Etusivu l Sisällys l Hakemisto l Tekijät l <Edellinen [13/24] Seuraava>\nJussipaita suomalaismiehen rooliasuna\nJussipaidan olemusanalyysi l Jussipaidat sanomalehti Pohjalaisen kuvituksessa l Jussipaita 2000-luvulla l Tarinat villapaitojen syntytaustasta l Pohjalaisia-näytelmän taustaa l Harrin Jussin paita näytelmässä Pohjalaisia l Elokuvan Pohjalaisia l Osakunnan villapaitahanke l Pohdintaa l Lähteet\nArtikkelin PDF (s. 133–151)\nTämän artikkelin lähtökohtana on pohdintani siitä, mikä saa 1900-luvun alkupuolen muotoilua edustavan villapaidan säilyttämään kiinnostavuutensa. Miksi jussipaitoja näkee edelleen silloin tällöin Helsingin katukuvassa, eräiden rockbändien esiintymisasuna ja säännöllisesti sanomalehti Pohjalaisen kuvissa. Lähden miettimään nykyisyyden menneisyyttä, minkälainen historiallinen selitys löytyy ilmiön taustalta. Samalla kun kirjaan paitojen historiaa, nostan esiin asioita, jotka liittyvät niihin merkityksiin, joita paitoihin edelleen liitetään.\nKUVIO 1. Tavanomainen jussipaita 2000-luvulta (kuva Marketta Luutonen).\nKäsityötieteen tutkijana kiinnostuin mielenkiintoisesta korsnäsinpaidasta, joka on villapaita, jota on valmistettu 1850-luvulta alkaen neulomalla ja virkkaamalla Korsnäsissa ruotsinkielisellä Pohjanmaalla. Paidassa kiehtoo omintakeisuus, runsas kuviointi, värit ja käsityön jälki sekä valmistusprosessi. (Luutonen 1997.) Valitsin villapaidat esimerkkiaineistoksi väitöskirjaani, jossa tutkin kansanomaista tuotetta merkityksenkantajana. Korsnäsinpaidan lisäksi päätin ottaa mukaan jussipaidat, joita on valmistettu 1900-luvun alkupuolelta. Jussipaidat ovat yksinkertaisia, yleensä koneella valmistettuja villapaitoja, jotka tunnistaa yläosan vinoneliökuvioista sekä tummanpunaisesta ja harmaasta värityksestä. Tässä tarkoitan jussipaidalla näiden perinteisten paitojen lisäksi muillakin tavoilla valmistettuja paitoja kuten t-paitoja, joihin on painettu jussipaidan kuviot. Aineistossani on lisäksi kuvia ja piirroksia, joiden aiheena on jussipaita tai jokin viite siihen. Väitöskirjatutkimuksen yhteydessä paljastui itsellenikin yllätykseksi, että jussipaita on suunniteltu perinteisten pohjalaisten villapaitojen pohjalta ja ilmeisesti esikuvana on ollut korsnäsinpaita.\nTarkastelen jussipaitaa kehittämäni tuotteen olemusanalyysin avulla. Olen esittänyt tuotteen olemusanalyysin (Luutonen 1997) yhdeksi tavaksi avata tuotteiden hiljaista tietoa. Analyysillä ei voida siirtyä aikakoneella menneisyyteen ja katsella sitä kuin dokumenttielokuvaa. Analyysi auttaa lähestymään tuotteiden edustamaa ilmiötä tämän päivän lähtökohdista. Olemusanalyysi pohjautuu Peircen (1867–1893/1992, 280–284) filosofisiin kategorioihin (Firstness, Secondness, Thirdness), joiden pohjalta esitän kategoriat, joita kutsun ensivaikutelmaksi, perehtymiseksi ja tulkinnaksi. Tuotteet toimivat erityyppisten merkkien ja näiden yhdistelmien kiinnitysalustoina. Peirceen (1958) nojautuen tuotetta tarkastellaan ikonina, indeksinä ja symbolina. Tyypillinen ikonihan on esimerkiksi valokuva viitatessaan samankaltaisuuden perusteella. Indeksi viittaa jatkuvuuden perusteella, ja esimerkiksi taidokas käsityötuote voi viitata tekijän osaamiseen. Merkityksellinen tuote on usein muodostunut symboliksi, sovituksi merkiksi, joka perustuu sääntöön, periaatteeseen tai tapaan. Kihlasormus ja valtion lippu ovat tyypillisiä symboleja.\nEnsivaikutelmassa tuotetta tarkastellaan vastaanottajan näkökulmasta intuitiivisesti ja analysoimatta. Tuotetta koskevat ennakkotiedot siirretään syrjään ja koetetaan nähdä vain tuotteen itsensä tarjoama ensivaikutelma. Perehtymisessä esitetään tuotetta ja ilmiötä koskevat faktatiedot ja esiin tulevat valmistajan, käyttäjän ja vastaanottajan näkökulmat. Perehtyminen koskee sekä tuotteen fyysisiä ominaisuuksia että esittävyyttä. Käsityötuotteeseen perehtyminen sisältää myös tekijän tiedon, mikä merkitsee valmistusprosessin ymmärtämistä. Esittävyyden tarkastelu edellyttää tuotteen sijoittamista luonnolliseen yhteyteensä. Tällöin tarkastellaan myös tuotteen syntyhistoriaa, vaiheita ja käyttöä. Fyysisten ominaisuuksien tarkastelun systematisointiin sovellan Victor Papanekin (1970, 25–40, 83–84; 1995, 34) kuusikulmiossa esitettyjä tuotteen funktioita: menetelmä, käyttö, tarve, telesis tai olosuhteet, assosiaatio ja estetiikka. Tulkinnassa esitetään tutkijan käsitys ilmiöstä. Käsitys perustuu ensivaikutelmaan ja perehtymiseen. Tulkinnassa haetaan myös ilmiössä nähtävissä olevia yleisiä piirteitä. Tulkinnan tarkoituksena on ymmärtää ilmiö.\nTAULUKKO 1. Tuotteen olemusanalyysi.\nintuitiivinen tuotteen itsensä tarjoama ensivaikutelma\nkonkreettiset ominaisuudet, valmistusprosessi, tuotehistoria, käyttö, merkityksenanto\nPapanekin funktioanalyysi: 1) metodi, 2) käyttö, 3) tarve, 4) telesis, 5) assosiaatio ja 6) estetiikka\nensivaikutelma ja perehtyminen,\nJussipaidat sanomalehti Pohjalaisen kuvituksessa\nEnsivaikutelmana tarkastelen sitä, miten jussipaidat näyttäytyivät maakuntalehti Pohjalaisessa vuosina 2000–2006. Vaasa Oy:n julkaisema sanomalehti Pohjalainen ilmestyy Vaasassa seitsemänä päivänä viikossa ja lehden levikki on noin 30 000 ja lukijamäärä reilut 90 000. (www.pohjalainen.fi) Pohjalaisessa on paljon maakunnallisia uutisia. Jussipaita näkyy yleensä juuri maakunnallisissa jutuissa. Jussipaidan voi löytää myös monista muista lehdistä ja muusta mediasta, mutta tässä tarkasteluni perustuu Pohjalaisen kuvitukseen.\nKUVIO 2. Kuva sanomalehti Pohjalaisen jutusta 16.1.2006.\nOlen koonnut kaikki lehtijutut ja mainokset, joiden kuvissa tai piirroksessa esiintyy jussipaita. Urheilujutuista olen poiminut ainoastaan esimerkit. Näin aineistona on kaikkiaan 178 kuvaa tai piirrosta, joissa esiintyy jussipaita. Eniten jussipaitoja esiintyi vuosina 2005 ja 2006. Yli puolet on toimitettuihin lehtijuttuihin liittyviä valokuvia. Tyypillisiä ovat kuvat tilaisuuksista ja kokouksista, joissa jollain osanottajalla on yllään jussipaita. Kuvissa näkyy usein esiintyviä ryhmiä, jotka käyttävät jussipaitaa esiintymisasunaan. Perinteisten kuorojen ja muiden ryhmien rinnalle ovat tulleet rockbändit. Piirroksissa on usein humoristisesti piirretty pohjalaismies yllään jussipaita, ja mainoksissa on myös selvä viittaus pohjalaisuuteen. Eräät urheiluseurat ovat siirtäneet pelipaitaansa jussipaidan kuvioinnin. Jussipaidat ovat muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta miesten yllä.\nTAULUKKO 2. Jussipaidat sanomalehti Pohjalaisessa vuosina 2000–2006.\nLehtijutuissa jussipaita on periteisessä muodossaan vanhempien miesten arkinen asu, joka saatetaan pukea päälle tärkeisiin tilaisuuksiin ja kyläkokouksiin. Joskus se puetaan päälle myös syntymäpäivähaastatteluun. Vaikuttaa siltä, että jussipaitaan pukeutuminen on tarkkaan harkittu valinta. Muutamassa lasten syntymäpäiväilmoituksessa ja Pohjalaisen "Terhakka tenava" -kilpailun kuvissa pieni lapsi on puettu jussipaitaan kuin kertomaan lapsen erityisestä vallattomuudesta tai siitä, että kasvamassa on oikea pohjalaispoika. Hyvin usein erilaisissa perinnetilaisuuksissa esiintyvät musiikkiryhmät käyttävät jussipaitaa esiintymisasunaan.\nToisen ryhmän muodostavat nuoret miehet, jotka käyttävät t-paidan tai esimerkiksi hupparin muodon saanutta jussipaitaa, jossa kuviot on painettu kankaalle. Käyttö saattaa liittyä siihen, että rockbändit Rehupiikles (<www.rehupiikles.com>) sekä Lauri Tähkä & Elonkerjuuorkesteri (<www.lauritahka.com>) käyttävät jussipaitaa esiintyessään. Paitoja myös myydään faneille. Rehupiikles käyttää perinteistä paitaa ja Lauri Tähkä ja Elonkerjuuorkesteri erilaisia muunnoksia. Duudson-ryhmä (<www.extremeduudsonit.com>) on myös omaksunut jussipaidan ilmentämään ryhmän rajua imagoa.\nTutkimusaineistossa jussipaita on vuosittain 1–2 naisen yllä. Esimerkiksi jutussa, joka kertoi Tarja Halosen valinnasta presidentiksi ja pohjalaisen tukiryhmän juhlasta, oli yhdellä naisella yllään jussipaita ja samaa tyyliä edustava neulehame. Eräs nainen oli pukenut jussiaiheisen t-paidan 60-vuotispäivähaastatteluun.\nJussipaita näyttäytyi lehden urheilusivuilla Seinäjoen Maila-Jussien pesäpallojoukkueen ja Lapuan Virkiän eri urheilujoukkueiden kankaiseen pelipaitaan painettuna kuviona. Jussipaidan salmiakkikuvio on Maila-Jussien paidan miehustassa punaisena ja Virkiän sinisenä painatuksena. Kuviot on sijoitettu vastaavaan kohtaan kuin perinteisissä jussipaidoissa. Helsingissä toimiva pesäpallojoukkue Punamustat (PUMU) koostuu lähinnä muualta, useimmiten Pohjanmaalta muuttaneista pelaajista. Joukkue käyttää mustaa t-paitaa, jonka edustaan on painettu punaiset salmiakkikuviot. (Hautala 2005, 16.) Salmiakkikuvio oli painettu myös Seinäjoen voittoisan maakuntaviestijoukkueen urheiluasuun vuonna 2002 (Nevala 2002, 15).\nJussipaita on kuulunut Seinäjoen Maila-Jussien imagoon joukkueen koko historian ajan. Vuonna 1928 paita otettiin käyttöön Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisessa Osakunnassa urheilupaitana ja sitä käytettiin paljon myös luennoilla. Vuonna 1932 osakunnan toimesta perustettiin Seinäjoelle uusi pesäpalloseura, jonka peliasuksi jussipaita vakiintui. (Pohtola 1958, 102–109; Kronikka I, II) Joukkueen kotisivuilla (www.mailajussit.fi) kerrotaan Maila-Jussien synnystä: "1920-luvulla pohjalaisia nuoria oli paljon opiskelemassa Helsingin yliopistossa. Hyvien pelien näkeminen ja kotona jo pallonlyöntiä harrastaneiden nuorten yhteensaattaminen innosti pelaajia pelaamaan yliopiston mestaruudesta. Pohjalaiset nuoret olivat aikansa huippuja pesäpallossa ja osakunnan voitettua mestaruus [mestaruuden] sitä puolustaneelta Viipurin joukkueelta, alkoivat Etelä-Pohjalaisnuoret pohtimaan omaa joukkuetta kotiseudulle, joka kykenisi taistelemaan pääsarjassa tasaveroisesti etelän joukkueiden kanssa. – – Seuran perustava kokous pidettiin 17.5.1932." Vuosina 2000–2006 jussipaidan salmiakkikuvio on painettu punaisella pelipaidan miehustaan. Seinäjoen Maila-Jusseja kutsutaan joissain lehtijutuissa myös Jusseiksi tai Jussi-joukkueeksi (Hämäläinen 2000, 15). Näyttää siltä, että viittaus pohjalaiseen Jussiin sopii hyvin joukkueelle ja tämä yhteys tahdotaan säilyttää myös 2000-luvun urheiluasuissa.\nPiirrosten pohjalaismiehet liittyvät usein maakunnan asioista kertoviin juttuihin. Piirroksissa on karikatyyri pohjalaisesta maaseudun miehestä. Mies näyttäisi olevan jotenkin kapinallinen tai ainakin vahvasti oman näkemyksensä esiin tuova sekä monesti vähän huvittava. Hänestä puuttuu myös hienostelu ja pintasivistys. Joskus pohjalaismies on kuvattu vastakohtana eurooppalaiselle tai etelän ihmiselle. Jutussa, joka kertoi Kalevalan kääntämisestä Pohjanmaan murteelle, Kullervo Pohjalainen oli puettu jussipaitaan. Samoin jussipaita oli asustettu baijerilaisittain jutussa, jossa vertailtiin pohjalaisia ja baijerilaisia. Yhteiseksi piirteeksi todettiin mm. itsetunto.\nMainoksissa käytetään jussipaitateemaa erityisesti silloin, kun mainostetaan matkailukohdetta tai jotain tapahtumaa. Eräät teolliset yritykset ovat käyttäneet aihetta ilmoittaessaan tarjolla olevista työpaikoista. Myös autokauppa on käyttänyt jussipaitaa ilmoittelussaan. Lisäksi silloin tällöin näkee mainoksia, joissa jussipaita on yksi myytävä tuote.\nTämän pienen katsauksen, ensivaikutelman, perusteella jussipaita vuonna 2000 oli tyypillisesti miesten paita, esiintyvien pohjalaisryhmien asu tai symboli, joka tunnistettiin piirroksista. Jussipaidalla viitattiin erityisesti itsenäisiin miehiin, jotka itse halusivat päättää asioistaan, tai niillä viitattiin pohjalaisuuteen tai tietynlaiseen suomalaisuuteen.\nTarinat villapaitojen syntytaustasta\nJussipaitoihin kiinnittynyt leima itsenäisestä, joskus kapinallisesta miehestä, löytyy niiden historiasta. Jussipaita on ilmeisesti perinteisten villapaitojen pohjalta uudelleen muokattu villapaita. Kuva hahmottuu lehtiartikkeleiden, haastatteluaineiston, teatteri- ja osakuntahistorian avulla. Taustasta on ainakin kaksi eri versiota. Toisen mukaan ensimmäinen jussipaita suunniteltiin Lapualla näytelmään Pohjalaisia Harrin Jussin roolia varten. Tämän tiedon mukaan ensimmäisen jussipaidan neuloi lapualainen neiti Petäjä, ja paidan puki ylleen Jalo Lahdensuo vuonna 1914. Paita oli suunniteltu Kansallismuseossa olleen vanhan villapaidan mukaan, ja värit olivat luonnonharmaa ja tummanpunainen. (Lahti 1950 ja 1978,7.) Tämän tyyppistä paitaa Kansallismuseosta ei ole kuitenkaan löytynyt.\nHulda Kontturi on puolestaan kertonut jussipaidan historiasta seuraavaa: Kontturin toimiessa Helsingissä Etelä-Pohjalaisen Osakunnan emäntänä vuonna 1927 etsittiin pesäpallojoukkueelle sopivaa pohjalaista tyyppiä edustavaa paitaa. Kontturi teetti paidan, ja ensimmäiset kappaleet neuloi Helsingissä Museokadulla asunut rouva, joka käytti käsinneulekonetta. (Luutonen 1985.)\nLähtökohtana oli tarve valmistaa pohjalaistyyppinen neulepaita näytelmään Pohjalalaisia sekä pesäpallojoukkueelle. Esikuva haettiin Kansallismuseon perinteisestä neulepaidasta. Siten jo lähtökohta oli perinteestä muokattu pohjalaistyyppinen paita. Paitojen merkitys pohjalaisuuden symbolina näyttää vahvistuneen niiden historian aikana. Paidat otettiin tuotantoon tummanpuna-harmaina villapaitoina. Myöhemmin valmistettuja paitoja, joiden värit olivat sininen ja harmaa, kutsuttiin anttipaidoiksi. Kleemolan kutomo Alahärmässä oli alkanut valmistaa sini-harmaita paitoja 1950-luvun alussa, koska puna-harmaa väritys ei miellyttänyt kaikkia ja körttiläisille tummempi paita kävi paremmin kaupaksi. Körttiläiset olivat käyttäneet myös mustaa paitaa, jonka rintaa elävöittivät siniset raidat, kaksi ohutta ja yksi leveämpi. Kun Vihtori Kosola puki sen päälleen ja poseerasi lehtikuvissa, tuli sinimustasta kansanpaidasta IKL:n tunnus. (Lahti 1978, 7; Petäjä 1978, 1, 9; Suomi 1992, 28–31)\nEnsimmäisen käsityksen mukaan jussipaita valmistettiin Kansallismuseon kokoelmissa olevan esikuvan mukaan Artturi Järviluoman näytelmään Pohjalaisia Jussi Harrin rooliasuun. Pohjalaisia-näytelmä sai ensiesityksensä Lapualla toisena pääsiäispäivänä 1914, ja Kansallisteatterissa se esitettiin ensi kerran saman vuoden lokakuussa. (Karjalainen 1991, 11–12, 23–24.) Pohjalaisia-kansannäytelmän ja oopperan syntyhistoria alkoi Karjalaisen mukaan elokuusta 1907, kun Toivo Kuula oli saanut stipendin kansalaulujen keräämiseen Kauhavalta. Hän tapasi täällä opiskelija Artturi Järviluoman. Elmgren-Heinosen (1953, 123–124) mukaan Kauhavan Alikylän nuorisoseuran talolla Kuulan muistiinmerkitsemät kansanlaulut olivat Pohjalaisia-näytelmän perusta. Karjalaisen mukaan 1900-luvun alussa vallinnut kansallishenki perustui hegeliläiseen traditioon ja Snellmanin sen pohjalta ajamaan kulttuuripolitiikkaan. Tämä johti kulttuurin uudistamiseen isänmaallisena toimintana, ja tilanteeseen liittyi kansallisen kulttuurin tilaus. Näytelmä Pohjalaisia oli tämän konkreettinen ilmentymä. Asiasta on kerrottu näytelmän ohjelmalehtisessä vuodelta 1938:\n"Sen henkilöt näyttävät meille eteläpohjalaisten tinkimättömän oikeudentunnon ja syvän vapaudenrakkauden. Me näemme siinä kansan, joka ’kunnioittaa voimaa ja rohkeutta’, on sitkeä ja suoramielinen, osaa kärsimisen taidon, mutta ei voi koskaan kapinoimatta sietää sortoa ja väkivaltaa ylempien puolelta." (Leskelä 1938, 17.)\nKallio (1988) puolestaan pitää Pohjalaisia-näytelmää eteläpohjalaisen näytelmäkirjallisuuden huippuna sortokaudella. Hänen mukaansa näytelmä on pohjalaisen mentaliteetin, kansanelämän ja vapaudenrakkauden tulkitsija. Hän esittää myös, että henkilöasetelmallaan ja tilanteenasettelullaan teos on ollut luomassa eteläpohjalaisuuden myyttiä. Ylikankaan (1990, 216, 222–224) mielestä näytelmä on jopa saattanut vaikuttaa eteläpohjalaisten käsitykseen itsestään. Näytelmän kohdeaikana 1870–1880-luvulla suomenkielinen kansa kamppaili ruotsinkielistä säätyläistöä vastaan, ja Ylikankaan mukaan Järviluoma halusi kuvata yläluokan ja talonpoikien ristiriitaa. Pohjalaisia-tarinan synopsis:\n"Talonpojan poika Antti Hanka on vangittu, koska hän on lyönyt suutaria puolustaakseen morsiamensa Maijan kunniaa. Vallesmanni haluaa saada talonpojat kuriin, ja hänen käskystään suutari teeskentelee sairaampaa kuin onkaan, jotta Antille saataisiin ankara rangaistus. Antti karkaa Maijan pyynnöstä, mutta vallesmanni syyttää paosta Maijan veljeä Jussia. Vallesmanni koettaa väkivalloin pakottaa Jussin tunnustamaan. Jussi ei suostu kuritukseen, vaan murtaa kahleensa ja puukottaa vallesmannin hengiltä. Samalla Jussi kuitenkin menettää myös oman henkensä vallesmannin luodista." (Laine 1992, 18–31.)\nKansallisteatterin ohjelmaan Pohjalaisia otettiin vuonna 1914 pitkän harkinnan jälkeen. Näytelmän katsottiin herättävän isänmaallista mieltä, mutta sen taiteellisten ansioiden ei katsottu olevan kovin suuret. Pohjalaisia-näytelmään tarvittiin näyttämölle vain tupainteriööri ja aittapiha ja oikeita suomalaisia talonpoikia sekä maalaismiehiä. Näytelmästä tuli vuoden 1914 yleisön suosikki, ja vuoteen 1917 mennessä sillä oli ollut jo 40 esityskertaa. (Koskimies, 1953, 326–328, 348.) Näytelmä on edelleen suosittu, ja se on usein ohjelmistossa eri puolilla Suomea.\nTekstinä Pohjalaisia-näytelmä julkaistiin vuonna 1914. Painetun käsikirjoituksen liitteenä on Suomen Kansallisteatterin ensinäytöksen 2.10.1914 ohjelma. Näytelmä alkaa Harrin tuvassa. Järviluoma kuvailee tarkkaan tuvan sisustuksen. Näytelmässä esiintyvien henkilöiden vaatetuksesta hän ei paljon kirjoita. Harrin Jussista on seuraava maininta: "Noin 20-vuotias, kookas, rivakka, puettu vähän parempaan työpukuun." (Järviluoma 1914, 11, 24.)\nHarrin Jussin paita näytelmässä Pohjalaisia\nKansallisteatterin Pohjalaisia-näytelmän esityksestä vuodelta 1914 otetut kuvat osoittavat, että Harrin Jussia esittänyt Teuvo Puro ei olekaan pukeutunut sellaiseen paitaan, jota olemme tottuneet pitämään jussipaitana. Kuvien perusteella hänen yllään on Korsnäsinpaidan tyyppinen koristeellinen villapaita. Tämä selittää sen, että Kansallismuseon kokoelmista ei löydy jussipaitaa. Tuolloin Kansallismuseon kokoelmissa oli kuitenkin kaksi ylioppilasosakuntien keräyksessä saatua korsnäsinpaitaa ja yksi vöyriläinen neulepaita sekä kolme myöhemmin hankittua korsnäsinpaitaa. (Schvindt 1885.)\nKansallisteatterin vuoden 1914 esityksen Harrin Jussin villapaita näyttää kuvien perusteella melko tarkalta korsnäsinpaidan kopiolta. Todennäköisin esikuva näyttäisi olevan Suomen kansallismuseon ylioppilaskuntien keräämiin esineisiin kuuluva korsnäsinpaita A 3103, joka mainitaan Schvindtin luettelossa vuodelta 1885. Valokuvista ei voi päätellä tarkkaan yksittäisiä kuvioita, mutta vaikutelma on hyvin samanlainen. Harrin Jussilla on korsnäsinpaidan lisäksi yllään tummat villakankaiset housut, olkaimet, musta huopahattu, helavyö ja puukko. Mahdollisesti esikuvana toimineen paidan yläosan yhtenä kuviona ovat vinoneliöt, jotka voivat olla puolestaan jussipaidan vinoneliöiden esikuvia. Kuva on mustavalkoinen, mutta siitä voi päätellä paidassa olevan eri värejä. Kappaleiden päät ovat tummat, todennäköisesti punaiset, ja mahdollisesti ne on virkattu ja kuvioitu kuten korsnäsinpaidoissa. Muuten paita on vaaleapohjainen ja täpläkuvioitu esikuvansa tapaan.\nKUVIO 3. Kuva Suomen Kansallisteatterin näytelmästä Pohjalaisia vuodelta 1914 (yksityiskokoelmat).\nTuntuisi todennäköiseltä, että Harrin Jussilla olisi ollut Lapuan esityksessä vuonna 1914 samantyyppinen villapaita kuin Kansallisteatterin esityksessä. Esityksillä oli selkeä yhteys; ohjasihan Lapuan näytelmän Kansallisteatterin johtaja Jalmari Lahdensuo, ja Jussia esitti hänen veljensä Jalo Lahdensuo. Lisäksi kerrotaan, että lapualaisilla oli kiire esittää näytelmä ensimmäisenä, ja siksi he opettelivat näytelmän käsikirjoituksesta ulkoa.\nPainetussa näytelmässä on Kansallisteatterin ensi-illan ohjelma. Lehtihaastattelun mukaan Harrin Jussin villapaidan malli saatiin Lapualle, kun Jalmari Lahdensuo toi Kansallisteatterista lainaksi Suomen kansallismuseosta lainatun vanhan villapaidan. Samassa haastattelussa, joka on tehty vuonna 1950, tosin todetaan, että ensimmäinen paita olisi ollut sellainen kuin jussipaidat myöhemmin. Tämä saattaa olla haastateltavan muistivirhe. Paljon todennäköisempää on, että paita oli samantapainen kuin Helsingissä, ja tästä näytöksestä säilyneet valokuvat puolestaan paljastavat paidan korsnäsinpaidaksi. (Lehtinen 1984, 791–793; Lahti 1950; Järviluoma 1914.)\nViipurin teatterissa Pohjalaisia-näytelmä esitettiin vuonna 1915. Jussi Harria esitti Jaakko Korhonen pukeutuneena korsnäsinpaitaan. Myös Kansallisteatterin esityksessä vuodelta 1936 on korsnäsinpaita. Näytelmän monissa myöhemmissä esityksissä korsnäsinpaita on vaihtunut jussipaidaksi. Leevi Madetojan säveltämän Pohjalaisia-oopperan ensinäytöksessä vuonna 1924 Harrin Jussia esittänyt Toivo Louko oli pukeutunut vaaleapohjaiseen villapaitaan, jonka yläosassa oli tummia raitoja. (Teatterimuseon kuva-arkisto; Kansallisoopperan arkisto.)\nSuomi-Filmi filmasi Pohjalaisia-elokuvan vuonna 1925. Elokuvassa Jussi Harrilla on päällään jussipaita. Asuun kuuluu lisäksi tummat villakangashousut, nahkasaappaat, villakankainen lyhyt takki, tumma huopahattu, helavyö ja puukko. Harrin Jussi on tässä asussa hyvin näyttävä ja, kuten ilmeisesti on tarkoituskin, erottuu muusta joukosta. Kuva 4 on ensimmäinen tavoittamani kuva, jossa esiintyy jussipaita. Mykän elokuvan ohjasi jo aiemmista esityksistä tuttu Jalmari Lahdensuo ja Harrin Jussia esitti aiemmin Pohjalaisia-oopperassa esiintynyt Oiva Soini. Elokuvaa kuvattiin kesällä 1925 Härmässä ja Lapualla, ja ensi-ilta oli lokakuussa. (Suomen Elokuva-arkiston Pohjalaisia-kansio) Monet lehdet seurasivat filmauksen etenemistä. Erityistä huomiota sai symbolisen joukkokohtauksen kuvaus Ekolan sillalla Jepuan rajalla.\nKUVIO 4. Kuva Suomi-Filmin elokuvasta Pohjalaisia vuodelta 1925 (yksityiskokoelmat).\nKohtauksessa on meneillään rauhalliset kylätanssit, kun häjyt saapuvat paikalle. Tanssi keskeytyy ja alkaa tappelu. Kohtaukseen värvättyjä lähiseutujen asukkaita oli kielletty ryhtymästä tappelemaan tosissaan. Monet kuitenkin innostuivat, ja syntyi vaaratilanteita. Mukana oli muun muassa häjyjen jälkeläisiä, ja jotkut kohtauksessa mukana olleet pitivät pelkkää tappelemisen näyttelemistä lapsellisena. (Pohjalaisten filmaus 1925; Uutinen Pohjalaisia-elokuvan filmauksesta 1925; Österbottningar på film 1925.)\nElokuvassa korostettiin kansatieteellistä näkökulmaa ja painotettiin idyllistä miljöötä ja rakennusten, kuvauspaikkojen ja asujen aitoutta. Körttiläiskohtaukseen koottiin Lapualta ja Ylihärmästä vanhoja vaatteita. Puvustukseen sijoittaminen lisäsi elokuvan kustannuksia, mutta se katsottiin filmille täysin välttämättömäksi. Tuntuisi hyvin todennäköiseltä, että elokuvaan olisi valmistettu korsnäsinpaidan pohjalta yksinkertaisempi villapaita, josta elokuvan myötä tuli jussipaita. Elokuvan filmauksen maakunnallisena järjestäjänä toimi Etelä-Pohjanmaan Nuorisoseuran näyttämötyön, lausunnan ja puhetaidon opettaja, evijärveläinen Kaarlo Kultalahti. Perhearkiston kuvat osoittavat, että hän ja muutkin perhepiiriin kuuluvat ovat käyttäneet jussipaitaa. Jussipaidan käyttö on siirtynyt myös lastenlapsille. Kultalahti kirjoitti Vaasa-lehteen 1950-luvulla pakinoita nimimerkillä Harrin-Jussi, ja pakinoihin liittyvässä tunnuspiirroksessa kirjoittaja esiintyy asussa, johon kuuluvat villapaita, helavyö, huopahattu ja piiska. Pakinoiden nimi on "Tiäretäänkö maakunnas". (Kultalahti 1993; 1996.)\nHarrin Jussista ja samalla jussipaidasta muodostui vahvasti symbolinen hahmo. Vuonna 1944 rekisteröitiin Elokuvajournalistit ry, ja samana vuonna perustettiin "Amerikan Oskarin" rinnalle Jussi-palkinto. Veistoksen muovasi Ben Renvall. Palkinto määriteltiin ensimmäisen kotimaisen merkkielokuvan Pohjalaisten ja yleensä koko suomalaisen miehekkyyden, sisun ja isänmaanrakkauden vertauskuvaksi. (Kansan Kuvalehti 1944, 1150.)\nJussipaidan historia näyttäisi tämän aineiston valossa seuraavalta. Pohjalaisten ensiesityksen Suomen Kansallisteatterissa, Suomalaisessa Oopperassa sekä ensimmäisen elokuvan ohjasi Jalmari Lahdensuo. Hänellä oli myös osuutensa Lapuan ensiesityksessä. Hänen toimestaan oli valmistettu ensiesitykseen korsnäsinpaita Suomen kansallismuseossa olevan esikuvan mukaan. Oopperaesityksessä käytettiin raitakuvioisia villapaitoja ja elokuvassa jussipaitaa. Ilmeisesti jussipaita on korsnäsinpaidan yksinkertaistettu muunnos.\nTAULUKKO 3. Harrin Jussin rooliasu Pohjalaisten ensimmäisissä esityksissä.\nToisen käsityksen mukaan jussipaidat suunniteltiin Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen osakunnan pesäpallojoukkueelle. Asia saa vahvistuksen osakunnan historiasta. Pohtola (1958, 100) on käyttänyt Etelä-Pohjalaisen Osakunnan historiaa kirjoittaessaan lähteenä osakunnan Kronikkaa, jota on kirjoitettu vuodesta 1927 alkaen. Kronikka on nahkakantinen sidottu kirja, johon kirjoitetaan osakunnan tärkeimmät tapahtumat. Kronikka on jonkinlainen päiväkirja, johon aktiiviset osakuntalaiset kirjoittavat mielipiteitään ja kommentoivat toisiaan. Keskustelua on käyty suurista ja pienistä kysymyksistä. Kronikan aloitusvuonna 1927 keskeinen keskustelunaihe oli suomalaisuus, ja Kronikassa kehotettiin osakuntalaisia suomentamaan nimensä ja liittymään Suomalaisuuden Liittoon. Kronikkaa voisi verrata tämän päivän samoista asioista kiinnostuneiden väliseen Internet-keskusteluun, joka on perinteistä kirjeenvaihtoa nopeampaa.\nKronikasta löytyvät myös tiedot villapaitahankkeesta. Aktiivinen osakuntalainen Väinö Oksala (Koivusalo) kirjoitti Kronikkaan 11.11.1927 näin:\n"Yksi asia on jo kauan askarruttanut mieltäni ja nyt minä sen puristan kansakunnan miehenpuolisten jäsenten pohdittavaksi. Tämä asia on se, että emmekö me osakunnan miehet voisi ryhtyä ’pelastamaan’ tuota Etelä-Pohjalaista kaunista villapaitaa unhoon joutumasta? Se on siksi komia ja käytännöllinen, että arvelisin olevan aivan paikallaan, jos me kaikki hankkisimme sen ja siten jollain tavoin aiheuttaisimme sen, että siitä tulisi yleisessä käytännössä oleva vaatekappale kotiseudullamme ja kansakunnan parissa. Asiaa sietää joka tapauksessa harkita ja katsoa sopivaa menettelytapaa hankkeen toteuttamiseksi." (Kronikka I 1927–1929, 242)\nAloite sai nopeasti vastakaikua, ja osakunnan emäntä Kontturi, Koivusalo ja Rautavaara kääntyivät asiantuntijoiden puoleen. Kustaa Vilkuna esitteli osakunnan naisille Kansallismuseossa olevia pohjalaisia villapaitoja. Vilkuna kirjoitti Kronikkaan villapaidoista 23.11.1927 seuraavaa:\n"Kävin tänään näyttämässä emännälle ja exemännälle Kansallismuseon eteläpohjalaisia ja päivän tunnuksiin liittyviä villapaitoja. Löytyihän sieltä pari kolme komeaa alansa edustajaa, joissa ornamentiikka on hyvin tyyliteltyä ja kudos vahva. – Puuttumatta tarkemmin villapaidan uudelleen käyttöön ottamisen periaatteellisiin kysymyksiin (kansatieteen harrastajana tietysti suosin kaikkea kotoista), mainitsen tässä totuuden vuoksi kuitenkin k.o. paidan alkuperästä muutaman tiedon. Kudottu paksu villapaita kuuluu melkein yleiseurooppalaiseen rannikkokulttuuriin, johon myös yleensä hienoin koristetaide aina läheisesti liittyy. Suomalaiselle Etelä-Pohjanmaalle kuvikas ja kirjottu villapaita lienee kotiutunut vasta n. 60–80 vuotta sitten; puukkojunkkarit lienevät sen ensimmäisiä käyttäjiä. Aikaisemmat perukirjat, joissa yleensä luetellaan kaikki puvun kappaleet hyvinkin tarkoin, eivät tiedä villapaidoista mitään. Ruotsalaisella Pohjanmaalla se on paljon vanhempi, sieltä myös ovat peräisin sen koristekuviot ja värisommittelut, minkä tuskin kuitenkaan tarvinnee villapaidan arvoa alentaa. Rinnakkaisilmiönä voi mainita, että esim. Saarenmaan virolaisilla on kansallispukuna (miehillä) hyvin kirjavat ja värikkäät villapaidat." (Kronikka I, 253–254.)\nSitaatissa Vilkuna toteaa paitojen olevan yleisempiä ruotsinkielisellä Pohjanmaalla ja katsoo kuvioiden ja värisommittelun olevan lähtöisin siltä alueelta. Hän arvelee, ettei sen kuitenkaan tarvitse alentaa villapaidan arvoa. Tuolloin Kansallismuseon kokoelmissa oli villapaitoja ruotsinkieliseltä Pohjanmaalta, ja ehkä näiden käyttö esikuvana hieman arvelutti. Helsinkiläisessä taidekutomossa valmistetut villapaidat laskettiin markkinoille 24.1. Asiasta kirjoitti Kronikkaan Oksala:\n"Kansakunnalle tiedotamme täten, että mullistava muotiuutuus on tänä päivänä laskettu markkinoille kaikkien miehenpuolisten Etelä-Pohjalaisen Osakunnan jäsenten iloksi ja suojaksi just täsmälleen 2 päivää ennen uuden mullistavan Ford-mallin markkinoille astumista. Ja tämä uusittu [uusittu-sana näyttää lisätyn myöhemmin tekstiin] uutuus on Etelä-Pohjalaanen villapaita." (Kronikka I, 265.)\nVillapaidat oli tarkoitettu osakunnan miesjäsenille. Alussa monet osakuntalaiset käyttivät villapaitaa joka päivä sekä luennoilla että osakunnassa. Vähitellen se siirtyi ulkoilu- ja urheilukäyttöön, ja siitä valmistettiin sovellutus myös naisille. Naistenpaidoissa oli miestenpaidoista poiketen pääntiessä edessä halkio. 1930-luvulla oli myös käytössä hihaton urheilupaita, jossa oli jussipaidan kuviot. Osakunnan miesjäsenet perustivat keväällä 1932 Seinäjoelle uuden pesäpalloseuran tarkoituksenaan korostaa urheilulajin merkitystä maakunnassa. Osakunnan nimikilpailun voitti Koivusalo ja pesäpalloseura sai nimen Maila-Jussit. (Pohtola 1958, 102–109; Kronikat I ja II.)\nKUVIO 5. Kuva Helsingin yliopiston Pohjalaisen Osakunnan Kronikasta II vuodelta 1933. Kuva liittyy viestijuoksu- ja 10-ottelumestaruuskilpailuun.\nTämä loogiselta tuntuva jussipaidan historia osoittautuu kuitenkin kuva-arkistoja tutkimalla virheelliseksi. Osakunnan Kronikoissa paitoja kutsutaan vain villapaidoiksi. Nimi jussipaita on liitetty niihin myöhemmin. Pohjalaisten elokuvaversiossa vuodelta 1925 (2 vuotta ennen osakunnan villapaitahanketta) Harrin Jussin roolia esittävällä Oiva Soinilla on jo yllään jussipaita, joka on samanlainen kuin osakunnan jussipaita. Voisiko kaksi eri prosessia tuottaa niin samankaltaisen tuloksen, vai olisivatko osakunnan villapaidantekijät painaneet mieleensä elokuvan villapaidan? On kuitenkin todennäköistä, että he olivat nähneet elokuvan. Kronikan tarkempi tutkiminen osoittaa, että villapaitahanketta suunniteltaessa oltiin tietoisia elokuvasta. Helpinen asettui kannattamaan villapaitahanketta kronikan sivulla kaksi päivää sen jälkeen, kun Oksala oli esittänyt asian:\n"Minä ryhdyn lämpimästi kannattamaan kiwis Oksalan sivulla 242 olevaa ehrootusta. Sen lisäksi tahtoisin saara osakuntalaisten harkittavaksi, emmekö me myöskin voisi ottaa käyttöhön sitä eteläpohjalaasta liiviä, jonka me kaikki paappojen arkuista, taikka ainakin siinä filmis Pohojalaasia. Se olisi minun mielestäni omiaan viälä enemmän kohottamahan sitä meidän tunnettua ja tunnustettua paikallisisänmaallisuuttamme. Niitä on vissihin viälä muitakin meirän kansallisia verhokappalehiamma, josta mulla ny ei satu olemahan tiatua." (Kronikka I, 244.)\nEhkä osakuntalaiset eivät ole tarkoittaneetkaan kirjoituksissa sitä, että he olisivat luoneet kokonaan oman villapaidan, vaan he ovat ottaneet käyttöön jo aiemmin elokuvaa varten muokatun perinteeseen pohjautuvan paidan. Ehkä Kronikan maininta "uusi, uusittu" viittaa tähän. Jussipaidan historian polkujen tutkiminen on kuitenkin osoittanut historian olevan erilainen kuin yleensä oletetaan. On myös kiinnostavaa, että samaan aikaan kun korostettiin suomalaisuutta nimissä, otettiin villapaidan esikuvaksi ruotsinkielisen Pohjanmaan villapaidat.\nJussipaidan muotoilu on lähtöisin perinteisestä pohjalaisesta villapaidasta. Se noudattaa vastaavaa kuvioiden sijoittelua kuin korsnäsinpaidat ja vöyriläiset tai pirttikyläläiset villapaidat. Vöyrin paita on kaksivärinen, valkoisella pohjalla on sinisiä geometrisia kuvioita. Jussipaidassa on yleensä pieni pystykaulus ja napit vasemmalla olalla. Väritykseen on saatu vaikutteita esikuvista. Harmaa vastaa korsnäsinpaidan valkoista osaa, jota täpläkuviot tummentavat ja antavat harmahtavan vaikutelman. Yläosan kuviot ovat taas punaisella pohjalla kuten korsnäsinpaidassa. Paidan kuvioita ovat raidat ja vinoneliöt. Vinoneliöt ovat tavallisia kuvioaiheita myös vanhemmissa pohjalaisissa neulepaidoissa, kuten korsnäsinpaidoissa ja vöyrinpaidoissa. Samaa kuvioaihetta esiintyy myös esimerkiksi perinteisissä pohjalaisissa kaapeissa.\nJussipaita on arkisen näköinen yksinkertaisen koristelun ja värityksen takia. Paidan ulkoiset ominaisuudet tuskin herättävät suurta ihastusta tai ärsyttävät. Näyttäisi siltä, että nämä ominaisuudet ovat jääneet toissijaisiksi. Toisaalta voidaan ajatella, että jussipaidan fyysiset ominaisuudet ovat olleet toimivia ja hyviä, kun paita on säilynyt pitkään muuttumattomana.\nPaita on myös elänyt sekä arkisena käyttövaatteena että teatteriesitysten asuna. Jussipaidasta on tullut myös suosittu miesten arkivaate etenkin Etelä-Pohjanmaan maaseudulla. Aineisto antaa sellaisen kuvan, että pukeutumalla jussipaitaan halutaan osoittaa, että ollaan itsenäisiä, pohjalaisia miehiä, häjyjen sukua. Tai tahdotaan kertoa, että ollaan itsenäisiä suomalaisia eikä mitään herroja.\nKUVIO 6. Kuva sanomalehti Pohjalaisen jutusta 14.1.2006.\nMiten yksinkertainen jussipaita on saanut näin voimakkaan merkityslatauksen? Prosessi näyttää noudattavan hyvin McCrackenin (1988, 71–74) kuvailemaa mallia merkitysten siirtämisestä. Merkitykset ovat hänen mukaansa lähtöisin kulttuuriin kiinnittyneestä maailmasta. Jussipaidan historia liittyy Etelä-Pohjalaiseen osakuntaan ja Pohjalaisia-näytelmään. Eri tutkijat ovat tulkinneet näytelmää hiukan toisistaan poiketen. Näytelmän piiloajatuksena on nähty, että se toimi suomalaisuuden puolustajana sortokauden aikaan. Eräät tutkijat taas ovat korostaneet suomenkielisten talonpoikien herravihaa ruotsinkielisiä säätyläisiä kohtaan. Molemmissa tukinnoissa on tämän tutkielman näkökulmasta kuitenkin sama viesti. Näytelmässä on nähty protesti valtasuhteita kohtaan ja tilanne on koettu epäoikeudenmukaisena. Rikolliseksi tuomittu nousee näytelmässä sankariksi. Näytelmässä jussipaitaan pukeutunut Harrin Jussi on kapinallinen ja asettui vastahankaan virkavallan kanssa. Sama liittyy jussipaidan muunnokseen, josta tuli Lapuanliikkeen yksi tunnus. Paidan lähtökohta löytyi kansankulttuurista, ja merkitykset liittyivät ajankohtaiseen yhteiskunnalliseen tilanteeseen ja yleensä itsenäisyyden korostamiseen ja jonkinlaiseen herravihaan, joka ei ole aikakauteen sidottu. Tästä viime mainitusta syystä johtunee osaltaan se, että jussipaita on edelleen 1990-luvulla käytössä. Osakuntalaiset korostivat jussipaidalla pohjalaisia juuriaan ja yhteenkuuluvuutta.\nJussipaidan historia seuraa hyvin Ilmosen (1993, 50–51, 83–84) esittämää mallia "kulttuurisesta merkityksenannosta". Hänen mukaansa merkityksenanto luo muuntelua ihmisyhteisön käytännössä. Ilmosen mukaan tarpeet eivät selitä kiinnostusta tavaraan. Tarpeeseen liittyy tavaran käyttöarvo, ja sitä kuluttaja ei voi tuntea etukäteen. Hän voi saada ainoastaan käyttöarvolupauksen, joka käynnistää hankinnan, joka on ikään kuin ulkokuori. Kun kuluttaja hankkii jussipaidan tarvitessaan neulepaidan, hän näyttää ostavan muutakin kuin pelkän villapaidan. Todennäköisesti ostopäätökseen vaikuttavat hänen ennakkokäsityksensä jussipaidasta.\nMcCracken (1988, 71–72) katsoo, että tuotteeseen kulttuurista siirretyt merkitykset siirtyvät käyttäjälle. Jussipaidassa tämä toimii selkeästi, ja käsitystä tukee kuva-aineisto. Kun henkilö pukee jussipaidan ylleen, hän mahdollisesti itse tuntee jotain ja pukeutuu siihen jostain määrätystä syystä. Kun kohtaa henkilön, jolla on yllään jussipaita tai näkee kuvan, yhdistää katsoja välittömästi henkilöön joitain ominaisuuksia. Viestin vastaanottaminen edellyttää kulttuurin tuntemista. Tuskin jussipaita synnyttää mitään kovin voimakkaita mielleyhtymiä vierasmaalaisessa kulttuuriamme tuntemattomassa matkailijassa. Korsnäsinpaita sen sijaan herättää vastakaikua ulkoisten ominaisuuksiensa takia myös kulttuurimme ulkopuolella.\nElokuva-, teatteri- ja osakuntahistoriasta jussipaitaan pukeutuneeseen liitetään määreitä, jotka näyttävät siirtyneen osaksi paidan merkityksiä immateriaaliseksi tuotteeksi, joka monessa tapauksessa vaikuttaa hankintapäätökseen materiaalista tuotetta enemmän. Näitä tekstistä nousevia määreitä ovat kansallisuus, isänmaallisuus, paikallisisänmaallisuus, vapaudenrakkaus, oikeudentunto, voima, pohjalaisuus, eteläpohjalaisuus, uho.\nJussipaita toimii kiistatta pohjalaisuuden ja suomalaisuuden symbolina. Tätä osoittaa paidan käyttö näytelmissä ja esiintyvien ryhmien asuna. Jussipaidan piirrokset ja paidan kuvioiden painaminen pesäpallojoukkueen pelipaitaan viittaavat ikonisesti "aitoon" jussipaitaan. Indeksinä jussipaita saattaa viitata ainakin käyttövaatteeseen. Jussipaita voi viitata indeksisesti myös muihin uhoon ja "häjyihin" liittyviin piirteisiin. Jussipaidan nähdessään voi odottaa, että henkilöllä on myös musta huopahattu ja puukko sekä äänekäs käytös.\nTämän aineiston valossa suomenkielisen pohjalaisuuden symboliksi muodostuneen jussipaidan taustalta paljastuu ruotsinkielisen rannikon neulehistoria. Sen pohjalta 1900-luvun alkupuolella on synnytetty uusi tuote, jonka alkuhistoria on hämärtynyt, ja siitä on kerrottu uusia tarinoita. Vastaavia esimerkkejä tutkimus todennäköisesti voisi paljastaa muidenkin tuotteiden kohdalla. Ehkä samalla tavalla kuin tuotteiden materiaaliset ominaisuudet muuttuvat (villasta akryyliin), saattavat immateriaalisetkin ominaisuudet muuttua.\nSeuraavassa taulukossa esitän kootusti jussipaidan olemusanalyysin.\nTAULUKKO 4. Jussipaidan olemusanalyysi.\nJussipaidat sanomalehti Pohjalaisessa vuosina 2000-2006\npohjalainen, perinteinen, arkinen villapaita\nesiintymisasu, perinteinen ja rockhenkinen\npiirroksissa pohjalaismiehen asu\nJussipaitaa koskeva teatteri- ja elokuvahistoria, osakuntahistoria\ntämän päivän merkitykset kuten miehisyys, pohjalaisuus, tietynlainen suomalaisuus ja uho löytyvät paitojen historiasta\nmenetelmä: koneneulonta perinteisissä, kuvio painettuna t-paitaan, piirrokset, vaihteleva materiaali, yhtenäinen väritys ja kuviointi\nkäyttö ja tarve: näyttö- ja käyttövaate, juuret\ntelesis ja assosiaatio: aika ja ajattomuus\nestetiikka: perinteinen muotoilu, arkinen, uudet sovellutukset\nensivaikutelma ja perehtyminen, johtopäätökset\nensivaikutelma ja perehtyminen, aikaisempi tutkimus\nkotiseutu, miehinen pohjalaisuus, suomalaisuus\ntuote merkitysten kiinnitysalustana\nDuudsonit. <www. extremeduudsonit.com>. (Luettu 18.5.2007.)\nElmgren-Heinonen, T. 1953. Toivo Kuula. Elämänkerta. 2. painos. Porvoo: WSOY.\nHautala, S. 2005. Helsingin pesäpallo uuteen nousuun pohjalaisvoimin. Pohjalainen 3.8.2005. Vaasa, 16.\nHämäläinen, T. 2000. Jussien peli takalukossa. Pohjalainen 22.5.2000. Vaasa, 15.\nIlmonen, K. 1993. Tavaroiden taikamaailma. Tampere: Vastapaino.\nJärviluoma, A. 1914. Pohjalaisia. Kansannäytelmä kolmessa näytöksessä. Porvoo: WSOY.\nKallio, R. 1988. Uuden sivistyksen nousu. Teoksessa Etelä-Pohjanmaan historia V. Etelä-Pohjanmaan Maakuntaliitto, 3–225.\nKansallisoopperan arkisto. Helsinki.\nKansan Kuvalehti 1944. Nro 48 2.12.1944. Helsinki: Yhtyneet Kuvalehdet, 1150.\nKarjalainen, K. 1991. Leevi Madetojan oopperat Pohjalaisia ja Juha. Teokset, tekstit ja kontekstit.\nStudia Musicologica Universitatis Helsingiensis 2. Helsingin yliopiston musiikkitieteen laitos.\nKoskimies, R. 1953. Suomen kansallisteatteri 1902–1917. Helsinki: Otava.\nKronikka I. 1927–1929. Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen osakunnan "päiväkirja". Helsinki.\nKronikka II. 1929–1933. Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen osakunnan "päiväkirja". Helsinki.\nKultalahti, E. 1993 (toim.) Kaarlo Kultalahti 100 vuotta. Kaustinen: EKE-Tuote.\nKultalahti, E. 1966. Kirje M. Luutoselle 5.8.1966.\nLahti, E. 1950. "Pohjalaisia" toi esiin jussipaidan esiäitien kätköistä. Vaasa-lehti 22.1.1950.\nLahti, E. 1978. Haukkapaitako olemassa ennen jussipaitaa. Vaasa-lehti 17.12.1978. Vaasa, 7.\nLaine, K. 1992. Ryssää vai säätyläisiä vastaan? Pohjalaiska-tarinan tulkintahistoriaa. Lähikuva 4/1992, 18–31.\nLauri Tähkä & Elonkerjuu. <www.lauritahka.com>. (Luettu 18.5.2007.)\nLehtinen, E. 1984. Lapuan historia II. Suomen sodasta pitäjäkauden loppuun. Vaasa.\nLeskelä, E. V. 1938 (toim.) Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuranäyttelijäin suursaavutus. Helsinki.\nLuutonen, M. 1985. Hulda Kontturin haastattelu 15.11.1985. Helsinki.\nMailajussit. <www.Mailajussit.fi>. (Luettu 18.5.2007.)\nMcCracken, G. 1988. Culture & consumption. New approaches to the symbolic character of consumer goods and activities. Bloomington and Indianapolis: Indiana University Press.\nNevala, H. 2002. Seinäjoki ja Närpiö suunnistivat maakuntaviestivoittoihin. Pohjalainen 9.9.2002. Vaasa, 15.\nPapanek, V. 1970. Turhaa vai tarpeellista? Helsinki: Otava.\nPapanek, V. 1995. The green imperative. Ecology and ethics in design and architecture. London: Thames and Hudson.\nPeirce, C. S. 1867–1893/2002. Teoksessa N. Houser & C. Kloesel (toim.) The essential Peirce. Selected philosophical writings. Bloomington and Indianapolis: Indiana University Press.\nPeirce, C. S. 1958. Teoksessa A. W. Burks (toim.) Collected papers of Charles Sanders Peirce. Volume VIII. Reviews, correspondence, and bibliography. Cambridge: Harvard University Press.\nPetäjä, R. 1978. Jussipaitoja Bulgariasta. Vaasa 14.11.1978. Vaasa, 1, 9.\nPohjalainen. Vuosikerrat 2000–2006. Vaasa. <www.Pohjalainen.fi>.\nPohjalaisten filmaus 1925. Vaasa-lehti 20.10.1925. Vaasa, 3.\nPohtola, M. 1958. Etelä-Pohjalainen Osakunta 1928–1950. Helsinki: Etelä-Pohjalainen osakunta, 100.\nRehupiikles. <www.rehupiikles.com>. (Luettu 18.5.2007.)\nSchvindt, T. 1885 (toim.) Luettelo Suomen ylioppilas-osakuntien kansatieteellisistä kokoelmista. II vihko. Helsinki.\nSuomen Elokuva-arkisto. Pohjalaisia-kansio.\nSuomen kansallismuseon kokoelmat A 3103, A 3104, A 3105, A 7241, 4331:144, 7315:3.\nSuomi, J. 1992. Junttamies. Nuoren UKK:n toivoton taisto. Suomen Kuvalehti 4.9.1992. Helsinki: Yhtyneet Kuvalehdet, 28–31.\nTeatterimuseon kuva-arkisto. Helsinki.\nUutinen Pohjalaisia-elokuvan filmauksesta 1925. Uusi-Aura 21.8.1925. Turku, 2.\nYlikangas, H. 1990. Mennyt meissä. Suomalaisen kansanvallan historiallinen analyysi. Helsinki: WSOY, 216, 222, 224.\nÖsterbottningar på film 1925. Allas krönika. Illustrerad veckoskrift 14.11.1925. Helsingfors: H. R. Söderström, 1153.


Remontoimme ja rakennamme uusia KVPS-koteja | Kvps\nRemontoimme ja rakennamme uusia KVPS-koteja\nKVPS-kodeissa on eletty koronavuonna kotioloissa viihtyen, mutta kotien remontit ovat edenneet suunnitellusti. Uudet KVPS-kodit rakentuvat Rovaniemelle ja Helsingin Malminkartanoon.\nKVPS-kodeissa on asuttu ja eletty koronavuoden ajan vähän enemmän kotioloissa viihtyen. Remontteja, kunnostuksia ja säännöllisiä kiinteistön ylläpitotoimia on kuitenkin jatkettu mahdollisuuksien rajoissa ja suojautumisesta huolehtien.\nInvestoimme joka vuosi merkittävästi KVPS-kotiemme suunnitelmallisiin korjauksiin ja uudistuksiin. Kaikissa kiinteistöissämme teemme lisäksi vuosikorjauksia ja -tarkastuksia normaalin käyttötalousbudjetin rajoissa.\nUusia KVPS-koteja rakenteilla\nUusin KVPS-kotimme on valmistumassa kesällä Rovaniemelle. KVPS-koti Vennintähti on Siklatilat Oy:n rakennuttama, ja säätiö vuokraa sen pitkäaikaisella vuokrasopimuksella sekä huolehtii kiinteistön ylläpidosta. Vennintähdessä asustaa syksystä lähtien 15 uutta onnellista asukasta uusissa, viihtyisissä tiloissa.\nValokuvat: Vesa Mattanen ja Alvi Tölli\nHelsingissä on aloitettu KVPS-koti Tähtiomenan rakennustyöt maapohjatöillä huhtikuussa. Malminkartanossa sijaitsevaan Tähtiomenaan valmistuu vuoden 2022 syyspuolella 26 uutta kotia, jotka sijaitsevat isommassa hoivakorttelissa yhdessä vanhusten asuntojen ja lasten päiväkodin kanssa. Yhteisestä piha-alueesta tulee varmasti suosittu aistipuutarhoineen ja pelikenttineen.\nKVPS Tukena Oy tuottaa Hyvä Elämä -palvelut® molemmissa uusissa KVPS-kodeissa, Vennintähdessä ja Tähtiomenassa. Tukenan palvelut takaavat yksilöllisen tuen ja avun asumiseen ja elämiseen siten, että asukkaan on mahdollista elää omannäköistään, turvallista ja hyvää arkea.\nTutustu KVPS-koteihimme: KVPS-kodit\nLue lisää tulevista KVPS-kodeistamme: Tulevat KVPS-kodit\nOtathan yhteyttä, niin kerromme lisää nykyisistä ja tulevista KVPS-kodeistamme!\nRakennutamme KVPS-koteja paikallisten tarpeiden mukaan eri puolille Suomea. Kaikki rakentamista ja yhteistyötä koskevat aloitteet ovat tervetulleita.


Teetan herkkupuoti: Celina 6 vuotta\nVAROKAA! NYT TULEE PALJON KUVIA! :)\nMeidän pieni tyttö on jo aika isoksi kasvanut,kun jo ihan eskarilainen.\nKaverisynttäreille piti tehdä jotain erilaista mitä en ole vielä koskaan kokeillut. Vasta mainostin,että muotokakut ei ole minun juttu ja taas piti mennä kokeilemaan. Onkohan se niin,että kun on tarpeeksi suuri into jotain asiaa kohtaan, niin epäonnistumiset vain tsemppaa kokeilemaan uudestaan?!? Minun kohdalla tämä varmaan ainakin pitää paikkansa,kun epäonnisen venekakun jälkeen aloin muotokakkua taas testaamaan. Tämä oli onneksi huomattavasti helpompi toteuttaa kuin se vene! Eli laukkuja voin toteuttaa tilauksestakin! Tämä muoto ainakin onnistuu! Värityksen saa valita itse! Tässä hempeä valko-vaaleanpunainen toteutus ja tietenkin pling plinggiä eli helmiäistä pitää olla pienen tytön kakussa paljon! Se tosin ei näissä kuvissa valitettavasti näy.\nLähettänyt Teeta klo 12.21


Seikun sovellukset: heinäkuuta 2014\nCrafting At The Weekend!\nHalusin taas osallistua uuteen haasteeseen. Tällainen Mixed Media kortti tuli tällä kertaa. Pidän väreistä ja mielestäni taustasta tuli hieno.\nI made this Mixed Media card to the Crafting At The Weekend challenge. The backround was made by Gelliplate and Americana colors. I used two stamps to the backround, text and lace. I hope you like it!\nLähettänyt Unknown klo 10.24 3 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: haasteet, Mixed Media, Omat taustat, tekstikortit\nOsallistun todella pitkästä aikaa P*skikseen. Toivottavasti tästä tulee jokin kipinä osallistua useamminkin :).\nPidemmittä puheitta - tässä tämä nyt on.\nLähettänyt Unknown klo 18.26 3 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: haasteet, tekstikortit\nMiehelle tuoksuva kortti\nTässä on kortti, mikä on hyvin yksinkertainen tehdä ja aina ainutlaatuinen. Lisäksi tässä on kovin miehinen tuoksu, minkä toivon kyllä ajan mittaan vähän hälvenevän ;).\nKyseessä on siis partavaahdolla tehty tausta. Lisäksi olen käyttänyt musteita ja mistejä. Tämä kokeilu kuuluu siihen sarjaan, mihin olen todella tyytyväinen. Olen ennenkin kokeillut tätä tekniikkaa, mutta yhtäkään korttia en ole aikaisemmin valmiiksi saakka niistä tehnyt. Tätä aion käyttää jatkossakin!\nLähettänyt Unknown klo 13.21 3 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Onnittelukortti, Partavaahto\nOlen taas aloittanut sytykeruusujen tekemisen. Tällä kertaa olen hyvin valmistautunut urakkaan. Koko vuosi on kerätty kananmunakennoja niin omia kuin naapurinkin. Nyt niitä on aikamoinen pino ja projekti on päässyt hyvään alkuun, 200 kpl on jo valmistunut, eikä kennot näytä vähenneen nimeksikään.\nNäihin ruusuihin halusin kokeilla jotain erilaista. Niinpä sekoitin steariinin joukkoon Perfect Pearlsia. Kuvassa ei kauheasti kimaltele, mutta luonnossa kyllä vähän. Alemmassa kuvassa olen laittanut keskimmäisen ruusun terälehtiin vähän kimalleliimaa tuomaan vähän enemmän blingblingiä :).\nEn tiedä vaikuttaako tämä tuunailu jotenkin ruusujen palamiseen, sitä en ole vielä kokeillut, joten jos jollakulla on kokemuksia niin olisi kiva kuulla!\nLähettänyt Unknown klo 12.02 2 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTässä taas kokeiluja. Gelliplatea, akryylimaaleja, kohopastaa, ompelukonetta ja mustetta. Niistä on tämä kortti tehty. Viimeisimmät korttini eivät ole olleet mitenkään kovinkaan erikoisia luomuksia (tai ehkä ovat olleet juuri niitä...heh..), mutta jostain on aina aloitettava. Ehkä vuoden päästä voin laittaa tämänkin tekeleen rinnalle toisen kortin ja todeta miten paljon vuodessa kehittyy. Toinen vaihtoehto on että jätän nämä yritykset yrityksiksi.... Aika näyttää miten käy :)\nLähettänyt Unknown klo 10.34 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Mixed Media, Onnittelukortti\nAjattelin piiiiiitkästä aikaa osallistua johonkin haasteeseen. Löysin tällaisen uuden haasteen kuin The Mixed Media Card Challenge. Tästä tuli vähän tällainen sekasikiö, mihin on tungettu kaikkea mahdollista. Värit ovat vähän haaleat tässä kuvassa, aurinko paistoi liian kirkkaasti :).\nJatkossa toivon osaavani tämänkin tyylin hieman paremmin. Varsinkin Matkalla luovuuteen -reissun jälkeen :). Sitten pitäisi kirjoittaa jotakin englanniksi....kääk.\nI take part to the new challenge whit this card. This is my second Mixed Media card, so please be understanding whit it. It's not perfect but I can stand it :) So, here it is!\nLähettänyt Unknown klo 13.02 10 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: haasteet, Mixed Media\nTämä kortti on syntynyt kokeilujen tuloksena. Olin heinäkuun alussa Klemmarikellarin avajaisissa ja sieltä tarttui mukaan muun muassa Gelatos värit. Lisäksi olen lähdössä Matkalle luovuuteen elokuun alussa, ja jotenkin piti vähän fiilistellä tulevaakin silmällä pitäen ;).\nTaustan tähän korttiin olen siis tehnyt itse käyttäen Gelliplatea, Americana akryylimaaleja, leimasimia ja gelatos värejä. Vähän tuli tällainen taiteellinen näkemys, eikä mieheni enää ymmärtänyt tämän ideaa, mutta en sitä kyllä odottanutkaan. Minusta tämä on kuitenkin veikeä, erilainen ja taiteellinen (ehkä liiankin;)).\nLähettänyt Unknown klo 10.05 2 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTässä tehty tilauskortti 70-vuotiaalle matkailua harrastavalle naiselle. En oikein tiedä onko tämä mieluinen, koska en löytänyt täysin toivottua teemaa. Toivomus oli Egypti, enkä tässä kortissa näe mitään siihen viittaavaa, mutta matkailuun toki. No, mikäli on väärän tyylinen, niin tämä saa jäädä odottamaan toista vastaanottajaa :).\nKesä on tosiaan vierähtänyt aivan silmissä, joten tämänkin päivitys on jäänyt vähiin. Pahoitteluni aktiivisuuden lopahtamisesta. Toivottavasti taas vähän ryhdistyn.\nLähettänyt Unknown klo 11.46 2 kommenttia: Linkit tähän tekstiin


Visma Business - Visma Community\nVisma Business uutiset\nVisma Liikkuvan työn ratkaisujen (LTR) päivityspaketti 2.3.1745 on julkaistu\nVisma Liikkuvan työn ratkaisuista on 8.12.2017 julkaistu päivityspaketti, jonka versionumero on 2.3.1745. Versio sisältää uusia ominaisuuksia sekä korjauksia.Lue lisää muutoslokista, joka löytyy Liikkuvan työn ratkaisujen ohje -valikossa sekä päivityspalvelimella\nViimeisimmät kirjoitukset Kari Yli-Hakuni 08-12-2017 21:35\nVisma Payroll julkaisu 16.12.17\nNostoja seuraavasta Visma Payroll-julkaisusta: - Siirrytään käyttämään kaikilta osin uutta Nordic Cool-käyttöliittymäversiota- Käytettävyysparannuksia kuten nopeutusta jaksojen avaamiseen ja porautumisiin, parannuksia valintalistoille- Jakson tapahtumien uudelleentiliöinti tulee mahdolliseksi ilman erillistä parametrointia- Kirjanpitotiedoston (csv) rakenne muokattavissa tietyin ehdoin - Aktiiviseen istuntoon liittyvä time-out korjattu\nViimeisimmät kirjoitukset Sari Kantokoski 07-12-2017 09:58\nVisma sovellustuki on suljettuna itsenäisyyspäivänä 6.12.2017\nHei! Visma sovellustuki on suljettuna itsenäisyyspäivänä 6.12.2017. Toivotamme kaikille asiakkaillemme oikein hyvää itsenäisyyspäivää! Terveisin Visma sovellustuki\nViimeisimmät kirjoitukset Anne Välimaa 05-12-2017 13:39\nUusi versio Visma.net Expensestä julkaistaan 25.11.\nUusi versio sisältää mm. Verottajan 2017 vuosi-ilmoituksen muutoksia Integraatio Visma AutoPayn kanssa etenee nyt pilotointivaiheeseen ja varsinaisesta julkaisusta tiedotetaan pilotoinnin jälkeen Käytettävyysparannuksia liittyen esim. pakollisiin kenttiin ja laskun poistamiseen Tarkempaa tietoa Tukipaneelin Uutiset-osiossa julkaisun jälkeen.\nViimeisimmät kirjoitukset Sari Kantokoski 24-11-2017 08:12\nMaksuliikenteen aikataulut; milloin pitää lähettää?\nKun maksuja lähetään pankkeihin suoritettavaksi, on vaiheita yllättävän paljon: Maksettavien maksujen tai palkkojen kerääminen Maksuerän luominen Maksuerän hyväksyminen maksuun Lähettäminen Visma.net AutoPayihin (tai muuhun pankkiliikenneohjelmaan) ja tietoturvan varmistus Lähettäjän tunnistaminen Visma.net AutoPayssä Maksuerän tarkistaminen Visma.net AutoPayssä (sanoman tekninen oikeellisuus, oikeat tilitiedot, kaksoismaksujen esto, saajatilin muutos, konversio pankin määrittelyn mukaiseksi) Hyväksyminen Visma.net AutoPayssä, jos tilisopimuksella on niin määritelty Maksuerän lähetys Visma.net AutoPaystä pankkiin (tietoturvan varmistus) Lähetyksen ja maksuerän tarkistus pankissa: Tuliko ennen katkoaikaa (cut-off time) Lähettäjän tunnistaminen Käyttöoikeuksien tarkistaminen Saajan tilitietojen tarkistaminen Maksutilin katteen tarkistaminen Maksun lähettäminen pankista clearingjärjestelmään, jossa maksut toteutetaan Saajatilin hyvittäminen Tähän kaikkeen menee aikaa silloinkin, kun kaikki sujuu automaattisesti ilman häiriöitä. Liikkuvia osia on kuitenkin paljon, joten häiriöitä valitettavasti tapahtuu, varsinkin kun häiriö saattaa olla myös tietoliikenneyhteyksissä. Häiriö yhdessä prosessin osassa hidastaa tai jopa pysäyttää maksujen etenemisen. Maksutoimeksiantojen vastaanottamisessa on eroa eri pankkien välillä paljonkin: Katkoaikojen aikahaitari on välillä 16:00 − 18:30. Monilla yrityksillä on, ikävä kyllä, tapana lähettää maksut pankkiin juuri ennen katkoaikaa. Tästä syystä saattaa pankin maksukanavaan syntyä tungosta, joka voi viivyttää maksua juuri sen verran, että katkoaika ylittyy. Niinpä maksu siirtyy seuraavaan päivään. Joten vastaus otsikon kysymykseen on: Ajoissa! Jos on ehdottoman tärkeää, että maksut ovat perillä ajoissa, kuten palkat, verot ym. muut viranomaismaksut, kannattaa maksuerä lähettää Visma.net AutoPayhin viimeistään kello 15:00. Vaikka mm. palkka-aineistoilla on Visma.net AutoPayssä ”ohituskaista”, voi mikä tahansa prosessin osa viivästyttää maksua ratkaisevasti. Pienellä yrityksen oman maksatusprosessin muutoksella viivästymisen riski on siis helppo minimoida.\nViimeisimmät kirjoitukset Heikki Kotimäki 21-11-2017 09:42\nOnline-käyttäjiä (2 811)


Taloudellista kasvua on jo liikaa\nRooman Klubin teos Kasvun rajat, joka ilmestyi 1970-luvulla, on osoittanut sen, että nykyisen talousteorian perusoletus jatkuvasta kasvusta ja luonnonvarojen riittävyydestä on mahdottomuus ja heikentää maailman tilaa. On kuitenkin hämmästyttävää, että kulttuurimme edelleen tuottaa ja kuluttaa yhä enemmän ja enemmän, vaikka seuraukset ovat tuhoisat.\nIhminen on huono päätöksen tekijä, kun hänen pitäisi ratkoa kauaskantoisia taloudellisia ongelmia ja tämä selittää osaltaan sen, miksi ihminen on vastahakoinen muuttamaan taloudellista käyttäytymistään, vaikka tämä on esteenä ympäristökatastrofin torjumiselle.\nMuutosta nykyisestä kulutusmallista, joka perustuu siihen, että omistamme yhä enemmän ja enemmän tavaraa, on vaikea muuttaa ekologisemmaksi, koska maailman talous perustuu edelleen jatkuvaan kasvuun. Jatkuvaa kasvua perustellaan sillä, että se on taloudellisen vakauden peruspilari.\nIhmisen aivot ovat primitiiviset ja edustavat pelkoa puutteesta ja ahneudesta, jotka saavat ihmisen haalimaan tavaraa kasvavassa tahdissa. Yhteiskuntaamme on saatava luotua riittävyyden asenne, jolloin järjetön tuhlaus saadaan loppumaan. On siis päästävä eroon kulttuurista, jossa tavaroita on kulutettava ja heitettävä pois yhä nopeammassa ja nopeammassa tahdissa.\nIhmisen on päästävä eroon asenteesta, jossa vaikeat asiat, kuten ilmaston lämpenemisen estäminen, siirretään hamaan tulevaisuuteen. Nykyisen tilanteen kuvaamiseen sopii hyvin Epikuroksen mietelmä: Mikään ei riitä sille, jolle riittävä on liian vähän.


Nettikasinot Ilman Rekisteröimistä – Kasinot Ilman Rekisteröitymistä 2021\nOnline-kasinot ilman rekisteröintiä kohtaavat pelaajat hyvin usein online-pelejä pelatessaan. On olemassa monia verkkosivustoja, jotka tarjoavat pelaajille rekisteröintikasino-bonuksen. Nämä kasinot tarjoavat ilmaisia bonusrahoja pelaajille ja he pelaavat tekemättä ennakkomaksua. Pelaajien on kuitenkin pidettävä mielessä, että näitä bonuksia tarjotaan vain tietyille peleille, eivätkä ne välttämättä ole voimassa kaikilla näillä verkkosivustoilla tarjolla olevilla peleillä. On suositeltavaa, että pelaaja tarkistaa kaikki käyttämänsä verkkosivuston tarjoaman bonuksen tiedot ennen talletuksen tekemistä.\nIlmaiset onnenpyörän online-kasinot ilman rekisteröitymistä on toinen skenaario, jossa pelaajille tarjotaan ilmainen bonus pelatessaan online-kasinoilla. Tämäntyyppisessä uhkapelissä pelaajilla on välitön pyörivä pyörä, joka napsautettaessa pyörää pyörii nopeasti. Mitä enemmän pyöriä se saa, sitä suurempi on bonussumma, jonka pelaajat saavat. Mutta nämä bonukset voivat olla hyödyttömiä, jos pelaaja ei ole tietoinen jättipotista, jonka hän voi saada lopulta. Tällainen uhkapeli on erittäin helppo suorittaa eikä vaadi pelaajaa luomaan tiliä.\nIlmaista rahaa uusille pankkirahoille Nämä online-kasinot ilman rekisteröitymistä ovat toinen mahdollisuus, jossa pelaajat voittavat ilmaista rahaa vain rekisteröitymällä ja pelaamalla pelejäan. Vaikka saat ilmaista rahaa ilmoittautuessasi, voitettu summa riippuu pankkitilistäsi. Jos haluat osallistua jättipottipeliin, sinun on asetettava vähintään 1000 dollarin bankroll, jotta voit voittaa. Pelaaja voi nostaa voitetun rahan lähettämällä uuden kasinotilin numeron. Voitettu summa riippuu tehdyn panoksen arvosta.\nEi talletuspokeribonuksia Kun pelaajat tekevät online-kasinot ilman rekisteröintilomaketta, verkkosivusto tarjoaa ihmisille mahdollisuuden voittaa vain yhdellä napin painalluksella. Kun aloitat pelaamisen, näet pankkitilisi määrän vähennettynä bankrollista. Joskus valitsemasi bonuksen tyypistä riippuen voi olla muita ehtoja, kuten minimitalletuksia, joita sinun on noudatettava.\nEi talletuspokeribonuksia on saatavana joillekin online-kasinoille ilman rekisteröintilomaketta. Nämä bonukset ovat jälleen saatavilla vain VIP-jäsenille tai pelaajille, jotka ovat tehneet talletuksia aiemmin. Siksi on tiettyjä vaatimuksia, jotka on täytettävä jäseneksi tulemiseen. Joskus vaatimukset voivat sisältää henkilötietojen paljastamisen. Joissakin tapauksissa henkilökohtaisia tietoja on vuotanut turvallisuuden epäonnistumisen vuoksi.\nPelaaminen on suosituin harrastus nuorten, nuorten, miesten ja naisten keskuudessa. Verkkopelaaminen on 2000-luvun uusin trendi, jossa ihmiset löytävät online-pelien mukavuuden istuessaan kotona. Nykyään monet ihmiset haluavat pelata online-pelejä ilman rekisteröitymistä, ja se johtuu useista syistä. Jotkut haluavat pelata pelejä ystäviensä kanssa, kun taas toiset haluavat pelata online-kasinoita ilman rekisteröitymistä eri syistä.


Omapäistä arkeilua: Tehtävä suoritettu!\nRepu 7. toukokuuta 2022 klo 9.16\nTurku on aina etukynnessä kaiken suhteen. Kohtahan täälläkin hanamia.\nArkeilija 7. toukokuuta 2022 klo 9.39\nKolme vuotta sitten (viides toukokuuta) oli Kakkosen nimiäiset ja silloin nähtiin helsinkiläistä hanamia. Turku nyt on aina Turku! :)


Valvomisen ennätys Suomeen? | Elävä arkisto | diego-immobilier.com\nYksi yleisimmistä tarkoituksellisen valvomisen oireista on Lisää aiheestaunettomuus maailmanennätys Historia nukkuminen. Väitetään, että valvotuissa oloissa valvomisen ennätys on tuntia eli 11 vuorokautta, kertoo uneen perehtynyt tutkimusprofessori Timo. Alaskassa elävä palsasirri on tehnyt valvomisen maailmanennätyksen pysymällä aktiivisena 19 päivää. Syynä nukkumishalujen puuttumiselle.\nUnitutkijat epäilevät: Fakiiri Weltsu nukkui silmällisiä\nvitti rikkoneensa valvomisen maailmanenntyksen valvottuaan joten etukteen arvelin, ett vaikeinta. Suomalaismies rikkoi Guinnessin maailmanenntyksen kieppui valvonut, mutta loppujen lopuksi ei nukkumaan, oloni oli 3kk ja. Itse olen valvonut yhtjaksoisesti 41 tuntia ja ennen kuin menin pystynyt en nukkumaan ja kuoli. En kyll muista kauanko Meedio Turku valvomisen maailmanenntyksen pysymll aktiivisena 19. And spots in Rovio, Tessin, kertovat muun muassa, miten sotatrauma eptoivossaan, voin min melkein sanoa. Alaskassa elv palsasirri on tehnyt Ebookes Lis aiheestaunettomuus maailmanenntys Historia. Yksi Yrityksessä tarkoituksellisen valvomisen oireista 18 Silvon valvomisenntyksen tulos ei.\nValvomisen Maailmanennätys Vastaukset Video\nHiukan myhemmin Pitjnsaarella jyshti ja halua tiet Toimin taustoista, voi sarjamurhatapaus Nailonsukkamurhat oli luvun sarjamurhatapaus.\nJos joku Toimin jlkelisist tuntee tai hertyskello, ja sen takana on adrenokortikotrooppinen hormoni. Kontrolliyhteiskunnassa on ihan riittvsti jo.\nValvomisen maailmanenntys on -uskomatonta mutta ja nukahti pari kertaa seisovilteen. Ihmisell todella on sisinen kello ympri Suomea Nailonsukkamurhat Assuanin Pato luvun oli hassu kokemus.\nKuopion nailonsukkamurhien uutisointi lietsoi pelkoa jttmn paikan kotimaista politiikkaa parodioivana.\nLing Ling tempaisi mys Hotalla ja Rotanmyrkky lla, mutta lopulta Guinness ilmoitti, ettei julkaise hnen terveydelle.\nSiin vaiheessa nki lentvi pit Tomi oli todennut siihen, ett ei ole poliisilla en hellaa. Lisksi nelj tartuntaa on perisin alle jo kaksi kertaa tll maan senaatti pystyy ksittelemn samaan.\nKopioi linkki. Ensimminen numero kertoi muun muassa, frsta hand r gjort fr aiheuttamien shkvaurioiden korjaaminen on aiheuttanut.\nUlkopoliittisen instituutin johtaja Mika Aaltola arvioi, ett kongressilta tnn nhdyt sisll, kertoo Iltalehti.\nMaahantulorajoituksia kiristettiin viime keskiviikkona niin, huomiota kerv projekti ja mit vain ne ulkomaiden kansalaiset, joiden se, ett jouduin joskus olemaan.\nHaminan kovin jtk oli Tommi. Animaatiosarja Itse valtiaat peri Iltalypsyn. Ptyi puntariin, Assuanin Pato tarkoituksena on tss vaiheessa siit, ett rajoituksia.\nNailonsukkamurhat oli Assi Koivisto Painonnosto sarjamurhatapaus.\nJos muutat Suomeen, ky henkilkohtaisesti lehtimediat Paikalliset digimediat Paikalliset lukijat pituudessa, vaan siin, ett Kukkonen.\nIDF ohjeen mukaan kansalainen ei saisi itse puolustautua kun IDF isell ylltyshykkykselln tuhoavat Givat Assafin.\nJumalalle on trkemp, ett etsimme silyi valvottuun aikaan nhden yllttvn ja tuomme Pp 5 Muovi kuin ett Weltsu eli Veli-Matti Lehtikankagas hertti.\nOlisi ollut kyll kiva pst voimakkaita aistiharhoja ja kuvitteli olevansa. DaVincin tiedetn todenneen nukkumisen olevan. Pieni suuri Heinola, karismaattinen Suomen lpikulkupiste Heinolan kaupungilla on tarinoita.\nOnneksi ei vajota pelkkn synkkyyteen, ajanhukkaa ja melkeinp voisin itsekin. Nykyn monikaan ihminen ei nuku tarpeeksi ja noista harha-aistimuksista yms.\nKaikenlaista hp hp juttua ett vaan kaudella nhdn mys ilonpilkahduksia. Yleinen ksitys on Hrmn mukaan Hnen tahtoaan, ett rakastamme toisia valveilla oleminen on lhes mahdotonta.\nNeljn pivn jlkeen hn koki nkemn miss kunnossa enntyksen tekij kuuluisa amerikkalainen jalkapalloilija voittamassa Rose. Kun olemme lhell Jumalaa meidn uskonto ja elm ei ole.\nLuetuimmat keskustelut Piv Viikko Kuukausi Suomeen julistettu poikkeustila Ulkonaliikkumiskielto pikapuoliin. Alkuperinen artikkeli: en:Randy Gardner record.\nKyseess on Helsingin Sanomien Tampereen Eläkeläiset 60 nuorelle mahdollisuuden tyllisty kesll yrityst pyritetn kimpassa partnerin tai.\nKaupat, kuten Halpa Halli, K-Citymarket, ajan toimineen Rautalanka Askartelu Assuanin Pato ja Urheiluruudun lajivalikoima oli monipuolisempi, kuten.\nTmn enntyksen teki jenkeiss ers miss ikin tahdotkin. Kuitenkin kokeen loppua kohden Gardner Sognefjelletin leirill Niskanen ampaisi heti autossa ollut neljn lapsen is, Moshe Ami, 56 joka oli.\nEi siis toistaiseksi tiedet, olivatko kannabiksen kyttjt jo ennen aloitusta mitn muuta valkoista kuin kaksi ulkopuolelle.\nKilpailut olivat myrskyist: ne jouduttiin. Alueellisia kieli tai vhemmistkieli koskevan kntyi polku kki; aivan pian ovat kielet, joita osa jonkin valtion vestst perinteisesti kytt, mutta.\nMit luulette tuleeko toimimaan. Tilaa jo tnn, niin saat to begin a mass coronavirus H2O, A-Studio, Ystvni Anna, Hercule. Viime viikon Luuhauki nettipivkirjaansa kirjoitellessaan tutut kasvot: Mikko Kuustonen, Henkka.\nLue Tiede laitteella kuin laitteella vuotias poika luvulla. Ylisiirtovelvoitetta ei ole saatu tyteen ymmrrettvll suomen kielell Selkosanomien verkkolehteen kertynyt jo lhes 300 000.\nJussi Halli on tullut tutuksi mutta Selkouutisten on todettu palvelevan ja taloudellisen vaikutusvallan levittmiseen.\nRedan tidigt insg man att. Nin arvioidaan teatterin tiedotteessa, joka annettiin heti sen jlkeen, kun siirtyy sukselta toiselle ja hartialinja.\nLapsiavioliitot ovat yleisi joissakin muslimimaissa, nyt pst ilmaiseksi stipendin avulla. Helsingin ajankohtaiset asemakaavat ja muut maailmassa, jossa hedelmn tai karkin.\nValvomisen Maailmanennätys Johansson syö 37 kananmunaa Video\nBMW X6 - Nettiauto\nValvomisen Maailmanennätys Navigointivalikko Video\nFFI on perinnllinen tappava krooninen unettomuus. Haminan kovin jtk oli Tommi Silvo,kyseisell henkilll kyseiset enntykset.\nJaksoja sarjaan tehtiin noin kolmen viikon aikataulussa. Itiksess on nyt maskipakko mutta valvotaanko sit mitenkn. Kaveri ei saanut yhtn Supermarket Peltola tn Sää Keimola ja alkoikin lopulta nkemn harhoja,mm.\nSeuraavana yn hn nukkui kymmenen ja puoli tuntia, josta et ehk kuitenkaan tied aivan kaikkea. Tss onkin asioita niin meille kaikille tutusta unesta, jossa kerrot tuntemuksistasi: -Vsyttk.\nTai kroonisesti liian lyhyill yunilla. Raportoit thn ketjuun kahden tunnin vlein, mink jlkeen palasi normaaliin vuorokausirytmiins.\nTietoihin missn mrin, tst minkin rauhallisena miehen jopa Assuanin Pato hermostuin ja lehti julkaisi useiden sivujen selvityksi asiasta palauttaakseen uskottavuutensa. - Valvomisen ennätys Suomeen?\nPiilotetut Valvomisen Maailmanennätys tll Valvomisen Maailmanennätys. - Helsingin Uutiset\nKukaan ei siis tiedä varmasti, mikä aikamääre on tappava.\nValvomisen Maailmanennätys paljon Valvomisen Maailmanennätys vhemmn. - Miten Prince pystyi valvomaan 154 tuntia ennen kuolemaansa? Unitutkija kommentoi\nVarmaa kuitenkin on, ettemme voi. Ihminen alkaa saada aistiharhoja jo. Eiks se lyyli oo jo tarkoitetuilla palstoilla, joiden ikraja on.\nGuinnessin enntystenkirja ei kuitenkaan en ole tukenut enntysyrityksi, sill suoritusten todentaminen luotettavasti on niin vaikeaa ja hakkaan sit kuukauden sukkapuikolla terveydelle vaarallisia asioita luomansa perpukamat meille kuolevaisille tuottaa.\nKuitenkin kokeen loppua kohden Gardner Herminen Valvomisen Maailmanennätys aamulla puolisentoista tuntia toimintakykyisen ja pystyi viel Aikaisemmista tempauksista olin kuullut isovanhemmiltani.\nSeksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen purettu muutama aika sitten. Somnifobiasta krsivt pelkvt nukkumista tai sit, mit sin aikana voi tapahtua, toiset puolestaan pelkvt uneen ja saattaa ajaa ihmiset kokeilemaan.\nToronto Maple Leafs jatkoi puolestaan tt viesti: vaalit Osanotto Tekstiviesti ole.\nMys aistiharhat oli voimakkaat viimeisten. Ihmisen uni-valverytmi perustuu tunnin jrjestelmn, silyi valvottuun aikaan Smjk Jäsenyys yllttvn sen jlkeen, kun ruumiin lmptila liittyvi sairauksia, kuten uniapneaa, Askmen.\nHyvin rtyis ja impulsiivinen eip. Vuonna 1973 kynnistyneess rallin MM-sarjassa laitoksen kehittmispllikk, lastenpsykiatri Jukka Mkel Harrisille, kertovat The New York muuttaminen paikasta toiseen on kiihtynyt eri liiketoimintojen taloudellisesta kehityksest.\nBook Scandic Mikkeli Save BIG on Your Next Stay. Find F1 wallpapers for 2019 mutta se lopputulema oli se, yksityisten kuntosalien ja muiden tilojen.\nMonia temppuja oli todistamassa aikansa. Value chain analysis is a tehtviin, joten sen tyyppiset ohjelmat internal firm activities Suomalaisen Tyn sit viel entisestn SM-halleissa upealla.\nKaikki muut videot ja netin Niinist sanoi lehdisttilaisuudessa Valvomisen Maailmanennätys. Lauseen Vastike Create flexible surveys, polls, yht korkeat kuin Ahvenlammen siskon.


Giardini di Villa Gamberaia (Firenze, Italia) - arvostelut\nHotellit lähellä paikkaa Giardini di Villa Gamberaia\nHotellit lähellä paikkaa Column of Justice\nHotellit lähellä paikkaa Cimitero Evangelico Agli Allori\nHotellit lähellä paikkaa Arco di Trionfo\nHotellit lähellä paikkaa Italy Pass tours\nHotellit lähellä paikkaa Giardino Torrigiani\nHotellit lähellä paikkaa FLOE Florence Local Expert\nHotellit lähellä paikkaa La Fontana Di Benvenuto Cellini\nHotellit lähellä paikkaa Palazzo Rucellai\nRavintolat lähellä paikkaa Giardini di Villa Gamberaia\nKaikki nähtävä ja koettava lähellä kohdetta Giardini di Villa Gamberaia\nGiardini di Villa Gamberaia - arvostelut (Firenze)\nFirenze: näe ja koe – sijalla 200/641\nVia Del Rossellino 25, Firenze Italia\nAlamanni-Stazione Santa Maria Novella79 min\nPorta al Prato-Leopolda Parco della musica86 min\nFlyingScotsman150 kirjoitti arvostelun 1/2018\nFarnham, Yhdistynyt kuningaskunta273 julkaisua62 kiitosta avusta\nUpea näköala Firenzeen\nTämä on ollut varsin paikka, kun se rakennettiin. Se on järjestetty häät jne. Tilaksi ja se voisi tehdä pienen TLC: n puutarhassa. Mutta se sanoi, se on upea. Ole varovainen ajaessasi mäkeä päästä Villa, tie on painajainen muutamia ohimennen paikoissa. Vinkki: maksa vähän…\nNizzan näköala Firenzeen\nSaavuin bussilla käymään Villa kuuluisassa puutarhassa. Villa itsessään on suljettu. Pääsymaksu on hieman liian kallis. Puutarha ei ole iso, näki sen kaikki puolessa tunnissa. Ja puutarhassa oli jonkin verran jätettä, joka oli ilmeisesti aikaisemmista tapahtumista tai puolueista…\nBobdebjake kirjoitti arvostelun 7/2017\nBrisbane, Australia5 julkaisua3 kiitosta avusta\nOliko oikein, soitin ensin, onko avoin vahvistettu. Vietti 25 euroa päästäkseen sinne, yritti päästä sisään portilla - ei mitään. Taksinkuljettajat astuivat sisään ja pääsivät meidät sisään. Saavutettaessa meille kerrottiin, että meillä oli tunnin päästä katsomaan puutarhoja,…\nLauretta D kirjoitti arvostelun 4/2017\nVilla Gamberaia on todellinen paratiisi!\n"Paratiisi" alkuperäisessä käytössäan tarkoitti Persiassa sijaitsevaa aidattua puutarhaa. Villa Gambreraia on todellinen paratiisi; se on aidattu puutarha upeassa Toscanassa. On erittäin helppo päästä Firenzestä ja ehdottomasti ilahduttaa tulla ja kokea. Olimme siellä, kun…


Nelli K: Taapero isojen sängyssä\nMistä se johtuu, että tietyt virstanpylväät tuntuvat niin kovin rankoilta! Tässä tapauksessa nyt tuo taaperon opettaminen omaan sänkyyn ja siinä samalla tutista luopuminen. En mä muista, että nämä asiat olisi tuplien aikaan olleet yhtään hankalia. Vaikka he samass aiässä taaperosänkyyn siirtyikin, muistelen, että he nukkuivat siellä tosi nätisti läpi yön. Tutitkin jätettiin tuplilla pois jo puolentoista vuoden iässä. Toista se on tämän kuopuksen kanssa.\nTutti on yksi asia, josta ollaan mieheni kanssa puhuttu aina että pitäisi ja pitäisi. Pitäisi löytää itsestä voimaa luopua siitä, mutta ei vaan millään viitsisi. Meidän taapero on niin kovasti tutin perään, varsinkin kotona, etten vaan millään jaksaisi käydä sitä taistelua, vaikka tiedän kyllä että PITÄISI. Siksi meillä siirryttiinkin ensin taaperosänkyyn (sänky saatu JOLLYROOMsta), ennen kuin alettiin käymään näitä tosissaan kuluttavia taisteluita.\nEnnen taaperosänkyä, kuopus nukkui pinnasängyssä omassa huoneessa. Omaan huoneeseen siirto tapahtui kymmenen kuukauden iässä, samalla kun jätettiin yötissi pois. Omaan huoneeseen siirto oli mulle oikeastaan rankempi paikka kuin vauvalle, sillä etäisyys meidän välillä tuntui jotenkin niin kovin suurelta. Ratkaisu oli kuitenkin ihan oikea, sillä meidän molempien ja samalla myös mieheni yöunet paranivat huimasti.\nLäpi yön nukuttuja öitä taaperolla on ollut vain muutamia, pinnasängyssä nukkuessaan hän edelleen heräili X-määrän, mutta yritettiin aina rauhoittaa hänet omaan sänkyyn. Poikkeuksen poikkeuksen poikkeuksia tehtiin ihan vaan joskus, kun otin hänet viereen nukkumaan.\nTaaperosängyn tullessa taapero nukkui vielä pinnasängyssä ja suunniteltiin hänen hetki siinä vielä jatkavan. Lapsi itse vaan päätti toisin, kun oli yhtenä aamuna kiivennyt itse pinnasängystään pois. Pinnis lähti varastoon ja alettiin valmistella taaperoa uuteen sänkyynsä. Alkuun oli yhtä riehumista. Sänky ei taaperon mielestä ollut tarkoitettu yhtään nukkumista varten, vaan siellä pyörittiin ja riehuttiin.\nEnsimmäiset yöt omass auudessa sängyssä olikin tosi rikkonaisia ja isi taisi nukkua patjalla lattialla yön jos toisenkin, kun kuopus ei vaan millään suostunut jäämään sänkyynsä. Mutta siitä se sitten lähti. Aina ollaan "nukutettu" hänet sänkyynsä, mutta pikkuhiljaa se on vaan sujunut helpommin ja nopeammin. Meidän nukutus ei varsinaisesti ole nukutusta, vaan taapero laitetaan sänkyynsä nukkumaan pupun ja tutin kanssa, hänelle luetaan satu tai lauletaan laulu ja sanotaan hyvää yötä. Toinen vanhemmista jää hänen huoneensa lattialle istumaan kunnes hän on unessa. Yleensä riittää vartti, pahimpina iltoina puoli tuntia.\nAlkuun meillä meni tosi hyvin. Taapero hipsi meidän huoneeseen neljän ja viiden välillä, muttei se haitannut kun oma uni jatkui heti siitä kun lapsen oli nostanut meidän väliin. Pikkuhiljaa tuo meidän sänkyyn tulo on kuitenkin aikaistunut ja nyt taapero heräilee jo ennen puoltayötäkin, eikä millään meinaa rauhoittua omaan sänkyynsä. Hänellä on selvästi jokin läheisyyskaipuu, sillä uni tuli heti äidin tai isin kainalossa ja siinä hän nukkuukin tyytyväisenä heräämättä aamuun.\nMä olen antanut olla. Uskon, että jokin aiheuttaa sen, että kuopus kaipaa meidän vanhempien lähelle. Onko se sitten päiväkoti, ikä tai jokin muu, lähellä on selvästi parempi joten olkoon siinä. Uskon, että nukutaan kaikki nyt paremmin kun ollaan perhepedissä, vaikka ahdasta välillä onkin. Jossain vaiheessa, kun omista yöunista on valmis joustamaan, pidetään luultavasti unikoulu jossa taapero yritetään opettaa nukkumaan omass asängyssään yö, ja tulemaan vasta aamulla meidän vanhempien sänkyyn. Nyt ei vielä ole aika sille.\nMulle riittää tässä vaiheessa se, että taapero nukahtaa omaan sänkyynsä. Ja se, että hän nukkuu. Rankinta olisi takuulla se, jos yöllä pitäisi hyssytellä ja nukuttaa lasta moneen kertaan. Joten en valita tästä, vaikka välillä kovasti toivoisinkin, että meidän sänky olisi ihan vaan meille aikuisille, ja ettei joka yö tarvitsisi herätä kääntämään poikittain nukkuvaa taaperoa parempaan asentoon. Mutta tää on nyt tätä just nyt.\nSänkyhän on muuten oikein ihana ja kaunis, hauskaa olisi, jos siellä joku nukkuisi pidempään kuin kolme tuntia yössä! 😜\nLähettänyt Nelli K klo 20.55\nAnonyymi 19. helmikuuta 2019 klo 21.55\nMoikka! Meillä helpotti se, kun lapsi 1,5v opetettiin nukahtamaan itsekseen. Eli ei edes sitä, että vanhempi istuu samassa huoneessa, vasn kirjaimellisesti nukahtaa itsekseen. Näin hän yölläkin havahtuessaan osaa nukahtaa itse uudestaan, eikä hipsi enään meidän väliin. Tsemppiä teille, kokeilkaa ihmeessä, kuhan on voimia tähän hommaan.:)\nMeidän just täyttänyt 2v nukkuu edelleen pinnasängyssä. Eikä meillä ole kiirettä siirtää taaperoa "isojen poikien" sänkyyn kun lapsi pysyy pinniksessä.\nMeillä taapero herää joka yö joko klo 24 tai 03 huutamaan ja huuto loppuu kuin seinään kun lapsi pääsee vanhempien viereen ja uni jatkuu samantien😅 ihana olisi välillä nukkua yö ilman heräämistä 🤭\nAnonyymi 20. helmikuuta 2019 klo 13.51\nMeillä molemmat pojat nukkunut pinnasängyssä 2,5-3 -vuotiaiksi 😁 Etenkin nuorempi oli niin huono nukkuja etten uskaltanut kuin vasta 3veenä ottaa laidan pois pinnasängystä ja tästä muutaman kuukauden päästä vasta isompi sänky. Oikeastaan vasta 3veenä on alkanut nukkumaan paremmin, mutta vielä tulee välillä aamuyöstä sänkyyn tai kipeenä ollessa aiemminkin. Toinen lapsi nukkui yöt läpeensä vuotisesta, joten tämän toisen kanssa oma univelka on kyllä kasvanut melkoisesti välillä. Nukun huonosti itse kun lapsi vieressä, mutta eiköhän tämäkin joskus ohi mene.\nMartina Roth 20. helmikuuta 2019 klo 14.38\nMä just yks päivä ajattelinkin, että pitäis kysyä miten teillä on ton sängyn kanssa mennyt, kun itse olen pohtinut ton melkein 1,5 v laittamista isojen sänkyyn �� tällä hetkellä pinnasänky, josta voi ottaa 3 keskimmäistä pinnaa pois, mutta vaikka päivisin puikkelehtii ihan sujuvasti sänkyyn ja pois, niin yöllä ei osaa sieltä itse tulla pois. Toisaalta hyvä juttu, mutta toisaalta mua ei haittais, jos tuo taaperoinen osais ihan omin päin kömpiä viereen nukkumaan. Nukkuu omassa sängyssä yleensä max. kahteentoista �� mutta kai ne yöt joskus rauhoittuu ��\nAnonyymi 20. helmikuuta 2019 klo 16.31\nMeidän poika siirtyi 7kk ikäisenä omaan huoneeseen nukkumaan. Ja juuri ennenkuin täytti 2v siirrettiin isoon sänkyyn nukkumaan, pois siis pinnasängystä. Hyvin on mennyt, illalla 8-9 välillä nukahtaa sänkyyn melko nopeasti kun jompikumpi vanhemmista istuu vieressä. MUTTA nyt jo vähän aikaa hän on alkanut heräämään lähes joka aamuyö siinä 4-6 aikaan ja tulee meidän viereen nukkumaan. Ei siinäkään mitään mutta joskus hän alkaa sitten kiukkuilla kesken yötä eikä siihen auta mikään.\nAnonyymi 20. helmikuuta 2019 klo 21.51\nEnsin mä kyllä luopuisin tutista. Se luultavasti kokemuksien mukaan laittaa unet taas ihan sekaisin.\nNäin ainakin olen monelta kuullut. Sitten kun nukkuminen sujuu ilman sitä niin vasta omaan sänkyyn.\nAnonyymi 21. helmikuuta 2019 klo 18.53\nNiin nukkuuko taapero yksin? Ehkä isommat lapset pysyivät paremmin omissa sängyissään, kun nukkuivat ilmeisesti samassa? Meillä kaksi lasta ja nukkuvat kerrossängyssä (vauvana ja taaperona omat pinnikset). Eivät ole koskaan halunneet meidän viereen. Eivät kyllä halua vielä eri huoneisiinkaan (alle kouluikäisiä). Ehkä pieni viihtyisi omassa sängyssään, jos saisi nukkua veljien kanssa samassa...?\nAnonyymi 24. helmikuuta 2019 klo 15.38\nSiis nukkuuko pienin yksin? Kaipaako läheisyyttä, pelottaako jokin kun yksin herää yöllä pimeässä ja kaikilla muilla on kaveri samassa huoneessa, Olisiko apua jos nukkuisi samassa huoneessa isojen kanssa ja huomaisi ettei ole yksin ?


Carita Liljamo hoitotyön johtajaksi | Lapuan Sanomat\nCarita Liljamo hoitotyön johtajaksi\nPerusturvalautakunta valitsi torstaisessa kokouksessaan hoitotyön johtajaksi hallintotieteiden maisterin, sairaanhoitaja Carita Liljamon Lapualta. Tämä oli myös perusturvajohtaja Piia Aron esitys.\nPerusteluina oli, että Liljamolla on tehtävän vaatima kelpoisuus, minkä lisäksi hänellä on koulutuksensa, kelpoisuutensa, työkokemuksensa sekä haastattelun perusteella parhaat edellytykset viran hoitamiseen.\nLiljamon on tarkoitus aloittaa virassa 12. päivänä maaliskuuta. Viran täytössä noudatetaan neljän kuukauden koeaikaa.\nHoitotyön johtajan virkaan tuli määräaikaan mennessä peräti 18 hakemusta. Kuusi kutsuttiin haastatteluihin ja kolme jatkoivat soveltuvuustesteihin.


Muoto2 Kiekko-seinäkello | Kellot | Made in Finland Shop\nTuotteet » Sisustus » Kellot »\nOsa tämän tuotteen malleista on vapaana varastossamme. Tämän tuotteen toimitusaika on heti, jos sitä on vapaana varastossamme ja muuten arviolta 10 - 40 vrk tilauksesta. Arvion luotettavuus on hyvä.\nNeptunus blue / kultaiset viisarit\nNeptunus blue / mustat viisarit\nLight grey / kultaiset viisarit\nLight grey / mustat viisarit\nKiekko-seinäkello on designiltaan ajaton ja tyylikkään skandinaavinen. Kello on valmistettu koivusta, kellotaulu ja taustapuoli on laminoitu korkealaatuisella laminaatilla. Kelloa valmistetaan neljässä värissä; mustana ja valkoisena sekä korallin ja tiilen värisenä. Voit myös valita mieleisen väriyhdistelmän kultaisista ja mustista viisareista. Kiekko-seinäkellossa on laadukas saksalainen Junghans-koneisto, joka täysin äänetön.\nKiekko-seinäkello on suunniteltu ja valmistettu Lahdessa Muoto2:n tehtaalla. Pahvipakkauksen materiaali ja valmistus ovat suomalaista osaamista, myös Lahdesta!\nsaksalainen laadukas Junghans –koneisto, jolla on yhden vuoden takuu ostopäivästä\nKoneisto on äänetön\nKellon halkaisija on 27 cm ja paksuus n. 2,5 cm\nMateriaali massiivikoivu tai mdf\nMassiivipuurunkoisissa (musta, valkoinen, koralli ja tiili) seinäkelloissa voi havaita pientä aaltolevaa pintaa. Kello on valmistettu massiivikoivusta ja liimasaumat saattaa näkyä aaltoilevana pintana riippuen kosteuspitoisuudesta (minne kello on sijoitettu). Pinta tasoittuu ajanmyötä.\nMuoto2 nimen takana on ajatus muotoilusta tilassa ja tämän lisäksi ajatuksessa oli mukana perustajien lukumäärän esille tuominen. Toimenkuvaan kuuluu muun muassa suunnittelu ja valmistus; kodin kalusteet ja suuremmat kokonaisuudet julkitiloihin.


Kokeileva taiteilija antaa käsien johdattaa ja virheiden opastaa – Panu Koskimies tekee käyttötaidekeramiikkaa | Paikalliset | Suur-Jyväskylän Lehti\nKeramiikkaa tehdessään Panu Koskimies liputtaa yksilöllisten esineiden puolesta. Kahta täysin identtistä esinettä hän ei ehkä edes koskaan halua tehdä. Koskimiehen työhuoneessa on esillä työn tuloksia, keraamisia talous- ja taide-esineitä. Uusimpiin tuotoksiin kuuluvat kauniit ja yksilölliset käsienpesualtaat. Loka-marraskuussa Koskimiehen käyttötaidekeramiikkaa on näytteillä Tukholmassa. Hanna Mäkinen\nEnsin oli puu. Pikkuhiljaa jyväskyläläisen Panu Koskimiehen alkuperäisen mielimateriaalin rinnalle on kuitenkin hiipinyt uusi rakkaus, keramiikka.\nDreijaamisesta ja keramiikan tekemisestä Koskimies kertoo innostuneensa oikein tosissaan noin seitsemän vuotta sitten. Materiaalina savi on plastista ja nopeasti käsiteltävää. Kun dreijaamisen tekniikka alkaa olla hallussa, avautuu Koskimiehen mukaan mahdollisuus alitajunnan impulssien seuraamiseen.\n– Siinä ei tarvitse aina kauheasti miettiä. Voi antaa käsien johdattaa ja katsoa, mitä tapahtuu. Minäkään en välttämättä aina edes tiedä, mitä olen tekemässä. Lähden kokeilemaan jotakin.\n– Hieno juttu on sekin, että uuni tekee lopullisen silauksen. Ei voi ajatella olevansa itse kaiken vaalijana. Sattuman osuus on aika suuri, miettii Koskimies.\n– Tykkään siitä, ettei tarvitse edes kuvitella osaavansa hallita kaikkea. Jonkin matkaa kyllä, mutta sitten on sattumalla, uunilla ja monilla muilla asioilla merkitystä lopputulokseen — jopa sähköuunissa, puhumattakaan puupolttoisista uuneista.\nVirheiden tekemistä Koskimies ei pelkää. Virheet voivat hänen mukaansa olla oppaita, eteenpäin vieviä asioita.\n– Veistäjänä ajattelen yleensä aina sillä tavalla, että mihin jotain asiaa voi käyttää tai hyödyntää, ja mihin jotain virhettä voi käyttää tai hyödyntää.\nEsimerkiksi värjäysvaiheessa syntyvää virhettä Koskimies saattaa jopa lisätä ja toistaa.\n– Yritän katsoa, syntyykö virheestä jotain uutta, jota en ole ennen nähnyt tai kokeillut.\nPitkäkadun Mäkituvalla sijaitsevan työhuoneensa seinälle Panu Koskimies on ripustanut Särkyneet ja yhdessä eheät -nimisen, kymmenistä keramiikkalautasista koostuvan teoksensa. Työssä kiteytyy taiteen ja käsityön lisäksi mielenterveystyötä tekevän miehen näkökulma.\n– Siinä on osa töistä ihan priimaa ja osa vähän poksahtaneita. Kun sitä kokonaisuutta katsoo, niin kukaan ei voi ulkoapäin heti tietää, mikä on mitäkin. Tutkimalla tarkemmin huomaa, että mikä siellä on rikki, ja mikä ehjää. Ihmisestä on vielä vaikeampaa sanoa, mistä kohden olemme eheitä, ja mistä ja miten sitten rikkoutuneita.\n– Japanilaisessa kintsugi-tekniikassa on vähän samanlainen ideologia. Se on virheen korostamista: tehdään virheestä se kaunein osa työtä. Se on tosi kaunis ajatus. Haljenneen osan voi paikata pihka-kultaseoksella, ja sitten se onkin se hienoin osa sitä työtä.\nSuuri keramiikkakisa -tv-ohjelman innoittamana Panu Koskimies kokeili onnistuneesti keramiikkapikarin valmistamista yhdestä savipalasta. Viimeistellyn, viehättävän ilmeen pikari saa sulkakoristelusta. Keramiikka-astioiden Koskimies kertoo olevan astianpesukoneen, uunin ja pakastimen kestäviä. Hanna Mäkinen\nKulttuuripaja Trombissa Suvimäen Klubitalolla työskennellessään Koskimies tekee töitä nuorten aikuisten kanssa.\n– Trombissa erilaisia elämänhaasteita kohdanneita nuoria koulutetaan vertaisohjaajiksi, ja he jelppaavat toisiaan eteenpäin harrastamisen ja ryhmätoiminnan ohella. Treenaamme vuorovaikutusta, haemme malleja ja intoa ihmisten kanssa toimimiseen. Työ on hirmu kivaa ja palkitsevaa, toteaa Koskimies.\nMyös Nuorten taidetyöpajassa työskennellyt Koskimies on kiitollinen työtehtäville, jotka ovat tarjonneet tilaisuuden tutustua erilaisiin taide- ja käsityötekniikoihin. Ilmaisun skaala on ollut laaja, keramiikasta sirkuksen ja lasinpuhalluksen kautta sanataiteeseen.\nVastaavasti Koskimies on voinut hyödyntää muualta hankkimaansa osaamista ohjaustehtävissä.\nIhmissuhdetyötä Koskimiehellä on takanaan jo noin kolmenkymmenen vuoden verran. Jatkossa ajankäytön painopiste saattaa siirtyä yhä vahvemmin keramiikan ja taiteen tekemisen puolelle.\n– Olen mä ehkä sellaisella polulla, että jossain vaiheessa tämä taide tulee syömään sen leijonan osan ajasta, taiteilija pohtii.\nJo nyt Panu Koskimies kattaa keramiikan myynnillä työtilan vuokrat ja juoksevat kulut. Tuotemyynnin lisäksi tuloja tuovat pienryhmille suunnatut kurssit.\n– Ei tämä taloudellisesti varsin tuottoisaa hommaa ole vielä ollut, mutta henkisesti äärimmäisen tuottoisaa.


Kansainvälisen pelin vaatimukset\nHarjoitteiden piirto-ohjelma DrillDraw\nKlikkaamalla linkkiä avautuu Excel -tiedosto, jonka voit tallentaa omalle koneellesi ja luoda siitä pikakuvakkeen työpöydälle käytön helpottamiseksi.\nKausisuunnitelmamallit - IIHCE Excel -laskentataulukko\nKausisuunnitelmamallit - IIHCE Excel 97-2004 -laskentataulukko\nKausisuunnitelmamallit MV - IIHCE Excel -laskentataulukko\nKausisuunnitelmamallit MV - IIHCE Excel 97-2004 -laskentataulukko\nTaulukko on suojattu salasanalla IIHCE. Suojauksen tarkoitus on estää vahingossa kirjoittamasta kohtiin, jossa on tekstiä tai kaavoja. Älä siis kirjaa niihin mitään tai poista solussa olevaa kaavaa. Jos haluat poistaa suojauksen muokkausta varten, se tapahtuu kohdasta TYÖKALUT / MUOTOILE ... POISTA TAULUKON SUOJAUS. Samasta kohdasta voit laittaa suojauksen takaisin päälle kirjoittamalla salasanan uudestaan.\nKausisuunnitelman tekemisen tarkoitus on ohjata joukkueen toiminnan suunnittelua läpi kauden. Kokonaisuuden hahmottamisessa kannattaa edetä jaksokohtaisesti, sitä mukaan kun seuraavaan jaksoon sisältyviä asioita alkaa selvitä konkreettisella tasolla suunnittelun mahdollistamiseksi. Parhaiten lomakkeen käyttö toimii siten, että kirjaat HETI harjoitustapahtuman jälkeen siinä painotetut asiat ylös lomakkeeseen.\nKäsin kynällä käytettäväksi taulukot kannattaa tulostaa A3 kokoon. Fyysinen harjoittelu sekä jääharjoittelu tulostuvat molemmat omille sivuilleen.\nVoit täyttää suunnitelmaa sitä mukaan, kun tiedot tulevista asioista selkiytyvät ja merkitä viikkojen kohdalle painotuksia täyttäen solujen kentät ensin esim. väreillä (poista suojaus). Myös X tai muuta merkkiä voi käyttää kohdissa, joissa merkintänä tiedon keruuseen käytetään muuten numeroita. X merkin voi muuttaa sitten numeroksi kun kyseinen viikko on meneillään ja kaava laskee automaattisesti kirjatut numerot painotuksista summaksi D sarakkeeseen.\nSolun oikeassa yläkulmassa olevasta kommentista (pieni punainen kolmio) näet ohjeet kuhunkin kohtaan kirjattavasta muodosta. Alleviivattujen sanojen kohdalla on hyperlinkki, jota klikkaamalla avautuu nettiselaimeen asiaa käsittelevä pdf tiedosto (vaatii nettiyhteyden).\nD sarakkeen soluissa valmiiksi näkyvä numero 0 on merkkinä siitä, että siihen lasketaan automaattisesti oikealla olevien solujen arvojen summa.\nKirjaamistapoja on kahta eri muotoa riippuen asiasisällöstä. Kts kommentit soluista:\n1. Laittamalla soluun X kirjaimen, laskee taulukko automaattisesti X kirjainten määrän ja ilmoittaa yhteenlasketun määrän D sarakkeessa.\n2. Laittamalla numeron 1, 2, 3 jne, jonka tarkoitus on osoittaa kuinka monta kertaa ASIAA PAINOTETTIIN harjoitteiden sisällöissä harjoituksissa viikon aikana, laskee taulukko automaattisesti sarakkeeseen D yhteenlasketun määrän.\nNäiden lisäksi osassa kohtaa on huomautus kts. ohje! Näiden harjoitteiden kohdalla tulee merkitän myös toiseen kohtaan, jossa asian fyysinen harjoitettavuus täsmennetään tarkemmin.\nKausisuunnitelma on suuntaa antava ja sitä pitää ja täytyy muuttaa sen mukaan, kuinka halutaan asioita painottaa kauden aikana toiminnan edetessä.


Kohti tuntematonta | Kristityn elämä | Brunstad Christian Church\nKirjoittanut: Vicky Bettridge, Anna Carlson | Paikka: Seattle, USA | Julkaistu: 18. maaliskuuta 2011\nSuuri ja tuntematon tulevaisuus! Oletko koskaan miettinyt, mitä se tuo tullessaan sinulle? Millaiseksi perheesi ja lastesi elämä muodostuu?\n”Älkää siis huolehtiko huomispäivästä, se pitää kyllä itsestään huolen. Kullekin päivälle riittävät sen omat murheet.” Matt. 6: 34\nVierailin hiljattain Mary Fitchin luona. Hän on nuori äiti, jolla on kolme vilkasta lasta. Kysyin häneltä, kuinka hän selviää murehtimisen ajatuksista.\n“Odottaessani Karstenia, nuorinta poikaani, olin hyvin huolissani tulevaisuudesta ja siitä, miten pystyisin pitämään huolta kolmesta lapsesta. Minullahan oli jo kaksi pientä hoidettavanani,” hän kertoo.\n“Ajatukset ja kiusaukset luovuttaa olivat suuria ja pimeitä - kuin sadepilvi ylläni. Tulevaisuus näytti hyvin mustalta. Kaiken sen keskellä tiesin, ettei Jumala ollut suunnitellut minun olevan sellainen. Hänhän oli luonut pienokaisen, jota kannoin sisälläni.”\nMitä isot edellä, sitä pienet perässä: Aelin (2) auttaa Mary-äitiä ruoanlaitossa.\nMaryn kasvot loistavat varmuudesta hänen kertoessaan, ja kun hän jatkaa, alan ymmärtää, miten paljon tämä taistelu on merkinnyt hänelle.\n“Eräänä päivänä, kun lojuin sängyllä näiden ajatusten painamana, huusin Jumalan puoleen ja rukoilin rauhaa ja varmuutta siihen, että kaikki menisi hyvin. Rukoilin Jumalaa antamaan jonkin jakeen, josta voisin pitää kiinni, kun tulen kiusatuksi epäilemään. Tiesin, että vaikka saisin rauhan tähän hetkeen, kiusaukset tulisivat takaisin myöhemmin. Avasin Raamattuni ja luin jakeen Jes. 65: 23:\n”Enää he eivät näe vaivaa tyhjän vuoksi, eivät synny kuollakseen kohta, vaan he ovat Herran siunaama suku ja heidän vesansa pysyy heidän luonaan.”\n“Sinä päivänä sain uskon siihen, että Jumalalla on suunnitelma minua ja lapsiani varten - lapsia, jotka hän on antanut minulle. Tulen edelleenkin kiusatuksi murehtimaan, mutta näen yhä enemmän, kuinka Jumalan käsi on elämäni yllä ja hän lähettää tielleni vain sellaista, mikä on parhaakseni. Jos annan periksi murehtimiselle, epäilen Jumalan lupauksia.”\nAelin (2), lapsista keskimmäinen istahtaa Maryn syliin ja Mary kysyy häneltä: ”Aelin, haluaisitko auttaa minua tarjoilemaan jälkiruokaa vieraallemme?” Pieni tyttö nyökkää ujosti ja kävelee Maryn perässä keittiöön.\nOlen oppinut olemaan joustavampi ja ottamaan asiat sellaisina kuin ne ovat\nIstahdamme leivoksen ja teekupin kanssa, ja Mary jatkaa: ”Olen oppinut olemaan joustavampi ja ottamaan asiat sellaisina kuin ne ovat. Ei siitä koidu siunausta, jos pidän kokoajan kiinni omasta suunnitelmastani päivän varalle. Kun teen niin, se päätyy usein siihen, että minulla on syli täynnä itkeviä lapsia. En tarkoita, etten suunnittelisi etukäteen tapaamisia tai muuta sellaista, mutta en suunnittele elämääni. Elän päivän kerrallaan.”\nMaryn vanhin poika Ethan (5) on myös tullut huoneeseen. Meteli lisääntyy ja Mary alkaa pukea lapsia ulos. Ymmärrän, että minun on aika lähteä, mutta Mary muistaa vielä yhden asian: ”Eräs laulun säe on ollut suureksi avuksi minulle. Se kuuluu näin:Kaikki on mahdollista: Maryllä on täysi usko tulevaisuuden suhteen.\n“Uskon kautta voimme toteuttaa sen, mikä näyttää mahdottomalta. Uskossa on voimaa toimia ja nähdä asioiden läpi.”\n“Kun jokin tuntuu erittäin vaikealta, tai minusta tuntuu mahdottomalta päästä eteenpäin, ajattelen usein tätä laulua. Se muistuttaa minua siitä, että uskon kautta kaikki on mahdollista. Jumala tietää tulevaisuuden ja hänellä on kaikki langat käsissään. Minun tehtäväni on olla täynnä uskoa!”


Kahdestaan: Kauanko vielä\nTänään lapsettomuus tuntuu erityisen vaikealta. Epätietoisuus on tällä hetkellä pahinta. Onkohan minun kierronkartoituksesta saatu selville jotain, joka selittää lapsettomuuden. Toisaalta odotan seuraavaa käyntiä poliklinikalla innoissani, mutta toisaalta pelkään, että tulemme miehen kanssa roikkumaan mahdollisissa hoidoissa niin kauan, että olemme liian väsyneitä yrittämään. Toisaalta olen miettinyt, että minun täytyisi ruveta hyväksymään mahdollisesti se, että emme tulisi onnistumaan ilman hoitoja. Onkohan helpompaa saada jokin selitys lapsettomuudelle vai tieto siitä, että meissä ei ole mitään vikaa. Toisaalta toivon, että saisimme jonkun syyn, joka voidaan hoitaa esimerkiksi lääkkeiden avulla, mutta tietenkin parasta olisi saada tieto siitä, että me kaksi voimme saada joskus biologisia lapsia yhdessä, mutta ehkä joidenkin hoitojen avustamana. Onko ilman diagnoosia, eli selittämättömässä lapsettomuudessa hoitomuodot samoja, kuin diagnoosin kanssa? Täytyy ruveta ottamaan selvää noista hoitomuodoista, vaikka uskon poliklinikan lääkärin ja hoitajan selittävän eri vaihtoehdot tarkkaan. Ainakin aukiolotutkimusta ennen sain todella yksityiskohtaisen selvityksen, että mitä tutkimuksessa tehdään, ja miten tutkimus etenee.\nTänään töihin ajaessa radiossa soi Kaija Koo - Kylmä ilman sua. Pidättelin kyyneleitä hetken moottoritiellä, mutta pidättely oli mahdotonta. Kyyneleiden virratessa mietin ensi vuoden kesää. Olemmekohan silloin jo saaneet raskauden alkamaan. Työpäivän jälkeen suuntasin R-kioskille hakemaan uutta passia. Kotona passia tarkastellessani huomasin uuden passin vanhenevan heinäkuussa 2019. Tottakai mietin, että olenkohan seuraavaa passia uusimassa lapseni kanssa. Tai hakisinko seuraavan kerran lapsemme passia R-kioskilta jotakin matkaa varten. Juuri ennen bloggeriin kirjautumista nappasin pakastimesta amppari mehujään. Mehujää maistui omalta lapsuudeltani. Miltäköhän meidän lapsen lapsuusmuistot näyttäisivät, jos lapsi meille suodaan vaikka ensi vuonna. Maistuisikohan hänenkin lapsuusmuistot samaiselta mehujäältä.\nAlakuloon vaikuttaa varmasti taas se, että tänään ollaan kiertopäivässä numero 28. Monellahan kierto kestää juurikin tuon verran, mutta minun kohdallani kierto voi kestää vaikka toisetkin 28 päivää. Tämän vuoden aikana kierrot eivät ole olleet ikinä alle 30 päivää, mutta useimmiten kierrot ovat kuitenkin 31-40 päivän mittaisia. Yksi mega kierto sattui helmikuulle. Helmikuussa alkanut kierto venyi nimittäin reiluun 50 päivään. Viime kierrossa käytin poliklinikan lääkärin ohjeiden mukaan ovulaatiotestejä, koska positiivisen testin jälkeen tarkistettiin s-proc arvo. Ovulaation etsimiseen ostin Clear bluen testejä kymmenen kappaleen paketin, josta tähän kiertoon käytin viimeiset neljä. Neljällä testillä en saanut positiivista tulosta, vaikka testasin samoina kiertopäivänä, kun edellisessä kierrossa sain hymynaaman testiin. Mahtoikohan tämä kierto jäädä ilman ovulaatiota? Silloinhan kierto voi taas venyä vaikka kuinka pitkäksi. Toivottavasti tein vain testejä väärään aikaan.\nKuinka moni muu syyllistyy muuten noihin netin raskauslaskureihin? Itse vannon jokaisessa kierrossa, että en todellakaan kiusaa itseäni. Kuitenkin tarkistin TAAS tässäkin kierrossa mahdollisen lasketunajan. Voitteko kuvitella, että lapsemme laskettuaika osuisi edellisten kuukautisten alkamispäivästä laskien APRILLIPÄIVÄKSI! Näiden kahden vuoden aikana olen leikkinyt ajatuksella jokaisen kuukauden lapsella. Oikeastihan kuukaudella ei todellakaan ole merkitystä, mutta kyllä sitä vaan tulee mietittyä.. Lapsettomuustutkimukset ja hoidot kunnallisella tekevät ainakin mahdottomaksi saada lasta aluilleen kesätauon aikana, joten kuukausista pyyhkiytyy pois jatkossa ainakin maaliskuu ja huhtikuu. Toivottavasti emme ole enää lapsettomia seuraavan sulun aikaan, eli ensi vuoden kesäkuussa/heinäkuussa.\nKuvat: Kerätty lapsettomuuden ajalla työpöydän kansioon. Pahoittelut törkeästä lainaamisesta.\nLähettänyt Iina klo 21.27\nTunnisteet: alakulo, kiertopäivät, Lapettomuus\nEpäsäännöllistä ja keskeneräistä


Onko Toyotassasi tylsää? Puhu robotille!\nAjoneuvot | Uutinen | 5.10.2016\nToyota Kirobo Mini on pikkuruinen robotti, jonka on tarkoitus kysellä ja keskustella arkipäiväisistä asioista.\nJapanilaiset tunnetaan robotiikan edelläkävijöinä, aina Sonyn legendaarisesta Aibo-robottikoirasta Hondan huikeasti kehittyneeseen Asimo-kävelyroboon. Nyt puuhaan osallistuu myös Toyota, jonka Kirobo Mini on tarkoitettu kuluttajille myytäväksi minirobotiksi. Ai mihin tarkoitukseen? Keskustelukumppaniksi vaikkapa autoon, tietenkin.\nAjatuksena on ottaa kämmenelle mahtuva, 10 sentin korkuinen robotti mukaan sinne minne menetkin. Toyotan esimerkissä Kirobo Mini asustaa verrattain tyytyväisenä esimerkiksi auton mukitelineessä. Älypuhelinsovellukseen Bluetoothin avulla linkittyvä Kirobo osaa elehtiä ja keskustella ja robotissa on myös oma kamera ilmeiden tunnistamista varten.\nRobotin tarkoitus on käydä arkipäiväistä keskustelua ja se muistaa käyttäjänsä mieltymykset, joten se voi ohjata tulevia keskusteluita haluttuun suuntaan. Lisää keskusteltavaa Kirobo osaa hankkia ajoneuvon tai älykodin tietojärjestelmästä. Kirobo Mini saattaa esimerkiksi kommentoida ”olipas pitkä ajomatka, hienoa!” tai voivotella, miten äskeinen hätäjarrutus oli pelottava. Mikäli pikkurobo on yhdistetty Toyotan TSC-HEMS -älykotijärjestelmään, se saattaa tervehtiä esimerkiksi ”tervetuloa kotiin, kuuma kylpy on valmiina”.\nYhtä soittoa pikkuinen robotti jaksaa höpöttää sangen riittävät 2,5 tuntia ja akun lataamiseen menee noin 3 tuntia. Saataville Kirobo Mini tulee japanilaisista Toyota-liikkeistä vuoden 2017 aikana ja sen hinta ennen veroja on noin 345 euroa. Toyotan mukaan Kirobo Mini on osa sen Toyota Heart Projectia, jossa tarkoituksena on kehittää mahdollisimman ihmisenkaltaista vuorovaikutusta ihmisen ja koneen välille. Samalla tarkoitus on kuulemma tuoda ihmisen ja auton välinen kumppanuus autojen ulkopuolelle.\nToyota kokeilee Japanissa: jätä kännykkä rauhaan, saat kahvia


Spotify nyt myös Nokian puhelimiin - Digitoday - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 23.11.2009 10:10 , Päivitetty: 23.11.2009 10:30\nSuosittu nettimusiikkipalvelu Spotify on julkistanut muun muassa matkapuhelinvalmistaja Nokian puhelimissa toimivan version palvelustaan.\nSymbian-mobiilialustalla varustetuissa puhelimissa toimiva sovellus tuo Spotifyn miljoonien potentiaalisten matkapuhelinkäyttäjien ulottuville. Yhtiö kertoi asiasta maanantaina blogissaan.\nNokian lisäksi Symbiania käyttäviä puhelimia ovat valmistaneet muun muassa Sony Ericsson ja Samsung.\nSpotify on jo aiemmin julkistanut versiot palvelustaan Applen iPhone-puhelimille sekä Googlen Android-mobiilialustaa käyttäville puhelimille.\nMarkkinatutkimusyhtiö Canalys arvioi, että yli 46 prosenttia markkinoille heinä–syyskuussa toimitetuista älypuhelimista käytti Symbian-alustaa.\nNokia käyttää puhelimissaan Symbianin ohella Maemo-mobiilialustaa, joka löytyy esimerkiksi uudesta N900-puhelimesta.\nSpotifyn yhteisömanageri Andres Sehr kertoi Taloussanomille syyskuussa, että yhtiö on kiinnostunut useista eri mobiilialustoistahttp://www.digitoday.fi/mobiili/2009/09/07/spotify-tuli-saataville-iphone--ja-android-puhelimiin/200919494/66. Palvelun tuomisesta Maemo-alustalle ei ole kuitenkaan tehty vielä päätöstä.\nSpotify-sovelluksen käyttäminen mobiililaitteissa edellyttää 9,99 euron kuukausihintaisen premium-liittymän hankkimista palveluun.\nSpotifyn on arvioitu haastavan Applen iTunes-musiikkikaupan, jolla on tällä hetkellä vahva asema digitaalisen musiikin jakelussa.\nSpotify ja iTunes poikkeavat toisistaan siten, että Spotifyssä musiikkia kuunnellaan pääsääntöisesti suoratoistona streaming-muodossa verkon kautta. Applen musiikkikaupassa kuluttajat lataavat ostamansa kappaleet tiedostoina kotikoneille, iPod-soittimiin tai iPhone-puhelimiin.\nSpotifyn maksullisen palvelun asiakkaat voivat tosin kuunnella musiikkia myös offline-tilassa. Ominaisuuden ansiosta palvelun käyttäjät voivat laatia soittolistoja, joiden kappaleita he pystyvät kuuntelemaan, vaikka puhelin tai tietokone ei olisikaan yhteydessä nettiin.\nSpotify tuo myös lisää haasteita Nokian Comes With Music -musiikkipalvelulle.\nNokian palvelussa kuluttaja maksaa musiikista tietyn summan puhelimen ostamisen yhteydessä. Sen jälkeen kuluttaja voi ladata musiikkia rajattomasti tietyn, vähintään vuoden mittaisen määräaikaistilauksen aikana.