. Näin ollen jäsenten välille voi muodostua tietynlainen hierarkia. Brändiyhteisön jäsenet myös vahvistavat yhteenkuuluvuuden tunnetta tiedostamalla eronsa kilpaileviin brändeihin ja näiden kannattajiin. Esimerkiksi eri automerkkien käyttäjiä voidaan pitää jopa täysin erilaisina ihmistyyppeinä. (Muniz & O Guinn 2001, ) Brändiyhteisön rituaalit ja tavat ovat keinoja, joiden avulla yhteisön merkitystä voidaan välittää myös yhteisön ulkopuolelle. Lisäksi niiden tarkoituksena on ylläpitää yhteisön kulttuuria. Brändiyhteisön rituaaleihin ja tapoihin voivat kuulua muun muassa brändin historian arvostaminen ja brändiin liittyvien tarinoiden kertominen. (Muniz & O Guinn 2001, ; ks. myös Ferreday 2009, 29) Moraalinen vastuu puolestaan tarkoittaa\n10 10 brändiyhteisön jäsenen tiedostamaa vastuuta koko yhteisöä ja sen yksittäisiä jäseniä kohtaan. Tämä saa aikaan samankaltaista käytöstä jäsenten keskuudessa sekä vahvistaa brändiyhteisön yhtenäisyyttä. Moraaliseen vastuuseen sisältyy ainakin kahdenlaista velvollisuutta: jäsenten yhdistäminen ja säilyttäminen sekä muiden jäsenten avustaminen brändin oikeanlaisessa käytössä. (Muniz & O Guinn 2001, 424) Myös Kozinets (2010, 10) toteaa, että tärkeimmät jäsenyyttä kuvaavat piirteet virtuaalisessa yhteisössä ovat yksilön oma tunne yhteisöön kuulumisesta, toistuva kontakti yhteisöön, jaettu ymmärrys rituaaleista ja tavoista, tunne velvollisuudesta ja osallistuminen yhteisön toimintaan. Brändiyhteisötutkimuksissa on kuitenkin ilmennyt myös eriäviä näkemyksiä liittyen jäsenten osallistumiseen yhteisön toimintaan. Carlsonin ym. (2008, 284) mukaan brändiyhteisöt voidaan jakaa jäsenten välisten suhteiden perusteella sosiaalisiin ja psykologisiin brändiyhteisöihin. Sosiaalinen brändiyhteisö määritellään yhteisöksi, jonka jäsenet tiedostavat osallisuutensa yhteisöön ja osallistuvat sosiaaliseen vuorovaikutukseen muiden jäsenten kanssa, mikä vastaa melko pitkälti Munizin ja O Guinnin (2001, 412) näkemystä brändiyhteisöstä. Psykologinen brändiyhteisö puolestaan tarkoittaa rajoittumatonta ryhmää brändin ihailijoita, jotka tuntevat yhteisöllisyyttä muiden ihailijoiden kanssa, mutta eivät ole sosiaalisessa vuorovaikutuksessa keskenään (Carlson ym. 2008, 285). Tämän määritelmän mukaan jokainen, joka tuntee samanlaisuutta ja yhteenkuuluvuutta muiden brändin käyttäjien kanssa, voidaan siis luokitella brändiyhteisön jäseneksi. Selkeästi tärkein ominaisuus, joka erottaa brändiyhteisön jäsenen niistä, jotka eivät ole jäseniä, on siis yksilön oma tunne siitä, että hän kuuluu yhteisöön. Koska yhteisön jäsenten välinen vuorovaikutus on tämän tutkimuksen kannalta välttämätön elementti, keskitytään tarkastelussa kuitenkin vain niin sanottuihin sosiaalisiin brändiyhteisöihin. Kozinetsin (2010, 10) ajatuksia mukaillen oletuksena on siis, että nimenomaan vuorovaikutus toisten jäsenten kanssa ja toisten jäsenten tunteminen ovat ne seikat, jotka saavat jäsenelle aikaan tunteen, että hän kuuluu yhteisöön. Toisin sanottuna, jäsenten yhteenkuuluvuuden tunnetta vahvistetaan ja rakennetaan yhdessä toisen jäsenten kanssa kollektiivisissa käytänteissä (Thomas ym. 2013, 1013).\n11 Kuluttajan sitoutuminen toimintana ja tunteina Internetin ja erityisesti sen uusien interaktiivisten piirteiden myötä myös kiinnostus kuluttajien rooliin aktiivisina toimijoina ja sisällön tuottajina on kasvanut. Sosiaalisen median vuorovaikutteinen luonne sekä sen kyky saada kuluttajat osallistumaan sisällön ja arvon luontiin ovat herättäneet yritykset huomaamaan mahdollisuudet muuttaa kuluttajien ja tuottajien välisiä suhteita. (Sashi 2012; 254, 267) Koska virtuaaliyhteisöt perustuvat nimenomaan jäsenten väliseen vuorovaikutukseen, on yhteisön menestyksen kannalta elintärkeää, että kuluttajat sitoutuvat yhteisöön siinä määrin, että he ovat valmiita osallistumaan yhteisön toimintaan. Yhteisöön sitoutuneiden kuluttajien luoma sisältö on välttämätöntä brändiyhteisöjen ja muiden virtuaalisten yhteisöjen menestyksen kannalta. Ilman näitä sitoutumisen osoituksia ei yhteisöissä yksinkertaisesti olisi sisältöä. (Gummerus ym. 2012, 870) Englanninkielinen consumer engagement -käsite on noussut viime aikoina esille markkinoinnin tutkimuksessa tarkoituksenaan kuvata kuluttajan kokonaisvaltaista suhtautumista yritykseen tai brändiin. Erityisesti tämä ilmaisu on noussut esille brändiyhteisökeskustelussa, kun pyritään kuvaamaan kuluttajan vuorovaikutusta tai interaktiivisia kokemuksia yhteisön kanssa (Brodie ym. 2013, 105). Brodie ym. (2011, 254) toteavat myös, että tämä käsite on joissain määrin jopa korvaamassa perinteisemmät asiakassuhteiden termit, kuten osallistuminen tai kiintyminen. Käsitteelle ei toistaiseksi ole vakiintunut yhtä, selkeää suomenkielistä ilmaisua. Tarkalleen ottaen käsitteen consumer engagement käännös liikkuu jossakin kuluttajan osallistumisen ja sitoutumisen välimaastossa. Kun korostetaan toiminnallisuutta, sopisi käännökseksi paremmin osallistuminen kuin sitoutuminen. Kun taas tarkastelun keskiössä ovat psykologiset näkökulmat, on sitoutuminen osuvampi ilmaisu. Tässä tutkimuksessa valitaan käytettäväksi suomennosta kuluttaja sitoutuminen, koska sitoutumisen voidaan ajatella pitävän sisällään niin kuluttajan henkisen kiintymyksen kuin myös sitoutumisen osoitukset eli toiminnallisen ulottuvuuden. Brändiyhteisöjen yhteydessä voidaan myös puhua jäsenten sitoutumisesta. van Doorn ym. (2010, 254) määrittelevät kuluttajan sitoutumisen brändiin tai yritykseen käytökseksi, joka ulottuu yli pelkän vaihdannan. Erityisesti tämä ilmenee kuluttajan\n12 12 omista motiiveista kumpuavana käytöksenä, jossa on keskiössä brändi tai yritys. Tällainen käytös sisältää kaiken kuluttajan ja yrityksen välisen vuorovaikutuksen sekä kuluttajien keskinäisen viestinnän brändiin liittyen ja se voi olla joko positiivista tai negatiivista. (van Doorn ym. 2010, 254) Huomionarvoista on, että suurta osaa tästä yritykseen liittyvästä kuluttajien toiminnasta ei ollut vielä kymmenen vuotta sitten olemassa lainkaan. Yksi suosituimmista kanavista, joissa kuluttajat sitoutumistaan osoittavat, onkin sosiaalinen media (Gummerus ym. 2012, 859). van Doornin ym. (2010, 254) määritelmä korostaa erityisesti kuluttajan sitoutumisen toiminnallista puolta. Kontrastina tähän, kuluttajan sitoutuminen voidaan myös määritellä psykologisten aspektien kautta. Esimerkiksi Mollen ja Wilson (2010, 919) määrittelevät kuluttajan sitoutumisen nimenomaan virtuaaliyhteisökontekstissa kognitiiviseksi ja affektiiviseksi sitoumukseksi aktiiviseen suhteeseen brändin kanssa. Kuluttajan sitoutuminen voidaankin tulkita prosessiksi, jossa on sekä emotionaalisia että toiminnallisia elementtejä. Brodie ym. (2013, 107) kuvailevat kuluttajan sitoutumista virtuaalisessa brändiyhteisössä moniulotteiseksi konseptiksi, johon kuuluu kognitiivisia, emotionaalisia ja toiminnallisia ulottuvuuksia. Heidän mukaansa sitoutuminen sisältää interaktiivisia kokemuksia kuluttajan ja brändin sekä kuluttajan ja muiden yhteisön jäsenten välillä. Algesheimer ym. (2005) esittelivät uraa uurtavan tutkimuksen kuluttajan sitoutumisen maailmaan brändiyhteisökontekstissa (Brodie ym. 2013, 105). Tutkijat tarkastelivat eurooppalaisten automerkkien ympärille muodostuneita brändiyhteisöjä ja kuluttajien samastumista brändiyhteisöön tässä ympäristössä. Algesheimer ym. (2005, 23) havaitsivat, että kuluttajan suhde brändiin edeltää osallistumista brändiyhteisön toimintaan ja samastuminen yhteisön kanssa puolestaan edelleen syventää kuluttajan sitoutumista yhteisöön. Lisäksi tutkimus korostaa kuluttajan sitoutumisen kaksisuuntaista, vuorovaikutteista luonnetta. Vaikka tutkimus sijoittuu reaalimaailmaan ja ei siten ota huomioon sosiaalisen median tarjoamia mahdollisuuksia vuorovaikutukselle, luovat nämä havainnot lähtökohdan sitoutumisen tutkimukseen myös virtuaalisten brändiyhteisöjen kontekstissa.\n13 Tutkimuksen tarkoitus ja tutkimuskysymykset Perinteisesti asiakassuhteita on tutkittu erityisesti vaihdannan näkökulmasta. Lukuisat tutkimukset ovat muun muassa tarkastelleet kuluttajan ostokäyttäytymistä ja keinoja sen ennustamiseen tai pyrkineet selvittämään keinoja asiakkaan elinikäisen arvon ja asiakaspääoman määrittämiseen. Erityisesti yritysten kannalta tämänkaltainen asiakassuhteiden tarkastelu on loogista, koska kyseessä ovat seikat, jotka yleensä luovat suoran kassavirran yritykselle. (Verhoef ym. 2010, ) Nykyajan entistä verkostoituneemmassa yhteiskunnassa, jossa kuluttajat voivat olla helposti vuorovaikutuksessa niin toistensa kuin yritystenkin kanssa, on kuitenkin myös asiakassuhteiden ei-vaihdannallisen puolen tärkeys huomattu (Verhoef ym. 2010, 248). Tätä ei-vaihdannallista puolta edustavat muun muassa word of mouth, kuluttajien arvostelut tuotteista tai palveluista, bloggaaminen ja toisten kuluttajien neuvominen Internetissä. Koska sitoutuneet kuluttajat harrastavat toimintaa, joka ulottuu yli pelkän vaihdannan, ehdottavat Verhoef ym. (2010, 249), että sitoutumisen tarkastelu voisi olla uusi kaivattu näkökulma asiakassuhteiden tutkimukseen. On esitetty, että interaktiivisessa, dynaamisessa liiketoimintaympäristössä kuluttajien sitoutuminen on välttämättömyys yrityksen menestyksen osatekijöille, kuten myynnin kasvulle, ylivoimaiselle kilpailuedulle ja tuottavuudelle. Tämän takana on ajatus siitä, että sitoutuneet kuluttajat ovat avainasemassa viraalimarkkinoinnissa esimerkiksi välittämällä suosituksia tuotteista ja palveluista tai toimimalla osana tuotekehitystä. (Brodie ym. 2011, 252) Kuluttajan sitoutumisen oletetaan myös tarjoavan keinon ennustaa kuluttajien uskollisuutta esimerkiksi tiettyä brändiä kohtaan, mikä on erityisesti herättänyt markkinoinnin ammattilaisten kiinnostuksen käsitettä kohtaan (Hollebeek 2011, 802). Se, että kuluttajat saadaan sitoutumaan, on tällä hetkellä yritysten ylläpitämien virtuaaliyhteisöjen suurin haaste (Porter ym. 2011, 80). Brändiyhteisön jäsenten sitoutuminen brändiin ja brändiyhteisöön voi vaikuttaa ilmeiseltä. Tutkimuksissa havaittujen erilaisten, ja jopa välinpitämättömien, jäsenryhmien olemassaolo kuitenkin todistaa sen, että jäsenten sitoutuminen on monimuotoista ja vähemmän ilmeistä kuin voisi kuvitella (Ouwersloot & Odekerken-Schröder 2008, 582). Tämän vuoksi kaivataan lisää tutkimusta sitoutumisen käsitteeseen ja siihen, mistä kuluttajien sitoutuminen\n14 14 pohjimmiltaan rakentuu. Vaikka yhteisöjä voi ilmaantua spontaanisti kuluttajien omasta aloitteesta, yrityksen toimiessa yhteisön ylläpitäjän täytyy sen pystyä vahvistamaan ja tukemaan kuluttajien sitoutumista yhteisöön (Porter ym. 2011, 80). Tämän tutkimuksen tarkoitus on kuvata ja analysoida virtuaalisen brändiyhteisön jäsenten sitoutumisen käytänteitä. Tarkastelun teoreettisina lähtökohtina ovat käytänteiden teoria sekä aiemmat sitoutumisen tutkimukset. Tutkimuksen tarkoituksen voi täsmentää seuraavien tutkimuskysymysten avulla: 1. Millaisia ovat yhteisön jäsenten sitoutumisen käytänteet virtuaalisessa brändiyhteisössä? 2. Millä tavalla sitoutumisen käytänteet ja sitoutumisen eri ulottuvuudet ilmenevät brändiyhteisön keskusteluissa? Tutkimuksessa paneudutaan nimenomaan sitoutumisen käytänteisiin, eikä esimerkiksi sitoutumisen edeltäjiin tai seurauksiin, koska tavoitteena on valaista, mitä virtuaalisen brändiyhteisön sisällä tapahtuu. Kun sitoutumisen käytänteet tunnistetaan ja käytänteiden toimintaa ymmärretään, voidaan niitä myös tukea paremmin. Yhteisön ylläpitäjän vastuulla on oikeiden mahdollisuuksien ja materiaalien tarjoaminen kuluttajille käytänteitä varten. Yksinkertaistettuna voidaan sanoa, että jos kuluttajien halutaan osoittavan suurempaa sitoutumista virtuaaliseen brändiyhteisöön, tulee heitä rohkaista toteuttamaan erilaisia sitoutumista vahvistavia käytänteitä. (Schau ym. 2009, 41) Tutkimuksen kohteena on suomalaisen Fast-tuotemerkin ympärille rakentunut virtuaalinen brändiyhteisö. Fast-brändin alla valmistetaan urheilijoiden, kuntoilijoiden ja laihduttajien erityisruokavaliovalmisteita ja välipalatuotteita (Func Food Finland Oy 2013). Näin ollen myös virtuaalisen brändiyhteisön toiminta liittyy vahvasti urheiluun, ruokavalioon ja kehonrakennukseen. Tutkimuksen kannalta keskeisimmät osat Fastin virtuaalisesta brändiyhteisöstä muodostavat Pakkotoisto.com-keskustelufoorumi sekä kuntoilijoiden blogimuotoiset treenipäiväkirjat Fastin verkkosivuilla.\n15 15 2 KULUTTAJAN SITOUTUMINEN JA KÄYTÄNTEIDEN TEORIA 2.1 Kuluttajan sitoutumisen teoreettinen perusta Kuluttajan sitoutumisen käsite on ilmestynyt osaksi markkinoinnin tutkimusta ja kirjallisuutta 2000-luvun aikana. Ennen vuotta 2005 ainoastaan harvat markkinoinnin tutkimukset edes käyttivät käsitettä kuluttajan tai asiakkaan sitoutuminen. Tämän jälkeen käsitteen käyttö on kuitenkin kasvanut jatkuvasti. Esimerkiksi vuonna 2010 kuluttajan sitoutumiseen liittyviä artikkeleita julkaistiin 65 kappaletta ja Journal of Service Research -lehti julkaisi kokonaisen erikoisnumeron omistettuna aihepiiriin liittyville artikkeleille. (Brodie ym. 2011, ) Käsitteen juuret sijaitsevat tieteenaloilla kuten psykologia, sosiologia ja politiikan tutkimus, joissa sitoutumista on tutkittu laajasti. Mielenkiintoista on kuitenkin huomata, että markkinoinnin tutkimus vaikuttaa olevan ainoa tieteenala, jossa sitoutumisen käsite herättää laajemmin kiinnostusta tällä hetkellä. (Hollebeek 2011; 786, 789) Arvon yhteisluonti osana sitoutumista Markkinoinnin kirjallisuudessa on laajalti hyväksytty näkemys siitä, että kuluttajan sitoutuminen sopii osaksi suhdemarkkinoinnin sekä vuorovaikutteisten palvelusuhteiden kenttää ja tarkemmin sanottuna sen perusta on johdettavissa service dominant logic - ajattelun periaatteista (mm. van Doorn ym. 2010; Brodie ym. 2011; Hollebeek 2011). Vargon ja Luschin vuonna 2004 ilmestynyttä tutkimusta voidaan pitää johdantona service dominant logic -ajatteluun markkinoinnin teoriassa. Tutkimuksessa rakennetaan ajatusta uudesta markkinoinnin näkökulmasta, jossa keskiössä ovat interaktiiviset ja toisiinsa liittyvät suhteiden verkostot sekä aineettomat hyödykkeet, kuten informaatio, taidot ja tietämys. Näkemys tarjoaa vaihtoehdon perinteiselle tuotantokeskeiselle ajattelutavalle korostamalla, että tuotteet ovat vain keino toimittaa palveluita ja siten palvelu on vaihdannan perusyksikkö (Vargo & Lusch 2004, 10; Lusch & Vargo 2006, 282). Service dominant logic -näkökulma korostaa arvon yhteisluonnin keskeistä roolia kaikissa markkinasuhteissa. Vargo ja Lusch (2008, 8) esittävät, että asiakas on aina\n16 16 arvon yhteisluoja, mikä korostaa arvon luonnin vuorovaikutteista ja yhteistoiminnallista luonnetta kuluttajan ja muiden toimijoiden välillä. Lisäksi tutkijat (2008, 8) toteavat, että arvon määrittää aina sen kokija ja että kaikki sosiaaliset ja taloudelliset toimijat osallistuvat resurssien yhdistämiseen luotaessa arvoa. Tähän pohjautuen voidaan todeta arvon yhteisluonnin tapahtuvan aina osana verkostoa ja arvon olevan subjektiivinen ja kontekstiriippuvainen käsite (Lusch & Vargo 2006, 285). Koska kuluttajan sitoutumisen voidaan ajatella heijastavan kuluttajan interaktiivisia ja yhteisluonnin kokemuksia muiden sidosryhmien kanssa, tarjoavat juuri nämä periaatteet myös kuluttajan sitoutumisen käsitteen perustan (Brodie ym. 2011, 253). Erityisesti arvon yhteisluonnin teemat ovat ne, jotka ovat nousseet laajasti esille markkinoinnin tutkimuksissa kuluttajan sitoutumisen käsitteen lähtökohtina. Esimerkiksi Hollebeek (2011, 789) toteaa sitoutumisen käsitteen korostavan arvoa luovien asiakkaiden tärkeyttä ja tästä syystä sopivan suhdemarkkinoinnin kenttään. Myös van Doorn ym. (2010, 254) toteavat, että kuluttajan sitoutuminen pitää sisällään arvon yhteisluonnin. Yhteisluontia esiintyy, kun kuluttaja osallistuu brändikokemuksen muokkaamiseen spontaanilla, vapaaehtoisella toiminnallaan. Luonnollisesti teot, kuten ehdotusten tekeminen toisten kuluttajien kulutuskokemuksen parantamiseksi ja palveluntarjoajien tai toisten kuluttajien auttaminen ja opastaminen, ovat yhteisluontia sekä kuluttajan sitoutumisen osoituksia. (van Doorn 2010, 254) Myös Vargo ja Lusch ehdottavat, että kuluttajien interaktiiviset kokemukset, jotka luodaan yhdessä toisten kuluttajien kanssa, voidaan tulkita sitoutumisen ilmaisuksi (Brodie ym. 2013, 253). Toistaiseksi markkinoinnin kirjallisuudessa ei ole täysin saavutettu yhteisymmärrystä koskien sitoutumisen käsitteen määrittelyä ja siihen liittyviä termejä. Esimerkiksi eri tutkimuksissa käytetään ilmaisuja kuluttajan sitoutuminen ja asiakkaan sitoutuminen, vaikka pohjimmiltaan on kyse samasta käsitteestä. (Hollebeek 2011, 790) Pyrkimyksiä yleispätevän määrittelyn löytämiseksi käsitteelle on kuitenkin alkanut ilmaantua. Perustuen service dominant logic -ajattelun periaatteisiin sekä tarkemmin interaktiivisiin asiakassuhteisiin ja arvon yhteisluonnin teemoihin Brodie ym. (2011; ) päätyvät kuvaamaan kuluttajan sitoutumisen käsitettä viiden periaatteen avulla. Nämä periaatteet eivät ole sidottuja tiettyyn kontekstiin vaan ne tarjoavat yleispätevän kuvauksen kuluttajan sitoutumisen käsitteestä:\n17 17 1. Kuluttajan sitoutuminen heijastaa kuluttajan psykologista tilaa, joka aiheutuu interaktiivisten ja yhteisluontiin tähtäävien kokemusten seurauksena suhteessa sitoutumisen kohteen kanssa. 2. Sitoutumisen eri tasoja esiintyy dynaamisissa, toistuvissa prosesseissa, joissa yhteisluodaan arvoa sitoutumisen kohteen kanssa. 3. Kuluttajan sitoutumisella on keskeinen rooli markkinasuhteiden verkostossa, jossa käsitteet, kuten osallistuminen tai kiintyminen, ovat joko sitoutumisen edeltäjiä tai seurauksia. 4. Kuluttajan sitoutuminen on moniulotteinen käsite, joka koostuu kognitiivisista, emotionaalisista ja käyttäytymisen ulottuvuuksista. 5. Kuluttajan sitoutuminen on yksilöllinen, kontekstiriippuvainen käsite, joka esiintyy vaihtelevilla voimakkuuden tasoilla ja/tai eri muodoissa eri ajankohtina. Nämä periaatteet saavat tukea markkinoinnin tutkimuksessa laajemminkin. Esimerkiksi Hollebeek (2011, 789) toteaa kuluttajan sitoutumisen olevan seurausta kuluttajan ja sitoutumisen kohteen välisestä vuorovaikutuksesta ja, että sitoutuminen ilmenee eri muodoissa ja eri tasoilla erilaisissa olosuhteissa. Tämän voidaan nähdä olevan yhdenmukainen määrittely periaatteiden 1 ja 5 kanssa. Hollebeek (2011, 795) toteaa myös, että osoittaessaan sitoutumista kuluttaja toimii aktiivisena osapuolena sen sijaan että omaksuisi ainoastaan vastaanottavan, passiivisen roolin, mitä arvon yhteisluonti vaatii. Sitoutumisen käsitteen ulottuvuuksista on markkinoinnin kirjallisuudessa olemassa erilaisia näkemyksiä eri tutkimusten korostaessa joko kognitiivisia, emotionaalisia tai käyttäytymisen ulottuvuuksia. Määritelmät, joissa omaksutaan moniulotteinen näkökulma, ovat kuitenkin saanet markkinoinnin tutkimuksessa laajan hyväksynnän (mm. Patterson ym. 2006; Higgins & Scholer 2009; Mollen & Wilson 2010; Hollebeek 2011; Brodie ym. 2013) Sitoutumisen lähikäsitteet Kuluttajan sitoutumiseen liittyy myös muita lähikäsitteitä, jotka voidaan välillä jopa sekoittaa sitoutumisen kanssa. Selvyyden vuoksi käsitteet, kuten kiintymys (involvement), osallistuminen (participation), sitoumus (commitment) ja uskollisuus (loyalty) ansaitsevat osansa tarkastelusta. Kuten sitoutumisen, myöskään edellä mainittujen käsitteiden suomentaminen ei ole täysin yksiselitteistä, mistä syystä englanninkieliset vastineet on myös mainittu sulkeissa.\n18 18 Selkein erottaja kuluttajan sitoutumisen ja muiden käsitteiden välillä piilee kuluttajan roolissa ja kokemuksissa. Toisin kuin muut käsitteet, sitoutuminen perustuu kuluttajan interaktiivisiin ja yhteisluontiin tähtääviin kokemuksiin sitoutumisen kohteen, kuten brändin, brändiyhteisön tai yrityksen, kanssa. Näin ollen kuluttajan sitoutumisen määrittävistä viidestä periaatteesta kaksi ensimmäistä ovat ne, jotka erottavat sen käsitteistä, kuten osallistuminen ja kiintymys, koska nämä käsitteet eivät heijasta interaktiivisuutta ja yhteisluontia yhtä kattavasti kuin sitoutuminen. (Brodie ym. 2011, 257) Esimerkiksi osallistuminen voidaan määritellä kuluttajan palveluiden tuottamisen ja välittämisen asteeksi (Bolton & Saxena-Iyer 2009, 92 93), jolloin se heijastaa selkeästi vain kuluttajan toimintaa osana palveluprosessia eikä psyykkistä tilaa, jossa kuluttaja osoittaa sitoutumista. Brodie ym. (2011, 261) toteavat osallistumisen olevan kuluttajan sitoutumisen edeltäjä, jota vaaditaan ennen kuin kuluttaja ilmaisee sitoutumista. Mollenin ja Wilsonin (2010, 293) mukaan kiintymys voidaan määritellä kuluttajan keskitetyksi mielenkiinnoksi ja syventymiseksi kohteeseen, kuten brändiin tai vaikkapa brändiyhteisöön. He myös toteavat, että kiintymys voidaan ymmärtää sitoutumisen tärkeänä ulottuvuutena, koska sitoutuminen on kiintymystä laajempi käsite, ja sitoutuminen käsittää lisäksi aktiivisen suhteen brändin kanssa. Tässä tarkastelussa tärkein ero sitoutumisen ja kiintymyksen välillä on se, että sitoutuminen sisältää aikomuksen toimintaan kun taas kiintymys kuvaa passiivisempaa henkisten voimavarojen kohdistamista. Edellisestä hieman poiketen Brodie ym. (2011, 260) ja Hollebeek (2011, 793) kuitenkin määrittelevät myös kiintymyksen olevan sitoutumisen välttämätön edellytys ennemmin kuin sen ulottuvuus. Brodie ym. (2011, 260) toteavat kuitenkin, että vaikka osallistuminen ja kiintymys ovat määritelty pääosin sitoutumisen edeltäjiksi, voivat ne silti ilmetä myös sitoutumisen rinnalla samanaikaisesti. Sitoumus voidaan määritellä suhteen arvostamiseksi siinä määrin, että sen eteen ollaan valmiita näkemään vaivaa ja tekemään töitä, jotta suhde jatkuu myös tulevaisuudessa (Morgan & Hunt 1994, 23). Kuluttajien sitoumus brändiin tai yhteisöön on yleisesti tunnistettu sitoutumisen mahdolliseksi seuraukseksi samoin kuin uskollisuus (mm. Patterson ym. 2006; Hollebeek 2011, 794; Brodie ym. 2013, 106). Käsitteiden jako sitoutumisen edeltäjiin ja seurauksiin ei ole täysin yksiselitteistä. Sitoutumisen\n19 19 esiintyessä toistuvissa prosesseissa ja ikään kuin silmukassa, jossa vaikutukset kertaantuvat, sitoutumisen seuraukset voivat lopulta toimia seuraavan prosessin tai syklin edeltäjinä (Brodie ym. 2011, 262) Sitoutuminen virtuaalisessa brändiyhteisössä Koska kuluttajan sitoutumisen määritelmän periaatteet ovat kontekstista riippumattomia, voidaan niitä soveltaa myös virtuaalisten brändiyhteisöjen ympäristöön. Brodie ym. (2013, 107) esittävät vahvasti näihin periaatteisiin pohjautuvan kuluttajan sitoutumisen määritelmän nimenomaan virtuaalisen brändiyhteisön kontekstissa: Kuluttajan sitoutumiseen virtuaaliseen brändiyhteisöön liittyy interaktiivisia kokemuksia kuluttajan ja brändin ja/tai yhteisön muiden jäsenten välillä. Kuluttajan sitoutuminen on kontekstisidonnainen, psykologinen tila, jolle on ominaista vaihteleva voimakkuus dynaamisissa ja toistuvissa sitoutumisen prosesseissa. Kuluttajan sitoutuminen on moniulotteinen käsite, johon kuuluu kognitiivisia, emotionaalisia ja käyttäytymisen ulottuvuuksia. Lisäksi sillä on keskeinen rooli suhteen vaihdantaprosessissa, missä muut käsitteet ovat joko sitoutumisen edeltäjiä tai seurauksia brändiyhteisön toistuvissa sitoutumisprosesseissa. Markkinoinnissa sitoutumisen käsitteen määrittely perustuu lähestymistapaan, jossa määritellään sitoutumisen subjekti eli tekijä sekä sitoutumisen kohde. Pääsääntöisesti tarkastellaan kuluttajan sitoutumista, kun sitoutumisen kohteena toimii esimerkiksi brändi, yritys tai virtuaaliyhteisö. (Hollebeek 2011, 789) Brodie ym. (2013, 109) tunnistavat brändiyhteisökontekstissa lukuisia mahdollisia sitoutumisen kohteita. Heidän mukaansa sitoutumisen kohteet voidaan jakaa kahteen pääryhmään: keskustelujen teemoihin ja itse brändiyhteisöön. Teemoihin kuuluvat esimerkiksi brändi, tuotteet, yritys tai toimiala. Yhteisössä jäsen voi puolestaan sitoutua itse yhteisön lisäksi rooleihin yhteisössä ja toisiin yhteisön jäseniin (kuvio 3). Tutkijat toteavat myös, että tyypillisesti kuluttajat sitoutuvat aluksi tiettyjen heitä kiinnostavien objektien, kuten brändin tai yrityksen kanssa, ja etenevät sitten vuorovaikutukseen verkkoyhteisön muiden jäsenten kanssa.\n20 20 Kuvio 3 Kuluttajan sitoutuminen virtuaalisessa brändiyhteisössä Lähde: Mukaillen Brodie, R. J., Ilic, A., Biljana, J. & Hollebeek L. 2013, Consumer engagement in a virtual brand community: An exploratory analysis. Journal of Business Research, 66 (1), Kuvio 3 esittää sitoutumisen rakentumista virtuaalisessa brändiyhteisössä. Kuviossa näkyvät jäsenen sitoutumisen eri ulottuvuudet, eli sen kognitiivinen ja emotionaalinen puoli sekä käyttäytymisen ulottuvuus. Kaksipäiset nuolet kuvaavat näiden ulottuvuuksien keskinäistä vuorovaikutusta, joka luo sitoutumisen vaihtelevaa voimakkuutta (Brodie 2013, 109). Esimerkiksi korkea emotionaalisen sitoutumisen aste voi saada jäsenen toteuttamaan suuren määrän sitoutumisen käytänteitä verkkoyhteisössä. Oikealla olevat käsitteet puolestaan ovat sitoutumisen seurauksia, joita Brodie ym. (2013, ) tunnistivat nimenomaan virtuaalisissa brändiyhteisöissä. Tutkijoiden mukaan uskollisuus, valtaistuminen, emotionaaliset siteet sekä luottamus ja sitoumus ovat sitoutumisen prosesseissa tapahtuvan arvon yhteisluonnin seurausta. Koska kuluttajan sitoutuminen muodostuu toistuvista prosesseista, voivat sitoutumisen seuraukset kuitenkin toimia seuraavan sitoutumisen prosessin tai syklin edeltäjinä, mitä kuvion alapuolella kulkeva nuoli kuvaa. 2.2 Käytänteiden teoria markkinoinnin kontekstissa Kuluttajan sitoutumisen käsite on markkinoinnin kirjallisuudessa vielä suhteellisen uusi ja suurin osa tähänastisesta tutkimuksesta on keskittynyt erityisesti käsitteen\n21 21 teoreettisten lähtökohtien tarkasteluun ja yleispätevän määritelmän etsintään. Esimerkiksi Brodie ym. (2011, 262) peräänkuuluttavatkin kytköksien luomista kuluttajan sitoutumisen tutkimuksen ja muiden teoreettisten näkökulmien välille. He mainitsevat muun muassa kulttuurisen kulutustutkimuksen sekä tarkemmin käytänteiden teorian mahdollisina teoreettisina lähtökohtina, joiden kautta sitoutumisesta voidaan saavuttaa syvempää ymmärrystä Käytänteiden teorian lähtökohdat Tässä tutkimuksessa pureudutaan kuluttajan sitoutumiseen nimenomaan sitoutumisen käytänteiden kautta. Lähtökohtana aineiston analyysissä käytetään siis käytänteiden teoriaa ja sen tarjoamia lähtökohtia tulkinnoille. Markkinoinnin tutkimuksessa käytänteiden teoria sijoittuu kulttuurisen kulutustutkimuksen (consumer culture theory, CCT) alateoriaksi. Kulttuurinen kulutustutkimus viittaa joukkoon teoreettisia näkökulmia, jotka keskittyvät kuluttajan toiminnan, markkinoiden ja kulttuuristen merkitysten välisiin dynaamisiin suhteisiin. Kyseessä ei ole yksi yhtenäinen tutkimussuuntaus eikä se sitä pyri olemaankaan, pikemminkin tutkijoita yhdistää halu ymmärtää kulttuurista monimutkaisuutta ja sitä kautta välitettäviä merkityksiä. (Arnould & Thompson 2005, 868) Kulutukseen ja omistukseen liittyvät käytänteet ovat yksi laajimmin tutkittuja aihealueita kulttuurisen kulutustutkimuksen sisällä (Arnould & Thompson 2005, 871). Käytänteiden teorian filosofinen tausta on johdettavissa muun muassa Martin Heideggerin ja Ludwig Wittgensteinin näkemyksistä. Teorian yhteiskuntatieteelliset juuret pohjautuvat puolestaan Bourdieun, Giddensin, Garfinkelin, Foucaultin ja Butlerin teoksiin (Halkier ym. 2011, 2; Halkier & Jensen 2011, 103). Myöskään käytänteiden teoria ei ole yhtenäinen teoria vaan pikemminkin se koostuu kulttuuristen ja filosofisten näkemysten joukosta, jotka tarkastelevat yksilöiden sosiaalisen elämän käytännön toteuttamisen tilanteita (Halkier & Jensen 2011, 103; Halkier ym. 2011, 3). Käytänteiden teorian hajanaisuus on tunnistettu lukuisissa tutkimuksissa (mm. Schatzki 2001a&b; Reckwitz 2002; Warde 2005; Halkier & Jensen 2011). Schatzki (2001a, 11) toteaa, että hajanaisuudesta huolimatta käytänteiden teoriaa yhdistää kuitenkin käsitys siitä, että ilmiöt kuten tieto, merkitykset, ihmisten toiminta, tiede, kieli ja sosiaaliset muodostelmat ilmenevät osana käytänteiden kenttää tai ovat sen ulottuvuuksia.\n22 22 Käytänteiden kentällä tässä tarkoitetaan kaiken kattavaa verkostoa, joka muodostuu kaikista toisiinsa liittyvistä käytänteistä. Hälventääkseen käytänteiden teorian heterogeenista luonnetta tutkijat, kuten Schatzki (2001a&b), Reckwitz (2002) ja Warde (2005), ovat pyrkineet yhdistämään käytänteiden teorian elementtejä kokonaisuudeksi, joka tarjoaa analyyttisen lähestymistavan ihmisten sosiaalisen elämän hahmottamiseen. Halkier ja Jensen (2011, 103) kutsuvat tätä maltillisen sosiaalisen konstruktivismin tulkinnaksi käytänteiden teoriasta. Myös tämän tutkimuksen näkemys käytänteistä perustuu suurelta osin kyseisten tutkijoiden tulkintoihin. Yksinkertainen teoreettinen oletus käytänteiden teorian taustalla on, että yksilöiden jokapäiväiset sosiaalisen elämän aktiviteetit muodostuvat kollektiivisesti jaetuista käytänteistä (Halkier & Jensen 2011, ). Reckwitz (2002, 249) toteaa, että käytänteiden teoriassa yksilön sosiaalisen kontaktin toisiin yksilöihin voidaan nähdä ilmenevän nimenomaan käytänteissä, eikä esimerkiksi diskursseissa tai vuorovaikutuksessa. Näin ollen käytänteet muodostavat tarkastelun keskipisteen. Reckwitz (2002, 249) määrittelee käytänteen rutinoituneeksi tavaksi toimia, joka koostuu useista toisiinsa kytköksissä olevista elementeistä. Näitä elementtejä ovat fyysinen toiminta, ajattelun prosessit, esineet ja niiden käyttö sekä taustatieto ymmärryksen, asiantuntemuksen, tunteiden ja motivaatioiden muodossa. Käytänne on kokonaisuus, joka muodostuu näiden elementtien toimiessa yhdessä eikä sitä voida pilkkoa erillisiin osiin (Reckwitz 2002, ). Tämä määrittely on saanut paljon tukea myös muissa käytänteiden teorian tutkimuksissa (mm. Warde 2005; Korkman 2006; Halkier & Jensen 2011). Yksinkertaisimmillaan käytännettä voidaan kuvata tavaksi tehdä tai toimia, johon vaikuttaa ajattelun prosesseista, esineistä ja toiminnasta koostuva ympäröivä todellisuus (Korkman 2006, 10). Yksilö toimii käytänteiden kantajana tai suorittajana, joka ei ainoastaan toteuta tiettyä fyysisen toiminnan kaavaa vaan käytänteeseen sisältyvää rutiininomaista tapaa ymmärtää ja osata toimia (Reckwitz 2002, 250). Myös Korkman (2006, 10) korostaa, että käytänteet tulee erottaa kuluttajan yksittäisistä teoista. Tutkija toteaa, että käytänne on laajempi käsite, joka viittaa kulttuurisidonnaisiin tapoihin toimia, jolloin yhdistetään\n23 23 teot ja konteksti. Teko viittaa kuluttajan yksittäiseen tehtävän suorittamiseen, kuten vaikkapa ruuan tilaamiseen ravintolassa. Käytänne puolestaan tarkoittaa laajempaa kokonaisuutta ja viittaa kulttuurisidonnaiseen tapaan toimia, jossa yhdistyvät toiminta ja konteksti. Esimerkiksi ravintolassa illastaminen on käytänne, johon kuuluu toimintoja, kuten ruuan tilaaminen, syöminen ja laskun maksaminen. (Korkman 2006, 10) Schatzki (2001a, 11) toteaa, että käytänteet ovat ihmisten toimintaa, jota ohjaa jaettu ymmärrys. Jaettu ymmärrys sekä rutinoituneet tavat liikkua, käsitellä esineitä, kuvailla asioita ja ymmärtää maailmaa ovat ne tekijät, jotka varmistavat sen, että käytänne käy järkeen ja on ymmärrettävissä myös muille samaa kulttuuria ymmärtäville kuin käytänteen toteuttajalle itselleen (Reckwitz 2002, 250) Käytänteiden kehittyminen Schatzki (2001b, 58 61) kuvaa käytänteiden rakentuvan joukosta sanomisia ja tekemisiä, jotka järjestyvät ja linkittyvät mielessä käytänteiksi kolmella tavalla: (1) Ensinnäkin joukkona ymmärryksiä, siitä millaiset sanomiset ja tekemiset kuuluvat mihinkin käytänteeseen tietyissä olosuhteissa. Ymmärryksiin kuuluu lisäksi kyky tunnistaa käytänteitä ja reagoida niihin. Näin ollen ymmärrykset ohjaavat yksilön toimintaa sekä auttavat ymmärtämään toisten edesottamuksia. (2) Toisena on joukko sääntöjä, jotka ohjaavat tai velvoittavat toimimaan tietyssä tilanteessa tietyllä tavalla. Lait, normatiiviset ohjeet tai kiellot sekä nyrkkisäännöt ovat esimerkkejä tällaisista säännöistä. (3) Kolmatta ulottuvuutta, jonka kautta käytänteet järjestyvät, Schatzki nimittää teleoaffektiiviseksi rakenteeksi. Tämän nimityksen lähtökohtana on teleologian, eli tarkoitusperäisyyden tai päämäärähakuisuuden, yhdistäminen affektiivisuuteen. Teleoaffektiivinen rakenne tarkoittaa siis hyväksyttäviä ja oikeita tavoitteita, uskomuksia ja tunteita siitä, mitä käytänteellä tulisi saavuttaa. Mukaillen Schatzkin (2001b) teoriaa Warde (2005, 134) esittää, että tekeminen ja sanominen käytänteissä liittyvät toisiinsa ja toimivat yhdessä kolmen elementin kautta. Tutkija nimeää elementit seuraavasti hieman Schatzkin versiosta yksinkertaistaen: (1) ymmärrykset, (2) menettelytavat ja (3) sitoumukset, eli emotionaaliset ja normatiiviset taipumukset, jotka liittyvät siihen mitä ja miten toimia. Myös esimerkiksi Schau ym. (2009, 35), Halkier ja Jensen (2011, 104) sekä Echeverri ja Skålen (2011, 356) viittaavat näihin elementteihin muodostaessaan käsitystä käytänteiden rakenteesta.\n24 24 Schau ym. (2009, 35) toteavat, että ymmärrykset, menettelytavat ja sitoumukset muodostavat käytänteen anatomian. Nämä käytänteen anatomiset osat toimivat yhdessä kaikissa käytänteissä ja muodostavat siten käytänteen fysiologian (Schau ym. 2009, 35). Warde (2005, 139) toteaa, että käytänteiden elementit eli ymmärrykset, menettelytavat ja sitoumukset vaihtelevat eri ihmisryhmien välillä. Lisäksi käytänteiden suorittajat eroavat toisistaan ymmärryksissä, taidoissaan ja tavoitteissaan. Näin ollen käytänteet eivät ole yhdenmukaisia rakenteita, joihin yksilöt osallistuvat aina identtisillä tavoilla, vaan käytänteet ovat sisäisesti erilaisia monessa suhteessa. Yksilön näkökulmasta käytänteen sisältöön ja muotoon vaikuttavat esimerkiksi aikaisempi kokemus, käytössä olevat resurssit, tietotaito sekä mahdollisuudet käytänteen toteuttamiseen. Käytänteen kannalta tarkasteltuna taas käytänteen suorittajan rooli voi vaihdella. Suorittajista voidaan erottaa esimerkiksi amatöörejä ja ammattilaisia, visionäärejä ja seuraajia tai veteraaneja ja tulokkaita. (Warde 2005, 138) Myös Schau ym. (2009, 37) toteavat, että käytänteet kehittyvät sitä mukaa, kun niiden suorittajat oppivat toimimaan osana käytännettä ja siten hankkivat pätevyyttä suorittaa ja omaksua myös lisää käytänteitä. Käytänteillä on historia ja niillä voidaan havaita olevan niin sanottu kehityksen polku, historia. Syyt siihen, miksi ihmiset tekevät eri asioita, ja tavat, miten asiat tehdään, ovat johdettavissa historiallisista ja institutionaalisista seikoista. Käytänteet rakentuvat sosiaalisesti ja ovat kollektiivisen oppimisen tulosta; lisäksi niihin sisältyy käsitys hyväksyttävästä käytöksestä. (Warde 2005, 139) Käytänteet ovat luonteeltaan dynaamisia ja ne kehittyvät jatkuvasti, kun niiden suorittajat sopeuttavat, soveltavat ja kokeilevat toimintamalleja erilaisissa olosuhteissa ja tilanteissa (Warde 2005, 141). Jotta käytänne jatkaa olemassa oloaan ja säilyy omana tunnistettavana joskin muuttuvana yksikkönään, täytyy sen suorittajien jatkuvasti toistaa ja uudistaa käytännettä. Innovaatiot käytänteiden sisällä eivät siis ole yksittäisiä murroksia vaan ennemmin jatkuvaa kehitystä. (Shove & Pantzar 2005; 49, 61) Yksinkertaisesti ilmaistuna, muutokset ihmisten käytöksessä ja syyt siihen piilevät siis käytänteiden kehityksessä (Warde 2005, 140). Myös yritykset ja tuottajat pyrkivätkin muokkaamaan kuluttajien käytänteitä omien intressiensä mukaan. Niillä ei kuitenkaan ole perimmäistä valtaa käytänteiden muutoksessa, minkä vuoksi suurin osa kaupallisista innovaatioista ja uusista tuotteista ei koskaan menesty (Warde 2005, 141). Yritykset


154 m² Hammareninkatu 15, 44100 Äänekoski Omakotitalo 4h myynnissä - Oikotie 15171907\nMyytävät asunnot Äänekoski Hammareninkatu 15, 44100 Äänekoski\n183 000 €154 m²\nHammareninkatu 15, 44100 Äänekoski4h,oh,k,khh,pkh,ph,s,terassi\nAvarapohjainen, kodikas tiilitalo rauhallisella Piilolanniemen alueella. Talossa on keittiön ja olohuoneen lisäksi 4 huonetta sekä kodinhoitohuone. Talossa on sähkölämmitys ja lisäksi on varaava takka ja ilmalämpöpumppu. Avarassa, valoisassa olohuoneessa on tunnelmantuojana avotakka. Talosta löytyy iso, viiihtyisä terassi. Talon yhteydessä on autotalli ja varasto. Talon katto on uusittu samoin pesutilat. Oma 1080 m2 tontti. Kauppaan kuuluu myös viereinen 989 m2 tontti. Varaa oma esittelyaika ja tule tutustumaan!\nHammareninkatu 15, 44100 Äänekoski\nJääkaappi, sähköliesi, liesituuletin hormiin, astianpesukone, kaapistot punapyökkiä\nKylpyhuone, suihku, erillinen wc, missä peili ja allaskaappi, sähkösauna, kiinteät valaisimet, lattialämmitys, pesukoneliitäntä\nSauna ja kph remontti tehty 2007. Wc ja kodinhoitohuone remontoitu 2013 ja 2015. Kattoremontti on tehty 2018. Sähköpatterit on uusittu.\nPoke, lukio (etäisyys n. 0.4 km), Piilolan päiväkoti (etäisyys n. 0.5 km), Lidl (etäisyys n. 0.5 km)\nTalon sisäseinät ovat maalattua tai rapattua tiiltä. Pari seinää on gyproc-levyä, jotka on tapetoitu. .\n1 188,31 € / m2\nSuora sähkölämmitys, varaava takkai, ilmalämpöpumppu\nkiinteät valaisimet, sälekaihtimet, ilmalämpöpumppu, takka (varaava), avotakka, lämminvesivaraaja, istutukset


Ei riitä, että tietää... - Nokian Renkaat - Yhteisö\nVaan pitää myös muistaa. Ei siis pitäisi muistaa, vaan pitää muistaa. Jälkikiristys. Tekemättömyys nimittäin voi muuttua ongelmaksi vasta rapian kahdentuhannen kilometrin jälkeen. Tässä hiukan avointa dokumenttia siitä, mitä oli likellä käydä. Kallis vahinko...\nKävimmä emännän kanssa elokuulla puolivälin huitteilla viiden päivän kevyen autoloman Pohjois-Norjassa. Sen meisemiin me emme kyllästy. Ennen lähtöä varasin Kemijärven Kalotin korjaamolle ajan, jotta autooni ennen reissua vaihdetaan jarrupalat. Taakse ne jo oli paria viikkoa aiemmin vaihdettu muun huollon yhteydessä, mutta ajanpuutteen vuoksi etuset jäivät vielä vaihtamatta, vaikka palatkin oli hommattu valmiiksi. Sujuvasti ne tulivatkin ennen lähtöämme vaihdetuiksi ja tapit ja muut osat tietenkin asianmukaisesti rasvatuiksi.\nJarrut siis olivat kunnossa, kun Norjan mäkisille teille Kiirunan kautta aloimme laskeutua. Jarrut tuntuivat olevan tiptop. Laitan jutun loppuun muutaman maisemakuvankin kevennykseksi. Kuitenkin ensin kerron, mitä tapahtui Suomeen palattuamme.\nLexukseni renkaista ei kuulunut jarrupalojen vaihtamisen jälkeen 2500 kilometriä ajettuani mitään ylimääräistä. Eräänä päivänä viikonpäivät sitten lähdin Venäjän puolelle Sallan rajanylityspaikan kautta polttoaineen ostoon, kuten olen tehnyt vuosien ajan. Kotisoratiellä kuului pari kertaa hiukka erikoisia kevyitä kolahduksia, mutta niihin korva tottuu, eikä pikkuäänien takia seinille hypitä.\nVenäjän puolella rajaa jätin passintarkastuksen jälkeen auton kuskinpuoleisen sivuikkunan auki, kun oli lämmin päivä ja tiesin parinsadan metrin päässä puomilla vielä tarkistettavan passin päiväleimat, tarkkoja kun ovat. Ikkunan kautta kuulin pyörästä jokaisella renkaan pyörähdyksellä rytmikkään kahinaa muistuttavan äänen. Maallikkkona päättelin sen olevan ehkä laakeri, ehkä jotain muuta, mutta ei vakavaksi luokiteltavaa kuitenkaan. Tankkauksen jälkeen kuuntelin ääntä Suomen raja-asemaa lähestyessäni. Muutama kahnausääni oli satunnaisesti hiukan kovempi.\nLähdin ajamaan Sallan kirkonkylää kohti kauppareissulle Suomen passintarkastuksen jälkeen. Matkaa on parikymmentä kilometriä. Matkan aikana alkoi etuvasemman pyörän ääni muuttua lonksottavampaan suuntaan ja huomasin äänellä olevan yhteys siihen, liikkuuko auto suoraan, kaarteessa jompaan kumpaan suuntaan tai eri vauhdilla. Vapaasti rullatessaan, mitä hybridiauto kaasun nostaessa tekee, ääni voimistui. Veto päällä ääni hiljeni ja poistui hetkiksi kokonaan. Kuitenkin kirkonkylää lähestyessä viimeisissä maantiemutkissa ääni oli sen verran voimakasta, että aloin epäillä vakavampaa. Niinpä soitin vaimolleni, että hyppäisi Subaruunsa ja tulisi koukkaamaan minut kotiin, kun auto kuulosti korvaan korjaamokuntoiselta. Se hoituisi autopalvelutoimenpiteenä. Ei olisi järkeä lähteä korjaamolta poispäin ajamaan, kun vika ääneltään yltyi.\nAjoin Lexukseni S-kaupan parkkipaikalle takariviin niin, että se siitä olisi vedettävissä helposti hinurin lavalle. Soitin yhdelle kaverilleni, että hän tulisi hakemaan autoni avaimet haltuunsa niin, että hinurihakija voisi ne sieltä noutaa. Näin tapahtuikin ja kauppaostosten jälkeen palasin autoni luokse vaimoani ja kotikuljetusta odottamaan. Käveleskelin siinä kesäillassa auton ympäri ja tietenkin mietiskelin hiukan, mikä auton vika oikein olisi. Sitten katse osui ääntä pitäneen eturenkaan vanteen pultteihin. Ei helevetti. Yksi puuttui...\nEnsimmäinen pitkä perkele tuli ainakin aatoksissa. Kokeilin viereistä pulttia puuttuneen vierestä. Se pyöri sormin. Yhtälö alkoi ratkeamaan. Soitin avaimet hakeneelle kaverileni, että jospa hän ajaisi autolleni uudelleen, että saan momenttiavaimeni tavaratilasta. Näin tapahtuikin. Sanoin korjaavani autoni ilman korjaamoa...\nJatkon arvaattekin. Kaikki pultit olivat löysällä. Paitsi tässä vasemmassa etusessa, myös oikeassa eturenkaassa, mutta siellä onneksi ei katastrofi vielä ollut käsillä. Vasemman puolen puuttuvan pultin reikää tarkemmin tutkiessani huomasin, että pinnapultti on juuresta poikki. Se selitti ihmettelevän aatokseni siitä, miten mutteri voisi pyöriä kokonaan auki ja pudota. Pinnapultin kanssa niin tietenkin tapahuu ja oli tapahtunut. Onneksi vanne pysyy tilapäisesti paikallaan ja auto ajokunnossa neljälläkin mutterilla.\nPuuttuva mutteri ja katkennut pinnapultti.\nNyt Lexukseni odottelee pinnapultin vaihtamista korjaamolla viikon päästä maanantaina. Tai liekkö pinnpultti oikea nimike kierretapille, joka Kiviniemen Matin mukaan on helpohko vaihdettava, eikä koko kiinnitysosaa tarvitse katkeamisen vuoksi uusia. Huojentavakin tieto, kun varaosahinnat ovat tiedossa...\nEttä tämmöinen tapaus tällä kerralla. Olen ostanut momenttiavaimen itselleni siksi, että voin tehdä renkaanvaihdot ja kiristykset kotityönä, kun korjaamot ovat lähimmillään viidenkymmenen kilometrin päässä. Nyt kiristys jäi tekemättä, vaikka momenttiavain kulkee aina autossani mukana. Näppärä vehje. Varsinkin, kun sitä käyttää...\nOppia ikä kaikki, sanotaan. Jospa sen nyt muistaisi, kun aluvanteita irti käytetään ja kiinnitellään. Sormi osoittaa omaan otsaan, ei mihinkään muualle. Peilistä näkyy syypää.\nTähän muutama kuva Norjasta. Auto toimi vakaasti HakkaBlack SUV -renkailla. Ja jarrut olivat ja ovat kunnossa, mikä varsinkin Norjan vuoristoteillä korostuu. Onneksi vanneongelmat alkoivat vasta Suomessa. Jutun loppuun laitan vaimoni tekemän laajemman kuvakoosteen linkin, jos Norjan ja osin Ruotsin ja Suomenkin maisemat kiinnostavat.\nNarvikin uusi silta.\nVielä elokuussakin lumilaet...\nJa tässä linkki Norjakuvablogiin: https://ukkajamummunorjassa.blogspot.com/


Alkoholit ihonhoidossa – 4 myyttiä | Green and Grace\nAlkoholit ihonhoidossa – 4 myyttiä\nAlkoholit ihonhoidossa ovat yksi ihonhoidon kiistellyimmistä aiheista. Mielipiteitä aiheesta on runsaasti. Osa asiantuntijoista uskoo alkoholien suurissa määrin ja säännöllisesti käytettynä heikentävän ihon pintakerrosta. Kun taas toiset väittävät alkoholien haihtuvan nopeasti sekä edistävän muiden ihonhoidon ainesosien imeytymistä iholle.\nKoska kymmenien mielipiteiden viidakkoon on helppo eksyä, keräsimme yhteen yleisimmät harhaluulot alkoholin vaikutuksista ihonhoidossa. Vaikka alkoholeilla on melko huono maine ihonhoidossa, yllättävää on, etteivät kaikki (jos mitkään) alkoholit ole todellisuudessa haitallisia ihollemme.\nVäite 1. Kaikki alkoholit ovat pahasta\nAlkoholit voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään – kuivattaviin ja kosteuttaviin alkoholeihin. Suurin osa alkoholeja karttavista kosmetiikan käyttäjistä pyrkivät välttämään juuri kuivattavia alkoholeja, kuten etanolia ja isopropyylialkoholia. Näitä alkoholeja käytetään esimerkiksi säilöntäaineina sekä ihonhoitotuotteiden koostumusta parantavana ainesosana.\nKosteuttaviin alkoholeihin voidaan laskea rasva- ja vaha-alkoholit. Näitä alkoholeja kerätään kasvien, kuten esimerkiksi kookoksen, rasvahapoista. Ihonhoitotuotteiden ainesosalistoista voit tunnistaa nämä alkoholit nimellä: cetyl, stearyl ja cetearyl alcohol. Nämä alkoholit auttavat kosteuttamaan ihoa ja antavat ihonhoitotuotteille miellyttävän voidemaisen tekstuurin.\nVäite siitä, että kaikki alkoholit olisivat haitallisia on siis selkeästi väärä.\nVäite 2. Alkoholia sisältäviä tuotteita kannattaa välttää\nKosteuttavia alkoholeja ei ole tarvetta vältää. Kaikki ihotyypit, etenkin kuivaan ihoon taipuvaiset, voivat hyötyä näistä kosmetiikan raaka-aineista. Kosteuttavat alkoholit ovat erinomaisia emollientteja, jotka auttavat ylläpitämään ihon kosteustasapainoa.\nJos ihosi on hyvin kuiva tai herkkä, runsaasti kuivattavia alkoholeja sisältävät tuotteet voivat lisätä kuivuuden tunnetta ihollasi. Kuivattavien alkoholien suhteen oleellisinta on tarkistaa alkoholin määrä käyttämässäsi tuotteessa. Mikäli tuotteen ainesosaluettelo eli INCI-lista ei mainitse kuivattavaa alkoholia seitsemän ensimmäisen ainesosan joukossa, on todennäköistä, että tuote sisältää hyvin vähän alkoholia eikä siten yksinään aiheuta merkittäviä negatiivisia vaikutuksia ihollasi.\nAlkoholeja sisältäviä tuotteita ei siis tarvitse välttää kuin ruttoa. Tärkeintä on tiedostaa, mitkä alkoholit sopivat omalle iholle ja mitkä eivät.\nVäite 3. Alkoholit sopivat erityisesti akne iholle\nKuivattavia alkoholeja sisältävät ihonhoitotuotteet auttavat poistamaan iholta talia ja voivat siten tuntua epäpuhtauksiin taipuvaisella iholla ihanalta. Lyhyellä aikavälillä iho saattaakin kiilellä aiempaa vähemmän.\nOngelmana pitkällä aikavälillä on alkoholien ihoa kuivattava vaikutus. Kun kasvot kuivuvat, pyrkii iho itse tuottamaan lisää talia ja näin kosteuttamaan ihoa sisältäpäin. Kun iho tuottaa talia entistä enemmän, riskinä on kiiltelyn sekä epäpuhtauksien vähittäinen lisääntyminen.\nRunsaasti kuivattavia alkoholeja sisältävät tuotteet eivät siis sovi akneen taipuvaiselle iholle.\nVäite 4. Alkoholit kuivattavat ihoa\nKuten aiemmin mainitsimme, osa alkoholeista todella saattaa kuivattaa ihoa. Tärkeintä kuivattavien alkoholien suhteen on tiedostaa oma ihotyyppi sekä käyttämäsi tuotteen alkoholipitoisuus. Jos sinulla on hyvin herkkä tai kuiva iho, on sinun hyvä tarkastaa käyttämiesi tuotteiden ainesosalistat, jotta voit varmistua tuotteen sisältämistä ainesosista.\nTiedätkö jo oman ihotyyppisi? >\nKaikki alkoholit eivät siis ole rakenteeltaan tai ominaisuuksiltaan samanlaisia. Erityisesti, jos ihosi on herkkä tai kuiva, on ainesosalistojen ensimmäiset ainesosat hyvä tarkistaa kuivattavien alkoholien varalta. Mitä enemmän tuote sisältää kuivattavia alkoholeja, sitä todennäköisempää on, että tuote kuivattaa ihoasi. Kuitenkin jos kuivattavaa alkoholia ei ole mainittu ensimmäisten ainesosien joukossa, on tutkimusten valossa epätodennäköistä, että ihosi reagoisi ihonhoitotuotteeseen negatiivisesti.\nBiochimica et Biophysica Acta, 2012, sivut 1410-1419\nExperimental Dermatology, 2009, sivut 821-832\nJournal of Controlled Release, 1992, sivut 299-304\nBritish Journal of Dermatology, 2007, sivut 74-81\nSkin Therapy Letter, 2005


Myydään Rivitalo 4 huonetta - Hämeenlinna Papinniitty Papinniityntie 44 D - Etuovi.com 7805965\nEtusivu > Hämeenlinna > Papinniitty > Kohde 7805965\n4h, k, kph / s, wc, vh, katettu terassi, 100,5 m², 124 900 €\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Papinniityntie 44 D, Papinniitty, Hämeenlinna (https://www.etuovi.com/kohde/7805965).\nTämä loistopaikalla sijaitseva edullinen perhekoti kaipaa uusia asukkeja!\nNykyaikaisella maalämmöllä varustettu rivitalon päätyasunto, johon mahtuu isompikin perhe. Olohuoneen ja keittiön jakaa saareke, joka tuo valoa ja avaruutta tähän kokonaisuuteen. Tilavat huoneet ja toimiva pohjaratkaisu takaa käytännöllisyyttä asumiseen. Olohuoneesta pääsy tilavalle, katetulle terassille. Mikäpä sen parempaa kuin istuskella omalla, aurinkoisella pihalla!\nMerja Patrakka LKV KiAT\nPapinniityntie 44 D, Papinniitty, Hämeenlinna Rivitalo, 4h, k, kph / s, wc, vh, katettu terassi 100,5 m², 124 900 €\n(Myyntihinta 124 013,53 € + Velkaosuus 886,47 €)\n124 013,53 €\n1 242,79 € / m² Ohje\nAutopaikkamaksu sähköllä 6,00 e/kk, taloussähkö kulutuksen mukaan, kaapeli-tv maksu 5,50e/kk\nSauna on uusittu 2005. Sähkökiukaalla ja puupaneelein varustettu.\nMuuta: Piharemonttilaina, päättyy 10.07.2019, lainan määrä 10.8.2018 1359,33EUR Päätyjen korjauslaina, päättyy 30.11.2018, lainan määrä 30.7.2018 833,87 Maalämpöhoitolaina, päättyy 15.4.2030, lainan määrä 16.4.2018 108400,02EUR Yhtiö siirtyi maalämpöön 6/2015. Maalämmön kustannuksia ei jaeta ainakaan toistaiseksi osakkaille, vaan on tarkoitus, että järjestelmän tuomalla säästöllä lainaa lyhennetään nykyisellä hoitovastikkeella. Kaukolämmön jäädessä pois jää myös kustannukset kaukolämmöstä pois, joten maalämmön ja kaukolämmön välisellä kustannuserotuksella maksetaan korot ja lainanlyhennykset (15 v. laina-aika).\nFI:7805965, AI:807195, CT:2017-10-16T16:48:46.126+03:00, MT:2019-01-17T14:18:06.441+02:00, PT:2017-10-16T16:48:46.116+03:00, OI:1708, DISI:351, CIC:TA11707


Vko 41 / 2002\nKahlasin tuossa läpi Veikko Huovisen teoksen "Rasvamaksa". Omaamatta sen erikoisempia ajattelijan lahjoja havaitsin hämmästyttäviä yhtäläisyyksiä eräisiin 1990-1992 -levyn kappaleisiin. Kysyisinkin, että onko kyse ihmeellisestä yhteensattumasta vai onko tullut perehdyttyä Rasvamaksan saloihin levyn synty aikoina?\nJarkko: Rasvamaksaa tuli luettua lapsuudessa niin paljon ettei Veikko voinut olla vaikuttamatta. Mutta tästähän on siis jo 25 vuotta aikaa.\nOnko etusivun Pakkahuoneen-kuvan kuvaaja T.Palsa kenties sukua hiljan kovasti julkisuutta saaneelle K.Palsalle?\nAi niin, olennaisuuksia pitäisi kai kysyä.\nNo, vaikka, että pelaatteko koskaan tietokonepelejä? Oletteko todenneet niitä kehittäviksi? No jaa...\nIloista mieltä ja voimia!\nJarkko: Hyvin kaukaista sukua, mutta sukua kumminkin, ja tässä tapauksessa ei suku edes ole pahin!\nTietokonepelit ovat jääneet jo vuosia sitten. Eivät suunnittele tarpeeksi hyviä pelejä, jotta niiden ääressä viitsisi aikaansa ( ja pelihahmoja ) tappaa.\nteän kaikki esiintymiset on etelässä ja mie en lappilaisena niihin pääse tulkaa välissä laphinki heittämään keikka ja kuvaamaan vaikka musiikkivideo komeissa maisemissa?\nJarkko: Meän kevätkiertueelha tullaan Laphiniki.\nKiitokset bändille Tampereen keikasta ja verkkoherra-Jarkolle myös kun jaksoi vastailla niin kärsivällisesti humalaisen tyttösen tyhmiin kysymyksiin silloin YO talolla!!! On kovin hauskaa huomata että maailmassa on vielä ystävällisiä ja kohteliaita ihmisiä!!! Jään odottelemaan innolla uutta levyä..\nJarkko: Ystävällisyys ja kohteliaisuus ovat ajoittaiset hyveemme, ja siihen ne sitten jäänevätkin.\nKiitokset loistavasta metelöinnistä Semifinalissa! Ainoa mikä jäi harmittamaan oli ajan nopea kuluminen. Olisitte saaneet viihdyttää meitä vielä useammallakin vanhalla biisillä. Uusi materiaali kuullosti heti ensimmäisellä kerralla hyvältä. Nyt vaan innolla odotellaan edes sitä ensimmäistä sinkkujulkaisua. Mitään ideaa aikataulusta?? jouluksi?? Eläkää hyvin, soittakaa kovaa!\nJarkko: Keväällä, maaliskuussa talitinttejä ja uusi pitkäsoittomme. Seuraavalla keikkarupeamalla enemmän niitä perinteisiä rallatuksia.\njoku kertoo minulle, etta ainaskin jarkko on jotenkin tykastynyt liimattaa. niin aikookohan jarkko hankkia liimatan runokokoelmaa, ellei jopa sita tulevaa nuottikirjaakin? ..ja miksei tuollaisista kuvataidenayttelyista ei ilmoitella kokoa kansalle. mina olisin voinut ostaa yhden, ihan vaikka vain lapsenlapsilleni.\nJarkko: Kyllähän Tommin runokirja pitää ostaa, etenkin kun suomalaisen runouden hankkiminen on jäänyt Nurmion runoiluihin ja niihin klassisiin Leinoon, Kailakseen ja Mustapäähän.\nKuunteletteko Bruce Springsteen:ia vapaaehtoisesti? (Eli, siis:) Tykkääkö kukaan YUP:n tyyppi Bossin musiikista?\nJarkko: Valtteri omistaa levyjään.\nMitä mieltä Jarkko olet seuraavista laulajista/yhtyeen keulahahmoista?\nIsmo Alanko (Hassisen Kone, Ismo Alanko säätiö jne..)\nJarkko Martikainen (YUP),\nGösta Sundqvist (Leevi and The Leavings),\nHeikki Salomaa (Lapinlahden Linnut),\nHiski Salomaa (yksi tunnetuimpia piisejä on esim. Lännen lokari)\nJarkko: Hiski Salomaa on kuningas, Gösta myös, Ismoa arvostan ja muista ei sitten niin suuresti sanottavaa olekaan. Itseäni olen jäävi kommentoimaan.\nhei Jarkko. Täällä eäs naishenkilö joka ei omista yhtään levyänne mutta on alkanut hiljalleen kiinnostua musiikistanne. Mitä levyänne suosittelisit ensi hankinnaksi?\nJarkko: Nämä ovat vaikeita asioita. Tällä arvonnalla "Normaalien maihinnousua" suositellaan.\nOletteko itse huomanneet vaiko tahatonta, siis tämän Homo Sapiens -laulun kovasti käyvä samankaltaisuus Tuomar' Nurmion Siionin tyttäret -lauluun. Ensin tulee semmoin raskas jynts ja sitten melodiaa ja kerto. Ja taas jynts.\nJarkko: Molemmat toki mainioita lauluja.\nApulannalla ja Nirvana -yhtyeelläkin on sellainen ´dum dum dum´ -kuiskailuosa ja kertosäkeessä sellainen raskas jynts jynts jynts. Ja mikä omituisinta, useammassakin kappaleessa!\nEhtikö Psychoplasma levyttää sinä aikana kun Martikainen paukutti bassoa kyseisessä orkesterissa?\nJarkko: Ei, mikä on sääli. Yhtye oli parhaita suomalaisia ikinä.\nNiin sitä vaan, että jos mä olisin kuuluisassa bändissä tai joytenkin muuten kuuluisa niin mun mielestä olis ihan älyttömän kivaa lukea ihmisten kysymyksiä ja palautteita.\nJarkko: Kuuluisuudesta nyt ei osaa sanoa yhtään mitään, mutta etenkin kun nuo tuoreen materiaalin keikat ovat takana, on mielenkiintoista lukea ihmisten reaktioita.\nSiis onko asia jopa näin, että tämä Jannosen Manne ei ole käyny ollenkaa edes rumputunneilla.Eli onkos hän ihka aito itseoppinut?Kai se ees jossain on käyny opetettavana? vai!?\nJarkko: Ei ole käynyt opetettavana. Janne on itseoppinut. Muut ovat opetettuja.\nHaluaisin tietää, että onko Lataamon laulajilta mahdollisesti tulossa levyä/levyjä koskaan?\nJarkko: Näillä näkymin ei. Mutta mistäpä tuotakaan aivan varmaksi tietää...


Arjen apu -ryhmä | Punainen Risti\nOlet tässä:Etusivu › Arjen apu -ryhmä\nArjen apu -ryhmä\nArjen apu -ryhmä antaa lyhytaikaista apua Kuopioon muuttaneille maahanmuuttajille. Teemoina on kotiin ja kodin turvallisuuteen liittyvät asiat, lähiympäristöön tutustuminen sekä kodin hankinnoissa avustaminen. Vapaaehtoistyö tapahtuu parityönä, tehtävään hälytetään whatsapp-ringin kautta.\nRyhmä kokoontuu arvioimaan toteutuneita tehtäviä, päivittämään työohjetta ja suunnittelemaan tulevan vuoden toimintaa keskiviikkona 19.9. klo 17 Puijonkatu 9. Tervetuloa mukaan kuulolle mikäli voisit olla apuna uusien kuopiolaisten kotouttamisessa.\nTulijan tukena ja ystävänä -koulutus Raumalla


Vaskiluodon Voiman kaasutuslaitoksesta investointipäätös - Vaskiluodon Voima\nVaskiluodon Voiman kaasutuslaitoksesta investointipäätös\nVaskiluodon Voima Oy:n hallitus on tehnyt Vaasan voimalaitoksen kaasutuslaitosta koskevan investointipäätöksen. Hankkeen kokonaisbudjetti on vajaa 40 M€, josta työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) myöntämällä investointituella katetaan arvion mukaan noin 10 M€. Kaasutuslaitoksen rakentaminen on tarkoitus aloittaa kesällä ja biokaasuttimen arvioidaan valmistuvan syksyllä 2012.\nSuunnitelmana on rakentaa nykyisen kivihiilivoimalaitoksen yhteyteen Vaasan Vaskiluotoon 140 MW:n biokaasutuslaitos. Kaasuttimella mahdollistetaan puu- ja peltoenergian sekä energiaturpeen käyttö olemassa olevan kivihiilivoimalaitoksen polttoaineena. Kotimaisesta biopolttoaineesta tuotetulla kaasulla voidaan korvata nykyisestä kivihiilen käytöstä 25-40 prosenttia. Määrä vastaa sitä polttoaineosuutta, joka tarvitaan kaukolämmön ja yhteistuotantosähkön tuotantoon.\nKaasutustekniikan soveltaminen mahdollistaa suhteellisen edullisen ja nopean bioenergian käyttöönoton Vaasassa. Samalla voimalaitoksen päästöt alenevat ja uusia työpaikkoja syntyy erityisesti polttoainehankintaan. Kaasutuslaitoksen tuoma vuotuinen pysyvä suora työllisyysvaikutus on noin 100 henkilötyövuotta. Kotimaisen polttoaineen hankinnan kautta aluetalouteen siirtyisi vuosittain noin 15 M€.