Fredrik II (keisari) – Wikipedia\nPyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari (1220–1250)\n(Ohjattu sivulta Saksan Fredrik II)\nFredrik II (26. joulukuuta 1194 – 13. joulukuuta 1250) oli Sisilian kuningas (1198–), Saksan kuningas (1212/1215–), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuodesta 1220 ja Jerusalemin kuningas 1225–1228. Fredrik II:n nuoruusvuosia leimasivat kiistat Saksan kuninkuudesta, myöhempiä vaiheita kiistat paavi Gregorius IX:n kanssa. Fredrik II kuului kuudennen ristiretken johtajiin. Hänet tunnetaan myös oppineisuudestaan ja laajasta kielitaidostaan.\nFredrik valittiin ensi kerran vuonna 1196 isänsä Henrik VI:n toiveesta Rooman kuninkaaksi. Saksalaisruhtinaat valitsivat hänet Nürnbergissä 1211 uudestaan kuninkaaksi. Hänet kruunattiin 1212 ja toistamiseen 1215 vastakuninkaana Saksan kuninkaaksi. Keisari Otto IV:n kuoltua 1218 Fredrikillä ei enää ollut haastajia ja myös Welfien suku tunnusti hänet kuninkaaksi.\n2 Apulian pojasta keisariksi\n3 Sisilian kuningaskunnan uudelleenjärjestely\n4 Ristiretkeilijä kirkonkirouksessa\n5 Konfliktit Saksassa ja uudet kiistat paavin kanssa\n6 Paavin ja keisarin kamppailun loppuvaiheet\n7 Viimeiset vuodet: takaiskuja ja menestyksiä\nFredrik II syntyi vuonna 1194 isänsä Sisilian kuninkaaksi kruunausta seuranneena päivänä. Joulukuussa 1195 Wormsin valtakunnanpäivillä Henrik VI nimesi poikansa seuraajakseen Saksan kuningaskunnan valtaistuimella. Seuraavan vuoden tammikuussa kuningas esitti Mainzin hovipäivillä ruhtinaille perintövaltakuntasuunnitelmansa. Suunnitelman mukaan ruhtinaat olisivat menettäneet oikeutensa kuninkaanvaaliin ja kuninkuudesta olisi tehty perinnöllinen. Vastineeksi ruhtinaiden suosiosta heidän suoraan valtakunnan alaisista läänityksistään olisi tehty niin ikään perinnöllisiä. Aluksi ruhtinaat vastustivat suunnitelmaa, mutta hyväksyivät sen huhtikuussa Würzburgin valtakunnanpäivillä. Samanaikaisesti Henrik neuvotteli paavi Celestinus III:n kanssa saadakseen tämän luopumaan perinteisestä oikeudestaan kruunata keisari. Paavi ei kuitenkaan suostunut tähän. Joulupäivänä 1196, kaksivuotispäivänsä aattona, Fredrik valittiin Frankfurtissa roomalais-saksalaisen kuningaskunnan kuninkaaksi.\nFredrik II:n syntymä.\nHenrik VI kuoli vuonna 1197 kesken ristiretkisuunnitelmien valmistelua. Tuolloin nuorta Fredrikiä ei ikänsä perusteella tunnustettu valtakunnan hallitsijaksi. Ainoastaan eräät Pyhällä maalla oleskelevat ruhtinaat uudistivat uskollisuudenvalansa Fredrikille. Henrik VI:n veli, Filip Schwabenilainen, ei aluksi osallistunut kamppailuun kuninkuudesta, vaan halusi pitää kuninkuutta veljenpojalleen varattuna. Hän oli yrittänyt noutaa Fredrikin Italiasta Saksaan, mikä ei kuitenkaan onnistunut. Welf-sukuinen Otto IV onnistui saamaan samoihin aikoihin kannatusta kuninkaaksi. Tällöin myös Filip antoi maaliskuussa 1198 valita itsensä kuninkaaksi. Pian tämän jälkeen myös Otto valittiin kuninkaaksi: näin Saksan kuningaskunnassa oli kaksi kilpailevaa kuningasta, joista kumpikaan ei aluksi pystynyt vakiinnuttamaan asemaansa.\nSisilian kuningaskunnassa Fredrikin äiti Constanza otti vallan käsiinsä, vannoi läänitysvalan paaville ja luopui poikansa oikeudesta Saksan kuninkuuteen. Näin Sisilian ja Saksan kuningaskunnat erosivat jälleen toisistaan. Toukokuussa 1198 Fredrik kruunattiin Palermossa Sisilian kuninkaaksi. Saman vuoden marraskuussa kuningatar kuoli. Testamentin määräyksen mukaisesti paavi Innocentius III määrättiin Fredrikin holhoojaksi. Innocentius käytti 1208 säilynyttä asemaansa rajoittaakseen keisarin oikeuksia Italiassa ja vahvistaakseen paavin valta-asemaa.\nVuonna 1208 paavi toimi myös välittäjänä tuolloin 14-vuotiaan kuninkaan ja 25-vuotiaan Constanzan avioliiton solmimiseksi. Constanza oli Aragonian kuninkaan sisar ja Unkarin kuninkaan leski. Fredrikin tuli tässä yhteydessä vakuuttaa, että Sisilia liitettäisiin Aragoniaan, mikäli hän ei saisi miespuolista perillistä. Vuonna 1209 solmitusta avioliitosta syntyi jo 1211 Fredrikin ensimmäinen poika Henrik.\nSaavutettuaan itsenäisyytensä Fredrik pyrki vuonna 1208 katalonialaisten ritareiden avulla saamaan jälleen haltuunsa kuninkaanmaat Sisiliassa. Holhoojakaudella paikalliset aateliset olivat ottaneet ne haltuunsa. Seurauksena oli sisilialaisaateliston kapina. Samanaikaisesti Saksassa Otto IV oli vakiinnuttanut asemansa kuninkaana Filipin kuoltua 1208. Paavin mielipide Saksan kuninkuuden suhteen vaihteli Oton ja Fredrikin välillä. Hänen tavoitteenaan oli kuitenkin erottaa Sisilia pysyvästi Saksan kuningaskunnasta. Hän kruunasikin Oton keisariksi vuonna 1209 tämän luvattua valtakuntien pysyvän erillisinä. Otto rikkoi kuitenkin lupauksensa ja alkoi valmistella maihinnousua Sisiliaan. Tällöin Innocentius III julisti keisarin kirkonkiroukseen ja siirtyi kannattamaan entistä holhokkiaan Fredrikiä.\nApulian pojasta keisariksiMuokkaa\nFredrik II kuvattuna kolikkoon.\nKun Filip IV oli kuollut ja Otto IV julistettu kirkonkiroukseen, Welfien vastaiset ruhtinaat valitsivat Fredrikin Bambergissa paavin vaikutuksesta keisariksi. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun vaalissa valittiin tuleva keisari eikä tavalliseen tapaan saksalais-roomalaisen valtakunnan kuningasta.\nFredrik hyväksyi valintansa huolimatta monien liittolaistensa vastakkaisista suosituksista. Oletettavasti hän pyrki ensi sijassa estämään Oton suunnitteleman maihinnousun Sisiliaan. Näytti epätodennäköiseltä, että Fredrik kuitenkaan kykenisi saamaan tosiasiallisesti haltuunsa Oton hallitsemaa valtakuntaa. Myös paavi suhtautui Fredrikin mahdollisuuksiin epäillen. Tämän vuoksi paavi myös halusi, että Fredrikin poika Henrik kruunattiin helmikuussa 1212 Sisilian kuninkaaksi, ennen Fredrikin lähtöä Saksaan. Roomassa hänet otettiin juhlallisesti vastaan. Ranskalaisista lähteistä peräisin olevien rahojen avulla Fredrik jatkoi matkaansa kohti pohjoista ilman suuria joukkoja. Vasta Churista alkaen hänellä oli sotilasseurue mukanaan.\nYlitettyään Alpit hän vihdoin saapui Konstanziin Bodenseen rannalla. Kaupunki valmistautui tuolloin ottamaan Otto IV:n vastaan, eikä Fredrikiä haluttu päästää kaupunkiin. Vasta kun paavin legaatti, Barin arkkipiispa Berard luki paavin ekskommunikaatiobullan, avattiin Fredrikille kaupungin portit. Kolme tuntia myöhemmin Otto IV saapui läheisestä Überlingenistä Konstanziin, jonne häntä ei kuitenkaan päästetty. Konstanzista alkoi Fredrikin menestyksekäs eteneminen Reinin yläjuoksulla. Anteliain lupauksin ja lahjoituksin hän varmisti valtakunnan eteläosien ylimystön tuen. Loppukesästä 1212 Otto vetäytyi Kölniin keräämään lisävoimia.\n5. joulukuuta 1212 suuri joukko ruhtinaita uudisti Frankfurtissa Fredrikin valinnan kuninkaaksi. Neljä päivää myöhemmin hänet kruunattiin Mainzin tuomiokirkossa – kuitenkin ilman aitoja kuninkaallisia insignioita. Jatkossa Fredrikiä pidettiin paavista riippuvaisena hallitsijana, olihan hän myös luvannut paaville palauttavansa ja säilyttävänsä kirkon oikeudet. Vastineeksi paavi lupasi tukea Fredrikin valtapyrkimyksiä alueilla, jotka olivat vielä Welfien kannalla.\nBouvinesin taistelu vuonna 1214 oli valtataistelun kannalta ratkaiseva. Tuolloin Welfien ja englantilaisten sotajoukot hävisivät ranskalaisjoukkoja vastaan käymänsä taistelun. Englantilaisten ja ranskalaisten sekaantuminen tilanteeseen johtui Innocentius III:n ja Englannin kuningas Juhana Maattoman välisestä kiistasta. Paavi oli antanut Ranskan kuninkaalle tehtäväksi valloittaa Englanti, minkä vuoksi Juhana liittoutui Welfien kanssa lyödäkseen Ranskan kuninkaan kanssa liittoutuneen Fredrikin. Oton tappion jälkeen Fredrik jatkoi valtapiirinsä laajentamista käymällä Reinin laakson kaupunkeja vastaan. Osa näistä ei vieläkään tunnustanut Fredrikiä hallitsijaksi. Heinäkuun 23. päivänä 1215 Fredrik kruunattiin jälleen, tällä kertaa Aachenissa. Tässä yhteydessä Fredrik lupasi myös lähteä ristiretkelle alkuvuodesta 1219.\nNeljännen lateraanikonsiilin yhteydessä vuonna 1215 paavi vahvisti Fredrikin valinnan keisariksi. Fredrik haki vaimonsa ja poikansa Saksaan ja otti itselleen Sisilian kuninkaan arvon. Tuolloin viisivuotias Henrik (VII) sai Schwabenin herttuakunnakseen sekä Burgundin rektoraatin.\nVuonna 1219 paavi Honorius III aloitti neuvottelut Fredrikin kanssa tämän lykkäytyneestä ristiretkihankkeesta. Toimeen päätettiin ryhtyä 21. maaliskuuta 1220. Fredrik ei kuitenkaan pysynyt aikataulussa, mihin vaikuttivat pitkäksi venyneet neuvottelut Sisilian kuningaskunnan asemasta. Huhtikuussa 1220 Fredrik valitutti poikansa Henrikin Frankfurtissa ruhtinasopposition vastustuksesta huolimatta Rooman kuninkaaksi. Vastineeksi hänen täytyi myöntää Saksan piispoille joukko kuninkaalle kuuluvia etuoikeuksia (regalia). Honorius III ei kuitenkaan hyväksynyt vaalia ja kielsi Henrikiltä myös aseman Sisilian kuninkaana.\nSaman vuoden elokuussa Fredrik lähti Italiaan. Keisariksi kruunauksen hän saavutti lupaamalla, että hallitsisi Sisiliaa ainoastaan perintöoikeutensa perusteella eikä osana keisarikuntaa. Kruunajaiset pidettiin 22. marraskuuta 1220 Roomassa. Fredrikin oleskellessa pitkään Italiassa valtakunnan hallinnosta huolehtivat Saksassa hänen poikansa, tämän holhoojat sekä keisarin epävapaat palvelusmiehet (ns. ministeriaalit).\nJo ensimmäisen Saksan-kautensa aikana Fredrik II pyrki palauttamaan valtakunnan maat kruunun haltuun. Ne olivat kutistuneet merkittävästi monivuotisten valtataisteluiden aikana. Tätä politiikkaa hän jatkoi myös myöhemmin. Hän saikin suuria alueita haltuunsa, erityisesti merkittävän eteläsaksalaisen Zähringer-aatelissuvun miesperillisten ketjun katkettua. Tällöin kuninkaan haltuun tulivat merkittävät Italian ja Saksan väliset alppisolat. Lisäksi Fredrik perusti 39 kaupunkia, erityisesti Lounais-Saksassa. Perustamalla kaupunkeja myös kirkon hallitsemille alueille hän pyrki samalla heikentämään hengelliseen säätyyn kuuluvien maanherrojen asemaa.\nSisilian kuningaskunnan uudelleenjärjestelyMuokkaa\nFredrik II vietti suurimman osan elämästään valtakuntansa eteläosissa, Apuliassa ja Sisiliassa (1221–1235, 1237–1250). Tuolloin hänen poikansa edustivat keisaria Saksassa. Sisiliassa ja Apuliassa Fredrik organisoi Sisilian kuningaskunnasta ensimmäisen modernin virkamiehistön avulla hallitun valtion, jonka hallinto keskitettiin Bysantin esikuvan mukaisesti.\nFredrik II, Capua\nVälittömästi keisariksi kruunauksen jälkeen Fredrik II siirtyi Sisiliaan mukanaan vain pieni seurue. Näin hän piti lupauksensa olla tuomatta vierasperäisiä ylimyksiä kuningaskunnan johtoasemiin. Capuassa hän antoi asetuksia, joiden tuli lopettaa aatelisten väliset vihanpidot (yksityissodat) ja palauttaa maanrauha. Lisäksi hän julisti kaikki 1189 jälkeen annetut lahjoitukset ja erioikeudet pätemättömiksi. Kaikki muut etuoikeudet tuli niin ikään vahvistuttaa uudelleen kuninkaan kansliassa. Kaikki kahden vuosikymmenen aikana rakennetut linnat siirrettiin kuninkaan haltuun. Näin Fredrik sai haltuunsa joukon linnoitettuja tukikohtia ympäri kuningaskuntaansa sekä hyvän käsityksen kruunun oikeuksista eri puolilla Sisiliaa. Aatelisten vastarinta kukistui seuraavien kahden vuoden aikana maalaisaateliston tuella. Seuraavassa vaiheessa keisari rajoitti myös tämän alemman aateliston oikeuksia. Paavi Honorius III protestoi Fredrikin toimia vastaan, mutta ei voinut tosiasiallisesti vaikuttaa tilanteeseen.\nToukokuussa 1221 Fredrik antoi lisää asetuksia, joissa kiellettiin ulkomaalaisten kauppiaiden suosiminen. Nämä määräykset kohdistuivat varsinkin Genovan ja Pisan merivaltoja kohtaan. Hän käynnisti laivastonrakennusohjelman ja laajensi kuninkaan kontrollia kaupankäyntiin nähden. Seuraavien vuosien aikana hän kukisti viimeiset saarella vielä oleskelevat saraseenit. Nämä siirrettiin Pohjois-Apuliaan, missä heitä käytettiin kruunun mailla työvoimana ja otettiin armeijan palvelukseen paavia vastaan käydyissä konflikteissa.\nPohjois-Apuliassa Fredrik rakennutti kuuluisan Castel del Monte -linnan ja perusti 1224 Napolin yliopiston (nykyinen Università Federico II), jonka tehtävä oli kouluttaa viranomaisia valtiokoneiston käyttöön. Kuningaskunnan asukkaat määrättiin opiskelemaan yksinomaan Napolin yliopistossa. 1226 perustettiin myös Salernon lääketieteellinen yliopisto. Fredrik osoitti myös omaa kiinnostusta luonnontieteisiin: hän laati teoksen haukkametsästyksestä.\nFredrik II teki myös taloudellisia uudistuksia. Hänen aikanaan laskettiin liikkeeseen augustaalit, jotka olivat Euroopan ensimmäiset kultarahat moneen sataan vuoteen.\nKeisarin pyrkimykset saada myös kirkko valtansa alaisuuteen jäivät vaille suurempaa menestystä. Siten hän epäonnistui myös pyrkimyksessään saada oikeus nimetä Sisilian 150 hiippakunnan piispat. Seuranneet vastakkainasettelut kärjistyivät jatkuvasti. Samoihin aikoihin osui myös riita ristiretken järjestämisestä. Lopulta Fredrik II julistettiin kirkonkiroukseen.\nSaksassa yksi Fredrikin toiminnan painopisteistä oli pohjoisessa. Tanskan kuningas Knut oli onnistunut laajentamaan valtapiiriään Baltian suunnalla. 1223 Schwerinin Henrik vangitsi Tanskan kuningas Valdemar II:n. Tämän jälkeen Fredrik II liittoutui Bremenin ja alueen aatelisten kanssa Tanskaa vastaan. Lisäksi hän otti 1224 vasta kristinuskoon kääntyneet baltit suojelukseensa huolimatta siitä, että myös paavi Honorius III vaati itselleen Baltian suojaherruutta. 1226 Fredrik valtuutti Saksalaisen ritarikunnan toimimaan Baltiassa ja taistelemaan preussilaisia vastaan. Näin Fredrikin ja paavin tarkoitusperät Itämeren alueella olivat vastakkaisia.\nFredrik oli myös lupautunut lähtemään ristiretkelle Pyhälle Maalle. Marraskuussa 1225 hän oli avioitunut Brindisissä Jerusalemin kuningatar Isabella (Jolanda) II:n kanssa. Samana päivänä hän julistautui myös Jerusalemin kuninkaaksi. Isabella kuoli jo 1228 tulevan Konrad IV:n syntymän yhteydessä. Avioliiton myötä Hohenstaufien suvulle siirtyi kuitenkin Jerusalemin kuningaskunnan valtaistuin.\n1227 Fredrik lykkäsi jälleen kerran lähtöään ristiretkelle. Tuolloin paavi Gregorius IX julisti hänet kirkonkiroukseen. Kirkonkirouksen taustalla vaikutti paitsi ristiretken lykkäytyminen ja ristiriidat Itämeren alueella, myös keisarin pyrkimys hallita Sisilian kirkollisorganisaatiota. Lisäksi Fredrik pyrki ottamaan haltuunsa paavin hallitsemia alueita julistamalla ne valtakunnalta saaduiksi läänityksiksi. Myös hänen armeijansa toimivat Pohjois-Italiassa.\nFredrik II (vasemmalla) tapaa al-Kamil Muhammad al-Malikin\nKirkonkirouksesta huolimatta Fredrik käynnisti 1228 kuudennen ristiretken, mikä periaatteessa oli kirkonkiroukseen julistetulle kiellettyä. Paavi kiristi tällöin kirkonkirousta vapauttamalla Sisilian ja valtakunnan aateliston keisarille annetusta uskollisuudenvalasta. Kesällä 1228 Kyproksesta tuli jälleen valtakunnan läänitys. Pyhällä maalla Fredrik ei juurikaan saanut tukea. Samaan aikaan paavi valmistautui sotaretkeen Pohjois-Italiassa, mikä teki keisarille välttämättömäksi palata takaisin Italiaan. Fredrik ei näytä varsinaisesti pyrkineenkään sotilaalliseen yhteenottoon islaminuskoisten kanssa, vaan diplomaattisiin yhteyksiin sulttaani al-Kamilin kanssa. Viisi kuukautta kestäneiden neuvottelujen jälkeen Fredrik ja sulttaani solmivat Jaffan rauhansopimuksen, joka takasi kristittyjen vallan Jerusalemissa. Tähän Fredrik IV sai sulttaanin myöntymään selitettyään, että Jerusalem oli kristityille tärkeä, vaikkei sillä ollut suurta strategista merkitystä. Myös Nasaret ja Betlehem siirtyivät kristityille. Lisäksi sovittiin kymmenvuotisesta aselevosta. Rauhansopimuksen kummallakin puolella sopimusta vastustettiin laajasti. Paavi ei sitä hyväksynyt, koska hänen mukaansa vääräuskoisia vastaan oli taisteltava eikä tehtävä kauppoja heidän kanssaan.\nMaaliskuussa 1229 Fredrik II kruunasi itsensä Jerusalemin kuninkaaksi patriarkka Geroldin kieltäydyttyä kruunaamasta häntä. Paikalliset paronitkaan eivät pitäneet kruunausta pätevänä; he pitivät Fredrikiä korkeintaan poikansa Konradin sijaishallitsijana. Keisari jätti kaupungin ja Pyhän Maan pian kruunajaisten jälkeen ja lähti Brindisiin.\nPalattuaan Palestiinasta Fredrik kävi sotaa paavin sotajoukkoja vastaan. Nämä olivat tunkeutuneet Sisilian kuningaskuntaan. Suhteellisen pian keisari kykeni varmistamaan alueen hallinnan. Vielä taistelujen ollessa käynnissä alkoivat myös neuvottelut kirkonkirouksen kumoamiseksi. Kesällä 1230 Fredrik II tekikin paaville joukon myönnytyksiä, jotka koskivat kirkollisten vaalien vapautta, kirkollisten virkojenhaltijoiden palauttamista toimiinsa, hengellisen säädyn vapauttamista maallisten tuomioistuimien alaisuudesta, kirkon verovapautta ja Fredrikin luopumista vaatimuksistaan kirkkovaltion alueella. Vastineeksi Gregorius IX myöntyi kirkonkirouksen peruuttamiseen, mikä tapahtui vuonna 1231. Fredrik ei kuitenkaan noudattanut jatkossa lupauksiaan, mikä tuli johtamaan uuteen konfliktiin paavin kanssa.\nKonfliktit Saksassa ja uudet kiistat paavin kanssaMuokkaa\n1231 alkaen Fredrikin ja hänen poikansa Henrikin näkemyserot Saksassa noudatettavasta politiikasta voimistuivat. Henrik oli jatkanut isänsä jäljillä ruhtinaita vastaan. Nyt keisari tarvitsi kuitenkin liittolaisia paavia vastaan – siksi hän julisti usein poikansa antamia määräyksiä pätemättömiksi. Lopulta Henrik liittoutui Lombardian kaupunkien sekä useiden keisarinvastaisten saksalaisylimysten kanssa. Näiden joukossa merkittävimpiä olivat Augsburgin, Würzburgin, Wormsin, Speyerin ja Strassburgin piispat sekä Fuldan apotti.\nPaavi Gregorius IX julisti keisarin pojan kirkonkiroukseen ja keisari lähti Saksaan. Heti hänen saavuttuaan maahan keisarinvastainen nousu talttui lähes taisteluitta. 1235 Wormsissa Henrik joutui tuomiolle. Hänen liittolaisensa armahdettiin, kuninkaan poika sen sijaan tuomittiin viralta ja vankeuteen Sisiliassa. Saman vuoden elokuussa Fredrik julisti Mainzin valtakunnanpäivillä yleisen maanrauhan. Valtakunnanpäivien päätöksissä korostettiin kuninkaan asemaa ns. regalioiden, kuninkaallisten etuoikeuksien, haltijana. Lisäksi painotettiin Fredrikin asemaa ylimpänä tuomioherrana ja perustettiin valtakunnan hovituomarin virka. Uudelleenjärjestelyjen esikuvana olivat Fredrikin uudistukset Sisiliassa. Kuitenkin Fredrikin tavoitteet olivat vain osin toteutettavissa asemastaan tietoisten ruhtinaiden vastustuksen vuoksi. Seuraavana vuonna suunniteltua keskitettyä taloushallintoa ei koskaan saatu toteutettua. 1237 Fredrik valitutti poikansa Konrad IV:n Wienissä uudeksi kuninkaaksi ja tulevaksi keisariksi epäonnistuttuaan Mainzin valtakunnanpäivillä tässä suhteessa.\nSaksassa Fredrikin ja paavin intressit olivat yhteneväisiä – näkemykset joutuivat kuitenkin ristiriitaan etelässä. Gregorius IX suunnitteli yleisen asetuskokoelman laatimista Sisiliaa varten. Fredrik pyrki toimimaan nopeammin vahvistaakseen omaa asemaansa Sisiliassa ja profiloituakseen lainsäätäjänä. Siksi hänen aloitteestaan laadittiin pikaisesti lakikokoelma, joka tunnetaan Melfin konstituutioiden nimellä. Lainsäätäjänä Fredrik näki itsensä antiikin roomalaisen tradition jatkajana.\nFredrikin vaatimukset Lombardian ja Milanon suhteen käynnistivät konfliktin viimeisen kuuman vaiheen, johon yhdistyi voimakkaita eskatologisia piirteitä. 1236 keisari julisti sodan valtakunnan ja itsenäisten kaupunkien välille. Lombardialaiset eivät halunneet purkaa kaupunkiliittoaan, mitä keisari vaati. Syksyyn 1237 mennessä kumpikaan osapuolista ei kyennyt ratkaisemaan konfliktia sotilaallisesti. Vasta marraskuussa 1237 keisari ratkaisi Cortenuovan taistelussa sodan hyväkseen. Hän vaati Milanoa antautumaan ehdoitta, mihin ei suostuttu. Edes palkkasotilain vahvistettu armeija ei kyennytkään lopullisesti pakottamaan Milanoa ja muita kaupunkeja tahtoonsa.\nSamanaikaisesti kiista paavin kanssa kiristyi edelleen. Enzio, Fredrikin vanhin avioton poika, avioitui lokakuussa 1238 Sardinian perijättären kanssa ja otti itselleen saaren kuninkaan arvonimen. Pyhä istuin piti itseään Sardinian lääninherrana eikä paavi tunnustanut Enzion asemaa. Vielä merkittävämpi oli kuitenkin eturistiriita Bysantin suunnalla. Paavin toiminta tähtäsi 1237 ristiretkeen, jonka oli tarkoitus tukea latinalaisen keisari Balduin II:n taistelua Bysantin keisari Johannes III:ta vastaan. Italian sodissa Fredrikillä oli ollut käytössään bysanttilaisia palkkasotilaita. Vastineeksi hän sulki useita satamia, mikä hankaloitti ristiretkelle lähtemistä. Paavi ryhtyi vastaiskuun: propagandakampanjassa Fredrik samastettiin Antikristukseen, hän välitti Genovan ja Venetsian välille liittosopimuksen. Liitto loi laivaston, jolle olisi mahdollista uhata myös Sisiliaa. Paavi onnistui myös kukistamaan Rooman kaupungissa keisarimielisen aateliston ghibelliinipuolueen.\nTässä jännittyneessä tilanteessa kuolivat alkuvuonna 1239 sekä saksalaisen ritarikunnan Hermann Salzalainen sekä kardinaali Tuomas Capualainen, jotka olivat toimineet välittäjinä keisarin ja paavin välisissä neuvotteluissa. Vastakkainasettelu kiristyi vielä, kun Fredrik osoitti maaliskuussa 1239 kardinaalikollegiolle kirjeen, jossa hän syytti Gregorius IX:n liittoutuneen kapinallisten lombardikaupunkien kanssa. Paavi vastasi uudella pannajulistuksella kymmenen päivää myöhemmin. Keisaria suomittiin harhaoppisuudesta.\nPaavin ja keisarin kamppailun loppuvaiheetMuokkaa\nFredrik reagoi ekskommunikaatioon jättämällä kaikki paavin Sisiliaa koskevat vaatimukset huomioimatta. Hän kokosi suuren armeijan ja antoi organisoida hallinnon perusteellisesti uudestaan sekä siviili- että sotilashallinnon osalta. Keisari sulki rajat ja karkotti paavia lähellä olevat kerjäläisveljestöt maasta. Kotimaista papistoa kiellettiin noudattamasta interdiktiä. Lisäksi Fredrik päätti itse piispanistuimien täyttämisestä. Myös keisarille kuuluvat alueet Manner-Italiassa organisoitiin Sisilian mallin mukaisesti jakamalla ne kymmeneen kenraalivikariaattiin. Enzio nimitettiin käskynhaltijaksi. Hallinnosta vastasivat ensi sijassa eteläitalialaiset virkamiehet.\nKeisarin kanslia toimi tässä tilanteessa poikkeuksellisen aktiivisesti ottaen yhteyttä kardinaaleihin, Rooman porvaristoon ja ennen kaikkea kristikunnan ruhtinaihin. Näissä yhteydenotoissa korostettiin toistuvasti keisarin pyrkimystä rauhaan. Kirjeissä käytettiin raamatullista kieltä ja esimerkiksi kirjeessä valtakunnan ylimystölle 1239 paavia syytetään konfliktista. Paavi puolestaan käytti vastineessaan Ilmestyskirjasta peräisin olevia ilmaisuja esittäen Fredrikin todellisena Antikristuksena, merestä nousevana raivoavana petona.\nTämänkaltaiset kirjeet ovat selitettävissä ajan kiliastisten käsitysten valossa. Joakim Fiorelainen oli ennustanut Antikristuksen edeltäjien tuloa maan päälle ennen vuotta 1260, jolloin itse Antikristus tulisi ilmestymään maailmaan. Toisaalta Fredrik esitettiin näissä kirjeissä messiaanisena keisarina ja paavi Babylonin huorana; paavillisissa kirjeissä konflikti esitettiin Antikristuksen ja enkelipaavin välisenä kamppailuna. Fredrik II itse suunnitteli jopa uuden uskonnon perustamista, jossa hän itse olisi ollut Messias ja hänen ministerinsä Pietro della Vigna Pyhää Pietaria vastaavassa asemassa. Myöhemmin hän kuitenkin syytti Pietro della Vignaa salahankkeista ja vangitsi hänet, minkä jälkeen tämä teki itsemurhan.\n1241 Fredrik otti vangiksi useita piispoja, mikä esti Roomaan koollekutsuttua konsiilia tuomitsemasta hänet. Paavi Gregorius IX kuoli elokuussa 1241, mikä keskeytti konfliktin joksikin aikaa Fredrikin odottaessa uuden paavin valintaa. Paavin vaali lykkääntyi kesään 1243 saakka. Ghibelliiniperheeseen kuulunut uusi paavi Innocentius IV oli maineeltaan keisarillismielinen, mutta virkaan noustuaan hänestä tuli päättäväinen paavin valtapyyteiden edistäjä. Rauhanneuvotteluja kuitenkin jatkettiin, ja maaliskuussa 1244 ne johtivat alustavaan sopimukseen. Tällöin Fredrik lupasi vetäytyä Kirkkovaltiosta, paavi puolestaan lupasi peruuttaa kirkonkirouksen.\nLopullinen rauhansopimus jäi kuitenkin solmimatta, sillä kiista lääninherruudesta Sisiliassa ja Lombardiassa sekä kysymys lombardialaiskaupunkien asemasta rauhassa osoittautuivat ratkaisemattomiksi. Siten Innocentius IV uudisti pannajulistuksen pääsiäisenä 1245. Mongolien lähestyminen 1245 johti vielä lyhytaikaiseen välien lämpenemiseen ennen kuin paavi julisti Lyonin kirkolliskokouksessa saman vuoden heinäkuussa keisarin ja Enzion viraltapannuiksi. Perusteluina olivat Fredrikin uskottomuus paavillisen läänityksen haltijana, rauhan rikkominen, jumalanpilkka sekä kerettiläisyys. Keisari ei luonnollisestikaan tunnustanut viraltapanoa.\nSaksassa keisari pyrki parantamaan 1232 alkaen jännittynyttä suhdetta Wittelsbach-aatelissuvun kanssa. Samalla hän loukkasi Mainzin arkkipiispan territoriaali-intressejä. Aiemmin keisarimielinen arkkipiispa Siegfried III siirtyikin paavin kannattajaksi. Yhdessä Kölnin arkkipiispa Konrad Hochstadenilaisen kanssa hänestä tuli merkittävin paavin politiikan edustaja Saksassa.\nViimeiset vuodet: takaiskuja ja menestyksiäMuokkaa\nFredrik II:n sarkofagi.\nKeisarin viraltapanon jälkeen valittiin 1246 Saksassa Henrik Raspe kuninkaaksi. Vastakuningas kuoli kuitenkin jo seuraavana vuonna. Tämän jälkeen oppositio valitsi kuninkaaksi Wilhelm Hollantilaisen. Valinta merkitsi samalla Reinin alajuoksun ruhtinaiden siirtymistä Hohenstaufien vastustajien leiriin. Toisaalta Baijerin Otto II antoi tyttärensä Konrad IV:lle, näin hänestä tuli keisarisuvun mahtavin tukija Saksassa.\nItaliassa Fredrik jatkoi jälleen sotaretkiä kapinoivia kaupunkeja vastaan käyden samanaikaisesti neuvotteluja paavin kanssa. Oli ilmeistä, että keisaria ei voinut kukistaa sotilaallisesti. Keskitetty Sisilian hallintokoneisto tuotti keisarille tasaisesti tuloja ja kaupungit olivat keskenään kiistoissa jakautuen keisarin kannattajiin ja vastustajiin. Tässä tilanteessa keisarin vastustajat yrittivät 1246 attentaattia, joka kuitenkin epäonnistui. Tämän jälkeen useita keisarin luottomiehiä teloitettiin. Enzio puolestaan joutui toukokuussa 1249 bolognalaisten vangiksi.\nKun kaikki näytti viittaavan keisarin tappioon, muuttui tilanne jälleen alkuvuodesta 1250. Saksassa Konrad jatkoi sotaretkeä vastakuningas Wilhelm Hollantilaista vastaan. Useat pohjoisitalialaiset kaupungit siirtyivät puolestaan keisarin puolelle. Paavi joutui ahdinkoon ja tarjosi Ranskan Ludvig IX:n ehdotuksesta keisarille neuvotteluja.\nFredrik kuitenkin kuoli joulukuussa 1250 Castel Fiorentinossa Apuliassa. Kuolinvuoteellaan hän avioitui Biancan kanssa tehdäkseen heidän yhteisestä pojastaan Manfredista legitiimin vallanperijän. Fredrikin porfyyrikivestä tehty sarkofagi sijaitsee nykyään Palermon tuomiokirkossa, jonne myös hänen vanhempansa Henrik VI ja Constanza sekä isoisä, normannikuningas Roger II on haudattu.\nFredrik II ja kotka, kuvitusta De arte venandi cum avibus -teoksen toisella sivulla.\nValtionpäämiehen ja sotilaan roolin ohella Fredrik II:lla oli tutkijan ja skeptikon mieli: hän ei uskonut asioihin, joita ei voinut järjellä selittää. Koska hän suhtautui uskontoihin kriittisesti, hänen vastustajansa väittivät hänen kirjoittaneen kirjan nimeltä De tribus impostoribus (suom. kolme petkuttajaa), jotka olisivat olleet Mooses, Jeesus ja Muhammed Tällaista kirjaa ei ollut olemassa, mutta sen kirjoittamisesta syytettiin myöhemmin useita muitakin kirkon vastustajia.\nFredrik II:n skeptisyyteen liittyy hänen intohimonsa haukkametsästykseen, josta aiheesta hän 1240-luvulla kirjoitti pojalleen Manfredille omistetun teoksen De arte venandi cum avibus. Teos on kirjoitettu latinaksi ja perustuu pitkälti Fredrikin itsensä tekemiin havaintoihin ja niiden selityksiin. Se oli paljon aikaansa edellä, ja vasta satoja vuosia myöhemmin lintutieteilijät pystyivät esittämään vastaavia tosiasioita lintujen elämästä. Fredrik hankki tunturihaukkoja aina Lyypekistä ja Grönlannista asti, ja hänen palveluksessaan oli viitisenkymmentä haukkametsästäjää.\n↑ a b c d e f g h i j k Bertrand Russell: Länsimaisen filosofian historia poliittisten ja sosiaalisten olosuhteiden yhteydessä varhaisimmista ajoista nykyaikaan asti, 1. osa , s. 521–525, WSOY 1992, ISBN 951-0-17867-5\nWolfgang Stürner, Friedrich II. (I–II). Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 1992, 2000.\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fredrik II Wikimedia Commonsissa\nOtto IV Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan hallitsija\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Fredrik_II_(keisari)&oldid=20144495”\nViimeksi muokattu 2. joulukuuta 2021 kello 12.17\nSivua on viimeksi muutettu 2. joulukuuta 2021 kello 12.17.


Väliovet | Uuteen kotiin\nVäliovia pohdittiin meillä pitkään ja hartaasti. Halusimme jotain lämmintä betonin vastakohdaksi, mutta ihan helppoa ei ollut löytää mieluisia ovia. Vertailtiin hintoja ja mietittiin, kuinka paljon oikeastaan haluamme sijoittaa tähän osa-alueeseen. Ihastuin CWP:n oviin, mutta hinta vähän kirpaisi. Vaihtoehdoksi en löytänyt kuin tammiset ovet, mutta niiden ulkonäkö ei ollut kuitenkaan sitä mitä etsittiin.\nKompromissina päädyimme lopulta tilaamaan CWP:ltä viiluovet ykköskerrokseen. Hyvä oli valinta, pidän ovista todella paljon.\nCWP:n viiluovet meillä on siis ykköskerroksen makuuhuoneessa, vessassa ja eteisessä olevassa vaatehuoneessa. Tykkään!\n(yllä olevassa kuvassa eteisessä vielä väliaikainen matto, joka on sittemmin korvattu Pappeliinalla)\nOven pinta on jännän näköinen, elävä, mutta kuitenkin harmoninen.\nVastapainoksi yläkertaan lasten huoneisiin ja kylppäriin laitettiin ihan tavalliset valkoiset laakaovet:\nNämä miellyttävät silmääni enemmän kuin peiliovet ja toimivat hyvin yläkerrassa.\nKellarin väliovet saatiin paikoilleen jokunen viikko sitten ja sielläkin valinta kohdistui tavalliseen laakaoveen. Ovet johtavat kodinhoitohuoneeseen, vessaan ja harrastustilaan. Listat puuttuvat kellarista vielä, joten ulkonäkö on karuhko.\nSuurin panostus kohdistuu tällä hetkellä pihan suuntaan. Pihallamme on nyt viisi lavallista multaa, joten pihasuunnitelmia tehdään kovaa tahtia. Terassin materiaalia mietitään kovasti myös, tällä hetkellä suurin mielenkiinto kohdistuu lehtikuuseen. Palailen tähän aiheeseen piakkoin!\nKategoria(t): ovet Avainsana(t): cwp, ovet, väliovet. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\n4 kommenttia artikkeliin ”Väliovet”\non 2 toukokuun, 2015 at 00:35\nKauniit ovet! Täällä pohditaan kuumeisesti pinta- ja ovivaihtoehtoja 🙂\non 3 toukokuun, 2015 at 12:54\nKiitos! Täytyykin tulla kurkkaamaan teidän valintoja. 🙂\non 11 toukokuun, 2015 at 14:47\nOtitteko tammen sävyn? Heidän omilla sivuillaan väri näyttää jotenkin tummemmalta.\nMeillä myös cwp nyt vaihtoehdoista ykkösenä 🙂 Koivua pohditaan, kun ei haluta kovin tummia ovia.\non 14 toukokuun, 2015 at 21:47\nMeillä on CWP:n läpivärjätty tekninen koivuviilu. Tämä on ainakin minun silmääni tosi kaunis sävy.


maksutavat – Selahliving\nCashmere & neuleet\nJulisteet & huonetaulut\nVisa, Paypal, Visa Electron tai MasterCard\nVerkkopankkimaksamiseen liittyvän maksu- ja rahoituspalvelun toteuttaa Checkout-verkkomaksupalvelu yhteistyössä suomalaisten pankkien ja luottolaitosten kanssa\n( tarkemmat yhteystiedot: www.checkout.fi / puh: 0800 552 010 )\nMaksun voi suorittaa myös Paypal-tilin kautta.\nVerkkokaupassa myytäviä tuotteita toimitetaan ainoastaan Euroopan alueelle.\nWe only deliver in Europe.\nKäytämme lähetysten toimittamiseen Suomen Postia sekä Matkahuoltoa.\nToimituksiin lisäämme käsittely- ja postituskulut 7,90 euroa. Mikäli palautat tuotteen / tuotteita tilaukseltasi, pidätämme palautettavasta rahasummasta palautuskulun 7,90€. Kookkailla tai erilliskäsittelyä vaativilla tuotteilla toimitusmaksu on 15€.\nIsojen huonekalujen toimituksesta sovitaan aina erikseen.\nTuotteet lähetetään tavallisimmin seuraavan arkipäivän aikana. Lähetyksen saavuttua noudettavaksi saat sähköisen saapumisilmoituksen. Tuotteet ovat tämän jälkeen välittömästi noudettavissa. Asiakastiedoistasi pystyt seuraamaan paketin kulkua kun olet kirjautuneena verkkokauppaan.\nPyrimme poistamaan väliaikaisesti loppuneet tuotteet verkkokaupasta, mutta jos jokin tilaamasi tuote on loppu, olemme sinuun yhteydessä puhelimitse tai sähköpostitse. Tilaukset pyritään toimittamaan täydellisinä. HUOM! Jos tilauksessa on tuotteita, joille on ilmoitettu poikkeava toimitusaika, koko tilaus toimitetaan vasta puuttuvan tuotteen saavuttua.\nTuotteen palautus ja reklamointi\nKaikista palautuksista on sovittava aina kanssamme etukäteen. Palautusaika paketin noutohetkestä on 14 vuorokautta. Palautuksista, joista ei ole etukäteen informoitu, veloitamme 10€ erillisen käsittelykulun. Palautuksissa olethan ensin yhyteydessä meihin info@selah.fi tai puhelimitse 045-6465497 / myynti.\nErityishuomioitavaa osa-maksuvaihtoehdoissa: vaikka palauttaisit koko tilauksesi maksettavaksi jää palautuksen postitusmaksu ja laskutuslisä.\nPOSTIN kautta lähtevissä paketeissa on mukana palautustarra, jonka liimaamalla paketin päälle tuotteen saa palautettua postitse. Mikäli teet palautuksen koko tilaukselle, pidätämme palautettavasta summasta palautuskulun 7,90€. Jos palautat tuotteen, jonka mukana on tullut kaupanpäällinen on myös kaupanpäällinen palautettava.\nPakkaathan tuotteet huolellisesti, erityisesti jos ne ovat helposti särkyviä, mieluiten niihin paketteihin joissa ne ovat saapuneetkin. Mikäli tuote on huonosti pakattu palautettaessa ja se rikkoutuu matkalla, emme palauta rahoja tuotteesta!\nMaksu palautetaan alkuperäisessä maksussa käytetyn maksutavan mukaisesti tuotteen palauduttua meille. Palautukseen tarvitaan erillinen sopimus ja yhteydenotto info@selah.fi / 045-6465497 myynti\nValitettavasti huolellisesta pakkaamisesta huolimatta paketit ei aina onnistu kulkeutumaan ehjänä perille. Tämän takia on hyvä jo lähetystä noudettaessa tarkistaa paketin kunto ja mahdolliset vauriot paketissa. Mikäli lähetys on vaurioitunut kuljetuksessa, tee jo heti noutovaiheessa vahinkoilmoitus toimipisteeseen. Ota myös yhteys meihin info@selah.fi , niin sovimme uuden tuotteen toimituksesta.\nPeruutuksen tekeminen on mahdollista heti tilauksen teon jälkeen kunnes tilaus on käsitelty. Voit tehdä peruutuksen puhelimitse tai sähköpostilla. HUOM! Peruuttaminen ei ole mahdollista kun paketti on toimitettu. Noutamatta jättäminen ei vastaa peruutusta.\nMikäli haluat vaihtaa tilaamasi tuotteen toiseen kokoon tai tuotteeseen on uudesta toimituksesta maksettava postikulut 7,90€.\nLähetettävät tuotteet pakkaamme ensisijaisesti kierrättäen meille saapuneet pahvilaatikot kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti.\n© 2021, Selahliving Powered by Shopify


Urjala jatkaa lähiopetusta - Urjalan Sanomat\nYleinen • 15.3.2020 • Urjalan Ylläpito\nUrjala jatkaa lähiopetusta\nYleinen 15.3.2020 Urjalan Ylläpito\nPirkanmaalla alaluokkien opetusta ei olemassa olevan tiedon mukaan yksikään kunta ole vielä päättänyt siirtää etäopetukseksi. Valtaosa opetuksenjärjestäjistä järjestää kaiken opetuksen kokonaan yhä lähiopetuksena. Näin tekee myös Urjalan kunta sivistysjohtaja Juha Salon juuri antaman tiedotteen mukaan.\n– Urjalassakin kokonaistilannetta seurataan. Mikäli valtakunnallisesti maan hallituksen tai LSS AVI:n kautta tulee suositus sulkea kouluja, silloin tilanteeseen reagoidaan ja opetus muutetaan nopeastikin etäopetukseksi. Etäopetusvalmiutta korotettiin perjantaina kehottamalla koululaisia ottamaan koulusta kaikki opiskeluvälineet kotiin. Sairasta lasta ei saa lähettää kouluun ja se koskee myös kaikilta osin kokonaisuudessaan koulujen henkilöstöä. Henkilökuntaa on THL:n ohjeella ohjeistettu flunssan oireisenakin jäämään kotiin, Salo kertoo tiedotteessa..\nMikäli huoltaja ei halua lähettää lapsia koronan vuoksi kouluun, on ohje hakea normaalikäytänteen mukaan lomaa koulunkäynnistä. Salon mukaan rehtorit tulevat hyväksymään automaattisesti 14 vuorokauden ajalle pyydetyt lomat. Koulu antaa oppilaalle loma-ajaksi koulusta tehtäviä.\n– Loman sijasta kotiopetukseen siirtyminen tarkoittaa kokonaan eroamista koulusta. Tällöin kunnalle jää vain opetuksen valvonta ja arviointivastuu opinnoista, huoltajan itse vastatessa kokonaan lasten opetuksesta. Tässä asiassa on nyt ollut epäselvyyttä.\nPirkanmaalla alaluokkien opetusta ei olemassa olevan tiedon mukaan yksikään kunta ole vielä päättänyt siirtää etäopetukseksi. Valtaosa opetuksenjärjestäjistä järjestää kaiken opetuksen kokonaan yhä lähiopetuksena.


moottoripyöräilijöiden kuolemankolareista voidaan - PDF\nDownload "moottoripyöräilijöiden kuolemankolareista voidaan"\n1 Mitä moottoripyöräilijöiden kuolemankolareista voidaan oppia? 1\n2 MOOTTORIPYÖRÄILY SUOMESSA > > > > > 2 MOOTTORIPYÖRÄKANTA ON LÄHES KOLMINKERTAISTUNUT 2000-LUVUN AIKANA Vuonna 2000 noin moottoripyörää ja vuonna 2013 noin moottoripyörää MYÖNNETTYJEN KORTTIEN MÄÄRÄ ON YLI KAKSINKERTAISTUNUT Vuonna 2000 hyväksyttyjä ajokokeita naiset 981 kpl miehet kpl Vuonna 2013 hyväksyttyjä ajokokeita naiset kpl miehet kpl Pyörät ovat kuutiotilavuudeltaan suurempia ja tehokkaampia kuin ennen Kuolemankolarien määrän kasvu on taittunut 1990-luvulla keskimäärin 16,6 kuolonuhria/vuosi 2000-luvulla keskimäärin 23,5 kuolonuhria/vuosi keskimäärin 21 kuolonuhria/vuosi VALTAOSA KUOLEMANKOLAREISTA SATTUU MIEHILLE Vuosina kuoli 108 miestä ja kahdeksan naista. Myös loukkaantuneista yhdeksän kymmenestä oli miehiä. KESKI-IKÄISTEN MOOTTORIPYÖRÄHARRASTUS NÄKYY MYÖS VAHINGOISSA Viime vuosina yli puolet moottoripyöräonnettomuuksissa kuolleista motoristeista on ollut yli 35-vuotiaita.\n3 Suomessa kaikki kuolemankolarit tutkitaan. Tämä aineisto perustuu liikenneonnettomuuksien tutkijalautakuntien raportteihin moottoripyöräilijöiden kuolemankolareista neljän vuoden ajalta 2000 ja luvuilta (yhteensä 81 kuolemankolaria). Tutkinnassa lautakunnat etsivät onnettomuuden syitä ja parannusehdotuksia monesta näkökulmasta. Raportit analysoitiin ja onnettomuudet luokiteltiin tätä aineistoa varten seuraavasti: > Suistuminen vauhdilla (30 %) Ajonopeus tilanteeseen tai kuljettajan taitoihin nähden liian suuri Pyörä ajautui tieltä yleensä kaarteessa Hallinta menetettiin usein jarrutuksessa Kuljettajat sekä kokemattomia että kokeneita Usein mutkatie > > > MOOTTORIPYÖRÄILIJÄ TOIMI OIKEIN TAI AITO VAHINKO (27 %) Vastapuoli vahingon pääasiallinen aiheuttaja yli puolessa tapauksista Motoristit vähän iäkkäämpiä ja tyypillisesti kokeneita Isoilla teillä, jolloin nopeus pahensi seurauksia Puolet onnettomuuksista risteyksissä SUISTUMINEN/TÖRMÄÄMINEN PÄIHTYNEENÄ (21 %) Onnettomuudet useimmiten suistumisia Rattijuopumukset tyypillisesti törkeitä Moottoripyöräilijöiden veressä usein myös huumeita Ajonopeudet usein poikkeuksellisen suuria Kokeneita ja kokemattomia motoristeja > MOOTTORIPYÖRÄILIJÄ TOIMI POIKKEAVASTI (16 %) Motoristin toiminta heikensi omia ja vastapuolen mahdollisuuksia toimia Tilanteeseen ja liikenteeseen nähden liian suuri nopeus, yleensä huomattava ylinopeus Useissa tapauksissa moottoripyöräilijän toiminta ei sopinut normaaliin liikenteeseen Pääasiallinen aiheuttaja joko vastapuoli tai moottoripyöräilijä itse Noin puolet kokeneita motoristeja LUOKITTELUUN SOPIMATTOMAT (6 %) Syyt epäselviä tai onnettomuudet tahallisia 3\n4 Suistuminen vauhdilla 57-vuotias mies Kawasaki Z750 Varhainen kevät 57-vuotias Timo oli innokas moottoripyöräilijä ja rakenteli pyöriä. Kaikkiaan hän oli ajanut yli kilometriä. Hän oli lähtenyt ajelemaan 80-luvun Kawasaki Z750 -pyörällä, jolla hän oli ajanut noin kilometriä. Oli varhainen kevät ja takana oli vasta muutama ajoreissu. Keli oli hyvä. Timo ajoi kantatietä ja aikoi kääntyä risteyksessä oikealle. Nopeus oli perässä ajaneen henkilöauton kuljettajan mukaan noin 60 km/h. Timo ajoi oikealle kääntyvien kaistalle ja jarrutti. Jarrutuksessa takapyörä lukkiutui ja pyörä alkoi luistaa vasemmalle. Timo oli lähellä pudota pyörän selästä. Hän pysyi kuitenkin satulassa, mutta ei saanut pyörää hallintaansa. Jarrutuksen päättyessä pyörän kulkusuunta muuttui oikealle ja ohjautui risteysalueen ja keskikorokkeen yli ojaan. Tutkijalautakunta arvioi takapyörän lukkiutumisen ja hallinnan menetyksen johtuneen osittain huonolaatuisista renkaista sekä jarrutuksen jatkumisesta ajoratamerkinnän yli. Timo sai vakavia rintakehän alueen vammoja, joihin hän menehtyi. Vammat syntyivät todennäköisesti pyörän törmätessä ojan vastaluiskaan ja kuljettajan iskeytyessä ohjaustankoa ja tuulisuojaa vasten. 60 4\n5 Suistuminen vauhdilla vuotias mies HD Road King Ryhmäajo Peura Markku, Jouko, Martti ja Pekka olivat lähteneet yhdessä ajoon, tarkoituksenaan ajaa 1300 km matka lähes ilman taukoja. He olivat jo useana kesänä tehneet tällaisia matkoja yhdessä. Kaikki neljä olivat keski-ikäisiä ja ajaneet paljon erilaisilla moottoripyörillä. Osa heistä oli aktiivisia moottoripyöräkerhon jäseniä. Nyt kaikilla oli isot matka-ajoon soveltuvat custompyörät. Miehet olivat ajaneet läpi yön pitäen välillä taukoja. Aamupäivällä he ajoivat pitkin moottoritietä tasaista 110 km/h:n nopeutta. Matkaa oli taittunut jo lähes tuhat kilometriä. Ensimmäisenä ajoi Markku (55 v.) Harley Davidson CVO Road King -pyörällään kaistan oikeaa reunaa. Hänen perässään ajoi Jouko Triumph Thunderbirdillään kaistan vasenta reunaa ja heidän perässään samalla tavalla lomittain Martti ja Pekka. Ryhmän edellä ajoi henkilöauto. Henkilöauton kuljettaja havaitsi tien reunassa peuran ja hidasti nopeuttaan. Myös viimeisenä ajanut Pekka näki peuran. Ensimmäisenä ajanut Markku havaitsi peuran vasta kun se loikkasi tielle henkilöauton ja hänen pyöränsä välistä. Markku jarrutti ja kaatui. Peuraan hän ei törmännyt, mutta hänen pyöränsä törmäsi henkilöauton perään. Markun perässä ajanut Jouko ei ehtinyt väistää kaatunutta Markkua, vaan törmäsi tähän ja kaatui itsekin. Kaksi perässä ajanutta ehtivät väistää kaatuneet pyörät ja kuljettajat. Markku sai vakavia pään ja rintakehän alueen vammoja Joukon pyörän törmätessä häneen ja hän menehtyi välittömästi. Jonkin matkaa ennen onnettomuutta ryhmä oli ohittanut henkilöauton, jonka kuljettaja kertoi heidän ajaneen tiiviinä muodostelmana. Oman käsityksensä mukaan heillä oli väliä noin sata metriä. 5\n6 Ajamisen nautinto ja riskit Esimerkkitapauksissa nopeudet olivat kohtuullisia. Suistumisonnettomuuksissa kuitenkin nopeudet ovat usein tilanteeseen nähden liian suuria. Tehot ja hienot ominaisuudet houkuttelevat myös kokeilemaan niitä. Voimakkaat kiihdytykset ja isot nopeudet pienentävät mahdollisuuksia kompensoida yllättäviä tilanteita. Pienikin tarkkaamattomuus voi johtaa hallinnan menetykseen. Liikenteessä on aina yllätyksiä kokeneellekin motoristille, eikä siellä ole turvavyöhykkeitä tai pehmusteita. Ryhmässä ajaminen Mutkateille lähdetään ajonautinnon takia ja siellä intohimot nousevat pintaan. Lisäksi ryhmässä ajaminen sitoo oman osansa huomiosta. Ryhmässä ajaminen on taitolaji. On tunnistettava ryhmän vaikutus ja osattava pitää itsensä kurissa. Joskus muiden vaikutusta on vaikea vastustaa. Sitä vain menee mukaan ja tekee sellaisiakin asioita, joita ei yksin tekisi. Toiset meistä ovat herkempiä ryhmän vaikutuksille ja toisaalta toisten on helpompi niitä vastustaa. Ryhmän vaikutusten tunnistamista kannattaa harjoitella. Sopikaa aina porukalle pomo ja yhteiset pelisäännöt. Miettikää myös sitä, kenen mukaan ajetaan, jotta kokemattomammat eivät joudu puskemaan taitojensa äärirajoilla. Kaarreajon ongelmallisuus Suistumisonnettomuudet tapahtuvat usein kaarteissa. Tutustu pyörääsi ja käy harjoittelemassa kaarreajoa, erityisesti jos olet aloitteleva motoristi. Ajotekniikkaan on olemassa hyviä oppaita, joiden ohjeisiin kannattaa tutustua ja sitten kokeilla käytännössä. Radalla on turvallista harjoitella myös muuta pyörän käsittelyä. Kokenutkin motoristi kaipaa harjoittelua, erityisesti jos pyörä on itselle uusi. 6\n7 Moottoripyöräilijän suojattomuus Lähes kahdessa kolmasosassa onnettomuuksista moottoripyöräilijä oli saanut kuolettavia rintakehän vammoja. Rintakehää suojaavia varusteita ei juurikaan käytetä. Rintakehävammojen yleisyys ja vakavuus kuitenkin osoittavat niiden tarpeellisuuden. Kypärän käytön tyypillisin virhe on liian löysä kiinnittäminen, jolloin kypärä lentää päästä jossakin vaiheessa törmäystä.? POHDITTAVAA Mistä oma ajonautintosi syntyy? Oletko valinnut ajovarusteesi siten, että ne todella suojaavat sinua? Miten kaveriseura vaikuttaa ajamiseesi? 7\n8 MOOTTORIPYÖRÄN TURVALLISUUS LUKKIUTUMATTOMAT JARRUT (ABS) Onnettomuusaineistosta näkyy, että äkkitilanteessa kokenutkin motoristi kaatuu helposti pyörien lukkiutuessa. Useissa motoristien kuolemaan johtaneissa yhteentörmäyksissä kuljettaja on jarruttanut renkaan lukkoon ja moottoripyörä on kaatunut ennen törmäystä. Tämä on aiheuttanut sen, että törmäysnopeus on ollut suurempi kuin tehokkaasti jarruttamalla. ABS-jarrut pitävät pyörän pystyssä lähes kaikissa jarrutustilanteissa. ABS lyhentää yleensä jarrutukseen tarvittavaa matkaa, koska jarruja voidaan käyttää tehokkaasti koko jarrutuksen ajan. Tekniikka estää jarrutusvirheitä. Vuodesta 2017 lähtien kaikissa yli 125-kuutioissa uusissa pyörissä on oltava ABS-jarrut tai yhdistetty jarrujärjestelmä. 8\n9 > 1,0 mm? MOOTTORIPYÖRÄN AJOVAKAUDEN HALLINTAJÄRJESTELMÄ (MSC) Järjestelmä toimii yhdessä pyörän ABS-jarrujen kanssa auttaen pidon säilyttämisessä jarrutettaessa tai kiihdytettäessä mutkassa. Järjestelmä estää myös perän liiallisen nousun jarrutettaessa ja keulimisen kiihdytettäessä. RENKAAT Renkaiden tulee olla pyörään ja käyttötarkoitukseen sopivat. Kulutuspintaa on hyvä olla useita millimetrejä. Ikä heikentää renkaiden ominaisuuksia. Huolehdi oikeista rengaspaineista. Muista, että osa renkaista alkaa pitää hyvin vasta jonkin matkaa ajettuasi. ALKOLUKKO Alkolukko on ajonestolaite, joka estää moottoripyörällä liikkeelle lähdön humalaiselta myös muilta kuin pyörän omistajalta. Moottoripyörässä laite on vielä harvinainen, mutta olisi ollut varsin tarpeellinen sille viidesosalle, joka ajoi kuolemaan johtaneen onnettomuutensa humalassa. SOPIVA MOOTTORIPYÖRÄ MINULLE? Moottoripyörän hankinnassa on otettava huomioon kuljettajan ajokokemus, fyysiset mitat sekä pyörän käyttötarkoitus. Tehokkain ja hienoin malli ei ole aina sopivin. Sopiva pyörä tekee koko harrastuksesta mukavampaa ja turvallisempaa. Turvallisuusvarusteisiin kannattaa kiinnittää erityistä huomiota. ABS-jarrut ja ajonvakautusjärjestelmät helpottavat jokaisen moottoripyöräilijän toimintaa äkkitilanteessa. Pyörän hankittuasi se on säädettävä omille mitoillesi sopivaksi (jarruvivut, jousitus, korkeus jne.). 9\n10 Moottoripyöräilijä toimi oikein tai aito vahinko 52-vuotias mies Yamaha Virago 1100 Kantatien risteys Auto kolmion takaa Ajokausi oli päättymässä ja 52-vuotias Jari oli päättänyt viedä pyöränsä läheiseen halliin talviteloille, vaikka olikin vielä hyvä ajokeli. Hänen pyöränsä oli 1100-kuutioinen Yamaha Virago. Pyörä oli hänelle hyvin tuttu. Kilometrejä oli tälläkin pyörällä kertynyt jo yli Käännyttyään kotitieltä kantatielle hän jatkoi kantatietä rajoituksen mukaista 80 km/h:n nopeutta. Samanaikaisesti seututietä pitkin ajoi asiointimatkalla oleva 62-vuotias Pirjo Seatillaan. Hän lähestyi kantatien T-risteystä hitaalla nopeudella. Hän havaitsi vasemmalta lähestyvän moottoripyörän, mutta arvioi ehtivänsä kääntyä vasemmalle ennen tätä. Hän ei pysäyttänyt autoaan ennen risteykseen ajamista. Kun Jari havaitsi oikealta tulevan auton ajavan eteen, hän aloitti jarrutuksen. Takapyörä meni lukkoon ja pyörä kaatui. Ennen kaatumista takapyörästä jäi 21 metrin jarrutusjälki. Kaatumisen jälkeen pyörä ja Jari törmäsivät Pirjon Seatin keulaan. Auto jäi pysähtyneenä keskelle tietä. Jarin pyörä jäi jokseenkin törmäyspaikalle ja Jari sinkoutui törmäyspaikasta kymmenen metrin päähän vasemmanpuoleiseen sivuojaan. Jari menehtyi välittömästi onnettomuuspaikalla rintakehän vammoihin. Kypärä oli estänyt pään vammat. Pirjo kertoi jälkeenpäin, että moottoripyörän nopeus yllätti hänet. Pirjo oli kokenut autoilija, mutta oli luullut, että paikalla oli alempi nopeusrajoitus\n11 STOP Moottoripyöräilijä toimi oikein tai aito vahinko 46-vuotias mies Yamaha FZ6-S Autojono Auto stop-merkin takaa Oli syksyn viimeisiä hyviä ajokelejä. 46-vuotias Juhani oli lähtenyt ajelemaan. Pyörä oli Yamaha FZ6-S. Juhani oli ajanut erilaisilla pyörillä kymmeniä tuhansia kilometrejä, tällä pyörällä ajokokemusta oli muutaman tuhannen kilometrin verran. Juhani ajoi leveäkaistaista valtatietä ja viikonloppuliikenne oli vilkasta. Nopeus oli rajoituksen mukainen 80 km/h. Samanaikaisesti oli sivutieltä Peugeotillaan valtatielle vasemmalle kääntymistä odottamassa 55-vuotias Pertti. Pertti joutui odottamaan stop-merkin takana vasemmalta tulevia henkilöautoja. Autojonon ensimmäiset autot kääntyivät ryhmittymiskaistalta oikealle ja viimeinen jatkoi suoraan. Autojen jälkeen Pertti lähti kääntymään. Autojen perässä ajanut Juhani jäi kuitenkin Pertiltä havaitsematta. Juhani aloitti jarrutuksen havaittuaan auton tulevan eteen. Jarrutuksen aikana pyörä kaatui vasemmalle kyljelle ja pyörä ja Juhani törmäsivät Peugeotin vasempaan sivuun. Tukijalautakunnan laskelman mukaan pyörän nopeus ehti laskea vain noin 70 km/h:iin. Juhani kuljetettiin helikopterilla sairaalaan. Kypärä oli suojannut hyvin päätä, mutta Juhani menehtyi muutaman tunnin kuluttua sairaalassa rintakehän vammoihin\n12 12 Havaittavuus Moottoripyörä kuljettajineen jää helposti auton peilien, pilareiden ja muiden näkemäesteiden katveeseen. Ajovalot ovat havaittavuuden perusasia. Kirkasväriset ajovarusteet, kypärä tai huomioliivit parantavat näkymistä. Ajovarusteiden väri on monille imagokysymys, mutta havaittavuudesta ei kannata tinkiä. Sijoittuminen Oma sijoittuminen vaikuttaa näkymiseen. Voit vähentää toisten tienkäyttäjien havaintovirheitä jättämällä selkeän turvavälin ja välttämällä autojen katvealueella ajoa. Motoristi tekee itselleen ansan myös ajamalla liian lähellä edellä ajavaa. Varsinkin iso ajoneuvo peittää näkyvyyden ja tekee ennakoinnin mahdottomaksi. Ohittamaan lähtö kannattaa aloittaa riittävän kaukaa ohitettavasta, jolloin näkyvyys paranee ja esimerkiksi ohittamisesta luopuminen on helpompaa. Useiden sekuntien turvaväli tekee ajamisesta myös nautittavampaa. Liian lähellä ajettaessa joutuu koko ajan toimimaan edellä ajavan ehdoilla. Tämä on rasittavaa ja stressaavaa. Ennakointi On tärkeää hallita tehokas jarrutus ja väistö, mutta yllättyessään kokenutkaan motoristi ei välttämättä pysty toimimaan oikein tai siihen ei ole aikaa. Törmäyksessä motoristi on haavoittuvainen. Moottoripyöräilijän toimintaohje numero yksi on ennakointi. Motoristin on ajettava niin, että muiden tienkäyttäjien on helppo ennakoida hänen toimintansa. Tärkein asia on oikean tilannenopeuden valinta. Toisten tekemiä havainto- ja arviointivirheitä ei kannata lisätä ajamalla liian kovaa. Vaikka oma toiminta olisi kunnossa, on muiden virheisiin silti varauduttava. Risteyksissä on esimerkiksi tarkkailtava ja tulkittava muiden aikomuksia, millaisen ajolinjan muut valitsevat, hidastavatko ajoissa ja katsovatko kohti. Paras tapa varautua epäilyttävässä tilanteessa on pudottaa nopeutta.\n13 HALLINNAN MENETYS JARRUTUKSESSA Äkkitilanteessa moottoripyörän tehokas jarruttaminen on vaikea tehtävä. Se on vaikeaa jopa harjoittelutilanteessa. Yllättyessään kokenutkin motoristi tekee helposti virheitä. Useissa tapauksissa moottoripyöräilijä oli äkkitilanteessa tehdyn jarrutuksen jälkeen kaatunut ja törmännyt autoon. Kaatuminen johtui jommankumman pyörän lukkiutumisesta. Pystyssä pysyminen olisi voinut lieventää seurauksia. Tästä syystä kannattaa vakavasti harkita sellaista pyörää, jossa on ABS-jarrut. Niistä olisi iso apu kaikille moottoripyöräilijöille.? POHDITTAVAA Näytkö sinä? Miten varaudut muiden virheisiin? HYÖTYISITKÖ SINÄ ABS-JARRUISTA? 13\n14 KULJETTAJAN TURVAVARUSTEITA KYPÄRÄ Kypärä on moottoripyöräilijän tärkein turvavaruste. Ulkonäkö, keveys tai edullisuus eivät saa jäädä ainoiksi kriteereiksi kypärää valittaessa. Kypärän hinnassa ei kannata säästää. Monista kuolemaan johtaneista onnettomuuksista olisi selvitty hengissä, mikäli kypärä olisi ollut kunnolla kiinni. Kypärän tulee sopia tiiviisti päähän. Kypärän väri vaikuttaa siihen havaitaanko sinut ja ajetaanko eteesi. Muitakin värejä on kuin musta. Kirkas yksivärinen kypärä on paras valinta. 14\n15 MUUT AJOVARUSTEET Ajovarusteiden tärkein tehtävä on suojata motoristia onnettomuudessa. Niiden pitää ottaa iskut vastaan ja olla hankauksenkestäviä. Moottoripyöräilyyn tarkoitetuilla ajohanskoilla ja -kengillä sekä erilaisilla suojilla voidaan ratkaisevasti lieventää vammoja onnettomuuden sattuessa. Erityisesti ylävartalon suojaaminen on tärkeätä, sillä rintakehän vamma on yleinen motoristin kuolinsyy. Suojapaidat, selkäpanssarit ja munuaisvyöt ovat hyödyllisiä kaaduttaessa tai törmättäessä. Turvavarusteita kehitetään jatkuvasti. Ajamisen turvallisuuteen ja nautittavuuteen vaikuttavat myös varusteiden veden- ja tuulenpitävyys, hengittävyys, lämmöneristävyys jne. Ajovarusteiden suojaavuusominaisuuksien lisäksi niillä voidaan lisätä havaittavuutta. Valkoinen tai kirkkaan värinen kypärä erottuu hyvin. Fluoresoivat värit ja heijastimet ajovarusteissa parantavat motoristin näkymistä. 15\n16 Suistuminen / törmääminen päihtyneenä 37-vuotias mies Honda CBR 600 Kova nopeus Amfetamiinia 37-vuotias Kristian oli ostanut viikkoa aiemmin vanhan Honda CBR 600 -moottoripyörän. Hän oli illalla kahvilla kaverinsa kanssa huoltoasemalla. Kahvittelun jälkeen hän lähti tapaamaan muita kavereita. Huoltoasemalle jäänyt kaveri kertoi Kristianin lähteneen todella kovaa. Kristianilla oli käyttämänsä tummavisiirisen kypärän lisäksi mukanaan myös toinen kypärä. Saapuessaan tieosuudelle, jossa ajosuunnat oli erotettu keskikorokkeella ja tie teki vähäisen mutkan oikealle, hän ajautui kulkusuunnassaan vasemmalle, törmäsi keskikorokkeeseen ja kaatui. Liu'uttuaan pitkin keskikoroketta hän törmäsi liikennemerkin jalkaan. Pyörä jatkoi tästä vielä lähes 80 metriä. Hieman ennen onnettomuutta Kristian oli ohittanut henkilöauton suurella nopeudella. Tutkijalautakunta arvioi ajonopeudeksi ennen onnettomuutta km/h. Kristian menehtyi välittömästi pään vammoihin. Kypärä oli irronnut jossakin vaiheessa päästä. Kypärän päässä pysyminen olisi mahdollisesti estänyt kuolemaan johtaneiden vammojen synnyn. Onnettomuushetkellä oli hämärää, tien pinta oli kuiva ja oli lämmin ilta. Paikalla oli 60 km/h:n nopeusrajoitus. Kristian oli aikaisemmin menettänyt ajokorttinsa. Kokemus moottoripyöräilystä oli vähäinen ja lisäksi hänen verestään löytyi amfetamiinia\n17 Suistuminen / törmääminen päihtyneenä 30-vuotias mies Honda CBR 900 Fireblade Tukeva humala Syksyn viimeinen lenkki vuotias Tapio oli tehnyt rankkoja työvuoroja kolmivuorotyössä. Hän oli vapaiden alkaessa lähtenyt työkavereiden kanssa baariin. Ilta venyi pitkäksi ja Tapio oli ennen ravintolan sulkemista jo todella humalassa. Aamuyöllä kotiin päästyään hän oli kuitenkin pukenut ajovarusteet ylleen ja lähtenyt ajamaan. Pyörä oli Honda CBR 900 Fireblade. Tapio oli rakennellut ja viritellyt pyöräänsä ja ajanut sillä jo noin km. Tapio tunnettiin erittäin taitavana moottoripyöräilijänä. Ei ole tiedossa, minne Tapio oli matkalla. Jonkin matkaa ajettuaan hän ajoi rampista moottoritielle ja kiihdytti voimakkaasti ohittaen kaksi henkilöautoa. Tie kaartui loivasti vasemmalle. Ohituksen jälkeen omalle kaistalleen palatessaan hän ajautui päin oikeanpuoleista suojakaidetta. Kaiteeseen osumisen jälkeen pyörä liukui tiellä yli 200 metriä. Tapio lensi päin tien sivussa olleen opastetaulun jalkaa ja 40 metrin ilmalennon jälkeen liukui vielä 50 metriä tien luiskassa. Tapio menehtyi välittömästi vaikeisiin sisäelinvammoihin ja raajan irtoamiseen. Tutkijalautakunta arvioi laskelmiensa perusteella nopeutta olleen onnettomuuden alkuhetkellä km/h. Veressä oli alkoholia lähes kaksi promillea. Onnettomuus sattui myöhään syksyllä. Oli pimeää ja ilman lämpötila lähellä nollaa. Tie oli kuiva ja nopeusrajoitus 100 km/h. Kaverit arvelivat jälkeenpäin, että ehkä Tapio oli vielä ajatellut ajavansa yhden lenkin ennen pyörän talvikuntoon laittamista\n18 Mä vaan vähän kokeilen Moottoripyörällä rattijuopumusvahingot tapahtuvat usein satunnaisessa pyörän kokeilussa. Jos seurueessa juodaan alkoholia, kannattaa varmistua etukäteen siitä, että moottoripyörä ei ole käytettävissä. Helposti tulee mieleen, että vähän kokeillaan ja homma lähteekin käsistä. Pyörän omistajan kannattaa vaikka kätkeä avaimet tai irrottaa sytytystulpat. Moottoripyöräänkin voi asentaa alkolukon. Selvänä en olisi ajanut humalassa Päihtyneen päätökset eivät ole selvänä tehtyjen veroisia. Toinen esimerkkitapauksista kuvaa hyvin tällaista tilannetta. Jostakin tuli houkutus lähteä ajamaan. Yksi tyypillinen piirre humalassa ajetuille onnettomuuksille on turvavarusteiden puuttuminen. Kun vain hieman kokeillaan, ei turvavarusteitakaan käytetä. Ei edes kypärää. Tämä kuvaa toiminnan harkitsemattomuutta. 18\n19 Moottoripyöräily on riittävän haastavaa selvällekin Rattijuopumusvahingoissa nopeudet ovat usein aivan liian suuria tilanteeseen ja kuljettajan kuntoon nähden. Tästä aineistosta näkyy, että myös selvin päin ja kohtuullisillakin nopeuksilla sattuu paljon suistumisonnettomuuksia. Tämä osoittaa selvästi, että moottoripyörä ei kerta kaikkiaan ole humalaisen lelu. Arviointivirheet lisääntyvät, harkintakyky heikkenee ja pyörän hallinnan virheet lisääntyvät.? POHDITTAVAA Miten varmistat, että kukaan ei edes kokeile pyörääsi humalassa? Mikä olisi sopiva promilleraja moottoripyörän kuljettajalle? 19\n20 20 "SELVÄNÄ EN OLISI A\n21 AJANUT KÄNNISSÄ." 21\n22 Moottoripyöräilijä toimi poikkeavasti 27-vuotias mies Kawasaki ZX-10R Kiihdytys keskustassa Petteri (27 v.) oli hoitanut lyhyen työkeikan ja lähti kotimatkalle Kawasaki ZX-10R -pyörällään. Matka oli lyhyt. Petteri tykkäsi ajaa kovaa ja sakkojakin oli kertynyt. Työkaveritkin olivat häntä varoitelleet. Tällä pyörällä hän oli ajanut yli km. Petteri ajoi taajaman keskustan katua ja kääntyi vasemmalle seututielle, kiihdytti voimakkaasti ja ohitti välittömästi hänen edessään vasemmalle kääntyneen henkilöauton. Parin sadan metrin päässä oli toinen laaja risteys, jonka liikennevalot olivat epäkunnossa. Kaikissa ajosuunnissa oli kaistat suoraan ajaville sekä molempiin suuntiin kääntyville. Petterin tulosuunnasta katsoen vasemmalta lähti seututietä Astrallaan ylittämään 72-vuotias Pentti. Pentti ei pysähtynyt ennen seututielle ajamista, koska hän ei nähnyt kenenkään lähestyvän. Risteys oli laaja ja aikaa ylittämiseen kului. Kun Petteri havaitsi vasemmalta tulevan Astran, hän aloitti voimakkaan jarrutuksen. Perässä ajaneen henkilöauton kuljettaja kertoi pyörän takapyörän nousseen ilmaan. Petteri ja pyörä törmäsivät Astran oikeaan sivuun ja Astra kaatui katolleen. Petteri putosi tielle katollaan olleen Astran viereen. Hän menehtyi välittömästi pään ja sisäelinten vammoihin. Kypärä pysyi päässä ja ajovarusteetkin olivat kunnossa. Törmäys oli ollut hyvin voimakas. Astran sivu ja katto painuivat sisään yli puoli metriä. Laskelmien mukaan Petterin nopeus oli ollut yli 100 km/h. Paikalla oli 50 km/h:n nopeusrajoitus\n23 Moottoripyöräilijä toimi poikkeavasti vuotias mies Moto Guzzi Breva 1100 Hieno ajokeli 60 km/h rajoitus Janne (26 v.) oli työnsä takia ollut ennen loman alkua vielä kotipäivystäjänä. Edellisenä yönä ei ollut tullut keikkaa ja hän oli saanut nukuttuakin. Aamupalan jälkeen hän lähti Moto Guzzi Breva -pyörällään sukulaisiaan tapaamaan. Janne oli tälläkin pyörällä tehnyt pitkiä reissuja ja kilometrejä mittariin oli kertynyt yli Aamupäivän aikana ilma lämpeni hellelukemiin ja mustassa ajopuvussa ja kypärässä alkoi tarjeta. Oli hieno ajokeli. Janne valitsi valtatien sijasta vähän rauhallisemman ja mielenkiintoisemman reitin kantatietä pitkin. Matkaa oli taittunut jo 200 kilometriä ja jäljellä oli vielä vajaat sata. Janne tuli valtatien risteykseen ja pysähtyi stoppiin. Risteyksen vapauduttua hän ajoi yli valtatien ja kiihdytti napakasti. Nopeus nousi yli sataseen ja tie kaartui loivasti oikealle. Vastakkaisesta suunnasta oli tulossa Volvo-säiliöautoyhdistelmällä 23-vuotias Kalle. Hän oli ajanut jo neljä tuntia ja oli tauon paikka. Tien vasemmalla puolella oli rahtirasti, jossa hän oli aiemminkin pitänyt tauon. Kalle joutui vastaantulevan henkilöauton vuoksi pysähtymään, mutta lähti sitten hitaasti kääntymään vasemmalle. Tällöin hän huomasi vastaan tulevan moottoripyörän. Tämän havaittuaan hän pysäytti autonsa, mutta auton vasen etukulma oli jo puoli metriä tien vasemmanpuoleisen reunaviivan yli. Eteen kääntyvän kuorma-auton havaittuaan Janne aloitti jarrutuksen. Jarrutuksen aikana pyörän takapää alkoi heittelehtiä ja Janne joutui hellittämään. Hän väisti oikealle ja aloitti vielä uuden jarrutuksen, mutta törmäsi kuitenkin kuorma-auton vasempaan etukulmaan. Nopeutta oli törmäyshetkelläkin vielä lähes 60 km/h. Jarrutusjälkiä pyörä oli jättänyt 25 metriä ja vielä muutaman metrin ennen törmäystä. Janne menehtyi välittömästi vaikeisiin pään ja rintakehän alueen vammoihin. Paikalla oli 60 km/h:n nopeusrajoitus. 23\n24 Oma toiminta vaikuttaa muihin Poikkeamalla muun liikenteen rytmistä motoristi vaikeuttaa muiden tienkäyttäjien mahdollisuuksia tehdä oikeita havaintoja ja arviointeja. Usein moottoripyöräilijän nopeus on yllättänyt autoilijan. Myös voimakas kiihdytys voi yllättää toiset. Erityisesti taajamissa nopeudet nousevat helposti suuremmiksi kuin autoilla. Moottoripyöräilijän suojattomuudesta johtuen kaikenlaiset törmäykset ovat vakavia. OMA ENNAKOITAVUUS Moottoripyörällä voi tehdä sellaisia temppuja, joita toiset eivät voi edes käsittää, saati varautua niihin. On ymmärrettävää, että normaaliliikenteessä ajaminen voi olla turhauttavaa. Pyörän tehoista ja ominaisuuksista on käytössä vain murto-osa. Mikäli pyörän tehot otetaan käyttöön, muiden mahdollisuudet varautua ovat jokseenkin nolla. OMAN ITSENSÄ HALLINTA Mikäli tunnistaa itsessään intohimoa pyörän ominaisuuksien testaamiseen, se kannattaa tehdä radalla. Osa nautinnostakin saattaa lähteä hallinnan tunteesta haastavassa tilanteessa. Normaaliliikenteessä on kuitenkin aina yllätyksiä. Yllätykset johtavat helposti katastrofiin, mikäli ajetaan jo valmiiksi äärirajoilla. Jos ei kykene hillitsemään itseään, kannattaa hankkia sellainen pyörä, jolla temppuilu ei ole niin houkuttelevaa. Moottoripyöräily on harrastus, jossa yhdistyvät ajamisen vaativuus ja tehon houkutukset, liikenteen riskit sekä suojattomuus. Moottoripyörän kuljettaminen vaatii pyörän teknistä hallintaa ja oman itsensä hallintaa. 24\n25 Moottoripyörä ei pysähdy hetkessä Monet moottoripyöräilijät luulevat, että moottoripyörä pysähtyy nopeammin kuin auto. Se ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Normaalilla nykyaikaisella henkilöautolla pystyy helposti jarruttamaan tehokkaammin kuin moottoripyörällä. Kannattaa myös pitää mielessä, että moottoripyörällä ei pysty jarruttamaan tehokkaasti kaarteessa.? POHDITTAVAA MITEN SINä MALTAT MIELESI? Millaisilla nopeuksilla sinä ajat liikenteen seassa? Osaatko jarruttaa tehokkaasti ja hallitusti? 25\n26 ENNAKOINTI 1. VÄLTÄ VAARATILANTEITA Ennakoiva ajaminen moottoripyörällä tarkoittaa sellaisten valintojen tekemistä, että vaaratilanteita ei edes pääse syntymään. Osa ennakointia on myös oma, muiden kannalta helposti ennustettava toiminta. Aikaa ja tilaa on. Selviytymiskeinoista vaaratilanteiden välttäminen on tärkein, koska moottoripyörän hallinta hätätilanteessa on vaikeaa ja onnettomuuteen joutuessaan motoristilla ei ole suojaavaa koria eikä turvavöitä, kuten autoilijoilla. 26\n27 TOIMI OIKEIN VAARATILANTEESSA Vaaratilanteen syntyessä pahimmat virheet on jo tehty. Onnettomuuden voi välttää hätätoimenpiteellä, kuten jarrutuksella tai väistöllä. Näitä taitoja kannattaa harjoitella, mutta epäonnistumisen vaara on silti suuri. Taitava motoristi voi selvitä tilanteista, joihin ennakoiva motoristi ei edes joudu. Aikaa ja tilaa on vain vähän Lievennä onnettomuuden seurauksia Onnettomuudessa turvalaitteet, kuten kunnollinen kypärä ja ajovarusteet nousevat suureen rooliin. Aikaa ja tilaa ei enää ole. ISBN / Liikenneturva / Kaikki oikeudet pidätetään. Sisältö: Antero Lammi, Mika Hatakka, Laura Loikkanen ja Toni Vuoristo. Ulkoasu: Vanto Design Oy, ulkoasun päivitys 2015 Kaisa Tanskanen. Painopaikka: Newprint, / Yhteistyössä: VALT. 27\nMitä moot toripyöräilijöiden kuolemankol areista voida an oppia?\nMitä moot toripyöräilijöiden kuolemankol areista voida an oppia? 1 > > > > M O O T T O R I P Y Ö R Ä I LY 2 0 0 0 - L U V U L L A Moottoripyöräilyn suosio on lisääntynyt räjähdysmäisesti Vuonna 2000 noin\nVakuutusyhtiöiden liikenneturvallisuustoimikunnan (VALT) liikenneonnettomuustutkijalautakuntien\nVakuutusyhtiöiden liikenneturvallisuustoimikunnan (VALT) liikenneonnettomuustutkijalautakuntien aineistojen pohjalta on laadittu onnettomuustarinoita opetuskäyttöön. Onnettomuuksissa ovat uhreina olleet


Vähän kuin geokätköily, mutta motoristeille. Sivusto valitettavasti suljettu 09/2019 - Sivu 101\nSivu: 101 / 126:sta Ensimmäinen ... 519199100101102103111 ... Viimeinen\nTulokset 3001:stä 3030:een 3760:sta\n14.11.2016, 13:20 #3001\nPidän vielä hieman tuumaustaukoa ja mietin, mitä tämän koko asian kanssa tekisi.\n17.11.2016, 13:41 #3002\nToivottavasti sitä Bertun tekemää Emäsalo reittikätköä kukaan ei hyväksynyt. Olin juuri kirjoittamassa pitkää sepustusta siitä miten se rikkoo sääntöjä kun se hävisi tarkastettavista.\nViimeksi muokannut: Go-Za; 19.11.2016 klo 11:08.\n17.11.2016, 14:43 #3003\nToivottavasti sitä Bertun tekemää Emäsalo reittikätköä kukaan ei hyväksynyt! Olin juuri kirjoittamassa pitkää sepustusta siitä miten se rikkoo sääntöjä kun se hävisi tarkastettavista.\nHyväksyin mutta laitoin saatteeksi kommenttia että saattaa aiheuttaa keskustelua. Arvasin siis oikein. Mikä tässä nyt on hätänä?\n17.11.2016, 16:19 #3004\nEmäsalon paikkakätkö on nyt arkistoitu. Vielä olis toi Porkkala joka pitäis ehdottomasti saada reittikätköksi... Paikkanahan Porkkalantien pää on täysin mitäänsanomaton eikä millään lailla kätkön arvoinen.\nViimeksi muokannut: Go-Za; 18.11.2016 klo 18:05.\n17.11.2016, 17:21 #3005\nPorkkalan niemestähän on laitettu jo lokakuun alussa huoltopyyntö. Voiko joku muu muuttaa sen reitiksi kuin kätkön tekijä? Tekijä on käynyt kätkösivuilla yli 90pv sitten eli jos liikettä ei näy niin mun mielestä Pleksi voisi tehdä sen ominaisuuden sivuille että kätkön voi pölliä ja duunata uudestaan. Tai deletoida tms.\n17.11.2016, 17:50 #3006\nPleksi voisi tehdä sen ominaisuuden sivuille että kätkön voi pölliä ja duunata uudestaan. Tai deletoida tms.\nVarmaan tekeekin, on kuulemma jonossa.\n17.11.2016, 18:53 #3007\nEn kyllä ymmärrä mitä vikaa tuossa Emäsalon reitissä on?\nHyvä ja mukava reitti ajella.\n17.11.2016, 19:13 #3008\n^ Niin on. Ongelma oli se, että siellä oli jo aiemmin tehty paikkakätkö, jossa ainoana ideana oli ajaa sinne tätä ko. reittiä pitkin. Eli tavallaa kyseessä oli samat / päällekkäiset kätköt.\n17.11.2016, 20:06 #3009\nLyhyesti, kun pitää jatkaa töitä...\nOli kätkön tekijän kanssa puhetta Emäsalon paikkakätköstä. Hän oli itse sitä mieltä, että se olisi parempi reittinä. Muuttaminen reitiksi ei ole ihan helppoa minullekaan, joten hän teki tilalle uuden reittikätkön. Nyt kartalla näkyy hyvin, että siellä on mutkatie tarjolla ja vielä paikkakätkökin (Varlaxudden).\n17.11.2016, 20:20 #3010\nTämä hyvä . Toki tuollainen vähän herättää kummastusta, että mitens nyt samasta tehdään uudestaan kätköä, kun ei ole tiennyt taustaa. Näitä aina sattuu kun ei olla ajatustenlukijoita . Hyvä tietää, että on tarkoituksella tehty / muutettu kätköä. Olisi hyvä muistaa aina kysyä ja kummastella eikä heti vetää johtopäätöksiä, mutta immeisiä me kaik ollaan eikä sitä aina huomaa . *opetäti saarnaa nuttura tiukalla* (voitte myös kuvitella sexyn bad-teacherin, jos se on mukavampi mielikuva ).\n17.11.2016, 20:41 #3011\n19.11.2016, 22:13 #3012\nJotenkin tulee sellanen kuva että porukalla olis muka muutakin tekemistä kuin kytätä motocaching-sivuja. 5 kätköä tarkastettavana ja 4 niistä on ollut jo yli vuorokauden siellä odottamassa tarkastajia. Noh, ei kai niitä kukaan ajeliskaan...\n19.11.2016, 22:16 #3013\nKyllä tuolla tänään tuli ajeltua.\nJa on tuo sivustokin välilehdellä auki, mutta ei sieltä ole tullut tarjolle kuin 2 kohdetta uusina.\n19.11.2016, 23:31 #3014\nNo voe rähmä. Tännään paloi poroksi uuraisten autobaari. Rankka päivä yrittäjälle. Motokätköilijät varmaankin toivoo yhteen ääneen jaksamisia uuraisten suuntaan. Oli hieno kätkö ja autobaari. Kävin kahvilla pari vuotta sitten kätköillessä. Mites tuon kätkön laita nyt sitten Mennee varmaankin poistoon\n19.11.2016, 23:44 #3015\nMites tuon kätkön laita nyt sitten Mennee varmaankin poistoon\nLaitoinkin ko. kätköön kommentin tuosta surullisesta uutisesta. Menee varmaan arkistoon kunhan kätkön tekijä huomaa asian.\n20.11.2016, 01:14 #3016\nNoku oli tässä vähän muuta puuhaa... mut mä nyt "uhrauduin" ja kävin vähän tarkistelemassa\n20.11.2016, 02:45 #3017\nAikalailla , kun on jotain tollasta säilynyt, mitä isot ketjut ei ole jyränny, niin sitten sellainen palaa\nTuosta tuli mieleen muistuttaa, että kommentilla ja huoltopyynnöllä on sellainen ero, että huoltopyynnöstä lähtee tekijälle sähköpostiviesti, mutta kommentista ei. Lisäsin siksi myös huoltopyynnön.\nToki kommentilla hoituu se tärkein osuus, eli sivulta näkyy, että kohdetta ei enää ole. Ei siis mikään maailman tärkein juttu, mutta ehkä hyvä tietää.\n24.11.2016, 21:22 #3018\nMä kyl varmaan nyt kaivan verta nenästäni, mutta...\nMun mielestä tuo uusin Porkkalantie Route 11247 -kätkö on nyt vähän ongelmallinen. Tässä on vähän sama tilanne kuin tuossa Emäsalon kätkössä: Meillä on jo Porkkalanniemi-kätkö, jonka ainoa "tarkoitus" on johdattaa motoristit ajamaan Porkkalantietä pitkin. Okei, se kätkö olisi parempi reittikätkönä, mutta se nyt on tehty paikkakätkönä ja sille ei voi mitään. Emäsalon tapauksessa kätkön tekijä itse totesi, että kätkö olisi parempi reittikätkönä, arkistoi paikkakätkön ja teki uuden reittikätkön. Tämä on mun mielestä okei. Mutta nyt tässä Porkkalanniemen tapauksessa reittikätkön tekijä on eri kuin paikkakätkön tekijä ja paikkakätkö on edelleen haettavissa. Lisäksi uudessa kätkössä vieläpä viitataan aiempaan kätköön "- Lisätietoja Porkkalanniemen tarjonnasta on 'Porkkalanniemi' -paikkakätkön sivulla. ", joten aiemman kätkön "poistaminen" poistaisi myös nämä lisätiedot.\nMä en oikein tykkää siitä, että tällaisia "päällekkäisiä" kätköjä tehdään ("päällekkäisiä" siksi, että vaikka kätkökoordinaatit eivät ole samat, niin kätköissä on kuitenkin sama idea, joten ne eivät tarjoa mitään "uutta") mutta mitä muut ajattelevat??? Musta vaan on tosi hassua, että jos tällainen on ok, niin vastaavasti jos on paikkakätkö niin sinne voisi sitten periaatteessa tehdä myös reittikätkön (jos kerran paikkakätköön, jonka ainoana ideana on sinne johtava ajoreitti, voi tehdä reittikätkön, niin miksei muka voi tehdä reittikätköjä, jonka ainoana ideana on, että se johtaa kivaan paikaan ). Mielelläni kuulisin muiden kätköaktiivien mielipiteitä asiasta.\nmuoks. Ja nyt tässä en kritisoi niitä reitti- & paikkakätköyhdistelmiä, jossa on sekä kiva reitti että kiva paikka, jotka sitten ovat omina kätköinään. Ne ovat erittäinkin ok mun mielestä, koska sitten voi itse päättää ajeleeko vain vai haluaako tutustua myös paikkaan. Nyt on puhe niistä kätköistä, joissa on "vain" kiva reitti (tai kiva paikka), voiko niihin muka tehdä molemmat erilaiset kätköt...\n24.11.2016, 22:15 #3019\nOlen Maaemon kanssa samoilla linjoilla.\n25.11.2016, 00:15 #3020\nMusta vaan on tosi hassua, että jos tällainen on ok, niin vastaavasti jos on paikkakätkö niin sinne voisi sitten periaatteessa tehdä myös reittikätkön (jos kerran paikkakätköön, jonka ainoana ideana on sinne johtava ajoreitti, voi tehdä reittikätkön, niin miksei muka voi tehdä reittikätköjä, jonka ainoana ideana on, että se johtaa kivaan paikaan ). Mielelläni kuulisin muiden kätköaktiivien mielipiteitä asiasta.\nEhkä en ihan ymmärtänyt tuota, mutta mielipide tulee, kun pyydettiin\nPorkkalan paikkakätkössä on poikkeuksellista se, että kyseessä on oikeasti tie (=reitti), eikä mikään mielenkiintoinen paikka. Tavallaan tällaisen paikkakätkön voi ajatella estävän sen, ettei kyseistä erinomaista mutkatietä saada ikinä näkymään kartalle. Jos nyt joku merkkaa kyseisen tien reitiksi, niin minusta se on aikalailla eri asia, kuin ihan vain päällekkäinen kätkö.\nTuostahan on tehty huoltopyyntökin, mutta (kuten nimimerkkiä klikkaamalla näkyy) tekijä ei ole käynyt sivustolla pitkään aikaan, eikä reagoinut huoltopyyntöönkään. Kuvalinkkikin on rikki, eikä ne postilaatikotkaan ole enää ihan siinä järjestyksessä, kuin kysymyksessä oletetaan.\nNyt asia ratkeaa käsittääkseni sillä, että vääräntyyppisenä tehdyn kätkön tilalle tehtiin uusi ja ainakin itse ehdotin sitä kääntöpaikkaa lukittavaksi.\nps. Toki tässä uuden kätkön kuvauksessa voisi vähän enemmän kertoa siitä tiestä.\n25.11.2016, 01:07 #3021\nVielä tiedoksi, että lukitusehdotusten toiminta on selitetty tuon sivun lopussa: https://www.motocaching.net/fi/instr...cId=instr_find\nErityisesti kannatta huomioida, että kätkö tulee takaisin julkaistuksi, jos lukitusehdotuksia poistetaan.\nJoo... ei ole hyvä tominnallisuus, mutta tein alunperin edes jotain siltä varalta, että saadaan "hävyttömyydet" siivottua, jos niitä tulee. No, eipä ole tullut ja sittemmin on tullut ajatus korvata lukitus sillä, että kätköjä voidaan äänestää adoptoitavaksi, eli siirtää ylläpito (tai tarvittaessa arkistointi) jollekin muulle sellaiselta käyttäjältä, joka ei ole enää kuvioissa mukana.\n25.11.2016, 09:04 #3022\nMä oon tässä samaa mieltä kuin Pleksi, Porkkalanniemi on enemmän reitin kuin paikkakätkön arvoinen. Mutta taas toisaalta Sikaolmin paikkakätkössä on hyvin kerrottu alueen historiasta että olisi sääli sitä lukita.\nTarkistin eilen Porkkalankätkö reitin ja annoin muutosehdotuksia. Tuollaisenaan kätkökuvaus on aika mitäänsanomaton, siihen pitää tekijän paneutua enemmän. Reittipisteitä lisää ja kätkökuvaus paremmaksi. Jos reitin kätkökuvaukseen saisi edes osan siitä kuvauksesta mitä löytyy paikkakätköstä niin silloin paikkakätkön voisi lukita. Tämä on nyt siis vain mun mielipide. Kommenttia porukalta, mitä tehdään?\nTeen reittikätkön tekijälle jossain vaiheessa yv:nä parannusehdotuksia.\n25.11.2016, 09:36 #3023\nNäin on. Siksi tämä oli vähän ongelmallinen tapaus. Ja on edelleen, sillä vaikka nyt kätkön tekstiä on muutettu, niin ei niitä historiatietoja edelleenkään ole saatavilla, jos paikkakätkö katoaa. Lisäksi kun kätköön tulee kuittauksia, tuo gozan kommentti painuu jonnekin ketjun pohjalle ja nekin tiedot on huonosti saatavilla.\nMä olen ihan samaa mieltä, että Porkkalanniemi on parempi reittikätkönä. Mutta tähän pitäisi miettiä miten "muutokset" tehdään, jos on paikaksi tehty ennemminkin reitin vaativa kätkö. Ei niihin kaikkiin voi vaan aina tehdä uutta reittiä ja joka kerta keskustella erikseen, että mitäs siellä nyt on tehty ja oliko nyt kätkötekstit hyviä vai oliko toisessa kätkössä paremmat ja ja... On ihan ok, että kätkön tekijä poistaa paikkakätkön ja tekee tilalle reittikätkön samoilla / lähes samoilla teksteillä. Mutta jos joku muu tekee tämän "korvauksen" (kun vaikka alkuperäisen kätkön tekijä ei ole käynyt aikoihin sivuilla) niin mielestäni pitäisi silloin kunnioittaa alkuperäistä kätköä ja yrittää tehdä edes samantasoinen kätkökuvaus uuteen kätköön (ei tietystikään saa kopioida alkuperäistä tekstiä, mutta yrittäisi edes about saman infon saada uutenkiin tekstiin). Ja sitten se vanha kätkö pitäisi tosiaan saada katoamaan, ei niin että se pyörii kuukausitolkulla odottamassa tarpeeksi huoltopyyntöjä ja sen aikaa meillä on kaksi päällekkäistä kätköä.\n25.11.2016, 11:07 #3024\nMutta tähän pitäisi miettiä miten "muutokset" tehdään, jos on paikaksi tehty ennemminkin reitin vaativa kätkö. Ei niihin kaikkiin voi vaan aina tehdä uutta reittiä ja joka kerta keskustella erikseen, että mitäs siellä nyt on tehty ja oliko nyt kätkötekstit hyviä vai oliko toisessa kätkössä paremmat ja ja...\nJa sitten se vanha kätkö pitäisi tosiaan saada katoamaan, ei niin että se pyörii kuukausitolkulla odottamassa tarpeeksi huoltopyyntöjä ja sen aikaa meillä on kaksi päällekkäistä kätköä.\nTässäkin mielessä kätkön adoptointi on parempi kuin nykyinen lukitusehdotus. Uusi omistaja voi hoitaa asian loppuun asti, jos alkuperäinen omistaja ei sitä tee.\nTuleeko kätkön kuvauksesta uuden omistajan toimesta parempi vai huonompi, jää nähtäväksi siinä vaiheessa, kun kohdetta ehdotetaan adoptoitavaksi, mutta saadaan ainakin ylläpito järjestettyä.\nNythän tämän esimekkitapauksen kohdalla, on muutama asia hieman hassusti, vaikka kätkön kuvaus onkin hyvä.\nKuvalinkin ja kysymyken vanhenemisen lisäksi on sekin, että "Parhaat paikat - ei kahvia" listalla (https://www.motocaching.net/fi/toplists/p/bestnocoffee) on sijalla 15 kohde, jonka kuvaus ko. listalla on "Paikka porkkalanniemeen vievän yleisen tien kääntöpaikka" Ehkä oleellisempaa on kumminkin se, että kyseistä tietä ei ole parhaiden mutkateiden listalla.\n25.11.2016, 11:21 #3025\nLähetin reittikätkön tekijälle viestin tuosta Porkkalantien kätköstä. Lainaus: Et esittele itse tietä millään tavalla, et kerro tien kunnosta etkä mutkaisuudesta mitään. Et kerro nopeusrajoituksista etkä reitin varrelle osuvista muista kätköistä mitään. Mielestäni se ei palvele ketään moottoripyöräilijöitä millään tavalla.\nMinun tekemäni kommentti katoaa nopeasti näkyvistä kun löytöjä alkaa tulemaan (ja sitä tekstiä saa käyttää muutettuna tai suoraan kopioituna kätkön kuvauksessa)\nKatsotaan miten kätkön tekijä reagoi?\nJa mun mitään mielestä tuollaista ei olisi saanut päästää läpi tarkastuksesta, syy: se ei siis todellakaan kerro litään itse tiestä.\n25.11.2016, 13:46 #3026\nJos lähetään suoraan hylkäämään niin on aika rankka temppu. Tässä tapauksessa hyväksyin kun pidin ajatusta reitistä hyvänä mutta laitoin yv:nä parannusehdotuksia jotka ei kuitenkaan heti toteutunut mutta nyt näköjään kohteen kuvaus alkaa olemaan aika hyvä. Mutta mä olisin laittanut reitille muutaman reittipisteen ja ehdotinkin sitä mutta tekijä ei ole niitä vielä laittanut\nE: viilattu tekstiä hiukan.\n25.11.2016, 15:14 #3027\nJos lähetään suoraan hylkäämään niin on aika rankka temppu.\nToki oikein esitettynä ei ehkä sittenkään kovin rankka? Vai mitenköhän porukka sen tarkastuksen ja säännöt ymmärtää?\nEsim. jos kohteesta ei ole kerrottu mitään, niin voi laittaa "Parannusvaatmuksen" perusteeksi säännön 1 ja kommentiksi "Juu tämä on oikein hyvä kohde. Kiitoksia! Kirjoita kuitenkin jotain kuvausta kohteesta, niin kyllähän tämä hyväksytään. Lyhyempikin teksti riittää, kunhan selviää, millaisesta kohteesta on kyse."\nEhkä tuo voisi kuitenkin olla parempi, kuin se, että hyväksytään ja laitetaan vaan ehdotuksia. Vai mitä mieltä olette? Ainakin asia on yritetty esitellä sivulla termillä "vaaditaan parannusta sääntöjen perusteella", eikä niin, että on lopullisesti hylätty.\nps. Myönnän, että menin itsekin hyväksymään kommentein, kun oli tuttu kätkön tekjiä ja olin luottavainen, että asia saadaan kumminkin kuntoon.\n26.11.2016, 13:03 #3028\njos kohteesta ei ole kerrottu mitään, niin voi laittaa "Parannusvaatmuksen" perusteeksi säännön 1 ja kommentiksi "Juu tämä on oikein hyvä kohde. Kiitoksia! Kirjoita kuitenkin jotain kuvausta kohteesta, niin kyllähän tämä hyväksytään.\nKomppaan. Mitä enemmän kätköntekijöitä tulee, sitä todennäköisempää on että tehdyissä kätköissä on täysin mitäänsanomattomia ja turhia kohteita tai esittelytekstiin ei ole paneuduttu lainkaan. Mun milestä on tärkeää että tarjoamme laadukkaita kätköjä l. sisältöä.\n26.11.2016, 14:59 #3029\nIhmettelin tuossa, että toimiiko kätkön lukitseminen ollenkaan. Etsin kyseisen kohdan koodista ja totesin, että olin aikanaan ottanut "varman päälle". Lukitseminen tarvitsee kuusi lukitusehdotusta Nyt tuntuu aika nololta koko ominaisuus. Sen siitä saa, kun tekee jotain etukäteen ennen kun sitä tarvitaan.\n27.11.2016, 14:18 #3030\njlik:in ja mun molemmat pyörät nyt tallissa. Kausi siis ohi. (toki tuolta saa helposti haettua pyörän ajelulle jos haluaa)... Nyt keskitytään kätköjen tekoon!