Ujostuttaa, jännittää, pelottaa! - PDF\nUjostuttaa, jännittää, pelottaa!\nDownload "Ujostuttaa, jännittää, pelottaa!"\n1 Inka Kentala ja Hanna Korhonen Ujostuttaa, jännittää, pelottaa! Nuorten aikuisten sosiaalisen ahdistuksen kokemuksia ja keinoja selviytyä siitä Opinnäytetyö Syksy 2014 SeAMK Sosiaali- ja terveysala Sosionomi (AMK)\n2 2 Opinnäytetyön tiivistelmä Koulutusyksikkö: Sosiaali- ja terveysala Tutkinto-ohjelma: Sosionomi (AMK) Tekijä: Inka Kentala ja Hanna Korhonen Työn nimi: Ujostuttaa, jännittää, pelottaa! Nuorten aikuisten sosiaalisen ahdistuksen kokemuksia ja keinoja selviytyä siitä Ohjaaja: Mirva Siltakorpi Vuosi: 2014 Sivumäärä: 83 Liitteiden lukumäärä: 2 Tämän opinnäytetyön tarkoituksena on tutkia nuorten aikuisten sosiaalisen ahdistuksen kokemuksia ja sitä, missä ja miten se ilmenee. Tavoitteenamme oli kerätä selviytymiskeinoja, joita he ovat hyödyntäneet päästäkseen siitä yli. Toteutimme opinnäytetyömme yhteistyössä opiskelijatukijärjestö Nyyti ry:n kanssa, jonka tehtävänä on edistää ja tukea opiskelijoiden henkistä hyvinvointia ja elämänhallintaa. Opinnäytetyön teoreettinen osuus käsittelee nuoruutta elämänvaiheena sekä määrittelee sosiaalisuuden ja sosiaalisten suhteiden käsitteet ja niiden merkityksen. Lisäksi määrittelemme ahdistuksen, jännittämisen, ujouden ja arkuuden käsitteet sekä sen, mitä tässä työssä tarkoitetaan sosiaalisella ahdistuksella. Teoriaosuuden lopussa tarkastellaan selviytymiskeinoja eri tulokulmista. Opinnäytetyömme toteutettiin laadullisena, narratiivisuutta hyväksikäyttäen. Tutkimuksen kohderyhmänä toimivat Nyytin nettisivujen kautta tavoitetut nuoret aikuiset ja heidän omakohtaiset kokemuksensa. Aineisto kerättiin kirjoituspyynnön kautta vuoden 2014 kesän aikana ja annettuun määräaikaan mennessä vastauksia kertyi yhteensä kahdeksan (8) kappaletta. Tutkimustuloksistamme selvisi, että sosiaalisen ahdistuksen kokemus on hyvin yksilöllinen. Ahdistusta koettiin monissa eri tilanteissa, kuten koulumaailmassa ja esiintymistilanteissa. Monimuotoisuudessaan sosiaalinen ahdistus voi mukanaan tuoda merkittäviäkin haasteita kokijansa elämään. Tavat selviytyä ahdistuksen kokemuksesta jakautuivat torjuviin suojamekanismeihin, eli tilanteiden välttelyyn ja taka-alalle jättäytymiseen sekä edesauttaviin selviytymismekanismeihin, joiksi nimettiin muun muassa läheisten tuki ja tilanteisiin valmistautuminen. Avainsanat: sosiaalisuus, ahdistus, kokemus, selviytymiskeinot, syrjäytyminen\n3 3 SEINÄJOKI UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCES Thesis abstract Faculty: School of Health Care and Social Work Degree programme: Degree Programme in Social Services Author/s: Inka Kentala and Hanna Korhonen Title of thesis: Embarrased, nervous and scared! Young adult's experiences of social anxiety and means to cope with them Supervisor(s): Mirva Siltakorpi Year: 2014 Number of pages:83 Number of appendices:2 The purpose of this thesis was to examine the experiences of young adults regarding social anxiety and how and where it occurs. In addition, our goal was to gather different kinds of coping strategies they have used trying to get over it. This thesis was carried out in cooperation with the student support organization Nyyti ry, whose function is to promote and support students mental well-being and life management. The theoretical part of the thesis deals with youth as a phase of life and defines the concepts of sociability and social relations and their significance. Additionally, we define anxiety, tensioning, shyness and sensitivity as well as the concepts of what we mean by social anxiety in this work. At the end, we explore coping strategies from different angles. The thesis was a qualitative study and we also utilized narration. The data was analyzed by using content analysis. The target group in our research was young adults and the data was collected through a written request on Nyyti s website. We received a total of eight (8) replies by the deadline set. The research material was collected in the summer of The research results show that the experiences of social anxiety are individual. Anxiety was experienced in many different situations, such as the school world and performing. In its complexity, social anxiety can bring significant challenges for a person who has that kind of problem. Methods to cope with the experience of anxiety were divided in two: rejecting protective mechanisms like avoiding the distressing situation or by staying in the background, as well as assisting coping mechanisms like prepare for the situations and nearby support. Keywords: sociability, anxiety, word three, experience, coping mechanism, social exclusion\n4 4 SISÄLTÖ Thesis abstract... 3 SISÄLTÖ JOHDANTO TAUSTA JA TAVOITE Tutkimuskysymykset ja tavoite Teoreettinen viitekehys Yhteistyötaho Nyyti ry Aikaisemmat tutkimukset MATKA NUORESTA NUOREKSI AIKUISEKSI Nuoruusikä, sen aikaiset muutokset ja kehitystehtävät Nuoruusiän sosiaalinen ahdistus SOSIAALISUUS JA SOSIAALISET TAIDOT Sosiaalisuus Sosiaaliset taidot ja sosiaalinen kyvykkyys Sosiaalisten suhteiden merkitys Sosiaalisuus yhteiskunnassa SOSIAALINEN AHDISTUS Jännittäminen, pelot ja ahdistus Sosiaalisten tilanteiden pelko Sosiaalisen ahdistuksen käsite Itsetunto ja häpeä sosiaalisen ahdistuksen taustalla Ujous ja arkuus OMAT SELVIYTYMISKEINOT JA MUIDEN TUKI Puolustuskeinot Tiedostaminen ja hyväksyminen Pelon kohtaaminen ja siitä keskusteleminen Ammattiapu ja lääkehoito Ahdistuneen kohtaaminen Sosionomi auttajana OPINNÄYTETYÖN AINEISTO JA ANALYYSI... 51\n5 5 7.1 Kohderyhmä Tutkimusmenetelmä Aineiston analysointi Luotettavuus ja etiikka TUTKIMUSTULOKSET Sosiaalista ahdistusta voi olla kaikkialla Sosiaalinen ahdistus näkyy ja tuntuu Suojamekanismit -välttäytymiskäyttäytymisellä tilanteista eroon Selviytymiskeinot valmistautuminen ja läheisten tuki auttaa JOHTOPÄÄTÖKSET POHDINTA LÄHTEET LIITTEET... 84\n6 6 1 JOHDANTO Vaikka teknologia kehittyy ja kulttuurit muovautuvat ajan saatossa, pysyy ihmisen perustarve samana: yhteisöllisyys ja jakamisen kokemus kanssaihmisten kanssa (Cacioppo & Patrick 2008, ). Nykyaikana puhutaan paljon siitä, miten yksilöt ovat etäämpänä toisistaan niin fyysisellä kuin emotionaalisellakin tasolla. Tämä ajatus kuvaa kyllä nykyajan modernia kehityssuuntausta, mutta siitä huolimatta se ei vastaa sitä, että ihmisen fysiologia on pysynyt tähän päivään samana. Cacioppon ( ) mukaan meidän terveytemme ja hyvinvointimme riippuu hyvin paljon siitä, millainen kyky meillä on muodostaa ja ylläpitää tyydyttäviä sosiaalisia yhteyksiä toisten ihmisten kanssa. Olemme huomanneet, että sen lisäksi että yksilöllisyyden arvostaminen on kivunnut yhteisöllisyyden edelle, tunnutaan nykyään arvostavan yhä enemmän myös yksilön tietynlaisia luonteenpiirteitä. Tällä tarkoitamme ulospäinsuuntautuneita ekstroverttejä, jotka pelottomasti, joskus jopa röyhkeästikin tuovat itsensä esille. Onko ujoudesta ja jännittämisestä tehty häpeällisiä piirteitä? Onko tässä yhteiskunnassa enää tilaa aremmille tai hiljaisemmille? Tämän opinnäytetyön tarkoituksena onkin keskittyä nimenomaan tähän arkuuteen ja hiljaisuuteen, jonka takana saattaa olla sosiaalinen ahdistus. Sosiaalisesta ahdistuksesta puhuttaessa tässä opinnäytetyössä, tarkoitamme sillä ahdistuksen: pelon, huolen ja epäilyksen kokemuksia, jotka voivat nousta missä tahansa sosiaalisissa tilanteissa. Sosiaalinen ahdistus voi hankaloittaa uusien ihmissuhteiden luomista tai rajoittaa ihmisen elämää sen eri osa-alueilla. Tällaisen ongelman kanssa painivalla saattaa olla korkea kynnys puhua ongelmistaan ja hakea apua. Kärjistyessään se voi johtaa sosiaalisten tilanteiden pelkoon ja siitä taas paikkojen ja tilanteiden välttelemiseen. Tätä kautta sosiaalinen ahdistus vaikuttaa yksilön yhteisöllisyyden kokemukseen ja voi pahimmillaan johtaa koko yhteiskunnasta syrjäytymiseen. Nämä yksilön, yhteisön ja yhteiskunnan näkökulmasta esiin tuodut seikat tekevätkin aiheestamme ajankohtaisen. Sosiaalinen ahdistus, kuten yhtä lailla muutkin ahdistusongelmat rajoittavat sitä, mitä ihminen voi tehdä. Sosiaalialan ongelman tästä tekeekin se, että kyseessä on arkea niin paljon rajoittava tekijä. Ongelmasta kärsivät eivät varsinaisesti ohjaudu sosiaalisen ahdistuksen takia juurikaan sosiaalityön piiriin, mutta jokaisen sosiaalialan ammattilai-\n7 7 sen tulisi tästä huolimatta osata tunnistaa se ja osata ottaa se huomioon ihmisen kokonaisvaltaisessa kohtaamisessa. Tämän opinnäytetyön pääosaa näytteleekin sosiaalisen ahdistuksen käsite ja sen monimuotoisuus. Käsittelemme sitä, millaisia kokemuksia nuorilla aikuisilla on tästä ilmiöstä. Enemmän haluamme kuitenkin keskittyä siihen, mitä selviytymiskeinoja nuoret käyttävät hallitakseen tätä tunnetta. Toimeksiantajanamme toimi Nyyti ry, jota hyödynsimme opinnäytetyömme tutkimuksen toteutuksessa ja tutkimusmateriaalin keräämisessä. Opinnäytetyömme teoriaosuuden ja tutkimustulosten avulla pyrimme tuottamaan ja jakamaan tietoa niin sosiaalisen ahdistuksen kanssa kamppailevalle, kuin heidän ystävilleen, läheisilleen sekä muille auttajatahoille. Lisäksi toivomme että opinnäytetyömme lisää ymmärrystä ja kohtaamisen välineitä työntekijöille, jotka tapaavat työssään sosiaalisesti ahdistuneita.\n8 8 2 TAUSTA JA TAVOITE Tässä pääluvussa tuomme esille opinnäytetyömme taustaa ja sitä mihin tällä työllä pyrimme. Esittelemme myös tutkimuskysymykset, joihin olemme tutkimusosiossa hakeneet vastausta. Aiheestamme on tehty hyvin vähän aikaisempia tutkimuksia, mutta tästä huolimatta esittelemme myös muutaman tutkimuksen, jotka koemme oman aiheemme kannalta merkityksellisiksi. Lisäksi esittelemme opinnäytetyömme yhteistyötahon, Nyyti ry:n. 2.1 Tutkimuskysymykset ja tavoite Opinnäytetyömme tarkoituksena on selvittää nuorten aikuisten sosiaalisen ahdistuksen kokemuksia, sekä ahdistuksen kanssa elämiseen auttavia selviytymiskeinoja. Ajankohtaisuuden lisäksi, aiheemme valikoitumiseen vaikutti omakohtaiset kokemukset ja niistä kumpuava kiinnostus aihetta kohtaan. Näemme, että sosiaalinen ahdistus voi olla henkilökohtaista pahoinvointia aiheuttava ja yksilön toimintakykyä merkittävästi heikentävä tekijä, mutta toisaalta se voi olla myös esimerkiksi osatekijänä yhteiskunnallisesti merkittävässä ongelmassa: nuorten syrjäytymisessä. Sosiaalisen ahdistuksen käsite ei ole yleisesti käytössä oleva termi. Jotkut tutkijat, kuten Juhani Mattila (2004), käyttävät ohimennen käsitettä, sitä kuitenkaan tarkemmin määrittelemättä. Ainoastaan Wikipedia tunnisti käsitteen sellaisenaan. Tästä huolimatta tai paremminkin juuri sen takia, halusimme käyttää nimenomaan sosiaalisen ahdistuksen käsitettä, sillä katsoimme, että esimerkiksi pelkän ujouden tai jännittämisen tutkiminen olisi liian kapea-alaista, mutta toisaalta diagnosoitava sosiaalisen tilanteen pelko on liian laaja ja sairauskeskeinen käsite ilmiölle, jota haluamme tutkia. Ajatuksenamme oli tutkia sosiaalisista tilanteista aiheutuvia ahdistuksen ja jännittämisen kokemuksia, rajaamatta kuitenkaan liian tarkoin, millainen ahdistusta aiheuttavan sosiaalisen tilanteen tulisi olla tai kuinka usein ja voimakkaasti ahdistusta koetaan. Myöhemmin tässä opinnäytetyössä avaamme vielä hieman tarkemmin mitä tarkoitamme sosiaalisella ahdistuksella.\n9 9 Tämän opinnäytetyön tutkimuskysymykset ovat: 1. Millaisia sosiaalisen ahdistuksen kokemuksia kirjoittajilla on? 2. Millaisia selviytymiskeinoja kirjoittavat ovat hyödyntäneet tilanteissa, joissa he ovat kokeneet sosiaalista ahdistusta? Tutkimuksemme tavoitteena on eritellä sosiaalisen ahdistuksen alle keräämiämme, sosiaalisissa tilanteissa tapahtuvan jännittämisen, ahdistuksen, pelon, arkuuden sekä ujouden tunteiden kokemuksia. Samalla haluamme myös selvittää, kuinka tällaisten kokemusten kanssa voi oppia elämään tai voiko niistä ehkä joskus päästä jopa täysin eroon. Tavoitteenamme on kerätä jo aiemmin tuotettua ja omassa tutkimuksessamme noussutta tietoa avuksi ja tueksi sosiaalista ahdistusta kokeville. Tämän lisäksi toivomme, että se voisi lisätä ymmärrystä ja kohtaamisen välineitä työntekijöille, jotka tapaavat työssään sosiaalisesti ahdistuneita. Ajattelemme myös, että opinnäytetyöstä voisi olla apua ihmisille, joiden perheessä tai ystäväpiirissä on sosiaalista ahdistusta kokevia. 2.2 Teoreettinen viitekehys Avaamme opinnäytetyömme teoreettista viitekehystä jäsentämällämme kuviolla (Kuvio 1). Karkeasti jaoteltuna teoreettinen viitekehyksemme rakentuu nuoruuden, sosiaalisuuden ja sosiaalisten taitojen sekä sosiaalisen ahdistuksen käsitteisiin. Tämän lisäksi perehdymme teoriaosuudessamme erilaisiin tuen muotoihin ja selviytymiskeinoihin, jotka voivat auttaa sosiaalisessa ahdistuksessa. Kuviolla tarkoituksemme on konkretisoida tiivistetysti teoriaosuudessa esittelemämme käsitteet. Olemme asettaneet nuoruuden ja sosiaalisuuden sekä sosiaaliset taidot samalla linjalle, sillä ne linkittyvät mielestämme vahvasti toisiinsa. Näiden pallojen väliin olemme asettaneet erilaiset sosiaalisen ahdistuksen muodot, joita tutkimamme nuoret ovat kokeneet. Sosiaalinen ahdistus on oma, iso kokonaisuutensa, jonka alla tarkennamme edellä mainittuja, eri ilmenemismuotoja. Käsitteet etenevät loogisesti, linkittyen toisiinsa ja sillä tavoin ne muodostavat opinnäytetyömme käsitteellisen kokonaisuuden.\n10 10 Selviytymiskeinot ja muilta saatava tuki muodostuu näkemyksemme mukaan sosiaalisen ahdistuksen tunteesta; omat selviytymiskeinot kehittyvät omien ahdistuksen yksilöllisten piirteiden mukaisesti. Näin ollen myös muiden tulisi räätälöidä tukikeinonsa autettavan henkilökohtaisten tarpeiden mukaisesti. Kuvion ulkopuolelle olemme jättäneet yhteiskunnalliset vaikutukset, kuten asenteet ja trendit, joiden katsomme osaltaan vaikuttavan sosiaalisen ahdistuksen muodostumiseen, samoin ne yhteiskunnan tasolla näkyvät ongelmat, kuten nuorten syrjäytymisen, joiden muodostumiseen koemme sosiaalisen ahdistuksen vaikuttavan. Tämän kaltaisen rajauksen teimme siksi, koska tutkimuksemme ei keskittynyt sosiaalisen ahdistuksen yhteiskunnallisiin vaikutuksiin. Koimme kuitenkin, että mietteet ja pohdinnat esimerkiksi aiheemme yhteiskunnallisesta näkökulmasta lisäävät aiheen vaikuttavuutta ja perustelevat sen ajankohtaisuutta, joten emme halunneet jättää niitä täysin työmme ulkopuolellekaan. Kuvio 1. Opinnäytetyön teoreettinen viitekehys.\n11 Yhteistyötaho Nyyti ry Opinnäytetyömme yhteistyökumppanina toimii opiskelijoiden tukikeskus Nyyti ry. Nyytin tarkoituksena on edistää ja tukea opiskelijoiden hyvinvointia, terveyttä sekä elämänhallintaa. Yhdistyksen tarkoituksena onkin tuottaa ja kehittää erilaisia elämänhallintaa tukevia palveluita opiskelijoille sekä opiskelijayhteisöille (Toiminta, arvot ja visio ). Kaiken toiminnan lähtökohtana ovat tutkittuun tietoon perustuvat niin nuorten kuin aikuistenkin tarpeet. Toimintaa ja palveluja ohjaavat Nyytin omat arvot, joita ovat asiakaslähtöisyys, välittäminen, luotettavuus, hyvinvointi sekä yhteisöllisyys. Nyyti on aloittanut toimintansa pääkaupunkiseudulla vuonna 1984 (Nettiauttamismalli 2010, 10-12). Tuolloin toimintaa aloiteltaessa se keskittyi puhelin- ja käyntipäivystyksen ylläpitämiseen luvun lopulla palvelua lähdettiin kehittämään eteenpäin tekniikan ylioppilaiden kanssa, jolloin syntyi idea virtuaaliolkapäästä. Kyseisen palvelun esiaste käynnistyi sähköpostiversiona vuonna Syksyllä 2001 Nyyti ry:n oma hallitus asetti vision, jonka pääajatuksena on tehdä Nyytistä tulevaisuudessa helposti lähestyttävä ja kaikista tiede- ja taidekorkeakouluopiskelijoista välittävä yhteisö (Nettiauttamismalli 2010, 10-12). Projektisuunnitelma Opiskelijoiden mielenterveyspalveluiden kehittäminen ja laajentaminen v laadittiin vuonna 2002 ja sen yhdeksi tavoitteeksi asetettiin olemassa olevan puhelin- ja Virtuaaliolkapää palvelun laajentaminen ja kehittäminen valtakunnalliseksi tukipalveluksi. Vuonna 2003 puhelin- ja käyntipäivystystä organisoitiin uudelleen, jolloin kyseisistä palveluista vastasivat vapaaehtoiset. Syyslukukauden alkaessa vuonna 2004, tamperelaiset ja turkulaiset tiede- ja taidekorkeakouluopiskelijat tulivat puhelinpalvelun ja Virtuaaliolkapään piiriin. Seuraavan vuoden alusta kyseiset palvelut olivat jo kaikkien Suomen tiede- ja taidekorkeakouluopiskelijoiden käytettävissä. Nyytin laajentuessa valtakunnalliseksi käynti- ja puhelinasiakkaita alkoi olla vähemmän (Nettiauttamismalli 2010, 10-12). Suosituimmaksi yhteydenottotavaksi nousikin Nyytin kehittämä Virtuaaliolkapää. Arki-iltaisin tarjottu, päivystysluonteinen käyntipalvelu lopetettiin kokonaan vuoden 2006 syksyllä. Käyntimahdollisuutta tarjottiin kuitenkin jatkossa siten, että tapaamisesta sovittiin erikseen asiakkaan\n12 12 kanssa. Myös Puhelinpalvelua vähennettiin vuonna 2006 sen alhaisen kysynnän vuoksi. Palvelu lopetettiin kokonaan keväällä Aiemmin mainittu Opiskelijoiden mielenterveyspalvelujen kehittäminen ja laajentaminen projektin tavoitteena oli palveluiden saatavuuden laajentumisen lisäksi kokeilla www-tukijärjestelmässä toimivia valtakunnallisia nettiryhmiä. Projektin aikana syntyi Nyytin nettiryhmätoimintamalli, jonka toiminta aloitettiin syksyllä Aluksi ryhmiä oli kaksi; opiskelijavaihtoon lähteville, vaihdossa oleville sekä vaihdosta palaaville tarkoitettu Vaihtari ryhmä sekä Stressi balanssiin -ryhmä. Vuoden 2006 ystävänpäivänä käynnistettiin seurustelua ja parisuhdetta sekä yksinäisyyttä koskeva ryhmä. Myöhemmin aloitettiin myös eroryhmä. Suosituimpia ryhmiä on koko nettiryhmätoimintamallin aikana ollut Yksinäisyys ja Sinkkuna ryhmät, jotka muodostavat yksistään jo kolmanneksen kaikista ryhmien latauksista (Nettiauttamismalli 2010, 10-12). Tällä hetkellä Nyytin palveluihin kuuluvat elämänhallinnan edistäminen, opiskelijoiden hyvinvoinnin tukeminen ja sairastumisen ehkäiseminen (Toiminta, arvot ja visio ). Nyytin palveluina toimivat verkkosivut, nettiryhmät, hengailu-illat ja erilaiset elämäntaitokurssit. Nyytin perustamisesta tulee tänä vuonna kuluneeksi jo huimat 30 vuotta. Nyytin aloittaessa taivaltaan, kohderyhmään katsottiin kuuluvaksi ainoastaan yliopistoissa opiskelevat. Tänään korkeakouluopiskelijoiden lisäksi Nyytin sääntöjen tarkoituspykälän mukaiseen kohderyhmään katsotaan kuuluvaksi myös lukiossa ja ammatillisessa koulutuksella opiskelevat. Nyytin tulevaisuuden visiona on, että siitä tulee entistä keskeisempi, omalla toimialallaan toimiva asiantuntijajärjestö. Tavoitteena Nyytillä on päästä vaikuttamaan tärkeinä pitämiinsä asioihin entistä tehokkaammin sekä kehittää palveluitaan siten, että niiden hyödyntäminen on mahdollista yhä laajemmin yhteiskunnassa. Nyytin toiminnan rahoitus koostuu pääosin Rahaautomaattiyhdistyksen yleisavustuksesta. (Toiminta- ja taloussuunnitelma , 1-2). Yhteistyökumppania etsiessämme selvisi, että myös Nyytin käyttäjiltä nousee keskusteluissa usein esiin sosiaalisen ahdistuksen piirteitä ja tämän takia se kiinnostikin heitä aiheena. Sosiaalisen ahdistuksen piirteitä oli noussut esiin myös yksinäi-\n13 13 syyden ja sinkkuuden syitä käsittelevissä aikaisemmissa opinnäytetöissä. Nyytiä kiinnostikin saada rinnalle näkökulmia selviytymiskeinoista, jotka voivat auttaa ahdistunutta tilanteessaan ja joita hekin pystyisivät käyttämään työssään hyväkseen. Opinnäytetyön valmistuessa se julkaistaan Nyytin ry:n nettisivuilla, missä se on vapaasti kaikkien käytettävissä. 2.4 Aikaisemmat tutkimukset Tässä kappaleessa esittelemme aiheeseemme liittyviä, aikaisemmin tehtyjä tutkimuksia. Lähtiessämme etsimään aikaisempaa tutkimustietoa aiheestamme, huomasimme, että sosiaalisesta ahdistuksesta, eli ahdistumisesta sosiaalisissa tilanteissa on tehty hyvin vähän aikaisempia tutkimuksia. Täysin samanlaista aikaisempaa tutkimustietoa opinnäytetyömme aiheesta ei löytynyt. Tutkimuksemme aihe on siis kovin uusi ja se tekee osaltaan opinnäytetyöstämme haastavan projektin, mutta silti entistä mielenkiintoisemman. Olemmekin tämän vuoksi tehneet paljon tiedonhakua pystyäksemme syventymään aiheeseen mahdollisimman hyvin. Seuraavassa esittelemme joitakin tutkimuksia, jotka sivusivat opinnäytetyöaihettamme tai koskivat jotakin tiettyä osaa siitä. Merja Almonkari käsittelee (2007, 9) väitöskirjassaan Jännittäminen opiskelun puheviestintätilanteissa yliopisto-opiskelijoiden sosiaalista jännittämistä. Almonkari kuvaa tutkimuksessaan jännittämistä monitasoiseksi ilmiöksi, joka vaikuttaa näkymättömästi ihmisen sisäisessä maailmassa. Sen kokemisen variaatio on laaja; aina perhosia vatsanpohjassa tunteesta siihen, että pelkkä ajatus esiintymään joutumisesta saa ahdistumaan. Almonkari kuvaa jännittämistä tutkimuskohteena kiehtovaksi mutta myös haastavaksi. Perusteluna tälle on se, että otteen saaminen jännittämisen kokemuksesta ei ole helppoa. Tämä näkyi myös meidän tutkimassamme aiheessa; sosiaalinen ahdistus on myös ilmiönä niin monitahoinen, että oli vaikea päättää mistä suunnasta sitä lähestyy. Yhteneväistä tutkimuksissamme oli myös Almonkarin kuvaus jännittämisestä. Hänen mukaansa jännittäminen voi olla pitkäkestoista ja toistuvaa, mutta yhtä lailla hetkellistä ja ohimenevää. Jännittäminen muuttaa myös muotoaan ja intensiteettiään eikä se ole yleistettävissä oleva ilmiö, sillä jokaisen kokemus on omakohtainen. Nämä samat asiat pätevät myös\n14 14 meidän tutkimaamme aiheeseen; ahdistus on jokaisen yksilöllinen kokemus, joka näyttäytyy jokaisella eri tavoin. Almonkarin tutkimuksen tavoitteena on ollut selvittää, millainen ilmiö yliopistoopiskelussa jännittäminen on ja milloin ja miten sosiaalinen jännittäminen tulee esille akateemisissa vuorovaikutustilanteissa. Almonkari on selvittänyt myös sitä, mihin opiskelijoiden taustatekijöihin jännittäminen liittyy ja tuonut esille myös selviytymiskeinojen näkökulmaa. Tutkimuksessaan hän lajitteli opiskelijat viiteen jännittäjäryhmään; vahvasti viestintäarat, viestintähaluttomat, esiintymisjännittäjät, viestintähuolettomat ja viestintävarmat. Tutkimuksen perusteella kolmasosa koki ongelmia esiintymisessä. Jännittämisen kokemus liittyi huomion kohteena olemiseen. Näiksi tilanteiksi nimettiin muun muassa vieraan kielien puhuminen, seminaariesitelmän pitäminen sekä kurssit, joissa puheviestinnän taitojen harjoittelu toimii aiheena (s ). Tutkimuksensa perusteella Almonkari (2007, ) toteaa monen jäävän jännittämisensä kanssa yksin runsaista koulun kautta tarjolla olevista tukikeinoista huolimatta. Jännittämisen selviytymiskeinoissa on hänen mukaansa suuria yksilöllisiä eroja. Almonkari nimeään toimimattomiksi keinoiksi muun muassa ongelman vähättelyn tai kieltämisen. Yksilöllisiä selviytymiskeinoja voi taas hänen tutkimuksensa mukaan olla esimerkiksi esiintymisharjoittelu, selviytymiskeinojen opiskelusta, joillakin myös terapia ja lääkkeet. Jotkut opiskelijat kokivat saavansa apua jo turvalliseksi koetusta ilmapiiristä sekä huolehtivasta ja välittävästä opettajasta. Almonkari keskittyi tutkimuksessaan nimenomaan jännittämiseen, mutta hänen tutkimuksestaan löytyi paljon yhtäläisyyksiä verrattuna meidän tutkimukseemme; miten ja missä se näyttäytyy ja millaisia selviytymiskeinoja ongelman ratkaisuun voisi hyödyntää. Aiheeseemme ja siihen liittyvään materiaaliin tutustuessamme huomasimme myös sosiaalisen ahdistuksen kokemuksen ja yksinäisyyden välisen yhteyden, jota myös yhteistyötahomme toi esille. Tämän takia halusimme avata samoja teemoja käsitteleviä tutkimuksia yksinäisyydestä. Opinnäytetyömme kanssa samoja teemoja kuvaakin muun muassa Jukka Kangasniemen väitöskirja Yksinäisyyden kokemisen avainkomponentit Yleisradion\n15 15 tekstitelevision Nuorten palstan kirjoituksissa (2008). Tutkimuksessa Kangasniemi on tutkinut nuorten yksinäisyyteen liittyviä kirjoituksia, jotka ovat esiintyneet Yleisradio tekstitelevision nuorten palstalla vuosina Väitöskirjassa Kangasniemi peilaa saamiaan tutkimustuloksiaan erilaisiin yksinäisyyden teorioihin. Yksinäisyyttä tarkastellaan sekä positiivisena että negatiivisena ilmiönä (s.42). Vain pieni osa, kuusi prosenttia, Kangasniemen tutkimasta joukosta piti yksinäisyyttään positiivisena kokemuksena. Hän jakaa yksinäisyyden kolmeen eri tyyppiin, jotka ovat välittömästi ihmissuhteisiin, minuuteen sekä rakenteisiin liittyvä yksinäisyys (s ). Ihmissuhteisiin liittyvästä yksinäisyyden kokemuksesta herää Kangasniemen mukaan vahva ahdistuneisuuden tunne, kun taas esimerkiksi emotionaalisessa yksinäisyydessä nousee lähinnä kaipausta. Yksinäisyyden syyt Kangasniemi (2008, ) on jakanut tutkimuksessaan sekä ulkoisiin että sisäisiin tekijöihin. Vähän yli puolet tutkittavista kokivat yksinäisyytensä johtuvan ulkoisista tekijöitä, joita olivat muun muassa parisuhteen katkeaminen ja kiusaaminen. Sisäistä yksinäisyyttä aiheuttavat tekijät Kangasniemi on jakanut persoonallisuuden piirteitä, asenne- ja motivaatiotekijöitä sekä käyttäytymismalleja koskeviin osatekijöihin. Persoonallisuuden piirteitä koskevassa ryhmässä Kangasniemi nimeää masentuneisuuden suurimmaksi tekijäksi, mutta ujous ja huono itsetunto nousevat myös tutkimuksessa merkittäviksi yksinäisyyden sisäisiksi aiheuttajiksi. Asenne- ja motivaatiotekijöistä nousee vahvasti halu löytää kumppani, ja käyttäytymispiirteissä on huomattavasti vahvasti vetäytyvää ja passiivista käyttäytymistä. Kangasniemi (2008, ) toteaa väitöskirjassaan että yksinäisyys voi johtaa vakaviin seurauksiin, kuten syömishäiriöihin tai jopa itsemurhayrityksiin. Hän nimeää myös yksinäisyyttä helpottavia tekijöitä: selviytymistekijöitä, joita ovat muun muassa ajanvieton ystävien kanssa ja harrastukset, kuten liikunta ja musiikki. Hänen mukaansa myös yksinäisyyden tunnetta voi helpottaa avautumalla, esimerkiksi kirjoittamalla siitä tai uskoutumalla ystävälle. Sosiaaliseen ahdistukseen liittyvät tekijät voivat tutkimuksen mukaan olla yksi yksinäisyyttä aiheuttava tekijä. Näin ollen koemmekin että yksinäisyyden ja sosiaalisen ahdistuksen seurauksilla ja selviytymiskeinoilla on yhteneväisyyksiä.\n16 16 Useat aikaisemmatkin yhteystyökumppanillemme Nyyti ry:lle tehdyt opinnäytetyöt ja Pro Gradu -tutkimukset sivuavat aihettamme. Nekään eivät itsessään käsittele sosiaalisen ahdistuksen kokemuksia, mutta sinkkuus ja yksinäisyys - palstojen aineistoa tutkivissa tutkimuksissa nousivat usein esille myös sosiaalisen ahdistuksen kokemukset. Esimerkiksi Katariina Mäkelän Pro Gradu tutkimuksessa Kukaan ei kuule hiljaista huutoani - Itsensä yksinäisiksi kokevien korkeakouluopiskelijoiden käsityksiä yksinäisyyden syistä (2010) nousee samoja teemoja, kuin tässä opinnäytetyössä. Mäkelä (2010, 30-31) etsii tutkimuksessaan myös syitä yksinäisyydelle. Hänen on kerännyt tutkimusaineiston opiskelijoiden vuosina 2006 ja 2007 Nyyti ry:n yksinäisyys -palstalle kirjoittamista teksteistä. Mäkelänkin tutkimuksessa keskeisimmiksi syiksi yksinäisyydelle löytyi itsestä johtuvat tekijät, kuten heikko itsetunto ja kehnot sosiaaliset taidot ja persoonallisuuden piirteistä johtuvat seikat (s.40). Persoonallisuuden piirteissä esimerkiksi ujous ja estyneisyys nimettiin vaikuttaviksi tekijöiksi (s.46). Myös Mäkelän tutkimuksessa tämän lisäksi löytyi yksinäisyyden ja menneisyyden vaikeiden asioiden, kuten koulukiusaamisen, välinen yhteys. Myös esimerkiksi opiskelujen alkamiseen ja opiskelijoiden keskuudessa vallitseviin olosuhteisiin liittyvillä tekijöillä, kuten uudelle paikkakunnalle muuttamisella ja runsaalla alkoholinkäytön kulttuurilla näytti tutkimuksen mukaan olevan yhteys toisiinsa (s.55, 70). Tutkimusaineistossa on Mäkelän mukaan lisäksi huomattavissa vallalla olevan itsenäisyyttä arvostavan, individualismin ja vapautta ihannoivan kulttuurin vaikutus myös yksinäisyyden syntyyn. Yllä mainitut julkaisut edesauttoivat meitä syventämään ja laajentamaan tietämystämme opinnäytetyömme aihepiiriin liittyen. Aiemmista tutkimuksista oli hyötyä myös luotettavaa lähdemateriaalia etsittäessä.\n17 17 3 MATKA NUORESTA NUOREKSI AIKUISEKSI Jokaisella meistä on omakohtainen kokemus siitä, millaista on olla nuori; joku voi ajatella nuoruusiän olleen elämän onnellisinta aikaa ja täynnä suuria seikkailuja, kun taas jollekin se tuo mieleen vaikeat kriisit tai ajan, jolloin oli ujoimmillaan (Aaltonen ym. 1999,12). Tässä luvussa pohdimme sitä, miten nuoruus määritellään ja mihin ikävaiheeseen se sijoitetaan. Erittelemme myös nuoruuden ikävaiheessa kohdattuja muutoksia ja kehitystehtäviä. Tämän lisäksi käymme läpi vielä hieman tarkemmin nuoruusiässä koettua ahdistusta sekä siihen johtavia syitä. Maksimaisen ( ) mukaan Keltikangas-Järvistä voidaan pitää persoonallisuustutkimuksen uranuurtajana, joka on laittanut kokemukselliset tutkimukset persoonaan liittyen aluilleen. Näin ollen myös me näemme hänen sosiaalisuudesta kertovat teoksensa hyvin pätevinä ja sen vuoksi ne painottuvatkin tässä osiossa. 3.1 Nuoruusikä, sen aikaiset muutokset ja kehitystehtävät Aaltosen ym. (1999, 13) mukaan nuoruusikä on aivan erityinen vaihe elämässä, jonka pituus voi vaihdella paljonkin yksilöittäin tai esimerkiksi kulttuureittain. Yhden määritelmän mukaan nuoruusikä eli adolesenssi on murrosikään liittyvä, psykologinen kehitysvaihe joka kattaa ikävuodet (Hermason 2010, 30). Nuorisolaissa ( /72) nuoruusikä taas määritellään 29 ikävuoteen kestäväksi. Usein nuoruus jaotellaan kuitenkin kolmeen eri vaiheeseen: varhaisnuoruuteen eli murrosikään (12-14v.), keskinuoruuteen (15-17v.) sekä myöhäisnuoruuteen (18-22v.) (Marttunen, Huurre, Strandholm & Viialainen 2013, 8). Käsitteenä nuoruus on saanut erilaisia merkityssisältöjä myös eri aikakausina (Aaltonen ym. 1999, 13). On ollut hyvinkin erilaista olla nuori kolmekymmentä vuotta sitten kuin nykypäivänä. Nyky-yhteiskunnassa nuoret saavuttavat puberteetin entistä aikaisemmin ja esimerkiksi pidemmät ammattiin kouluttautumisajat myöhentävät osaltaan nuoruutta elämänvaiheena. Hermason (2010, 30) toteaa, että nuoruutta on hyvin vaikea määritellä tiettyyn ikään kuuluvaksi, vaan jokainen nuori kehittyy omalla ajallaan ja omalla tavallaan. Samassakin perheessä lapset voivat elää nuoruusikänsä hyvin eri tavoin (Aalto-\n18 18 nen ym. 1999, 13). Tämän takia on kiinni paljon nuoresta, minkä kaltaista tukea hän tarvitsee; suojelua vaaroilta vai rohkaisua itsenäistymiseen (Marttunen ym. 2013, 9). Nuoruusiän voidaan katsoa olevan sitä aikaa, kun nuoresta muotoutuu aikuinen, jolla on yksilöllinen ulkomuoto, oma persoonallisuus sekä sosiaalinen ympäristö (Aaltonen ym. 1999, 13). Nuori ikään kuin selkiyttää oman elämänsä merkitystä, mitä juuri hän haluaa omalla elämällään tehdä. Rantanen (2004, 46) kuvaakin nuoruutta yksilöytymis- ja eriytymisprosessina. Hänen mukaansa se on tapahtuma, jolloin nuori liittyy sosiaaliseen ympäristöönsä ja yhteiskuntaan. Nuoruusiässä tapahtuu paljon fyysisiä muutoksia, jotka osaltaan sijoittuvat varhais- ja keskinuoruuteen (Piironen-Malmi & Strömberg 2008, 159). Puberteetin myötä kehossa tapahtuu suuria muutoksia ja ne saattavat saada nuoressa aikaan monenlaisia tunnetiloja. Fyysisen kasvun lisäksi ikävaiheeseen kuuluu yksilön kasvu myös psyykkisellä ja sosiaalisella tasolla (Marttunen ym. 2013, 8). Ajoittain muutokset voivat olla hyvinkin nopeita ja tämä saattaa hämmentää ja kuohuttaa nuorta. Nuori on herkkä ja saattaa toimia hyvin äkkinäisesti ja ylikorostuneesti sen hetkisestä tunne- ja olotilastaan johtuen (Piironen-Malmi & Strömberg 2008, 159). Nuori saattaa ilmaista itseään voimakkaasti ja uhmaten vastustaa ympäristön ja aikuisten toiveita. Tämä kaikki on osa nuoren itsenäistymisprosessia; nuori alkaa kriittisellä ajattelulla kyseenalaistamaan jo aiemmin oppimiaan asioita. Kaikki nuoret eivät välttämättä käy läpi suuria kriisejä tai erityisiä myllerryksiä. Toisaalta saattaa myös olla, että ne eivät vain näy ulospäin (Piironen-Malmi & Strömberg 2008, 158). Nuoruus on kuitenkin ikävaihe, johon liittyy paljon herkkyyttä ja lukuisia mahdollisuuksia haavoittuvuuteen. Nuoruudessa tehdään myös paljon valintoja liittyen muun muassa ihmissuhteisiin, harrastuksiin, opiskeluun sekä koulutusvaihtoehtoihin. Piironen-Malmin & Strömbergin mukaan näiden valintojen vaikutukset saattavat näkyä ja vaikuttaa elämänkulkuun vielä aikuisenakin. Nuoruusiän kehitystehtäviä on karkeasti jaoteltuna kolme: oman kehon ja muuttuneen seksuaalisuuden haltuun ottaminen, irrottautuminen lapsuudesta sekä identiteetin ja oman elämän ideologian hankkiminen (Hermanson 2010, 30). Onnistuneeseen aikuistumisprosessiin sekä nuoruuden kehityskriisien ratkaisemiseen vaikuttavat olennaisesti varhaislapsuuden vuorovaikutus- ja kiintymyssuhteet (Piironen-Malmi & Strömberg, 2008, 159). Mikäli varhaisessa kiintymyssuhteessa on\n19 19 ilmennyt ongelmia, peilautuvat ne myöhemmin nuoruusiässä ihmissuhteisiin ja etenkin läheisyyden kokemiseen. Varhaisen kiintymyssuhteen ongelmista johtuvat myös sosiaalisten tilanteiden pelko, luottamuspula sekä kyvyttömyys olla aito ja avoin. 3.2 Nuoruusiän sosiaalinen ahdistus Mattilan (2014, 195) mukaan nuori kohtaa suurimmat haasteet tunne-elämässään nimenomaan murrosiässä. Uusi ja ennen kokematon vaihe alkaa, kun nuori itsenäistyy vanhemmistaan ja siirtyy aikuisen identiteettiin. Mattila korostaa että tähän siirtymävaiheeseen liittyykin epävarmuuden ja ahdistuksen tunteita. Tämä ahdistuneisuus ilmeneekin yleensä sosiaalisissa suhteissa ja tilanteissa, jotka vaativat itsenäistä vuorovaikutusta (Friis, Eirola & Mannonen 2004, 106). Asiointiin, ruokailuun ja esiintymiseen liittyvä jännittäminen tai jopa paniikinomaisetkin oireet ovat tavallisia. Toskalan (1997, 149) mukaan lähes kaikki murrosikäiset kokevat jonkinlaista sosiaalista pelkoa joissakin tilanteissa. Tämä on ymmärrettävää, koska juuri murrosiässä mietitään paljon itsearvostukseen liittyviä kysymyksiä. Jos nuorelle on jo aikaisemmin kehittynyt myönteinen itsearvostus, sosiaaliset pelot usein vain heijastavat tyypillistä murrosiän kehittymistä. Ujoudesta ja sosiaalisista peloista voi kuitenkin jo nuorena seurata yksilön elämään suuresti negatiivisesti vaikuttava tekijä ja se voi olla esimerkiksi ylitsepääsemätön este opiskelulle (Mattila 2004, 58; 2014, 196). Ujous olisi hyvä tunnistaa jo nuoruudessa, koska silloin nuori on vielä kosketuksissa sisäiseen jännitykseensä, tuntien omaa hämmennystä ja epävarmuutta paremmin kuin aikuisiällä, jolloin ujouteen on jo tottunut (Mattila, Mustavuoren mukaan). Mattila (2014, 199) tuokin esille, miten menneisyyden kokemukset määräävät ihmisen tunnelmat ja kuinka menneisyyden lisäksi nuoriin vaikuttaa myös heidän kuvittelemansa tulevaisuus. Mattila (2014, 198) käyttää kirjassaan esimerkkinä nuoruuden suorituspaineita koulumaailmassa. Hänen mukaansa nuori saattaa tulkita sosiaalisen pelkonsa omaksi huonoudekseen, joka ei kuitenkaan sitä ole. Tällöin käsitys omasta itsestä ja omista kyvyistä saattaa vääristyä ja muuttua negatiivisiksi. Mattila haluaa pai-\n20 20 nottaa, että negatiivisesta tunnekierteestä tulisi yrittää hankkiutua eroon. Muuten innostus, ilo ja ylpeys, kuten monet muutkin myönteiset tunteet sulkeutuvat ulos ja nuoren tunnemaailma kutistuu (s.200). Tutkimuksissa on kuitenkin todettu, että iän myötä ihmiselle kertyy kyky ymmärtää itseään ja muita. Samalla nuorelle kehittyy paremmat taidot suhtautua kohtaamiinsa haasteisiin (Aavasto, Kaulio & Syrjälä 1997, 122). Aavaston ym. mukaan tämä kehitys lisää hyvinvointia ja voidaan olettaa, että sen myötä myös jännittäminen laantuu iän karttuessa.\nInka Kentala ja Hanna Korhonen Ujostuttaa, jännittää, pelottaa! Nuorten aikuisten sosiaalisen ahdistuksen kokemuksia ja keinoja selviytyä siitä Opinnäytetyö Syksy 2014 SeAMK Sosiaali- ja terveysala Sosionomi


Last-news3.club poisto | Miten poistaa\nPublished on kesäkuu 25, 2019 by Anthony Devis; Review rating: 4/5 ; Last-news3.club\nMiten Last-news3.club kaapata järjestelmiä?\nJoten, miten tämä sovellus paljastaa itsestään? Ei voi ymmärtää, jos nämä ärsyttävät mainokset tulevat? Nämä viestit sisältävät eri mainoksia ja jos klikkaat niitä, ne vie sinut kaupalliset sivustot. Todellisuudessa, se on adware-sovellus, joka vain näyttää kaupallisia mainoksia, kun selaat Internetiä. ask.com, joka on laillinen ja luotettava, mutta tuskin jää järjestelmään kun tällainen tunkeutuminen. Nämä mainokset eivät ole vain ärsyttävää ja häiritsevää, mutta haitallista sekä. Kun teemme niin, se voi alkaa osoittaa useita mainoksia aikana kukin jyrsiminen istuntojen. Lue tämä artikkeli ja selvittää, miten päästä eroon se helposti ja nopeasti.\nImuroi poistotyökalupoistaa Last-news3.club\nSinun pitäisi tietää, että ärtymystä ja turhautumista Last-news3.club adware syyt eivät ole tärkeimmät syyt poistaa sen tietokoneesta. Tämä tarkoittaa, että ohjelma voi tallentaa selaushistoriaasi ja saada jopa joitakin arkaluonteisia tietoja. parempi! Lisäksi, tämä ohjelma voi myös saada kyky tietää, mikä on tietokoneen IP-osoite, sen sijainti ja muut yksityiskohdat. Sinun pitäisi aina ottaa pois mitään vaihtoehtoja, jotka tarjoavat ladata tuntemattomia sovelluksia. Joskus saatat myös nähdä ads by Last-news3.club ruiskutetaan random tekstiä verkkosivuilla, että käyt.\nMiten voi Last-news3.club! Pop-up-mainoksia, kaapata minun tietokone?\nVoit aina poistaa ohjelmia käsin, mutta me erittäin neuvoo käyttämään automatisoitu vaihtoehto, koska se mahdollistaa järjestelmän tarkistus ja tarkistaa, jos tietokone on saanut tartunnan edelleen. Kerran sisälle, se alkaa seurata selaimen tottumukset, kuten selaushistorian, hakukyselyt ja niin edelleen. Samaan aikaan, jos klikkaat näytetään linkit, kuten Yksityisyyden suoja tai Oppia Lisää, voit aloittaa ladata ja asentaja kuin hyvin. Yritä lukea Ehdot ja Sopimukset kaikkien uusien ohjelmistojen liikaa. Enemmän napsautuksia teet, sitä enemmän rahaa Last-news3.club päättäjät ansaita. Olla tietoinen ja olla varovainen, kun asennat mitään ohjelmia tietokoneeseen! Ensinnäkin, noudata oppaita poistaa Last-news3.club.\nHuomaa, että jotta voidaan varmistaa, että voit selata web riskitön tulevaisuudessa, sinun pitäisi asentaa aito haittaohjelmien tunnistamiseen ja poistamiseen ohjelmisto, joka voi vartioimaan Windows turvallisuutta tehokkaasti. Lataa yksi näistä ohjelmista, päivittää ja suorita täysi järjestelmän tarkistus: tästä syystä, sinun pitäisi koskaan klikkaa mitään epäilyttäviä viestejä tai linkkejä. Suorita asennus Advanced/Custom-tilassa, ja valita, mitä sovelluksia haluat olla tietokoneessa. Sinun pitäisi muuttaa näitä asetuksia, koska ne sisältävät ennalta valitut sopimukset asentaa bonus apps rinnalla ensisijainen ohjelmisto. Valitettavasti, ei kaikki niistä ovat luotettavia, ja siellä on erittäin suuri mahdollisuus, että Last-news3.club saatavilla tällaisten sivustojen tulee olla asennettuna yhdessä joukko muita epäilyttäviä sovelluksia.\nKun se tulee poistaa, suosittelemme, että voit toteuttaa hyvämaineinen turvallisuus ohjelma niin, että sinun ei tarvitse viettää aikaa yrittää poistaa Last-news3.club manuaalisesti. Se saattaa näyttää todistus, väittäen, että olet voittanut $ 3, 500-arvosta palkintoja, jotka sisältävät iPad Mini, Samsung Smart TV, ja muutama muu. Suorita täysi järjestelmän tarkistus hyvämaineinen antispyware ohjelma, esimerkiksi, Sinun täytyy tarkistaa, jos valitsemasi ohjelma edistää kolmannen osapuolen ohjelmistoja tai ei. Tietokoneen turvallisuus työkalu valintasi auttaa sinua päästä eroon kaikki jäljellä tiedostoja ja sovelluksia, se voi olla vaarallista järjestelmän turvallisuutta.\nYhteinen Last-news3.club käyttäytymistä ja muita tekstin emplaining som info liittyvät käyttäytymistä\nIntegroi selaimen kautta Last-news3.club selainlaajennus\nLast-news3.club osoittaa kaupalliset ilmoitukset\nLast-news3.club yhteys Internetiin ilman lupaa\nLast-news3.club suorittaa Windows OS-versiolla\nVaroitus, useita anti-virus skannereita on havaittu mahdollinen haittaohjelma Last-news3.club.\nPoista Last-news3.club Windows\nLast-news3.club poistaminen Windows XP:\nLast-news3.club poistaminen Windows Vista tai Windows 7:\nLast-news3.club poistaminen Windows 8:\nPoista Last-news3.club Your selaimet\nLast-news3.club poistaminen Internet Explorer\nLast-news3.club poistaminen Mozilla Firefox\nSiirtyminen laajennukset ja lisät, poistaa, ottaa jotain Last-news3.club (tai niille, jotka saatat löytää tunne). Jos laajennus ei toimiteta Mozilla, Google, Microsoft, Oracle ja Adobe, pitäisi olla melkein varma, sinun täytyy poistaa sen.\nLopettaa Last-news3.club Chrome\nTutustu jos laajennukset ja pitää huolta niistä, jotka löytää turhaa (ne liittyvät Last-news3.club) poistamalla sen. Jos et tiedä, onko tai toisella on poistettava kerralla, poistaa joitakin niistä väliaikaisesti.\nAppsaves.net poisto »


Motorola Wilder – MobiiliBlogi\nMotorola Wilder tarjoaa vaihtoehdon aktiiviseen elämäntyyliin\n13.6.2011 Kirjoittanut admin\nAmerikkalainen Motorola on esitellyt pitkästä aikaa uuden kosketusnäyttöluurin, joka ei perustu Android-käyttöjärjestelmään. Kyseessä on Motorola Wilder, joka nähdään ainakin Iso-Britanniassa The Carphone Warehousen valikoimissa heinäkuusta lähtien. Hintaa luurilla on ainoastaan 49,95 puntaa, joka nykyisellä kurssilla tarkoittaa noin 56 euroa.\nMotorola Wilder on pyöreälinjainen uutuus, jonka etupuolta hallitsee 2,8 tuuman resistiivinen kosketusnäyttö. Sen alta löytyy OLED-lisänäyttö, joka on kooltaan 0,7 tuumaa. Se ilmoittaa käyttäjälle saapuneista puheluista ja viesteistä sekä osoittaa akun varauksen, verkon vahvuuden ja kellonajan.\nValmistaja mainostaa uutuuttaan aktiiviseen elämäntyyliin sen kestävyysominaisuuksien johdosta. Puhelimen ilmoitetaan olevan suojattu vesiroiskeilta sekä lialta.\nPuhelimen ominaisuuksiin kuuluvat muun muassa Bluetooth 2.1, 3,5 millimetrin kuulokeliitäntä, microUSB-portti, FM-radio, microSD-muistikorttipaikka ja kahden megapikselin kamera. Puhelimen käyttöjärjestelmästä ja käyttöliittymästä ei ole tässä vaiheessa tarkempaa tietoa. Ohjelmistosta löytyy joka tapauksessa Opera Mini -selain ja tuki sosiaalisille palveluille.


Filippiinit valmistautuu supertaifuunin saapumiseen – Mangkhut iski jo Tyynenmeren saarille | Yle Uutiset | yle.fi\nFilippiineillä viranomaiset evakuoivat parhaillaan tuhansia ihmisiä voimakkaan taifuuni Mangkhutin alta.\n14.9.2018 klo 05.06\nFilippiiniläiset varautuvat taifuunin tuloon vahvistamalla kattoja.Francis R. Malasig / EPA\nViitoskategorian hurrikaania vastaavan supertaifuunin odotetaan iskevän Filiippiinien suurimalle saarelle, Luzoniin lauantaina. Taifuunin pahimmalla vaikutusalueella asuu yli neljä miljoonaa ihmistä.\nLuzonin koillisosassa sijaitsevan Cagayanin provinssin viranomaiset kertovat, että alueen rannikkokylien asukkaiden evakuoinnit ovat täydessä käynnissä.\nMyrskyvaroituksia on annettu Luzonin ja läheisen, turistien suosimien Visayas-saarten 25 provinssiin. Hirmumyrskyn edellä kouluja on jo suljettu, rakennuksien ikkunoita peitetty ja raivaustraktoreita on asetettu valmiuteen maanvyörymien varalta. Lisäksi pelastustyöntekijät ja armeijan joukot ovat valmiustilassa.\nKaakkois- ja Itä-Aasiaa uhkaavan Mangkhutin tuulen nopeudeksi on mitattu puuskissa peräti 80 metriä sekunnissa. Taifuunin odotetaan liikkuvan ensin Pohjois-Filippiinien yli ja heikkenevän luokkaan neljä rantautuessaan Filippiineille perjantain kuluessa Suomen aikaa. Viikonvaihteessa ja alkuviikosta Mangkhut osuu Kaakkois-Kiinan ja Vietnamin pohjoisosien alueelle.\nMangkhut iski aiemmin tällä viikolla jo Tyynenmeren saarille, Guamiin ja Marshallinsaarille. Taifuuni tuhosi rakennuksia ja aiheutti laajalti tulvia sekä sähkökatkoksia, mutta suuremmilta tuhoilta on tiettävästi vältytty.\nFilippiinien Punainen Risti arvioi, että suoraan tuhoisan taifuunin reitillä elää kolme miljoonaa ihmistä. Seitsemän miljoonaa muuta kansalaista ovat vaarassa, kun taifuunin ennakoidaan tuovan monsuunisateita ja aiheuttavan laajoja tulvia. Vahinkojen uskotaan olevan mittavia.\nFilippiinithirmumyrskytUlkomaatmyrskytTyynen valtameren saaretluonnononnettomuudetevakuointitulvatKaakkois-AasiaTyynimeri


Seppo Räty ei ymmärrä venäläisurheilijoiden boikotointia.\nSuorapuheisuudestaan tunnettu keihäslegenda Seppo Rätyhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Seppo%20R%C3%A4ty ei ymmärrä Kansainvälisen yleisurheiluliiton (IAAF) ja Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) tuoretta päätöstä, jonka perusteella venäläiset yleisurheilijat eivät saa osallistua elokuisiin Rion olympiakisoihin. Raskaan tuomion taustalla painavat venäläisurheilijoiden lukuisat dopingkäryt.– En ymmärrä näin radikaalia päätöstä. Venäjältäkin varmasti löytyy – vaikkei välttämättä heti uskoisi – puhtaita yleisurheilijoita, ja heidän kannaltaan tämä päätös on todella väärin. Epäoikeudenmukainen, Seppo Räty linjaa.– Ja ollaanko kansainvälisessä yleisurheiluperheessä nyt aivan varmoja siitä, että doping on vain venäläisten ongelma? Mie en jaksa uskoa, että urheilijoiden testaaminen on viime aikoina ollut tasapuolista. Sitä vastoin uskon, että horjuva maailmanpolitiikka painaa tämänkin venäläispannan taustalla. Venäläiset ovat todennäköisesti juosseet normaalia ahkerammin kusipurkilla.Myös muita kuin venäläisiä kärynnyt Kuusinkertainen arvokisamitalisti muistuttaa, että myös monien muiden maiden urheilijoita on kärynnyt viime vuosina.– Jos kerta venäläiset piti laittaa boikottiin, miksei samaa tehdä esimerkiksi kenialaisille, joita on kärynnyt pipopäittäin? Tai jamaikalaisia tai yhdysvaltalaisia, joiden historia ei myöskään ole putipuhdas.Räty on äimistynyt myös kuluvana vuonna uutisoiduista Pekingin vuoden 2008 olympialaisten dopingkäryistä. Ne on löydetty jälkianalyysien perusteella.– Mitä helvetin järkeä mitaleja on jakaa uudestaan kahdeksan vuoden jälkeen? Yleisurheilussa testataan yleensä mitalistit ja kaksi arpaonnen perusteella. Vaarana on, että sijoille neljä ja viisi sijoittuneet urheilijat nousevat yhtä äkkiä mitaleille, vaikka eivät hekään ole välttämättä olleet puhtaita, Räty perustelee.– Tiukka dopingkontrolli on paikallaan, mutta mitalisijoja ei pitäisi laittaa uusiksi.


Lainojen yhdistäminen 65000 € - Yhdistä 65000 € lainat yhdeksi!\nYhdistä 65000 euroa yhdeksi lainaksi. Kilpailuta 65000 euron yhdistelylaina avullamme. Luottopäätös heti.\nHae 65000 euron yhdistelylaina\nYhdistä 65000 eurolla vanhoja lainoja ja luottoja yhdeksi edullisemmaksi lainaksi. Kilpailutamme sinulle parhaan yhdistelylainan yli 30 rahoituslaitokseta ja pankilta. Luottöpäätös välittömästi ja lainat yhteen jopa samana päivänä.\nPalvelumme turvallisen ja helpon hakemuksen täyttäminen vie vain muutaman minuutin. Välitämme hakemuksesi pankeille ja rahoituslaitoksille, jotka lähettävät sinulle henkilökohtaiset tarjoukset 65000 euron yhdistelylainasta.\nVoit saada 65000 euron yhdistelylainaa, jos olet vähintään 18-vuotias, sinulla on kotiosoite Suomessa, olet hoitanut raha-asiasi moitteetta ja saat jatkuvaa tuloa.\nYhdistä 65000 euroa yhdeksi lainaksi\nYhdistämme 65000 euroa helposti ja nopeasti. Hae lomakkeella 65000 euron yhdistelylainaa 1 - 15 vuoden laina-ajalla.\nSaat luottopäätöksen välittömästi 65000 euron yhdistelylainalle.\nHae 65000 € yhdistelylainaa tästä\n65000 € lainojen yhdistäminen helposti ja nopeasti\nYhdistämällä 65000 euron edestä lainoja voit säästää huomattavia summia rahaa.\nYhdistä 65000 euroa palvelumme avulla jos haluat:\nParas korko - Varmista hakemallesi 65000 yhdistelylainalle paras korko.


Tässä on homojen sateenkaarilippujen värit.\nHomojen Sateenkaarilipun Värit\nMutta thats eteenpäin web on täysin kartoitettu aiemmin avajaiset optimoitu ohjelmisto on ylöspäin ja seurata ongelmia ja jokainen solmut tarkoitus värit homo sateenkaari lippu ratkaisemaan se voi majoittaa yhdeksi antaa ääni Beaver State packet jne jne Jos olet polttava 2 elinikää kaikki kello sinun tehdä axerophthol typerys ping-vastaus poikittain kaupan päälle whitethorn ei saada paljon ajatellut tehdä jopa jillio aivot raaka-lihaisa computronium\nJaa Homon Sateenkaarilipun Värit Mitä Haet Kommentteja\n2. suurin osa naisista on yli 40-vuotiaita naimissa-ja he kietoutuvat lähes täysin heidän ympärilleen. Työviikon menin sinne oli kaksi yksi naista ja he olivat tulleet arseeni tyttöystäviä, mutta he kulkumiesten meni alaston patsas vetää ja jäi niukasti ulos myöhään. Epätavallinen... Tämä kuvaus on tarkoitettu yhdelle kylkiluulle, eikä pareille, jotka käyvät siellä. Heillä on todennäköisesti erilainen kokemus kuin Mäntypuutilalla. Vierailin huhtikuun lopussa 2008 kvartettipäivinä työviikon aikana. Ensimmäinen murha, jos haluat seksiä, älä vaivaudu., Voit kyllä olla discomfited, vain jos olet kelkkailu to go on hyvä kello ja kosketa uusi kansoittavat, voit ottaa hyvä kello. Toivon, että tutkisin uudelleen joitakin asioita, joten tässä tulee: 1. seksi-kyllä sinä näet sen, enemmän alastomana kuin puritaanina. Poreammeen toiminta kuumenee ylöspäin atomi numero 85 keskiyöllä. Suurin osa ryhmistä saa tietotekniikkaa. Jos olet melko hyvännäköinen ja haluat, että siviilisääty on naisen ulottuvilla., Jos ar täyttää, vanha ja yksi, mennä, jonka kanssa päähenkilö Beaver State kumppani, saada sen kelkkailua kärsiä hurja unaccessible. Se on julma Sojournerin totuus. Yritä myös ystävystyä husbanin ja poikaystävän kanssa. jos he pitävät sinusta, he haluavat sinun tietävän. älä pakota itseäsi heidän kimppuunsa. jos menet sinne, petyt pahasti. 2. naiset ... useimmat naiset ovat naimisissa 40-vuotiaana ja lähestyvät heitä., Työviikon menin sinne olivat II-yksinäiset naiset, ja he olivat tulleet kuin tyttöystäviä, vain he kulkumiesten meni alaston veistos vetää ja tuskin jäi pois viime aikoina. Epätavalliset harvat hyvyyden näköiset naiset olivat poikaystävien tai aviomiehien kanssa. älä odota lämmin naisten, vaikka jos standardien eikö vanhempi korkea, ja ei haittaa naiseuden 40, 50, Beaver State 60 vuotta vanha, sitten mennä pitää hauskaa. 3. huumeiden - hurja käyttökelpoista, helvetti en ollut hillitty indium yli koripallojoukkue käsittelyä ja ace tarjosi kaiken coke marijauan tempausta., En ole kiinnostunut niistä, mutta jos se on kuppi teevärejä homojen sateenkaarilipusta....4. asenne - ottaa hyvyys asenne, tavata ihmisiä, älä aseta naisista tuuli ylös pitkin mielesi (vakavasti alaston puolella). Mene alaston patsas puolella, osallistua toimintaan ja mennä jopa kuuma alv puolenyön, älä ripustaa kierroksella, jos ar ei kuuma. 5. ruoka oli hyvää, pidän tietotekniikasta, menen japanilaiseen ruokailutaloon ja pastafariin. Ei valittamista. rantahalli on mahtava kuutonen. huoneet olivat erinomaisia, ei ongelmia, toalettitarvikkeita, a/c toimi tuontitavarana., En odota koripallotähden korjausta, - mutta huoneet olivat tyydyttävämpiä, - jopa parempia kuin huoneet muissa lomakohteissa. 7. henkilökuntaa, enimmäkseen huolettomia. jos he eivät myy huumeita, he ovat sovinnollisia, mutta eivät odota loistavaa palvelua. kasvohoitotiskillä oli meteori väärässä asennossa. 8. ei valittamista. Taas en tope, että paljon vain olen havainnut ne olivat kevyitä alkoholin kanssa, yksinkertaisesti minulla ei ollut ongelmia vahvuus juomia, oikeastaan ne olivat pätevyys minun vahvempi kuin minä käytettyjen mukaan. 9., aktiviteetit - mene muihin lomakohteisiin, jos ne eivät nauti hedosta, sandaalit ja muut lomakohteet ovat sisäpuolella kävelemässä yläjuoksulla, ja niitä käytetään päivällä tai yöllä. 10. huoraus. he ovat illan naisia, jotka tulevat disco-atomiin 85. jälleen kerran en osaa, mutta forewaring, jos et laskeutua ottaa niiden palveluja, ja ottaa ne aluksella, korjaus maksut vieras bung yöksi, jos et ylläpitää kiinni 11. ranta riittää. Olen ollut maailman miellyttävimmillä rannoilla, ja kaikki oli hyvin., Se on riisuutunut tarpeeksi, ja voisit pitää hauskaa. 12. Vogue, käytä jamaikalaista Vogueta, kun se menee rikki...mutta nappaa huijarit, jotka painavat hermoja-ja veloittavat liikaa tai eivät anna sinulle siirrettävää. taksisukeltajat ovat todella varjostettuja. 13. Jos voit, käytä ystävän vitamiinia, se tekee kellostasi hauskemman. hedo III - jakaa kansoittavat kertoi hedo II on Sir Thomas More leikkisyyttä kuin hedo III, joten ei lähdette tämä tarkoitti yhden pilkan ja pari on tehtävä halua elää epätavallinen kuin minun., Mene nauttimaan, vaikka tekisit sen vielä kerran Näytä vähemmän


Tässä on kaikki mitä sinun tarvitsee tietää Harmonix Fuserista\nUUTINEN - SPONSOROITUA SISäLTöä\nSponsoroitua sisältöä | Julkaistu 29. syys 2020 kello 14\nHarmonix muistetaan parhaiten musiikkigenren viemisestä täysin uudelle tasolle, ja nyt he ovat tekemässä paluun musisoinnin äärelle. Mikäli haluat olla tiskijukkien kuningas, parhaiten se onnistuu studion uudell Fuser-teoksella.\nHarmonix käynnistää jatkuvan digitaalisen musiikin festivaalin, jossa soitat pääesiintyjänä. Voit yhdistää eri kappaleiden elementtejä ja päättää itse sen, miltä lopputulos kuulostaa. Voit jopa tehdä yhteistyötä ystävien kanssa yhteisissä musiikkiprojekteissa.\nPeli julkaistaan PC:lle, PS4:lle, PS5:lle, Xbox Onelle ja Xbox Series X:lle marraskuussa, mutta ennen sitä halusimme esitellä Fusern ominaisuuksia kahden videon avulla, jotka olemme koonneet yhteistyössä Harmonixin kanssa. Ensimmäinen esittelee kuinka Fuser vie klassisen musiikin pelin uuteen suuntaan, ja toinen sisältää viisi hienoa asiaa, joita voit tehdä pelissä.\nMolemmat videot ovat nähtävissä jutun lopussa.\nMe Gamereactorilla teemme toisinaan yhteistyösopimuksen kumppanin kanssa yhden tai useamman informatiivisen videon tekemisestä tietystä tuotteesta. Tämä tarkoittaa sitä, että täällä olevaa videota, joka on tuotettu Gamereactor-tiimin mukaisesti, sponsoroidaan, ja voit lukea lisää napsauttamalla yllä olevaa linkkiä.\nUUTINEN. Kirjoittaja Markus Hirsilä 25. lokakuuta 2020 kello 18:00\nHarmonixin rytmipeli Fuser julkaistaan 10. marraskuuta 2020. VIP Editionin mukana tulee 125 biisiä: 100 peruspelin kipaletta, ja 25 DLC-sävelmää. Ilmankin VIP...\nUUTINEN. Kirjoittaja Markus Mesiä 29. syyskuuta 2020 kello 14:38\nHarmonix muistetaan parhaiten musiikkigenren viemisestä täysin uudelle tasolle, ja nyt he ovat tekemässä paluun musisoinnin äärelle. Mikäli haluat olla tiskijukkien...\nJulkaisupäivä: 10 marraskuu 2020


Lumosali - Suomi.fi\nLumosali on av- ja esitystekniikalla varustettu monitoimisali. Lumosalissa on hyvät puitteet teatteri- ja musiikkiesityksiin, tapahtumiin sekä koulutus- ja kokouskäyttöön. Salissa on 275 paikkainen no ...\n2 esteetöntä autopaikkaa sijaitsee erillisessä pysäköintihallissa yli 10 m sisäänkäynnistä. Pysäköintiruudun leveys on alle 3,6 m.\nKulkureitillä on 2 peräkkäistä porrasaskelmaa, jossa on käsijohteet toisella puolella. Porrasaskelmissa on kontrastimerkinnät.\nKulkureitillä on yli 6 m pitkä luiska, jossa ei ole välitasannetta, jossa on käsijohteet toisella puolella.\nSisäänkäynnin yhteydessä on 2 peräkkäistä porrasaskelmaa, jossa on käsijohteet toisella puolella. Porrasaskelmissa on kontrastimerkinnät.\nSisäänkäynnin yhteydessä on yli 6 m pitkä luiska, jossa ei ole välitasannetta, jossa on käsijohteet toisella puolella.\nPalvelutiski/kassa löytyy helposti. Palvelutiskillä/kassalla on mahdollista asioida istuen tai seisaaltaan.\nToimipisteessä ei ole esteetöntä pukutilaa, vaan on käytettävä miesten/naisten pukutiloja. Pukutilan ovi avautuu käsin helposti ja oviaukossa on matala kynnys.\nPukutilassa on pukeutumispenkki ja riittävästi tilaa toimia avustajan kanssa. Hyvä valaistus ja kontrastierot helpottavat tilan hahmottamista. Pukutilassa on pukukaappeja. Pukutilan yhteydessä on esteetön wc.\nPesutila on miesten/naisten pukutilan yhteydessä. Pesutilan ovi avautuu käsin helposti.\nToimipisteessä ei ole saunaa.\nMonitoimihallissa voi harrastaa mm. joogaa, tanssia, tennistä.\nLiikuntatilassa on katsomo, jonka portaissa on käsijohteet toisella puolella ja porrasaskelmissa on kontrastimerkinnät. Istumapaikat erottuvat tummuuskontrastilla ympäristöstä. Katsomossa on pistorasioita sähköisten apuvälineiden käyttöä ja lataamista varten sopivalla korkeudella (0,4-1,1 metriä).\nPyörätuolille sopivat 2 esteetöntä paikkaa sijaitsevat tasanteella katsomon keskellä (2 pyörätuolia mahtuu vierekkäin). Esteettömiltä paikoilta on näköyhteys tapahtumapaikalle. Katsomossa on erillisiä istuimia kiinteiden penkkien lisäksi.\nEsteettömien paikkojen vieressä on riittävästi tilaa, jotta pyörätuolit voivat ohittaa toisensa.\nKatsomon esteettömään osaan pääsemiseksi on käytettävissä .\nMonitoimihallissa voi harrastaa vammaisurheilua kuten .


Käsistä karannut: Retro on toinen nimeni\nLähettänyt TiiQ klo 8.37\nNiina Risulainen 14. marraskuuta 2013 klo 11.50\nTiiQun ompelutehdas:) Oot kyllä melekonen kone, ihania pusseja!\nhillanen 14. marraskuuta 2013 klo 12.14\nIhania. Ne tilkut voi myös antaa tilkkuihmisille, niinku allekirjoittaneelle, jos ei keksi niistä mitään ;) Ihan pienesti vinkkaan vaan :D Kun niitä tarvii esim. niihin joulupalloihinkin ja toki tykkään tilkkutöistä ihan ommellessakin :)\nTiiQ 14. marraskuuta 2013 klo 15.25\nIhan paras vinkki :D - taidankin jossain vaiheessa käydä läpi tilkkukasat ja kerätä sulle jonkilaisen kassillisen niitä. Eihän niitä voi poiskaan heittää!\nhillanen 14. marraskuuta 2013 klo 21.42\nJee! Tänne ovat tervetulleita pienet kangastilkkuset :)\nMiunMaun 14. marraskuuta 2013 klo 16.01\nNäät on taas niin kivoja.\nMä sain jo rakot sormiin, kun saksin vähän knot bageja. Kyllä, se voi olla mahdollista.\nSain juuri hävitettyä ison kasan pientä kangassilppua, josta ei ole edes tilkkutöihin. Pari keppiheppaa sai niistä oivat täytteet vanuun yhdistettynä.\nArualMaria 15. marraskuuta 2013 klo 15.00\nIhania värejä, mainioita kasseja.\nNeulisti 18. marraskuuta 2013 klo 10.03\nEi voi kuin kateellisena katsella. Kankaita löytyisi varastosta, mutta kun ompelukoneen ääreen istuminen vaatisi jotenkin aina valtaisan energiapuuskan.


Miten kosketusnäyttö toimii? | Tiede\nMiten kosketusnäyttö toimii?\n14.12.2010 klo 14:20\n14.12.2010 klo 14:38\nOsa näytöistä vaatii ihoa, toisille kynsikin kelpaa.\nOstin kesällä ensimmäisen kosketusnäytöllisen puhelimeni, Nokian N97:n. Ensimmäisten viikkojen aikana en saanut sillä tehdyksi paljonkaan, koska nakkisormillani oli mahdotonta osua juuri oikeaan kohtaan näytössä. Yleensä se rekisteröi kosketukseni vähän alemmaksi kuin tarkoitin.Sitten keksin. Nokialaistahan voi operoida kynnellä! Kynnenkärki kohdistuu paljon tarkemmin kuin sormenpää. Kuinka en tullut tätä heti ajatelleeksi?Ehkä siksi, ettei ole mitenkään itsestään selvää, että kosketusnäyttö tunnistaa kynnen tai kynän.\nMonissa kännyköissä on niin sanottu kapasitiivinen kosketusnäyttö. Sellainen reagoi vain paljaaseen sormen ihoon tai muuhun sähköä johtavaan kappaleeseen. Nokia sitä vastoin suosii puhelimissaan resistiivistä kosketusnäyttöä. Sitä voi käyttää sormikkaalla tai vaikkapa vesitiiviin pussukan läpi. Ominaisuus on ehkä turha kaupungissa, mutta esimerkiksi vesillä liikkuja tai sateessa ulkoilija osaa arvostaa sitä.\nVirta alkaa kulkea\nResistiivinen kosketusnäyttö rekisteröi painalluksen vähän samaan tapaan kuin mikä tahansa puhelimen näppäin. Näytön pinnalla on kaksi sähköä johtavaa, läpinäkyvää ja joustavaa kalvoa, joiden väliin jää eristävä rako. Painallus sormella tai kynällä saa päällimmäisen kalvon koskettamaan alempaa, jolloin sähkövirta pääsee kulkemaan kalvosta toiseen. Näyttölaite päättelee koordinaatit sähkövirran voimakkuudesta.Resistiivinen näyttö on etenkin uutena varsin tarkka. Kalvojen välissä on eristäviä pisteitä, joiden ansiosta kalvot koskettavat painettaessa toisiaan vain pieneltä alueelta. Koordinaattilukemat kuitenkin muuttuvat vuosien varrella epätarkemmiksi, kun pinta kuluu.\nTai sähkökenttä muuttuu\nKapasitiiviset kosketusnäytöt ovat yleistyneet varsinkin sen jälkeen, kun Apple toi markkinoille ensimmäisen iPhonensa. Tällaisessa näytössä on vain yksi sähköä johtavasta aineesta ja eristekerroksesta koostuva pintakalvo. Sormi koskettaa sitä eristeen puolelta.Koska iho johtaa sähköä, kosketus muuttaa sähkökenttää näytön pinnalla. Anturit laitteen kulmissa mittaavat niin sanotun kapasitanssin muutoksen, ja siitä laite päättelee kosketuskohdan.Kehittyneimmät versiot, projisoidut kapasitiiviset näytöt, osaavat mitata kapasitanssin joka kohdasta ja tunnistaa samanaikaisia kosketuksia. Tällaista laitetta voi käyttää kahden sormen erilaisilla eleillä. Projisoitu kapasitiivinen näyttö toimii myös hansikkaan läpi.\nMakuasia, kumpi kivampi\nKapasitiivinen näyttö reagoi sormenpään kevyeenkin kosketukseen ja tekee sen nopeammin kuin resistiivinen näyttö. Siksi kapasitiivinen näyttö on monien mielestä miellyttävämpi – mutta kyse on myös makuasiasta. Paljon merkitsee se, mihin käyttäjä on tottunut edellisessä puhelimessaan.Tulevaisuudessa kosketusnäytöt saattavat yhdistää näitä tekniikoita. Aivan uusiakin lähestymistapoja on kokeiltu. Esimerkiksi Nokia on tuonut julki tekniikan, jolla kännykän kamera tekee mistä tahansa televisiosta ”kosketusnäytön”. Siinä kännykkä yhdistetään kaapelilla tv-ruutuun, joka esittää näytön sisällön. Samalla kännykkä kuvaa ruutua ja sen edustaa. Kun käyttäjä liikuttelee kättään sopivasti ruudun edessä, kamera havaitsee toiminnan ja kännykkä tulkitsee eleen klikkaukseksi. Fyysistä kosketusta ei edes tarvita.


Kaupparajoitukset lamaa suurempi uhka vaatealalla - Talous - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 27.03.2009 14:04\nVaate- ja jalkinekaupan myynti alkuvuonna on ollut odotettua parempaa. Tekstiili- ja muotialojen (TMA) toimitusjohtaja Veli-Matti Kankaanpään mukaan tämä kielii siitä, että suomalaisilla on todellisuudessa paremmat kulutusmahdollisuudet kuin mitä julkisesta talouskriisikeskustelusta voisi päätellä.- Kuluttajien luottamusindeksit antavat kuvan siitä että nyt ollaan kuluttajan puolelta tosi huonossa tilanteessa, mutta ei se niin ole. Kuluttajat reagoivat, jos ne rahat oikeasti loppuu. Tällä hetkellä kuitenkin niillä, jotka eivät joudu työttömiksi tai työllistämistoimien kohteeksi, on fyrkkaa enemmän kuin koskaan, Kankaapää arvioi.\nKankaanpää arvioi myös, ettei vaatehankinnoista useinkaan tingitä, vaikka taloustilanne olisikin tiukka. - Vaatehankinnat eivät ole kauhean isoja hankintoja ja kun tulee huonoja uutisia, niin vaatteiden ostaminen on tapa ilahduttaa itseäänKankaanpää on kuitenkin huolissaan vaatekauppaa vaivaavasta protektionismista. Uhka on suuri varsinkin Keski-Euroopassa, jossa talous on syvässä taantumassa ja kuluttajilla on Suomea vähemmän rahaa käytettävissä. - Vaateala on yksi maailman kilpaillun ala, jolla pienetkin hintatekijät vaikuttavat hyvin paljon. Jos maiden ulkorajoille lätkäistään muutaman kymmenen prosentin tullit, niin se tekee kyllä aikamoisen kipeää kuluttajan kukkarossa.(MTV3)Lue lisää: Luetuimmat: Uutiset\nPörssipäivä on avautunut nousuun


Kohu oikeuskanslerista – Tuomas Pöysti paljastaa nyt, miten aikoo toimia jatkossa | Demokraatti.fi\n17.4.2021 18:29 ・ Päivitetty: 17.4.2021 18:29\nKohu oikeuskanslerista – Tuomas Pöysti paljastaa nyt, miten aikoo toimia jatkossa\nPöysti kertoo osallistuneensa valmistelun aikana pyynnöstä hallituspuolueiden johtajien yhteiseen neuvotteluun. Hän kertoo nyt linjanneensa, ettei osallistu sellaisiin neuvotteluihin, joissa ei käsitellä lakiluonnosten lopulliseksi tarkoitettua päätöspohjaa.\n– Lisäksi arvioitavanani on kokonaisuudessaan, että rajaisin osallistumisen vain yleisistunnon muodollisiin päätösistuntoihin, Pöysti kertoo STT:lle.\nPöysti vastasi STT:n kysymyksiin sähköpostilla.\n”Liiallisen läheisyyden tunne” vaarana\nYksi esille nostetuista sähköposteista oli lähetetty suoraan pääministeri Sanna Marinille (sd.) ja hänen poliittiselle esikunnalleen. Siinä Pöysti kertoi, mitä esityksessä ”julkisuudessa kannattaa korostaa”.\nPöysti on kuvaillut myöhemmin viestin muotoilua onnettomaksi, mutta kiistänyt luopuneensa laillisuusvalvojan roolista.\nVuosina 2007–2017 oikeuskanslerina toiminut Jonkka kirjoitti Helsingin Sanomille lähettämässään mielipidekirjoituksessa, että oikeuskansleri voi toisinaan osallistua lakien valmisteluun jo ennen kuin niitä tarkastetaan valtioneuvoston yleisistunnon alla.


jaakkohannola – Vehkalahden Veikot\nSunnuntaina 6.10 tehdään retki kaupungin korkeimmalle paikalle. Kokoonnutaan Vehkalinnaan klo 09.30 tai Pyhällön Salen pihaan klo 09.50, joista kimppakyydeillä kohti koillista. Noin 10 km ja 3-4 tunnin ihan ilmainen patikka tehdään johdettuna “yhteislenkkinä”. Ota...\nSuositut kaikille avoimet ja maksuttomat ohjatut patikkaretket Portimon poluilla alkavat taas lauantaina 4.5.2019. Kokoontuminen lauantaisin Vehkalinnan pihalle (Vehkalinnantie 10) klo 14.00 josta kimppakyydein polun päähän. Retkien kesto noin kolme tuntia sisältäen evästauon nuotion äärellä....\nKyläpyöräilyt alkavat 7.5.2019\nKuntoliikuntajaoston järjestämät suositut kyläpyöräilyt alkavat taas tiistaina 7.5.2019. Kokoontuminen Vehkalinnaan klo 18.00. Ajellaan lähikylissä rauhalliseen tahtiin parin tunnin lenkki. Pyörän mallilla ei ole väliä, kypärä päähän ja juomista mukaan. Tervetuloa mukaan !\nLumikenkävaellus sunnuntaina 17.3.2019\nKuntoliikuntajaosto järjestää lumikenkävaelluksen sunnuntaina 17.3.2019. Kokoontuminen klo 9.30 Vehkalinnan pihalle josta kimppakyydein leirikeskus Markkulan parkkipaikalle. Voit tulla myös suoraan Markkulaan. Lähtö Markkulan parkkipaikalta klo 10.00. Läpsytellään maisemareittiä laavulle tauolle jossa evästuokio nuotion äärellä. Tauon...\nKuntoliikuntajaoston järjestämä perinteinen hiihtovaellus järjestetään lauantaina 16.2.2019. Kokoontuminen Vehkalinnan pihalle klo 10.00 josta hyväkuntoisille laduille. Säänmukainen hiihtovarustus ja omat eväät mukaan, taukoa vietetään nuotion ääressä. Kaikille avoin ja maksuton muutaman tunnin mittainen talvinen reippailu....


Eksegeettinen safari: Oliko Justinos Marttyyri korvausteologi?\nOliko Justinos Marttyyri korvausteologi?\nAlkuvuodesta vuonna 2021 Ristin Voitossa ilmestyi kolme tekstiä korvausteologiasta kristikunnan historiassa.  Kirjoittajana oli Niilo Närhi, joka on pitänyt aihetta esillä myös UskoTv:llä. Aihe on tietysti toiminut jo pitkään legendaarisena taistelukenttänä myös vapaissa suunnissa. Päätin tarttua yhteen henkilöön, jota Närhi syyttää tekstissään korvausteologiksi. Kyseessä on varhaiskirkon merkittävä teologi Justinos Marttyyri (k. 165 jKr.) Ensimmäisessä tekstissään (Ristin Voitto 14.1.2021, s. 10) Närhi tiivistää Justinoksen näkemyksen seuraavasti:\nJumalan liitto Israelin kanssa ei ole enää voimassa, ja seurakunta on korvannut juutalaiset.\nJustinos oli siis korvausteologi.\nKirjoitin tämän tekstin kahdesta syystä. Ensinnäkin halusin katsoa miten apostoli Paavali määritteli ”korvausteologian”. Tällä hetkellä (ja olen valmis kuulemaan kritiikkiä) olen sitä mieltä, että määritelmä on melko rajustikin erilainen kuin se määritelmä, jota me yleensä kuulemme seurakunnissa ja hengellisten lehtien palstoilla. Toiseksi luin läpi Justinoksen teoksen Dialogi Tryfonin kanssa, jossa kuvataan kaksipäiväinen keskustelu Justinoksen ja juutalaisen Tryfonin ja hänen seuralaistensa välillä (vaikka todellisuudessa dialogissa on pikemminkin kyse Justinoksen yksinpuhelusta…) On totta, että Justinos kirjoitti myös 1. ja 2. Apologian, mutta antamani argumentin logiikan kannalta ei ole olennaista lukea kuin yksi Justinoksen teos. Lyhyesti sanottuna tarkoitukseni on osoittaa, että Paavalin logiikan mukaan Justinos Marttyyri ei ollut korvausteologi. Nyt seuraa selitys.\nPaavali & ”korvausteologia”\nKäsittääkseni paras (ja ainoa?) Paavalin kirjeistä löytyvä määritelmä ”korvausteologialle” on Roomalaiskirjeen luku 11:\nMinä sanon siis: ei kaiketi Jumala ole hyljännyt kansaansa? Pois se! Sillä olenhan minäkin israelilainen, Aabrahamin siementä, Benjaminin sukukuntaa. Ei Jumala ole hyljännyt kansaansa, jonka hän on edeltätuntenut. (Room. 11:1-2a, 1938-käännös)\nPaavali siis kysyy, onko Jumala hylännyt Israelin kansan. Vastaus on Paavalille tyypillinen μὴ γένοιτο, ”älä ny hyvä miäs hulluja puhu!” Mielenkiintoista tässä on kuitenkin se, että kokemukseni mukaan ihmiset eivät juurikaan lue sen tarkemmin millä tavalla Paavali perustelee näkemyksensä. Hänen välitön vastauksensa on nimittäin sanoa ”olenhan minäkin israelilainen, Aabrahamin siementä, Benjamin sukukuntaa”. Paavali siis ajattelee, että jos Jumala olisi hylännyt Israelin, yksikään israelilainen ei olisi kääntynyt seuraamaan Jeesusta. Mutta koska Paavali on israelilainen ja Jumala on avannut hänen silmänsä ymmärtämään Jeesuksen ristin&ylösnousemuksen sanoman, tämä osoittaa, että Jumala ei ole heittänyt kansaansa roskikseen ja korvannut sitä jollain muulla. Tätä huomiota seuraa sitten tietenkin lainaus 1. Kuningasten kirjasta, jossa profeetta Elian aikanakin oli olemassa vain pieni uskollinen jäännös (7000 henkilöä), kun taas suuri osa kansaa oli hylännyt Jumalan liiton. Paavali toteaa, että sama jäännös-logiikka on voimassa edelleen hänen aikanaan 50-luvulla (11:5).\nWilliam Lane Craigin hengessä voisimme esittää Paavalin pointin deduktiivisessa muodossa seuraavalla tavalla:\nJos Jumala olisi hylännyt Israelin kansan, yksikään israelilainen ei lähtisi seuraamaan Jeesusta ja siten pelastuisi.\nAinakin jotkut israelilaiset ovat lähteneet seuraamaan Jeesusta ja saaneet pelastuksen.\nJohtopäätös: Jumala ei ole hylännyt Israelia.\nNyt kun meillä on paavalimainen määritelmä ”korvausteologialle”, olemme valmiita katsomaan mitä Justinos Marttyyri asiasta sanoo. Voidaanko häntä Paavalin mukaan kutsua korvausteologiksi?\nJustinos Marttyyri & ”korvausteologia”\nEnnen kuin hyppäämme syvään päähän, on mainittava, että Justinoksen teoksia täytyy osata lukea oman aikansa kontekstissa. Monesti Justinos nimittäin käyttää kohtuullisen rajua kieltä, mutta meidän on syytä ymmärtää, että hän ja muut kristityt elivät melko hankalassa ajassa (hän ei saanut turhaan itselleen nimeä ”marttyyri”). Virallinen juutalaisuus suhtautui tiukan kielteisesti Jeesuksen seuraajiin. Itse asiassa 2. vuosisadalla juutalaisten synagoga-kokoontumisissa luettiin virallinen kirous kristittyjä vastaan ja tämä näkyy hyvin monella sivulla Justinoksen teoksessa:\n…Ne eivät pelastu, jotka synagogissa ovat kironneet ja yhä kiroavat Kristukseen uskovia… (Dial. 1.47.3)\nTehän kiroatte synagogissanne kaikkia, joita hänen mukaansa kutsutaan kristityiksi, ja muut kansat panevat kirouksen käytäntöön tappamalla heitä ainoastaan sen vuoksi, että he tunnustavat olevansa kristittyjä. (Dial. 2.96.2)\nSen sijaan te vihaatte ja surmaatte meitä aina kun vain voitte — meitä, jotka olemme hänen kauttaan panneet uskomme Jumalaan ja kaikkeuden Isään. Te kiroatte lakkaamatta häntä sekä niitä, jotka ovat hänestä lähtöisin — meitä, jotka rukoilemme teidän ja ylipäänsä kaikkien ihmisten puolesta. Näin meidän Kristuksemme ja Herramme on opettanut meitä tekemään, kun hän käski meitä rukoilemaan myös vihollisten puolesta sekä rakastamaan niitä, jotka vihaavat, ja siunaamaan niitä, jotka kiroavat. (Dial. 2.133.6.)\nÄlkää antautuko opettajienne fariseusten taivuttamina pilkkaamaan Israelin kuningasta, kuten teidän synagogienne esimiehet opettavat teitä tekemään rukouksen jälkeen. (Dial. 2.137.2. Ks. myös 2.93.4 ja 2.108.3)\nKohdissa viitataan Birkat ha-minimiksi kutsuttuun kiroukseen, joka lausuttiin synagogissa harhaoppisia vastaan eli niitä, jotka pitivät Jeesusta Messiaana. Kyseinen rukous/kirous kuului näin:\nLuopioille [selooteille] älköön olko toivoa, ja hävitä röyhkeyden valtakunta [Rooma] nopeasti meidän aikanamme. Nasaretilaiset ja harhaoppiset tuhoutukoot hetkessä, ja otettakoot heidät pois elävien kirjoista älköönkä heidän nimeään kirjoitettako yhdessä vanhurskaiden kanssa. Siunattu olet sinä, Herra, joka nujerrat röyhkeät. \nJos Justinos käytti joskus kovaa kieltä, on muistettava, että myös juutalaiset osasivat saman asian suhteessa messiaanisiin juutalaisiin! Harhaoppiset nasaretilaiset eli Jeesuksen seuraajat eivät ole Jumalan kansaa eli heitä ei saa lukea vanhurskaiden joukkoon.\nMansikkana kakun päällä taustalla kummitteli myös vuosien 132-135 toinen Juutalaissota, jossa Messiaaksi julistetun Bar Kokhban aikana vainottiin niitä Jeesuksen seuraajia, jotka eivät suostuneet tunnustamaan Simonia Messiaaksi (1. Apol. 31.6). Kaiken tämän valossa on hyvä huomata juuri lainattu kohta 2.133.6, jossa Justinos toteaa kaikesta huolimatta rakkaudellisesti rukoilevansa juutalaisten puolesta Jeesuksen esimerkin mukaisesti.\nNyt kun ymmärrämme, että kumpikaan osapuoli (juutalaiset vs. Jeesukseen uskovat juutalaiset) ei pidä toista osapuolta todellisena Jumalan kansana, voimme katsoa tarkemmin sitä miten Justinos luonnehtii niitä juutalaisia, jotka eivät seuraa Kristusta. Olen päättänyt ottaa useita suoria lainauksia, joita kommentoin vain minimaalisesti, koska tekstit itsessään ovat melko selkeitä.\nHän ottaa vastaan ja siunaa myös ne ympärileikatut, jotka lähestyvät häntä, toisin sanoen uskovat häneen ja pyytävät hänen siunaustaan. (Dial. 1.33.2)\nEi-uskovilla juutalaisilla on siis toivoa, mutta vain jos he kääntyvät Jeesuksen puoleen — ja he voivat todella tehdä näin! Justinos on myös nähnyt/kuullut näin tapahtuvan:\nHän tietää, että päivittäin teidän joukostanne tulee Kristuksen nimen oppilaita, jotka jättävät eksytyksen tien ja saavat tämän saman Kristuksen nimen valaisemina lahjoja, jokainen ansionsa mukaan. (Dial. 1.39.2)\n…häneen uskovia tulee niin synagogasta kuin pakanakansojen keskuudestakin. (Dial. 1.53.4)\nPieni määrä juutalaisia siis lähtee seuraamaan Jeesusta jatkuvasti. Justinos epäilee yhdeksi varovaisuuden syyksi sen, että juutalaiset pelkäävät joutuvansa vainottaviksi (1.39.6). Äärimmäisen tärkeää on myös huomata se, miten Justinos käyttää samaa teologista termiä kuin Vanhan testamentin profeetat ja Paavali: jäännös:\n…lukuunottamatta niitä, jotka Hän pitkämielisessä armossaan on jättänyt pelastuksen jäännökseksi, kuten Jesaja sanoo, jotta teidän kansanne ei täysin tuhoutuisi niin kuin Sodoman ja Gomorran asukkaat. (Dial. 1.55.3)\nJustinos ei ainoastaan käytä hyvin raamatullista jäännös-termiä, vaan hän jopa viittaa siihen samaan Jesajan kirjan kohtaan, jota Paavali itse käyttää Roomalaiskirjeen luvussa 9 selittäessään vähäistä juutalaisten uskovien joukkoa:\nNiinkuin Jesaja myös on ennustanut: "Ellei Herra Sebaot olisi jättänyt meille siementä, niin meidän olisi käynyt niinkuin Sodoman, ja me olisimme tulleet Gomorran kaltaisiksi". (Room. 9:29 = Jes. 1:9; LXX vaihtaa hepreankielen jäännös-sanan siemen-sanaan.)\nJustinos jatkaa myöhemminkin sen toistamista, että jotkut juutalaiset pelastuvat Jumalan armosta, Kristuksen kautta ja osallisuudesta häneen (Dial. 1.64.2, 3, 5). Hän ei kuitenkaan seuraa tätä kaikkea passiivisena sivustakatsojana, vaan\n…me rukoilemme puolestanne, että Kristus armahtaisi teitä. Hän opetti meitä rukoilemaan myös vihollisten puolesta, kun hän sanoi ”olkaa lempeät ja valmiit armahtamaan kuten teidän taivaallinen Isänne”. (Dial. 2.96.3)\nVaikka Jeesuksen seuraajat joutuvat kokemaan kovia myös juutalaisten käsissä,\n…me emme vihaa teitä emmekä niitä, jotka teidän välityksellänne ovat omaksuneet nämä meitä vastaan suunnatut ennakkoluulot. Sen sijaan me rukoilemme, että te kaikki edes nyt kääntyisitte ja saisitte osaksenne armon Jumalalta, kaikkeuden Isältä, joka on hyväsydäminen ja ylen määrin armollinen. (Dial. 2.108.3)\nKaikki tämä on päivänselvää: Justinos uskoo, että juutalainen voi pelastua kääntymällä Jeesuksen puoleen ja hän jopa rukoilee näin tapahtuvan ja pyrkii osoittamaan heille rakkautta, vaikka he kollektiivisesti vihaavatkin Jeesuksen seuraajia.\nMyöhemmin Justinos jatkaa asian teologista selvittelyä ja hän jakaa Israelin kansan uskottomiin ja uskollisiin eli siihen suureen porukkaan, joka ei seuraa Jeesus-Messiasta ja siihen pienempään porukkaan, joka seuraa. Se mikä tekstissä on kuitenkin taas mielenkiintoista on se, miten Justinoksen esimerkit seuraavat mielestäni täysin Paavalin esimerkkejä. Vertaa esimerkiksi seuraavia Justinoksen tekstejä esiinnostamiini Paavalin teksteihin.\n”Sinun [Iisakin] siemenessäsi tulevat siunatuksi kaikki maanpiirin heimot.” Tätä hän [Jumala] ei sano enää Eesaulle eikä Ruubenille eikä kenellekään muulle, vaan niille, joista Kristus oli suunnitelman mukaan polveutuva neitsyt Marian kautta. Jos pohdit Juudan siunausta, ymmärrät mitä tarkoitan. Jaakobista alkaen siemen jakautuu ja kulkee Juudan, Fareksen, Iisain ja Daavidin kautta. Tämä on vertauskuva sille, että jotkut teidän kansastanne havaitaan Aabrahamin lapsiksi ja osallisiksi Kristuksesta, kun taas toiset, kuin hiekanjyvät meren rannalla, havaitaan Aabrahamin lapsiksi myös, mutta he ovat mahoja [=lisääntymiskyvyttömiä] ja hedelmättömiä. (Dial. 2.120.1-2)\n…olette Jaakobin lapsia lihallisen siemenen mukaan ja odotatte joka tapauksessa pelastuvanne. (Dial. 2.125.5)\nLea on teidän kansanne ja synagoganne, Rakel taas meidän kirkkomme. (Dial. 2.134.3)\nSillä eivät kaikki ne, jotka ovat Israelista, ole silti Israel, eivät kaikki ole lapsia sentähden, että ovat Aabrahamin siementä, vaan: "Iisakista sinä saat nimellesi jälkeläiset”; se on: eivät ne, jotka lihan puolesta ovat lapsia, ole Jumalan lapsia, vaan lupauksen lapset, ne luetaan siemeneksi. (Room. 9:6-8)\nTietäkää siis, että ne, jotka uskoon perustautuvat, ovat Aabrahamin lapsia. …"Sinussa kaikki kansat tulevat siunatuiksi". Niinmuodoin ne, jotka perustautuvat uskoon, siunataan uskovan Aabrahamin kanssa. Sillä kaikki, jotka perustautuvat lain tekoihin, ovat kirouksen alaisia. …Mutta nyt lausuttiin lupaukset Aabrahamille ja hänen siemenelleen. Hän ei sano: "Ja siemenille", ikäänkuin monesta, vaan ikäänkuin yhdestä: "Ja sinun siemenellesi", joka on Kristus. …Mutta jos te olette Kristuksen omat, niin te siis olette Aabrahamin siementä, perillisiä lupauksen mukaan. (Gal. 3:7, 8b-10a, 16, 29)\nOnhan kirjoitettu, että Aabrahamilla oli kaksi poikaa, toinen orjattaresta, toinen vapaasta. Mutta orjattaren poika oli syntynyt lihan mukaan, vapaan taas lupauksen voimasta. …Niin me siis, veljet, emme ole orjattaren lapsia, vaan vapaan. (Gal. 4:22-23, 31)\nKatsokaa luonnollista Israelia. (1. Kor. 10:18, Paavali siis olettaa, että on olemassa myös ”hengellinen Israel”.)\nEn tiedä muista lukijoista, mutta itse näen selvän vastaavuuden Justinoksen ja Paavalin teksteissä. He kuvaavat hyvin samantapaisesti sitä miten Jumalan kansan jäseniä eivät ole automaattisesti kaikki ”lihan mukaan juutalaiset”, vaan lupauksen lapset, Messiaan seuraajat. Justinoksen pääpointti on tiivistettävissä hyvin lyhyesti näin:\nNäin ollen kaikki, jotka haluavat, voivat saada osakseen Jumalan armon, jos vain tekevät parannuksen. (Dial. 2.141.2)\nTekstini kärki on ollut hyvin kapea-alainen. Olen esittänyt oman näkemykseni siitä millä tavalla Paavalin voidaan ajatella määritelleen ”korvausteologian” ja olen sitten lukenut Justinoksen tekstiä tämän määritelmän kautta. Lopputulema on kirkkaampaakin kirkkaampi: Justinos Marttyyri ei ollut korvausteologi, ei ainakaan siinä merkityksessä miten Paavali olisi asian ilmaissut.\nNäin yhden pitkän päivän Justinoksen tekstien kanssa viettäneenä koen jopa pientä pahaa oloa siitä, millaisen kuvan jotkut ovat hänen ajatuksistaan antaneet. Justinoksen teologiassa armon ovi on auki kaikille, jotka tekevät parannuksen ja kääntyvät Jeesuksen, Israelin kauan odotetun Messiaan puoleen.\nJos Justinos oli korvausteologi, hän on hyvässä seurassa: Paavalin kainalossa.\n1) Aihe itsessään on esillä laajasti tällä sivustolla.\n2) Matti Myllykoski & Outi Lehtipuu. Justinos Marttyyri: Apologiat & Dialogi Tryfonin kanssa (Helsinki: Gaudeamus, 2008), 307-08. Kaikki Justinos-lainaukset on otettu tästä teoksesta.\nKirjoittanut Janne Saarela @ 00:03\nKategoriat: Justinos Marttyyri, korvausteologia


Keskustelu - " Urakka" puolivälissä, terveiset rakenneultrasta... :) | Sana vapaa | Meidän Perhe\n" Urakka" puolivälissä, terveiset rakenneultrasta... :)\nklo 18:04 | 10.1.2006\nOn jääneet viime kuukausina palstailut täällä tasan nollaan. Alkutalvi vierähti niin nopsaan, joulu vei aikaa ja vuosikin vaihtui. Joten Hienoa Uuden vuoden alkua vaan kaikille!\nEilen käytiin rakenneultrassa ja kaikki näytti oikein hienolta. Vauva oli kova liikkumaan, tuntui ettei kaikkia mittoja saada millään talteen. Viikkoja oli 20+5, ultran mukaan 21+2. Synnytystapa on mieltä paljon painanut, kun ei neuvolassakaan sanonut mitään siihen. Esikoisen sain keisarinleikkauksella ahtaan lantion vuoksi. Ja sektioon kuulemma päädytään nytkin, kätilö meinasi ettei se lantio siitä mihinkään ole muuttunut. Pieni toive oli alatiesynnytys, nopeampi paraneminen. Vaan eipä se auta vauvan henkeä vaarantaa. Istukka oli " liian" lähellä kohdunsuuta, mutta kontrollia ei tarvita, koska sektio edessä muutenkin.\nOlo on kaikin puolin loistava, mutta väsymys tahtoo vaivata (vieläkin). Voisin nukkua yötä päivää. Itkuisuus myös ärsyttää vähän, sama mitä lukee lehdestä tai näkee uutisista tapahtuneen, aina tulee itku. Ja se paino, se paino... Johan sen etukäteen arvasin, että enhän pysty makeista pitämään näppejä erossa. Lapsen kanssa kyllä ulkoillaan päivittäin, mutta varsinaiset kävelylenkit ovat jääneet kokonaan. Viimeksi neuvolassa oli paino noussut viikkoa kohti 650 g. Nyt yritänkin selvitä pienemällä pullamäärällä, mutta kun joulusta jäänyt, niin kukas ne syö jos ei itse. ;)\nEsikoistyttö (1v 11kk) ahkerasti taputtelee kasvavaa vatsaa. Eipäs taida vielä ymmärtää, että sieltä tuleekin " kilpailija" . On minun ja mieheni väleistäkin niin mustasukkainen, että saas nähdä. Vielä ei ole onnistunut mies liikkeitä tuntumaan. Potkut tuntuvat jo hyvin vatsan päällekin, mutta jostain syystä heti kun mies laittaa käden vatsalle, niin johan hiljenee. Ei inahdakaan! :)\nOnnellista odotusaikaa kaikille!\nkuoriainen ja kakara 20+6\nklo 13:12 | 11.1.2006\nOli ihan pakko tulla kirjoittelemaan Kuoriaisen viestiin, kun kertakaikkiaan niin samoissa mennään=) Meillä rakenne ultra kahden tunnin päästä ja mukaamme tulee myös esikois tyttömme 2v1kk joka innoissaan höpisee vauvasta ja isosiskona olemisesta, mutta eipä taida oikein vielä ymmärtää mistä on kyse=). Ja niinpä niin....se PAINO!!! Ihan taas kauhulla ajattelen ensi viikon neuvola käyntiä ja sitä lahjoamatonta puntaria joka jököttää siellä nurkassa kutsuvana...=:O Niin oli jo viimeksi tullut +900g viikoa kohden!!!! Ja nyt on vielä joulu takana!!! Huh, huh....Mutta kun se makee niin maistuu ja tekee hyvän mielen ja kaikki ne ihanaiset pullat ja kahvit siihen niin...voih...\nMutta siis oli kivaa löytää " kohtalo kaveri" =) Toivottelen oikein mukavaa massun kasvatusta sinne ja olis kivaa lukea kuulumisiasi myöhemminkin=)\nH-R rv 21+2\nklo 9:11 | 11.1.2006\nHyvä, kun kaikki näyttää hienolta! Teillä tulee mukava ikäero lapsille, melkosta huisketta tiedossa tulevaksi kesäksi ;)\nMe mennään aika samoissa, mulla on nyt 20+5 ja esikoistani odotan monen vuoden lapsettomuuden ja hoitojen jälkeen, edelleen hieman sekaisena päästä, että voiko tämä oikeesti olla totta =)\nOotko huomannut, että me touko-kesäkuussa lapsen saavat ollaan silloin tällöin kasauduttu " omalle" kuulumisketjullemme? Tervetuloa vaan sinnekin kuulumisiasi kertomaan, meitä on monta lähes samoilla viikoilla menijöitä.\nTerveisin Lempi-Kukka ja nuppukullta


3kk:n Online treeni- ja ravintovalmennus 139€ / kk\nPersonal training | Online training\nEtusivu / Online-valmennukset / 3kk:n Online treeni- ja ravintovalmennus 139€ / kk\n417,00 € sis. ALV 24%\nKun ostat treeni- ja ravintovalmennukset yhdessä Säästät 39 € / kk!\n• Yksilöllisen liikuntasuunnitelman ja videoidut harjoitusohjelmat\n• Tapoihin pohjautuvan yksilöllisen ravinto-ohjelman\n• Harjoittelun, tulosten ja tapojen seurannan\n• 4 etätapaamista ja etävalmennustuen\nValmennuksen hinta on 139 € / kk – yhteensä 417€.\nVoit maksaa koko summan kerralla, tai valita kassalla osamaksun.\nTuotetunnus (SKU): Treeni- ja ravintovalmennus Osasto: Online-valmennukset Avainsanat tuotteelle Etävalmennus, Hyvinvointi, Kahvakuula, Kehonpainoharjoittelu, Kotitreeni, Online-valmennus, Painonhallinta, Painonpudotus, Personal trainer, Ravintovalmennus, Ruokavalio, Suorituskyky, Toiminnallinen harjoittelu, Yksilövalmennus\nOnline -valmennus on joustava ja edullinen tapa harjoitella personal trainerin tuella milloin ja missä haluat. Online-valmennuksessa saat kaikki Personal trainer -valmennuksen hyödyt, murto-osalla lähivalmennuksen hinnasta. Seuranta ja yhteydenpito valmentajan kanssa hoituvat puhelimeesi ladattavan valmennussovelluksen kautta.\nSaat monipuolisia ja tehokkaita videoituja harjoitusohjelmia, joita voit toteuttaa kotona, kuntosalilla tai vaikka hotellihuoneessa. Harjoittelu painottuu toiminnalliseen harjoitteluun minimaalisilla välineillä. Etsimme juuri sinulle sopivat ja toimivat treenimetodit, joilla pääset niin lyhyen, kuin pitkän aikavälin tavoitteisiisi.\nVoit kuvata kännykällä ateriasi sen sijaan, että punnitsisit ja syöttäisit jokaisen ruoka-aineen ruokapäiväkirjaan. Tapojen rakentamiseen perustuva ravintovalmennuksemme auttaa sinua luomaan joustavia, pysyviä ja terveellisiä ravintotapoja, jotka tukevat painonhallintaasi, parantavat suorituskykyäsi ja lisäävät hyvinvointiasi, sekä sopivat elämäntyyliisi\n3kk:n Online ravintovalmennus 79€ / kk\n237,00 € sis. ALV 24% Lisää ostoskoriin\n3kk:n Online treenivalmennus 99€ / kk\n297,00 € sis. ALV 24% Lisää ostoskoriin\nUutiskirjeen tilaajana saat ajankohtaista tietoa ja tarjouksia.\nOlen lukenut rekisteriselosteen\nInstagram post 2121209255192528802_4060816\nInstagram post 2062577766041393446_4060816\nInstagram post 2059621167194709661_4060816\nInstagram post 2055040566571757337_4060816\nInstagram post 2045824092040718084_4060816\nInstagram post 2035613796932161904_4060816\n©2010-2019 Flow Fitness Helsinki | Get lost in the Mo(ve)ment\nFlow Fitness Helsinki käyttää evästeitä sivuillaan (cookies) käyttäjäkokemuksen parantamiseksi. Kun käytät tätä verkkosivua, hyväksyt evästeiden käytön.Selvä Lue lisää