Tampereen lähiseudun retkeilyalueet ja -kohteet Kerhoilta, Tampereen Taivaltajat ry Johanna Välimäki, Kari Lindberg, Tapana Jantunen ppt lataa\nTampereen lähiseudun retkeilyalueet ja -kohteet Kerhoilta, Tampereen Taivaltajat ry Johanna Välimäki, Kari Lindberg, Tapana Jantunen 10.10.2013.\nJulkaistuMaija Irma Mäkinen Muutettu yli 4 vuotta sitten\nEsitys aiheesta: "Tampereen lähiseudun retkeilyalueet ja -kohteet Kerhoilta, Tampereen Taivaltajat ry Johanna Välimäki, Kari Lindberg, Tapana Jantunen 10.10.2013."— Esityksen transkriptio:\n1 Tampereen lähiseudun retkeilyalueet ja -kohteet Kerhoilta, Tampereen Taivaltajat ry Johanna Välimäki, Kari Lindberg, Tapana Jantunen 10.10.2013\n2 Lähteet  www.luontoon.fi www.luontoon.fi  http://www.ymparisto.fi/fi- FI/Luonto/Suojelualueet/Natura_2000_alueet?f=Pir kanmaan_ELYkeskus http://www.ymparisto.fi/fi- FI/Luonto/Suojelualueet/Natura_2000_alueet?f=Pir kanmaan_ELYkeskus  http://www.visitkangasala.fi/luontoa/laipanmaa/ http://www.visitkangasala.fi/luontoa/laipanmaa/  http://www.lempaalankehitys.fi/matkailu/luontoon / http://www.lempaalankehitys.fi/matkailu/luontoon /  http://www.kangasala.info/?page=paikatkaarina npolku http://www.kangasala.info/?page=paikatkaarina npolku  http://www.tampere.fi/tiedostot/5ytbQkVGx/Herv antajarvi_Suolijarvi.pdf http://www.tampere.fi/tiedostot/5ytbQkVGx/Herv antajarvi_Suolijarvi.pdf  Veikko Neuvonen: Löytöretkiä Suomen luontoon\n3 Kansallispuistot  Kansallispuistot ovat suuria luonnonsuojelualueita, joiden tärkeänä tehtävänä on turvata luonnon monimuotoisuus sekä antaa ihmisille mahdollisuus nauttia ja rentoutua luonnossa.  Lähiseudun kansallispuistot:  Seitseminen  Helvetinjärvi  Isojärvi  Puurijärvi-Isosuo (jätetään nyt esittelemättä)\n4 Oikeudet  Kaikissa lähiseudun kansallispuistoissa voi patikoida, hiihtää, soutaa ja meloa, marjastaa, sienestää hyötysieniä, onkia ja pilkkiä jokamiehen oikeuksien nojalla.  Rajoitusosissa liikkuminen on kiellettyä rajoitusaikoina, yleensä lintujen pesintäkautena. Myöskin tietyissä osissa puistoja saa kulkea vain merkittyjä polkuja pitkin (Seitsemisen Multiharju ja Pakkulankangas, Isojärven Lortikanvuori ja Latokuusikko)  Leiriytyminen on sallittua telttailualueilla ja laavuissa, tulentekopaikoilla ja niiden välittömässä läheisyydessä. Osassa Suomen kansallispuistoista leiriytyminen on sallittua vapaammin.\n5 Kansallispuistojen vertailua Seitseminen Kunta: Kuru / Ylöjärvi Perustettu: 1982 Pinta-ala: 45,5 neliökilometriä Polkuverkko 60 km Telttailupaikat 6 kpl Nuotiopaikat 12 kpl Luontopolut: Multiharjun aarniometsäpolku 2 km, Soljasten suoluontopolku 1,5 km, Runokankaan luontopolku 2 km, Jäätikköpolku 1,5 km Varaustuvat ja vuokrakämpät: Kortesalo, Pitkäjärven kämppä. Jauru ja Teerilampi Nähtävyydet: Koveron kruununmetsätorppa / perinnetila 1850-luvulta Liesijoen vesimylly Seitsemisen luontokeskus Helvetinjärvi Ruovesi 1982 49,5 neliökilometriä Polkuverkko 40 km Telttailupaikat 6 kpl Nuotiopaikat 8 kpl, keittokatokset Haukanhieta ja Luomajärvi Helvetinkolun päivätupa Helvetistä itään - luontopolku Kankimäestä Helvetinkolulle, 4 km Vuokrakämpät: Hiedan maja, Haukkajoen kämppä Nähtävyydet: Helvetinkolu Kankimäen ravintola/kahvila Helvetin portti Isojärvi Kuhmoinen 1982 22 neliökilometriä Polkuverkko km Telttailupaikat 4 kpl Nuotiopaikat 6 kpl, keittokatos Kannuslahdessa Heretyn luontopolku 3,5 km, Lortikanvuoren luontopolku 3 km Vuokrakämpät: Lortikan kämppä Nähtävyydet: Latokuusikon aarniometsälehto\n6 Helvetinjärvi  Alueen erikoisuutena ovat syvät rotkolaaksot (syntyneet 150-200 miljoonaa vuotta sitten), jyrkkärantaiset järvet, pienet metsälammet ja salomaiset metsät.  Korkeuserot ovat suuria, joten reitit ovat haastavia. Reittejä on kunnostettu kesällä 2013.  Puistosta löytyy eläimistä mm. liito-orava, pohjantikka, kuikka, selkälokki ja pikkusieppo.  Alueelta löytyy useampia alueellisesti uhanalaisia ja valtakunnallisesti silmälläpidettäviä sammal-, jäkälä- sekä kääpälajeja.  Kiipeilykallio Sammakkolammin itäpuolella, Helvetinkolun lähellä. Myös jääkiipeily mahdollista Iso-Helvetinjärven rannalla.  Helvetinjärven kansallispuiston eteläpuolella kulkee Kuru-Ruovesi hiihtoreitti.  Tulvavesillä Haukkajoki hieno melontajoki. Joen varrella myös laavuja/huollettuja tulipaikkoja (Karhukoski ym.)\n7 Helvetinjärven historia  Harvaan asuttua saloseutua. Tervahautoja.  Haukkajoki ja järvet uittoväylinä.  Helvetinkolu tunnettu nähtävyys jo 1800-luvulla.  Visuveden nuorisoseura rakensi 1920-luvulla Helvetinkolun päivätuvan.  Mistä Helvetinjärvi on saanut pahalta kalskahtavan nimensä? Vanha tarina kertoo, että Ruokkeen isäntä otti omin luvin Sipilän merrasta hauen. Siitä sukeutui kiivas taistelu, jota käytiin niin sanoin kuin aseinkin. Kahakan jälkeen Sipilän noita tuhisi Ruokkeen äijälle: ”Tästä Helvetinjärvestä ei tule haukia niin kauan kuin minun kynteni ovat pehmeät.” Näin tapahtuikin, ja vasta aikojen kuluttua kävi hauki seuraavan kerran kenenkään pyydykseen.\n8 Helvetinjärvi, tulenteko ja leiriytyminen  http://www.retkikartta.fi/index.php?id=841 http://www.retkikartta.fi/index.php?id=841  Heinälahti: tulentekopaikka,  Haukanhieta: 2 tulentekopaikkaa ja keittokatos,  Iso Ruokejärvi: tulentekopaikka,  Helvetinkolu: tulentekopaikka ja päivätupa, jossa on puuliesi ja takka,  Luomajärvi: tulentekopaikka,  Luomanlahti: keittokatos,  Ruokejärvet: tulentekopaikka ja  Valkoinen: tulentekopaikka.  Haukanhiedan kaivo ja Ruokkeenharjun kaivo: hyvää talousvettä.\n9 Seitseminen  Seitsemisen kansallispuisto sijaitsee eteläisen Suomenselän karulla vedenjakajaseudulla. Maisemassa vaihtelevat suo- ja metsäalueet sekä harjut. Puiston eliölajistossa tavataan monia pohjoisia lajeja. Suojelun tavoitteena on säilyttää erityinen pienipiirteinen metsä- ja suokokonaisuus.  Talkooleirit Koveron torpalla  20 km pituinen hiihtolatu, lisäksi Ylöjärvi ylläpitää Pirkan Taival –latua.  Maastopyöräily sallittuja osalla polkuja  Luontokeskuksesta voi vuokrata polkupyöriä, lumikenkiä, kanootteja\n10 Seitsemisen historia  Valtion kruununmetsätorppia 1800-luvulla. Torpparit raivasivat peltoja ja viljelivät maata.  Kalastus ja metsästys elinkeinoina. Edelleen näkyvissä peuranpyyntikuoppia maastossa.  Metsätalous savottoineen 1900-luvun alkupuoliskolla. Pitkäjärven savottakämppä. Puuta uitettiin Seitsemis- ja Liesjokea pitkin Kyrösjärveen.  Tervanpolttoa mm. Koveron tilalla. Hiilenpolttoa sotavuosina häkäpönttöautoihin.  Suomen hirvikannan pelastus 1920-luvulla: Parkanon Paroonina tunnettu metsänhoitaja Gustaf Wrede af Elimä tarhasi hirviä, joita oli metsästyksen ja salametsästyksen jäljellä enää muutama kymmenen. Tarhaus onnistui ja hirvikanta saatiin elpymään.\n11 Seitsemisen luonto  Jääkauden näkyvimpiä merkkejä Seitsemisessä ovat pohjois-eteläsuuntaiset harjut, esim. Seitsemisharju, Salmiharju.  Maasto on varsin tasaista ja helppokulkuista, korkeuserot ovat pieniä Seitsemisharjua lukuunottamatta. Kansallispuiston pinta-alasta yli puolet on suota, joita on ennallistettu ojituksen jäljiltä. Suoalueilla reiteillä on pitkospuut.  Kasveja: ketosilmäruoho, tuoksusimake ja paimenmatara sekä uhanalainen pussikämmekkä.  Eläimiä: Kanalintuja, myös riekko. Varpuspöllö, viirupöllö, pohjantikka, pikkusieppo. Liito-orava, näätä.\n12 Seitseminen, tulenteko ja leiriytyminen  http://www.retkikartta.fi/index.php?lang=fi&id=864 http://www.retkikartta.fi/index.php?lang=fi&id=864  Kulomäki, luontokeskus: takkakatos, tulentekopaikka 150 m päässä, puut takkakatoksessa  Iso-Kivijärvi: tulentekopaikka  Honkaniemi: tulentekopaikka  Kirkaslampi: keittokatos  Koverolampi: tulentekopaikka  Haukilampi: tulentekopaikka  Seitsemisjoki: poistettu käytöstä 2.4.2009  Jokiristi: tulentekopaikka  Liesijärvi: tulentekopaikka ja laavu  Kirkas-Soljanen: keittokatos ja tulentekopaikka  Saari-Soljanen: keittokatos ja tulentekopaikka (esteettömät).  Juomavettä saa kaivosta Kulomäestä, Koverolta, Pitkäjärveltä ja Kirkas-Soljaselta.\n13 Isojärvi  Isojärven kansallispuisto on pieni erämainen alue, jossa vaihtelevat järvi- ja metsämaisemat. Maankuoren murtumalinjoihin muodostuneet pitkät, kapeat järvet ja murroslaaksot eli hoilot tekevät seudusta paikoin vaikeakulkuisen. Isojärvi kuuluu samaan repeämälinjaan Päijänteen kanssa.  Kansallispuistoon kuuluu myös yli 20 Isojärven saarta. Vesialueet eivät kuulu Isojärven kansallispuistoon.\n14 Isojärvi  Hyvät melonta- ja soutumahdollisuudet. Kalalahdessa soutuveneitä vuokrattavana; avaimet Heretystä.  Ei ajettuja hiihtolatuja.  Polkupyöräily sallittu osalla poluista.\n15 Isojärvi, tulenteko ja leiriytyminen  http://www.retkikartta.fi/index.php?id=84 3 http://www.retkikartta.fi/index.php?id=84 3  Kuorejärven laavu ja telttailualue  Vahterjärven laavu ja telttailualue  Kalalahden laavu ja telttailualue  Renusaaren laavu ja telttailualue  Kannuslahdessa keittokatos ja tulipaikka, Lortikkalammen etelärannalla tulipaikka (leiriytyminen ei sallittua näillä paikoilla)\n16 Isojärven historia  Kruunun eli valtion savotat: ensimmäiset suuret metsätyöt alueella jo 1880-luvulla.  Ensimmäisen maailmansodan jälkeen polttoainepula oli suuri, ja halkoja tarvittiin mm. rautatieliikenteen energianlähteeksi. 1920- ja 30-luvuilla Isojärven alueen metsistä kaadettiin paljon tukkipuuta. Kuusi kelpasi paperipuuksi, ja männystä tehtiin kaivospölkkyä. Puutavara uitettiin tai kuljetettiin hevosella Päijänteelle ja Länkipohjaan. Vilkkaimpaan aikaan talvella hevosia kuormineen liikkui tiellä toistasataa.  Heretyn kämppä rakennettiin hevosmiesten kämpäksi 1946 - 47 ja Lortikka hakkuumiehille 1956.  Heretyn kämppä toimii opastuskeskuksena kesäkaudella. Museorakennuksiin kuuluvat myös alkuperäiset hevostalli, käpykuivaamo, sauna ja liiteri.  Huhtalan torppa on avoinna tilauksesta kesäisin. Sen rakennukset ovat peräisin 1700-luvun lopulta ja 1800-luvulta.\n17 Isojärven historia  Luutsaaren tilaa hoidetaan perinteisin tavoin, ja mm. lammaspaimenille on työtä tarjolla kesäisin.  Luutsaaressa on kalapirtti. Ryysälän nuottakunta rakensi Luutsaaren eteläkärjessä sijaitsevan kalapirtin vuonna 1833 syyskalastuksen tukikohdaksi. Nuottakuntaan kuului kahdeksan taloa. Muikun kudun aikaan jokaisesta talosta tuli mies pyytämään ja suolaamaan kalaa talven varalle. Miehet viipyivät kalapirtillä useita viikkoja ja kotiin lähdettiin järven jäätymisen aikoihin. Kalapirtti sijaitsee kansallispuiston maalla, mutta pirtin hoidosta ja käytöstä vastaa Luutsaaren Kalapirtin Kannatusyhdistys ry. Kalapirtillä on säilynyt vanhaa esineistöä.\n18 Isojärven luonto  Seudun järvet ovat pääosin syviä, karuja ja kirkasvetisiä (Isojärvi 80 metriä syvä).  Koskemattomimpana ovat säilyneet metsät Lortikan- ja Vahterinvuorella sekä Kuorejärven ja Hevosjärven pohjoispuolisilla alueilla.  Latokuusikon aarniometsälehdossa puusto on järeää ja kuuset ovat liki 30 m pitkiä. Kuusikon seassa kasvaa jättiläismäisiä haapoja ja jokunen pienempi lehmus.  Majavien aiheuttamia tulvajärviä  Eläimistä alueella esiintyvät mm. kuikka, kaakkuri, kanadanmajavat (1980-luvulta)\n19 Retkeilyalueet/muut alueet  Luontoon.fi Retkikohteet / Muut alueet -osio esittelee erilaisia retkeilyyn ja luonnossa virkistäytymiseen tarkoitettuja kohteita, jotka eivät ole lailla perustettuja. Tällaisia ovat mm. Metsähallituksen virkistysmetsät ja monet muut retkeilijöiden suosimat kohteet valtion mailla.  Pirkanmaalla virkistysmetsiä ovat:  Pukala  Riuttaskorpi\n20 Pukalan virkistysmetsä  http://www.retkikartta.fi/?id=900012 http://www.retkikartta.fi/?id=900012  Orivesi, 12 neliökilometriä  ”Etelä-Suomen Inari”  Valkeajärven pohjoisrannalla tulentekopaikka sekä laavu tulentekopaikkoineen itärannalla.  Tulentekopaikat Siitinjärven pysäköintialueen läheisyydessä ja Vähä-Musturin itärannalla  Roninmaa Pukalajärven pohjoisrannalla: laavu tulentekopaikkoineen ja tulentekopaikka saaressa, johon on siltayhteys.  Melonta on mahdollista ”seitsemän veden reitillä” (vähävetinen) tai Pukalajärvellä ja siihen yhteydessä olevalla Hankajärvellä\n21 Riuttaskorven virkistysmetsä  http://www.retkikartta.fi/index.php?id=900015 http://www.retkikartta.fi/index.php?id=900015  Ylöjärvi/Kuru, 16 neliökilometriä  Haukijärvi: keittokatos ja kaivo, telttailualue. Vuokrattava sauna.  Haukikalliot: tulentekopaikka  Suutarilankoski: laavu, tulentekopaikka, telttailualue  Kuttulammi: keittokatos, telttailualue (ja kaivo, veden laadussa puutteita)  Pitkäkoski: tulentekopaikka  Keihäsjoen melontareitti (korkealla vedellä), vanhoja uittorakenteita näkyvissä edelleen\n22 Retkeilyreitit  Birgitan polku  Lempäälä, avattu 1997  Vuoden 2006 retkikohde  Ympyräreitti n. 48 km, yhteensä n. 60 km merkattuja polkuja  Useita kotia, laavuja ja tulipaikkoja: Ammejärvi, Kirskaanniemi, Vähä- Riutta, Vähä-Kausjärvi, Kyynärö, Saarikonmäki ja Siisjärvi. Maasaaren laavu Mattilassa ympyräreitin eteläpuolella.  Liittymät Pirkkalaan (mm. Kaitajärven laavu), Kangasalan Kaarinan polulle ja Pirkan Taival-reittinä Valkeakoskelle ja Tampereelle  Sisältää myös koskimelontareitin Lempäälän keskustan ympäri, n. 10 km  Kaarinan polku  Kangasala, avattu 2001  Merkattu keltaisin värein maastoon  Birgitan polku – Vatiala – Ruutana - Lihasula  Kolme laavua ja tulentekopaikkaa: Katajajärvi, Ruutana, Norojärvi.\n23 Retkeilyreitit  Pirkan taival  Maakunnallinen retkeilyreitti, joka on merkattu punaisin merkein maastoon. Se kulkee Virtain, Ruoveden ja Kurun erämaiden halki, myös Seitsemisen ja Helvetinjärven kansallispuistoissa sekä Riuttaskorvessa.  Pirkan ura (maaliskuisen Pirkan hiihdon reitti)  Kankaanpää – Jämijärvi – Ikaalinen – Hämeenkyrö – Ylöjärvi - Tampere\n24 Lisäksi  Laipanmaa: erämaa-alue Kuhmalahden, Sahalahden, Luopioisten ja Pälkäneen alueilla on Etelä-Suomen suurin yksittäinen metsäalue. Sen pinta-ala on noin 15 000 hehtaaria. Laipanmaa on kokonaisuudessaan metsätalousaluetta, se ei siis ole nimetty luonnonsuojelukohde.\n25 Muut luonnonsuojelualueet  Suurella osalla luonnonsuojelualueista saa retkeillä jokamiehenoikeuksin, kun taas osalla liikkumista on rajoitettu eläinten ja kasvien suojelemiseksi. Esimerkiksi luonnonpuistot on perustettu ensisijaisesti luonnonsuojelua ja tutkimusta varten.  Luontoon.fi-sivuston esittelemiä luonnonsuojelualueita Pirkanmaalla:  Siikaneva  Ryövärinkuoppa  Vehoniemenharju\n26 Muita suojelualueita, joita luontoon.fi ei mainitse  Halimasjärvi, Myllypuro, Pyynikki, Viikinsaari,… (luonnonsuojelualueita)  Nokialla Kaakkurijärvet (Koukkujärvi yms.), Luodon saari, Lapinvuori,…  Lempäälässä Salmuksen alue (Pirtin tienoo), Ahtialanjärvi,…  Sastamalan Pirunvuori, Puurijärvi-Isosuon kansallispuisto,…  Suojelualueita, mutta usein löytyy reittejä, joilla liikkuminen ja retkeily sallittu ainakin osittain\n27 Muita retkikohteita  Suolijärven luontopolku Hervannassa  Kaupin metsät  Iidesjärvi  Sarpatinharju Nokialla  Ylöjärvenharju  Paljon pienempiä, hienoja paikkoja!\nLataa ppt "Tampereen lähiseudun retkeilyalueet ja -kohteet Kerhoilta, Tampereen Taivaltajat ry Johanna Välimäki, Kari Lindberg, Tapana Jantunen 10.10.2013."\nSeppo Jauhiainen Puijon monet kasvot. Puijo keskellä Kuopiota n. 500 ha:n laajuinen viheraluealue Kaupunkiraken- teen sisällä n. 200 ha suojeltu.\nTiina Hakkarainen, asiakaspalvelupäällikkö, Metsähallitus


Aixam City 400 cm³ 2012 - Kauhava - Mopoauto - Nettimoto\nSiitä myyntiin siistikuntoinen aixami pois auton tieltä. Ollut perheessä viisi vuotta. Kaikki huollot ja korjaukset tehty ajallaan, säilytetty lämpimässä autotallissa edelleen päivittäisessä ajossa. Täydellinen huoltokirja. Öljyt vaihdettu aina 5tkm välein. Juuri katsastettu, moottori-, laatikkoöljyt ja takajarrusylinterit vaihdettu juuri. Takavariaattori uusittu ja vaihteisto laakeroitu n.15tkm sitten kuitti löytyy. Pieniä käytön jälkiä löytyy, mutta kori on ehjä. Talvella vahattu collinite 915. Kahdet alumiinivanteet Tarrat ja lisävalot voidaan halutessa poistaa. Takaluukussa Ground Zeron kaiuttimet. Lisää kuvia kysymällä. Tosiostaja tinkaa paikan päällä! Kysy rohkeasti lisää mihin aikaan tahansa! Timo 0405032768\nMoottori 400 cm3, Diesel Mittarilukema 130 000 km\nOmistajia 3 Päivitetty 09.05.2021\nSiitä myyntiin siistikuntoinen aixami pois auton tieltä. Ollut perheessä viisi vuotta. Kaikki huollot ja korjaukset tehty ajallaan, säilytetty lämpimässä autotallissa edelleen päivittäisessä ajossa. Täydellinen huoltokirja. Öljyt vaihdettu aina 5tkm välein.\nJuuri katsastettu, moottori-, laatikkoöljyt ja takajarrusylinterit vaihdettu juuri. Takav...Lue lisää »\nJuuri katsastettu, moottori-, laatikkoöljyt ja takajarrusylinterit vaihdettu juuri. Takavariaattori uusittu ja vaihteisto laakeroitu n.15tkm sitten kuitti löytyy.\nPieniä käytön jälkiä löytyy, mutta kori on ehjä. Talvella vahattu collinite 915. Kahdet alumiinivanteet Tarrat ja lisävalot voidaan halutessa poistaa. Takaluukussa Ground Zeron kaiuttimet.\nTosiostaja tinkaa paikan päällä!\nKysy rohkeasti lisää mihin aikaan tahansa!\nTimo 0405032768 Piilota »\nParas aika tavoitella: Mihin aikaan tahansa\nAixam City 400cm³, '12, 25tkm\nAixam City 400cm³, '12, 96tkm\nAixam City 400cm³, '12, 86tkm\nAixam City 400cm³, '11, 45tkm\nNettimoto ID 2667730


To 18.2.2021 Jokerit - Dinamo Minsk | Jatkoajan keskustelupalsta\n18.02.2021 klo 11.52\nTänään taas mennään, kun Jokerit kohtaa, ei toki saatanaa, vaan Dinamo Minskin. Veronmaksajat tukivat meitä 500 000 eurolla, joten toivottavasti jätkät ymmärtävät antaa tuolle arvoa ja pelaavat sen mukaan. Vain voitto hyvällä esityksellä kelpaa, kaikki muu menee selityksen puolelle.\n18.02.2021 klo 14.52\nMulla on sellainen fiilis, että tänään tulee kuuma peli.\n18.02.2021 klo 17.29\nNeljän päivän tauon jälkeen Jokerit taas kaukalossa. Dinamo Minsk vastassa. Joukkueet olisivat kohdanneet kauden avauksessa Mut poliittisen tilanteen takia ei matkustanut Minskiin vaan tuli Tekninen tappio.\nJokerit nousi takas voittojen tielle sunnuntaina voittamalla Magnitogorskin huippu esityksen jälkeen. Tänään saman fiiliksen pitää olla läsnä.. Siinä pelattiin jenginä.\nKohta tulee kokoonpano peliin\n18.02.2021 klo 17.31\nSamalla kokoonpanolla jatketaan\n18.02.2021 klo 17.35\nTämä kohta Jokereiden otteluennakossa ihmetyttää: ”Tämän päivän kokoonpano on tismalleen sama kuin sunnuntaina. Lindbäck jatkaa maalilla ja niin pakkiparit kuin hyökkäysketjutkin ovat entisellään. Hyvin toiminutta kokonaisuutta ei haluttu muuttaa.”\nLoukkaantumisesta ei puhuta ainakaan mitään ja jos Brian olis pelikunnossa niin ihan varmana olis kokoonpanossa. Lepuutetaanko vain vai onko joukkueen sisällä jotain vialla?\n18.02.2021 klo 17.43\nLieneekö Brian Laten koirankopissa? Eihän se ole yltänyt edes piste per peli tahtiin kun on 48 paunaa 49. pelissä.\n18.02.2021 klo 17.44\nei loukkaantumisista ole pitkään aikaan mitään puhuttu. Jounerin piti olla back to business mutta ei näytä pelaavan.\nTässä vaiheessa kautta ei loukkaantumisista sanota halaistua sanaa. Aiemmin poistui ennakoista muidenkin kohdalla maininta "loukkaantuneina ovat pelaajat x ja terveinä kokoonpanon ulkopuolella pelaajat y".\nEn nyt mitään dramaattista joukkueen sisäistä kismaa usko olevan. Eiköhän siellä ylävartalovammaa lepuuteta, mikä tuli yhdessä pelissä ja taisi pari peliä huilata silloin.\n18.02.2021 klo 17.47\nNellin kohdalla uskon että olkapää vaivaa. Kun loukkaantui en muista onko edes lämänny sen jälkeen. Oli pakko pelata kuitenkin kun miehiä oli paljon saikulla.\n18.02.2021 klo 17.50\nTurhaa nelliä on peluuttaa kun selvästi vaivaa on. Toivottavasti Mäenalasen suonenveto jatkuu.\n18.02.2021 klo 17.52\nJoensuu, O'Neill ja Regin. Aika hyvä ketju rotaatiossa odottamassa oikeita pelejä :)\nReactions: EP34 ja spertti\n18.02.2021 klo 18.02\nKrejcik on ja pysyy\nOnko Niklas Friman sitten jo käännetty kortti? Sopparia kuitenkin ensi kaudellekin mutta viikosta toiseen katsomossa ja Kreitshit saa jatkaa kokoonpanossa. Vai onko joku loukki mennyt itseltä ohi?\n18.02.2021 klo 18.12\nTilastot ovat toki vain tilastoja. Mutta onhan se harmi Nellin kohdalla olla syystä tai toisesta sivusta peleistä kun äijä taistelee koko sarjan plus/miinus-tilaston voitosta.\nTällä hetkellä kärki näyttää: O`Neill +26, Shipachyov +26, Dahlbeck +25, Samorukov +24.\nJa saattaa siellä jonkun sorttinen sopimukseen ennakolta sovittu bonarikin sovittuna (ja varmasti onkin) jos tuon kyseisen tilaston sattuisi voittamaan.\n18.02.2021 klo 18.13\nOlipa Magnitogorsk voitto arvokas kun pisteitä tuli yli äyräiden.\nVille Niemisen resilienssi KHLän sarja järjestelmään ei ollut tänään tarvittavalla tasolla, kun Magnitka voitosa antoi Jokereille kolme pistettä.\n18.02.2021 klo 18.17\nOnneksi tuo Niemisen Ville ei pääse ääneen kuin peliminuuttien ulkopuolella. Ehtii "tuuletusbarometri" vaikuttaa ja lienee turha toivo, ettei studiossa istuisi jokin kevennyspala.\n18.02.2021 klo 18.19\nOnneksi kuitenkin viime päivinä Jokereiden mediaketjussa on viljelty sanoja olkiukko ja whataboutismi.\nOikeasti Nieminen taisi jossain edellisessä lähetyksessä itsekin melkein revetä tuolle resilienssille. Ihan hyvä ukko mielestäni tonne studioon. Sopiva vastavoima Essille.\n18.02.2021 klo 18.34\nAi ai, saman tien Grant kampittaa ja Jokerit AV\n18.02.2021 klo 18.38\nKestettiin alivoima. Lindbäckiltä hyviä torjuntoja!\n18.02.2021 klo 18.40\nMuutama hyvä tontti\nJunttila pelaa hyvin, mutta Norman ei saanut uitettua maaliin.\nKauheata vispausta muttei tehdä maalia.\n18.02.2021 klo 18.41\nMinsk ei saa tänään jäähyjä. Toveriapua kovan kiekkomiehen jengille?\nAlkaako Oulun tuliaiset vihdoin vähän heräilemään? Junttilalta mahtava syöttö mutta Norman ei ihan saanu veivattua sisään ja Krecjikin pelas vahvan vaihdon


CSM Epoksimassapinnoite - Epoksilattiat Markku Joronen Oy\nEkologinen puhdastilasertifioitu mikrokasvustoa hylkivä itsestään tasaantuva CMS epoksilattiamassapinnoite\nCSM Epoksimassapinnoite on liuotteeton värillinen kaksikompponenttinen CMS epoksihartsimassan ja lajitellun kvartsihiekkakiviaineksen seos\nBetonilattioiden epoksimassapinnoitus koostuu pohjan primeroinnista, mahdollisesta pintasulku epoksoinnista, tarvittaessa halkeemien ja kolojen korjaukset epoksikitillä ja massauksesta.\nEpoksimassapinnoite perustuu pigmenttejä ja täyteaineita sisältävään liuotteettomaan epoksihartsisideainekseen sekä laijiteltuun kvartsihiekkakiviainekseen. Valmis pinta on kiiltävä ja sileä mutta voidaan myös pintakarhentaa.\nCSM Epoksimassapinnoite on 2 – komponenttinen puhdastiloihin / Cleanroom Suitable Materials sertifioitu itsestään tasaava kulutusta kestävä epoksimassapinnoite vanhoille ja uusille betonilattioille. M 1 luokiteltu pinnoite sisältää erittäin vähän haihtuvia orgaanisia yhdisteitä (VOC). Ei sisällä haitallisia biosidejä. Pinnoitteen biologinen resistiivisyys mikrobeja, kuten bakteerit, hiivat ja homeet, vastaan on tutkittu CSM / puhdastiloissa käytettäviltä materiaaleilta vaaditun ISO 846 testimenetelmän mukaisesti. Pinta on hygieeninen, helposti puhdistettavissa eikä siitä siirry partikkeleita sisäilmaan. Sisäilman paras puhtausluokka ISO Class 1 /14644 -1. Tuotteella on hyvä kemikaalien ja UV – valon kestävyys. Maalaustarvike ryhmä 52.2 ( R T-luokitus).\nCMS epoksimassapinnoite soveltuu hyvin kovan ja keski raskaan kulutuksen alaisiin tiloihin, joissa sisäilman puhtaudelle, mikrobien kasvun hallinnalle ja hygieenisyydelle on asetettu erittäin korkeat vaatimukset. Puhdastilat, sairaala – ympäristö, laboratoriot sekä erilaiset prosessi – ja tuotantotilat. Soveltuu käytettäväksi sisäilman laadun parantamiseen Nanten Epoxy Barrier haitta -ainesulun kanssa sisäilma -ongelmista kärsivien kohteiden, kuten koulut, päivä kodit, toimistot yms. saneerauksissa. LEED ja BREEAM projektit, joissa halutaan noudattaa kestävän kehityksen periaatteita, käyttää ympäristöä vähemmän rasittavia tuotteita ja vähentää hiilijalanjälkeä rakennuksen koko elinkaaren ajan. CSM Epoksilla on hyvä mekaaninen ja erittäin hyvä kemiallinen kestävyys. Rasitusluokka kalvovahvuuden (1 – 3,0 mm) mukaisesti BC3 -BC4 ( by 54/B LY 12). Tuotteen hygieenisyys/ CSM Soveltuu puhdastilaluokan 1 tiloihin ISO Class: 1 (ISO 14644 -1) Frauenhofer IPA/Report No. NA 1407 -717\nGreen Value: Luonnonmateriaalien osuus 71 %, nopeasti uusiutuvien biologisten raaka-aineiden osuus 37 %. Haihtuvat orgaaniset yhdisteet, VOC 60 g /l, LEED < 100 g /l (SC AQMD) Rule 1113.\nPinnoitteen paksuus valitaan lattiakohteen mukaisesti normaalisti 1,5-3 mm. Jäykistettyä epoksipinnoitetta voidaan myös nostaa sivelemällä seinälle jalkalistaksi. Värikartan sävyt ja muita RAL sävyjä teknisin tehdastilaus rajoituksin. Pinnoite kestää hyvin rasvoja, öljyjä, polttoaineita, suoloja, pesuaineita sekä tilapäisrasituksena laimeita happoja ja emäksiä. Rasitusluokka kalvovahvuudet (1-3,0 mm) mukaisesti BC3-BC4 (by54/BLY12).


PPT - Seuraratamestarikurssi PowerPoint Presentation, free download - ID:5796730\nSeuraratamestarikurssi PowerPoint Presentation\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/5796730" width="600" height="497" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px;margin-bottom:5px;max-width: 100%;" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nSeuraratamestarikurssi - . kurssin sisÄltÖ tarkoitus ratamestarityön perusteet ja perustiedot suunnistusradat\nSeuraratamestarikurssi Seuraratamestarikurssi KURSSIN SISÄLTÖ • Tarkoitus • Ratamestarityön perusteet ja perustiedot • Suunnistusradat • Ratamestarityön eteneminen • Radan laadinta (ryhmätyö)\nSeuraratamestarikurssi Kurssin tarkoitus ja tavoitteet Kurssi on suunnattu ennen kaikkea aloitteleville ratamestareille. Myös kokeneempien iltarastien järjestäjien on hyvä osallistua kurssille, sillä AINA on jotakin uutta opittavaa. Toiminnassa aikaisemmin mukana olleiden kokemus järjestelyistä on oiva apu aloittelevien ratamestareiden alkutaipaleella. Kurssin tavoitteena on selvittää suunnistuksen ratamestarityön peruskäsitteet ja –tiedot niin, että osanottajat voivat toimia ratamestareina: Þiltarasteilla Þseurakilpailuissa Þseuran harjoituksissa Þnuorten suunnistuskoulussa Þratamestariryhmän jäseninä esim. kansallisissa kilpailuissa Ratamestarikurssi edesauttaa myös suunnistuksen kokonaisvaltaisempaan hahmottamiseen — suunnistustehtävää on helpompi analysoida opittujen taitojen ansiosta.\nSeuraratamestarikurssi Ratamestarityön perusteet ja perustiedot ”Älä toimi luvattomasti tai luulon varassa, vaan varmista ja tiedä” Ratamestarin tulee tuntea: ÞKeskeiset suunnistuksen lajisäännöt ·LUVUT D ja E (lajisäännöt 2004) ÞMaaston käytön luvat: maanomistajat, metsästysseurat, tiekunnat ym. ·Suunnistaja ei saa aiheuttaa vahinkoa maastolle ·Rastien rakentamiselle ja maaston käytölle on kysyttävä maanomistajien lupa ·Maastossa liikkumista voidaan rajoittaa viranomaisten määräyksin ·Liitto, alue tai järjestäjä voi määräajaksi kieltää tai rajoittaa liikkumista maastossa ennen kilpailua (kilpailu– ja harjoituskielto) ·Järjestäjän on huolehdittava tapahtumassa käytettyjen alueiden siivouksesta ja kunnostuksesta välittömästi tapahtuman päätyttyä ÞYmpäristökysymykset: riista-alueet, kulutukselle arat maastot, luonnonsuojelualueet, asutukset, viljelykset, poronhoito ym.\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat ”Rata on rastivälien summa” Tärkeimmät edellytykset onnistuneille radoille: ÞSopiva maasto ·Ratamestari käyttää hyväkseen maaston parhaiten suunnistukseen soveltuvat alueet ja ottaa samalla huomioon kilpailijoiden taitotason ja eri sarjojen vaatimukset • Hyvä kartta ·\tRadat on voitava laatia ilman, että sattuma pääsee vaikuttamaan kilpailijoiden suoritukseen. Kartan avulla suunnistaja ·tekee taitonsa ja etenemiskykynsä mukaiset luotettavat reitinvalinnat ·arvioi kulkukelpoisuuden vaikutuksen ·\ttoteaa polkuverkoston ja yksittäisten polkujen esiintymisen Ratamestarin ei pidä sijoittaa rasteja kartan puutteellisesti kuvatuille alueille ÞPätevä ratamestari\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / rastipisteet Rastipisteet: • Aloittelijoiden rastit sijoitetaan suuriin kokoaviin kohteisiin • Harrastelijoiden rastit sijoitetaan pienempiin kohteisiin ison tukipisteen tuntumaan, takana sopiva pysäyttävä kohde • Aloittelevien kilpailijoiden rastit voidaan sijoittaa suurien tukipisteiden etupuolelle ja kohteet voivat olla tarkkuutta vaativia • Kokeneiden kilpailijoiden rastipisteiksi valitaan pieniä ja vaativia kohteita • On vältettävä rastin sijoittamista pieneen yksittäiseen maastonkohtaan, jota lähestyttäessä ei ole kartanlukukohteita. Syntyy "Bingorasti" • Rastin sijainti on voitava osoittaa yksiselitteisesti kartan ja rastimääritteen avulla • Rastin sijoittamista vihreälle alueelle on vältettävä • Rinnerastit ovat yleensä vaativia • Rastin läheisyydessä pitää karttakuvan ja maaston täsmätä prikulleen. Ellei täsmää, valitaan toinen rastipiste\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / rastivälit Rastivälit Hyvä ratakokonaisuus rakentuu erityyppisistä rastiväleistä: • kartanlukuväli • Pienipiirteinen maasto ilman selviä kulku-uria ja suuria tukipisteitä • Useita peräkkäisiä samantyyppisiä kartanlukuvälejä tulisi välttää • reitinvalintaväli • Erilaisia vaihtoehtoisia etenemisreittejä • sisältää vähintään 2-3 vaihtoehtoa sekä näiden yhdistelmiä • huomioitava kulku-urat, maaston muodot, tukipisteet jne. • siirtävä rastiväli • Uuteen tilanteeseen ohjaava apuväli • yhdistävä rastiväli • Kauttakulkuväli suunnistuksellisesti vähäarvoisen alueen läpi. Yhdistää maaston parhaat alueet\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / eri taitotasojen radat Eri taitotasojen radat Harrastesuunnistuksen kohderyhmänä ovat: • Aloittelijat • Kuntosuunnistajat • Aktiiviset harrastajat • Kilpakuntoilijat • Kilpasuunnistajat • Harrastesuunnistuksen tehtävänä on tarjota miellyttäviä suunnistuselämyksiä osallistujille. • Pääsääntöisesti radat suunnitellaan aloittelevien tarpeet huomioiden, kuitenkin niin, että myös kokeneemmille suunnistajille tarjotaan haasteellisia suunnistustehtäviä. On kuitenkin muistettava, että "helppo rata ei ole koskaan liian helppo!"\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / ratasuunnittelu Ratasuunnittelussa tulee tarkastella tehtävää osa-alueittain: • maasto • kartta • rastivälit • rastit Periaate on helposta vaikeaan kaavion mukaan: • A- rata\tPisin ja vaativin. Korkea taidon vaatimustaso. • B- rata\tLyhyempi ja helpompi. Melko korkea taidon vaatimustaso • C- rata\tLyhyt ja helpohko. Kohtuullinen / helpohko taidon vaatimustaso • D-rata\tLyhyin ja helpoin. Helppo taidon vaatimustaso Ratamestarin aikaansaannos on ratkaisevassa asemassa, kun aloittelija tekee ratkaisun siitä, jatkaako hän liikuntaharrastusta rastien parissa. Tämä on tärkeää muistaa!\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / aloittelevien radat D-rata aloitteleville ja lapsille (PR 1 eli perusrata 1): Helppojen ratojen periaatteet pätevät sekä lapsille että varttuneille. Päätavoitteena on kannustaa aloittelevia jatkamaan lajin parissa. Radan pitää olla helppo olematta yksitoikkoisen ikävä. Perustana iltarastien helpoimmalle radalle sekä RR– (PR 1) ja TR-radoille (PR 2) Radan pituus 1-2 km\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / aloittelevien radat D-rata / maasto: Rata suunnitellaan alueelle, jossa on paljon teitä, polkuja ja peltoja Alueella on oltava helposti havaittavat rajat, esim. tiet, vesistöt, pellot Mäkistä maastoa pitää välttää. Aloittelijaa ei pidä ”kiusata käyrillä”. Maaston tulisi olla helppokulkuista ja näkyvyydeltään hyvää — suunnistushan on hauskaa. On myös hyvä, jos aloitteleva selviää radaltaan kuivin jaloin. Aloittelevien mahdolliseen maaston tuntemukseen ei ratasuunnittelussa tulisi kiinnittää huomiota D-rata / kartta: Kartan pitää olla ajantasainen: aloitteleva ei pysty toteamaan kartan puutteita Suurimittakaavainen kartta on suotava (1:10 000) Kartan pitää olla helppolukuinen Mittakaavan pitää olla näkyvissä\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / aloittelevien radat D-rata / rastivälit: Välien pitää olla niin helppoja, että kaikki suoriutuvat niistä. Reitinvalinta ohjaa kulun teitä, polkuja, linjoja yms. pitkin. Lähtö sijaitsee kulku-uralla Lyhyitä välejä, karttatuntuma säilyy parhaiten Lapsille ei kompassisuunnalla kuljettavia välejä— aikuisille 200-300 m. Rastivälit voivat olla samanpituisia Ei ristiratoja Rastiväli ei saa houkutella kielletyille alueille (pihamaat ym.) Ei käyräsuunnistusta\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / aloittelevien radat D-rata / rastit: Rastikohteet suuria ja helposti havaittavia Rasti kulku-uralla tai hyvin siltä näkyvissä Vaihtelevia kohteita Tarkkaa suunnistusta vaativia kohteita ei pidä käyttää Rastilippu selvästi näkyville Rastinmääritteet lyhyitä ja selkeitä (tekstimääritteet)\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / aloittelevien radat\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / helpohko rata C-rata Helpohko rata aikuisille aloitteleville (perusrata 2) hieman pidempi ja vaativampia suunnistustehtäviä sisältävä kuin D-rata osanottajien taitotaso ja fyysinen kunto vaihtelevat suuresti Rata suunnitellaan alueelle, jossa on paljon teitä, polkuja ja peltoja Alueella on oltava helposti havaittavat rajat, esim. tiet, vesistöt, pellot Mäkistä maastoa pitää välttää. Aloittelijaa ei pidä ”kiusata käyrillä”. Maaston tulisi olla helppokulkuista ja näkyvyydeltään hyvää — suunnistushan on hauskaa. On myös hyvä, jos aloitteleva selviää radaltaan kuivin jaloin. Radan pituus noin 2-3 km\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / helpohko rata C-rata / maasto ja kartta Maasto voi olla hieman vaativampi kuin D-sarjassa. Suunnistus perustuu kuitenkin vielä pintakuvioihin. Rastin takana ja läheisyydessä pitää olla pysäyttävä maastonkohta Ei koskaan vaativamman tason rastia vasta-alkajien radalla C-rata / rastivälit Välien pitää olla niin helppoja, että kaikki suoriutuvat niistä. Reitinvalinta ohjaa kulun teitä, polkuja, linjoja yms. pitkin. Lähtö sijaitsee mielellään kulku-uralla Lyhyitä välejä, karttatuntuma säilyy parhaiten Kompassisuunnalla kuljettavia välejä joiden pituus 200 - 300 m. Rastivälit voivat olla samanpituisia Ei ristiratoja Rastiväli ei saa houkutella kielletyille alueille (pihamaat ym.) Ei käyräsuunnistusta\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / helpohko rata C-rata / rastit Rastikohteet suuria ja helposti havaittavia Rasti kulku-uralla tai hyvin siltä näkyvissä Vaihtelevia kohteita Tarkkaa suunnistusta vaativia kohteita ei pidä käyttää Rastilippu selvästi näkyville Rastinmääritteet lyhyitä ja selkeitä (tekstimääritteet tarvittaessa)\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / helpohko rata C-rata ja lasten tukireitti toteutetaan samalla periaatteella\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / kuntoilijan rata B-rata (perusrata 3 ja vaativampi) Edellyttää jo kohtuullisen vaativien suunnistustehtävien osaamista fyysinen kuormitus voi olla kohtuullinen osanottajien taitotaso ja fyysinen kunto vaihtelevat suuresti Rata suunnitellaan monipuoliselle maastoalueelle Rata voi kiertää myös taidollisesti vaativilla alueilla Mäkistä maastoa ei tarvitse välttää. Maaston mielellään pääsääntöisesti helppokulkuista ja näkyvyydeltään hyvää — suunnistushan on hauskaa. Radan pituus 3-5 km\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / kuntoilijan rata B-rata / maasto ja kartta Maasto monipuolista. Rastin takana ja läheisyydessä ei välttämättä pysäyttäviä maastonkohtia Radalla tulisi olla joitakin vaativamman tason rasteja B-rata / rastivälit Selkeitä, helposti toteutettavia reitinvalintavälejä Rastivälit vaihtelevan pituisia. Pitkät (yli 300 m) suuntavälit kulku-urille tai selkeisiin tukipisteisiin mahdollisia Lyhyitä tarkkuussuunnistusvälejä. Yksinkertaista käyräsuunnistusta Juoksunopeutta vaihdellaan helpoilla ja vaativahkoilla rastiväleillä\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / kuntoilijan rata B-rata / rastit Selkeästi kartalta luettavissa, yksiselitteisesti maastossa havaittavissa Kiviä, jyrkänteitä ja kumpareita voi olla rasteina (kohteen pitää näkyä vähintään 30 m päähän) Rastit pois kulku-urilta Rastipiste ja rastilipun sijainti ovat samaa vaikeusastetta kuin rastiväli Kuvalliset rastinmääritteet\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / kuntoilijan rata Helpohko B-rata Rata voisi olla jonkin verran pidempi kuin kuvassa oleva Radalla voi olla myös hieman vaativampia rasteja Perusrataa 3 voi käyttää hieman helpotettuna myös C-radan pohjana\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / haastava aktiivin rata A-rata Pisin ja vaativin kuntosuunnistusrata Edellyttää jo vaativien suunnistustehtävien hallintaa Fyysinen vaatimustaso voi olla korkea Tarjoaa riittävästi suunnistustehtäviä myös kilpasuunnistajille Rata suunnitellaan monipuoliselle, vaativalle maastoalueelle Rata kiertää vaativissa suunnistusmaastoissa Mäkistä maastoa käytetään, jos sitä on tarjolla. Maasto kulkukelpoisuudeltaan ja näkyvyydeltään monipuolista. Radan pituus 5 - 7 km\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / haastava aktiivin rata A-rata / maasto ja kartta • Maasto monipuolista ja haastavaa. • Rastin takana ja läheisyydessä ei aina ole pysäyttäviä maastonkohtia • Radalla tulisi olla joitakin vaativimman tason rasteja A-rata / rastivälit • Haasteellisia, vaativia reitinvalintavälejä • Rastivälit vaihtelevan pituisia • Pitkät (yli 300 m) suuntavälit • ei kuitenkaan ”bingo” -rasteja • Tarkkuussuunnistusvälejä • Käyräsuunnistusta • Juoksunopeutta vaihdellaan helpohkoilla ja vaativilla rastiväleillä\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / haastava aktiivin rata A-rata / rastit Monipuolisia, myös vaativia rastipisteitä Rastipisteet kuitenkin selkeästi kartalta ja maastosta havaittavissa Kiviä, jyrkänteitä, kumpareita voi olla rasteina (kohteen pitää näkyä vähintään 30 m päähän) Rasteja myös pienipiirteisillä alueilla Rastipiste ja rastilipun sijainti ovat samaa vaikeusastetta kuin rastiväli Kuvalliset rastinmääritteet\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / Rastit Rastit Sijoittaminen Rastilippu sijoitetaan kartan ja rastimääritteen osoittamaan maastonkohtaan. Rastilipun tulee olla nähtävissä, kun suunnistaja on saapunut kyseiseen maastonkohtaan. Esimerkiksi kuopparastissa lippu sijoitetaan kuopan reunalle, ei pohjalle Leimasimet sijoitetaan rastilipun välittömään läheisyyteen. Numerotunnus (koodi) Rasteilla käytetään numerotunnusta, jotta suunnistaja tietää käyneensä oikealla rastilla. Tunnuksena ei saa käyttää pienempää lukua kuin 31, suurempaa kuin 599 eikä lukuja 66, 68, 86, 89, 98, 99, 161 tai 191. Numeroiden tulee olla mustia ja korkeudeltaan vähintään 30 mm (paksuudeltaan 5 mm). Kaikilla rasteilla sama numerokoko. Rastipukin rakenne Rastilippu sijoitetaan noin 1 m korkeudelle. Tärkeää on sijoittaa ”Emit” oikein päin telineeseen siten, ettei suunnistajan tarvitse taiteilla pystyäkseen leimaamaan. Jos leimasin laitetaan riippumaan narun varassa, tulee naru kiinnittää leimasimen paksumpaan päähän\nSeuraratamestarikurssi Suunnistusradat / Ratamestarityön eteneminen Maastojen käyttömahdollisuudet: Kohteena olevaan maastoon liittyvien mahdollisten rajoitusten kartoittaminen - ratamestarin teemakartta Ratojen alustava suunnittelu: Ratojen ohjaaminen samansuuntaisiin ”käytäviin” teemakartan avulla Maastotyövaihe Rastipisteiden valinta ja karttatilanteen varmistaminen Valvonta Miten seurassa valvotaan harrastesuunnistuksen ratasuunnittelua? Ratojen piirtäminen ja painaminen: Miten radat painetaan ja piirretään, tulostekarttojen teko, käytössä olevat ratamestariohjelmistot Rastinmääritteet Rastinmääritteiden tulkinta. Sovitaan siitä, miten rastinmääritteet laaditaan ja missä muodossa ne annetaan suunnistajalle (sanalliset/kuvalliset) Rastien rakentaminen Rastirakenteiden yhdenmukaisuus ja laatu, rastilipun ja leimausvälineiden sijoittaminen Rastien vienti maastoon Ratapiirrosten ja määritteiden tarkistus


Forza Motorsport 4 | KonsoliFIN - Pelaamisen keskipiste\nLähettänyt To 06.10.2011 - 00:00 käyttäjä Tero Lepistö\nNeljännen Forzan ensiesiintyminen vuoden 2010 E3-messuilla aiheutti pienimuotoista hämmennystä fanien keskuudessa. Konsolimittapuulla vakavahenkistä simulaatiota esiteltiin yllättäen Kinectin avulla osana Microsoftin satsausta liiketunnistusmarkkinoille. Kukaan ei oikein tiennyt, oliko kyseessä laajennus kolmanteen osaan, vai siirtyisikö koko sarja pahimmassa tapauksessa kasuaalitauhkaan ilmaveiviohjauksen siivittämänä. Lopullisesta paketista paljastuu kuitenkin melko maltillinen jatko-osa. Xbox 360:n ykköskaahailu jatkaa tutulla linjallaan viilaten edellisosan ryppyjä ja tuo samalla sopivassa suhteessa uusia ominaisuuksia pöytään.\nEdeltäjiensä tapaan Forza Motorsport 4 iskee pelaajan eteen hillittömän määrän autoja rääkättäväksi. Noin 500 nimikettä ei paperilla pärjää Gran Turismo 5:n lukemille, mutta käytännössä kilpakumppanit liikkuvat sisällöllisesti lähellä toisiaan. Microsoftin edustajassa automäärää ei nosteta keinotekoisesti tarjoamalla lukuisia vaihtoehtoja samasta korimallista. Eri merkkejä tarjotaan huimat 80 erilaista. Valinnanvaraa riittää 70-luvun legendaarisesta ”ysiysi” Saabista BMW:n uunituoreeseen M5:een.\nMaailmankiertueeksi nimettyä uramoodia on muokattu jonkin verran. Kisoja tahkoamalla ansaitaan edelleen krediittejä ja palkintoautoja, mutta pelaajalle annetaan aiempaa enemmän vapauksia etenemiseen. Ainoastaan ratajärjestys päätetään ennalta, sillä käytössä oleva auto määrittää, mitä kisoja kohteessa tarjotaan. Myös kilpakumppanien arsenaali päivittyy hanakammin omien valintojen mukaan, joten mittelöt pysyvät sopivan tiukkoina. Muutos toimii: alati pitenevien kausien ajaminen ei tunnu yhtä puisevalta kuin viimeksi.\nLeipiintymistä ehkäistään tarjoamalla sekaan hieman erikoisempia kilpamuotoja. Tolppien välissä pujottelu, hitaampien tientukkojen kanssa samoissa karkeloissa kisaaminen sekä Top Gearista tutulla testiradalla suoritettava autokeilailu piristävät kokemusta rikkomatta pelin perusideaa. Tietynlainen jatkuvuuden tunteen puuttuminen tosin nousee edelleen ongelmaksi, sillä jännittävistä mestaruussarjoista pistekamppailuineen voi vain haaveilla.\nSarjan suurin synti on perinteisesti ollut liiallinen kliinisyys. Turhan insinöörimäinen ote valikoissa ja autojen esittelyn suhteen ei ole herättänyt intohimoja autohullun kansan keskuudessa. Tähän epäkohtaan neljäs osa tarttuu tiukimmin kiinni, sillä nyt menopelit nostetaan arvoiselleen jalustalle. Autovista-tilassa mallinnetaan vajaat 30 autoa ennennäkemättömän komeasti. Esittelyhallissa ajokkiaan pääsee tutkimaan vapaasti sisältä ja ulkoa. Ruudulle ilmestyviä inforuutuja klikkaamalla jaetaan nippelitietoa teknisistä ratkaisuista aina jarrupalojen koosta moottorin rakenteeseen. Top Gearin Jeremy Clarkson esittelee kohteet omintakeisen viihdyttävään tyyliinsä. Autovistan ulkopuolelle jääneillekin autoille tarjotaan rakkautta huomattavasti aiempaa enemmän uudistettujen grafiikoiden ansiosta. Valokuvausmoodiin saa upotettua tolkuttomasti aikaa hienoja yksityiskohtia ihaillen samalla, kun etsii parasta kuvakulmaa otokselle omasta rakkaastaan.\nRadalla graafiset parannukset jäävät vähäisemmiksi. Suurimman muutoksen voi havaita sisäkuvakulmasta. Kamera viedään asteen verran taaemmaksi, kun viimeksi tuulilasiin kiinni tungettu näkymä muistutti lähinnä seniorikuskin etukenoista ajoasentoa. Ratin takaa ajeleekin mielellään, sillä sisätilat näyttävät paremmilta lisääntyneiden yksityiskohtien sekä dramaattisempien valaistusefektien ansiosta.\nAudiopuolella moottoreista viritellään möreämpiä säveliä maailmalle, mutta musiikki ei saa samanlaista rakkautta osakseen. Konemusiikkipitoisen ääniraidan turhanpäiväiset tilutukset liihottelevat toisesta korvasta sisään ja toisesta ulos.\nHienovaraiset viilaukset pelimoottoriin tekevät kurvailusta aavistuksen verran haastavampaa mutta samalla nautittavampaa ohjaustavasta riippumatta. Autojen väliset erot välittyvät kotisohvalle erinomaisesti. Romurallin ystävät eivät saa Forzasta juuri mitään irti, mutta parantuneet fysiikat tuntuvat myös kolaritilanteissa. Ajoapuja pystyy säätämään oman taitotason mukaan jarruavustuksesta takaisinkelausmahdollisuuden hyödyntämiseen. Uutuutena simulaatiomoodin kytkeminen muuttaa padipelaajien kokemusta entistä dynaamisemmaksi. Mitä vähemmän koneen holhousta tarvitaan, sitä paremmat bonukset odottavat kisan lopussa.\nSinä olet ratti\nPaljon puhuttu Kinect-tuki aktivoituu alkuvalikossa kättä heilauttamalla, jolloin ohjain heitetään syrjään ja siirrytään liiketunnistuksen ihmeellisen maailmaan. Autovistassa pääsee vapaasti tepastelemaan menopelinsä ympärillä. Ennakkoon hypetetty läsnäolon tunne ei kuitenkaan välity ruudun läpi. Merkittävä osa ajasta kuluu tekniikan kanssa taikinoimiseen etsien oikeaa asentoa kameran liikuttamiseksi. Valikosta toiseen pääsee hyppäämään erinomaisesti toimivan puheohjauksen avulla, mutta autonvalinta verkkaisesti toimivan kursorin avulla on tuskaisen hidasta.\nAjaminen sen sijaan onnistuu luontevammin. Tosin kokemusta pilaa erittäin vahva kädestä pitelemisen tunne, sillä esimerkiksi kaasu ja jarru jätetään koneen huoleksi. Mutkissa pelkästä ilmasta koostuvan ratin kääntäjää avustetaan anteliaasti, joten kisaamisesta ei saa kunnollista nautintoa. Parin kokeilun jälkeen kuriositeetiksi jäävä Kinect-kaahaaminen sopinee parhaiten nuoremman polven ensikosketukseksi ajopelien ihmeelliseen maailmaan.\nKinectiä voi käyttää myös ohjaimen tai ratti- ja poljinyhdistelmän aisaparina. Tällöin kamera tunnistaa pelaajan pään liikkeet kääntäen vastaavasti kypärää ohjaamossa. Tekniikka toimii periaatteessa hyvin mutta on ajoittain todella altis häiriöille. Asennon korjauskehotusteksti tulee tutuksi pienestäkin ylimääräisestä liikehdinnästä. Lisäksi niin kauan, kun ruutu ei fyysisesti liiku pään mukana, jää efekti vääjäämättä keinotekoiseksi. Markkinamiesten lanseeraama ”Better with Kinect” on erittäin optimistinen näkemys tuen todellisesta laadusta. Ohjaimella kaikki toiminnot sujuvat yksinkertaisesti nopeammin ja helpommin.\nLiven antimissa pihtailematta\nVerkko-ominaisuuksien hyödyntämisessä Forza 4 edustaa autopelien – tai minkä tahansa lajityypin – ehdotonta eliittiä. Yhteisöllisyys on läsnä kaikessa tekemisessä autoluokkakohtaisesti seurattavista tulostauluista aina virityspakettien ja näyttävien automaalausten jakamiseen. Maksimissaan 16 hengen moninpelissä tarjontaa riittää peruskisoista huumoripainotteisempiin kissa ja hiiri -leikittelyihin. Parhaat hetket koetaan tutun seuran kesken yksityismatseissa, joissa säännöt ja rajoitukset saa asettaa mieleisikseen. Samalta sohvalta pääsee ottamaan miehestä mittaa jaetulla ruudulla, myös Kinect-avusteisesti.\nVerkkopuolelle tuodaan kaksi täysin uutta ominaisuutta. Rivals-tila jatkojalostaa tulostaulujen ideaa: tekijöiden määrittelemissä olosuhteissa kamppaillaan paremmuudesta muiden haamusuorituksia vastaan. Esimerkkinä mainittakoon Top Gearin ”tähti kohtuuhintaisessa autossa” -haaste. Kaverin tuloksen lyömisestä lähtee vastapuolelle ilmoitus Need For Speedien Autolog-toiminnon tapaan. Virityskammoisille Rivals sopii erityisen mainiosti, sillä leijonanosa tapahtumista ajetaan vakiokalustolla. Autoklubit puolestaan edustavat Forzan näkemystä klaanitoiminnasta. Klubin jäsenet pääsevät muun muassa jakamaan ajokkeja keskenään sekä tietenkin venyttelemään virtuaaliegojaan muita seuroja vastaan.\nVieläkään ei saavuteta täydellisyyden rajaportteja, sillä vanhat harmistuksen aiheet nostavat yhä päätään. Tekoäly ei skarppaamisestaan huolimatta osoita lopulta järin suurta persoonallisuutta. Sarjan jokaista osaa tahkonneena toivoisi myös ratavalikoiman räväkämpää uudistamista. Muutama tuore ympäristö, kuten Sveitsin jylhissä maisemissa kiemurteleva rata, tuo sillekin sektorille sentään jotain uutta. Lisäksi uramoodin hioutumisesta huolimatta yksinpeli muuttuu jossain vaiheessa tasapaksuksi puurtamiseksi. Rahaa ja autoja jaetaan niin avokätisesti, että motivaatio maailmankiertueen jatkamiseen uhkaa välillä ehtyä.\nForza Motorsport 4 onnistuu kuitenkin parantamaan erinomaisesta edeltäjästään niin selvästi, että sen voi julistaa jo tässä vaiheessa vuoden ajopeliksi – ehkä jopa koko konsolisukupolven kovimmaksi maantienielijäksi. Gran Turismo 5:ssä on oma vahva viehätyksensä, mutta länsimaalainen kilpakumppani loistaa erityisesti hiotumman ja käyttäjäystävällisemmän kokonaisuuden ansiosta. Laadukasta sisältöä on kahden levyn julkaisussa älytön määrä. Turn 10:n uutukainen kuuluu jokaisen autoista kiinnostuneen pelaajan hyllyyn paraatipaikalle.\nErittäin informatiivinen arvostelu, j...\nIkilinkki Lähettänyt To 06.10.2011 - 15:08 käyttäjä Captain Absinth\nErittäin informatiivinen arvostelu, jonka perusteella hankin F4n vasta, kun halvalla saa "kaikki dlc:t mukana" editionin. Vähän sama viba mulla ku esim. Gears 3ssa. Varmasti hyvä peli, mutta loppujen lopuksi kokemus ei hurrrrjasti poikkea edellisestä osasta. Onko mukana muuten vielä sama NY-rata ilman mitään uudistuksia? Hiukan olen jo kyllästynyt siihen..\nFanatecin Forza Motorsport CSR -ratti...\nIkilinkki Lähettänyt To 06.10.2011 - 15:28 käyttäjä jwp\nFanatecin Forza Motorsport CSR -ratti tulikin jo varattua, ja onhan se hommattava pelikin.\nEn ole ratalistaa vielä nähnyt, mutta...\nIkilinkki Lähettänyt To 06.10.2011 - 19:01 käyttäjä J+\nEn ole ratalistaa vielä nähnyt, mutta käsittämätöntä tunarointia, jos taas joutuu pääosin ajamaan samoja ratoja kuin edellisissä versioissa. Minulle ainakin uusia ja erilaisia autoja tärkeämpää on se, että radat on mielenkiintoisia. Noita edellisiä on pelattu jo ihan riittävän montakymmentä tuntia.\nNew York (onneksi) loistaa poissaolol...\nIkilinkki Lähettänyt To 06.10.2011 - 19:10 käyttäjä Tero Lepistö\nNew York (onneksi) loistaa poissaolollaan nelosessa. Olihan tuo aikanaan komean näköinen, mutta äärimmäisen tylsä, joten saikin jäädä unholaan.\nUramoodissa pääpaino tuntuu muutenkin olevan oikeilla moottoriradoilla. Viimeksi moneen kertaan ajettavat etappikisat alkoivatkin toden teolla ärsyttämään. Eli parempaan päin on menty. Uutena kokonaisuutena nähdään Sveitsin lisäksi ainakin Hockenheim (en ainakaan muista, että olisi ollut aiemmin).\nHyvalta kylla kuullostaa mutta taitaa...\nIkilinkki Lähettänyt Pe 07.10.2011 - 14:08 käyttäjä Kalmis\nHyvalta kylla kuullostaa mutta taitaa jaada valista talla kertaa. Ei vain jaksa noita samoja ratoja uudestaan vaantaa.\nIkilinkki Lähettänyt Ke 12.10.2011 - 12:13 käyttäjä fagge\nvain kymmenkunta uutta autoa edellise...\nIkilinkki Lähettänyt Ma 24.10.2011 - 11:20 käyttäjä Anonyymi (ei varmistettu)\nvain kymmenkunta uutta autoa edelliseen osaan verrattuna(ilman DLC:tä) autovistassa vain muutama hassu auto ja rivals mode vain livessä, niin eipä tällä ole paljoa tarjottavana kolmen edellisen Forzan omistajalle. ehkä vuoden päästä, ale-laarista tai käytettynä.\nPeli on ihan hyvä, mutta kun vähän pi...\nIkilinkki Lähettänyt To 31.05.2012 - 12:57 käyttäjä itarumaa\nPeli on ihan hyvä, mutta kun vähän pintaa kiilottaa niin huomaa että ongelmia pelissä on myös. Tekoäly, vaikeustason puute/heittely ja samojen ratojen tahkoaminen koko ajan. Lisäksi tavoitteiden puute häiritsee.\nTukee Kinectiä. Kiitokset arvostelukappaleesta Microsoftille.\nForzaa, pizzaa ja Gameria\nFIFA 12 (10.10.2011 - 00:00)\nDriver: San Francisco (10.10.2011 - 00:00)\nForza Motorsport 4 (06.10.2011 - 00:00)


Taijan kutomukset: Lahjoja (lopussa arvonta)\nLähettänyt Taija K klo 13.22\nHyvä kysymys. Mä nimittäin mietin tätä aamulla, kun olin lankakaupan alessa, netissä. Jätin sitten tilaamatta ja päätin, että ensi vuonna ostan lankaa ainoastaan suunniteltuihin töihin ja niin että entiset olisivat valmiina. Ei siis enää lisää lankavarastoa eikä kamalasti keskeneräisiä töitä. Kun mulla tahtoo ne vanhimmat jäädä roikkumaan keskentekoisiksi liian kauaksi aikaa.\nHmmm... 2010 tulee luultavasti neulevuotena olemaan kiireinen, kuten aiemmatkin vuodet. Yritän ainakin olla ostamatta lisää lankaa, ja pyrin myös tekemään vähän isompia töitä - kuten puseroita - että saisin noita entisiäkin kulutettua pois. Tällä menolla meinaan elinpäivätkin loppuvat ennen kuin lanka! ;-)\n29. joulukuuta 2009 klo 16.06\nEnsinnäkin, aivan ihana myssynen!\nMun neulevuosi on ollut...opettavainen! Olen oppinut hirmuisesti uusia juttuja ja päässyt hiplailemaan upeita neuleihanuuksia.\nOlen ehkä ollut vähän hillitympi kuitenkin lankaostoksissani kuin ennen.\n(hillitympi...en hillitty. köh)\n29. joulukuuta 2009 klo 16.37\nMy main objective is to knit something for myself. Maybe a hat. Before that I have to finish a snowman, my son's hat, and decide on a baby sock pattern and knit them. I'm in the middle of crocheting a birdie like you made and a pair of cushion covers. I don't want to think about the rest! Hyvää Uuttaa Vuotta.\n29. joulukuuta 2009 klo 16.39\nVarmaan tulee neulottua puseroita sekä sukkia, huiveja yms. kuiten muinakin vuosina. Tärkein tavoite ensi vuodelle on saada isoäidinneliö-peitto valmiiksi :)\nKevääksi neuloisin jonkun ihanan puuvillaisen neuleen, mieluiten pystykauluksella. Kesällä tytöille jotain bolerotyyppistä juttua. Syksyllä asusteita ja talvella villatakkia...\nkunhan saisi ensin nuo nykyiset joskus valmiiksi..!\nLangat on ostettuna kahteen tunikaan, itselle. Pikkulapselle jotakin kesäksi ja ensi talveksi. Ja neuleliinoja tietysti! Jos sais neulottua joululahjoja jo hyvissä ajoin, vaikkapa kesällä. Uskokoon ken tahtoo;)\nLankaa hankin vain kun tiedossa on mitä siitä tulee, en hamstraa mitään. Ja kirjovirkkauksen haluaisin oppia, sitä piti kokeilemani jo viime kesänä, vaan kun oli niiiin kiire, heh.\nHyvää loppuvuotta ja mukaavaa uutta vuotta.\n29. joulukuuta 2009 klo 17.06\nIK ilmestyy Ameriikassa, joten taisit virkata New Yorkiksi. Niillä on meinaan Lontoossa eri termit tai siis samat termit tarkoittaa eri asioita... Kivaa ;)\nEnsi vuonna haluan neuloa itselleni pari kivaa neuletakkia. Saman paksuisia kuin Tangled Yoke, eli sellaisia takin alle meneviä. Heti alkuvuoteen tartten myös lapaset tai parit, koska tänään hukkasin kaksi vasenta (päällekkäin olivat). Huivituttaisi myös... Haluan myös sukkia, kaikki ovat päättäneet hajota yhtä aikaa... Ja kehrätä, kehrätä oikein paljon! Ties vaikka sitä uskaltaisi myydä omaa lankaansa ;)\n29. joulukuuta 2009 klo 17.16\nKiva kysymys! :) Vuonna 2010 toivon olevani rohkeampi ja kokeilevani uusia tekniikoita ja malleja. Haaveilen myös oppivani vihdoinkin kirjoneuleen jalon taidon. Lankaosotoksiin suhtaudun maltilla ja hankin laatua määrän sijaan. Tällaista :) .\n29. joulukuuta 2009 klo 18.09\nMinun neulevuoteni tulee olemaan sellainen, että neulon lankavarastoani pois, ostan vain erittäin pakottavissa tapauksissa lisää lankaa, esim. jos pitää neuloa tytölle pipo eikä kutittamatonta lankaa löydy itseltä. Saas nähdä kuinka käy...:)\n29. joulukuuta 2009 klo 18.15\nJaa a, jopa onkin vaikea kysymys. Eiköhän tärkein asia ole, että käsien ja sormien nivelet vielä ensi vuoden (ainakin) antaa minun kutoa. Muuten varmaan aika samalla tavalla, kuin loppumassa oleva vuosikin. HYötyneuleita, eli lapasia ja sukkia yms. Vaatteita tehdään tarpeen ja inspiraation iskiessä, välillä hemmottelen itseäni neulomalla huiveja, joista jo on ylitarjontaa. JOtain hauskoja neleitakin olis kiva tehdä...\nOikein hyvää vuotta 2010 Sinulle!\nEnsiksi joku pipo, sillä tammikuu on Pääasioiden kuu. Mustat villatakkilangat odottavat auringon kiipeämistä korkeammalle.\nKirjoneulelapaset ovat myös aatoksissa.\nJa samoin kuten moni muukin; minäkin aion neuloa lankavarastoa pienemmäksi.\n29. joulukuuta 2009 klo 18.41\nEipä ole sen kummempia suunnitelmia tulevallekaan vuodelle, ehkä voisin neuloa vähän enemmän ja suuritöisempiä neuleita kuin tänä vuonna. Nyt meni ihan peruslinjalla. Kasvivärjätyt langatkin huutelevat laatikosta pääsevänsä sukiksi ja huiveiksi.\n29. joulukuuta 2009 klo 19.46\nHieno pipo! Ensi vuoden suunnitelmissa on totaalinen langanostolakko marraskuisiin messuihin asti ja lankavarastosta neulominen. Itselle neuletakki, lapsille Pikkuveli-takit, pipoja, huiveja, lapasia, sukkia... aika samaa rataa kuin tänäkin vuonna. Mosaiikkitekniikan haluaisin oppia, ehkä otan sen haasteeksi neuleolympilaisiin?\n29. joulukuuta 2009 klo 20.00\nMyssy on totisesti upea:)\nMinulla on toiveissa tehdä kuten Pelagiallakin ainakin muutama isompi työ, neuletakkeja kun saisi vaikkapa edes sen kaksi tehtyä, niin olisin kovin onnellinen. Toinen toive on, että pohtisin vastedes sen toisenkin kerran ennen kuin nappaan langan matkaani. Nyt loppuvuonna se on onnistunut, toivottavasti myös ensi vuonna.\nUudenvuoden lupaukseni voisi vaikka olla, että 2010 aloitan joululahjaneulomisen ajoissa! Tänävuonna kävi niin, että suunnitelmia olisi ollut triplaten siihen nähden, mitä ehti toteuttaa.\nMelko samaan malliin muilta osin jatkuu neulominen, eli pieniä poikien neuleita omille lapsille ja jos jossain välissä itsellekin jotain kivaa ennättäisi tekemään. :)\nJa tietty sitä toivoisi vuodesta lankaisaa, kun ei se pukkikaan tänävuonna langoilla muistanut... ;D\nNäin tuoreena neulebloggaajana aion ensi vuonna sukeltaa entistä syvemmälle netin ihmeelliseen neulemaahan :).\nAiemmin olen pitänyt kesäisin neulepaussia, mutta tänän kesänä voisi neuloa jotain kevyttä puuvillaista.\nOlisi myös kiva keskittyä neulomaan enemmän itselle ja tyttärille, tähän asti suurin osa neulomuksista on tullut tehtyä lahjaksi.\nJa bai tö wei, aivan ihana blogi sinulla! (en muista että mitä kautta olen tämän blogisi bongannut. Olen saattanut myös ihastella ja kehuskella blogiasi jo aiemminkin, mutta tulkoon nyt sitten kehuja uudelleen ;) )\nPitäisi saada valmiiksi keskeneräiset neuleet, vaikka uusia lankoja jo sormet himoitsisivatkin. Olisi kesken yksi villajakku, puuvillabolero, puuvillainen kesätunika, Ikarus-huivi ja Kaimei-sukat.\nOnneksi en ole ainoa, jota keskeneräiset työt kutsuvat!\n29. joulukuuta 2009 klo 21.32\nTänä vuonna olen tehnyt erilaisia sukkia. Ensi vuonna toivoisin saavani aikaan isompia neuleita, kuten villatakkeja, vaikka huivilankojakin on aika monet odottamassa. Tavoitteena on pienentää lankavarastoa, vaikkei se mikään valtavan iso olekaan.\nMukavaa tulevaa neulevuotta sinulle.\n29. joulukuuta 2009 klo 22.21\nVuosi 2009 oli minulle todella hyvä! Sukkia tikuttelin hieman alle 50 paria, eli ei ihan paria per viikko. nyt tänä vuonna rohkenin kuitekin tekemään myös huiveja, Revontuli on POP! Neule puolella vuosi oli todella hyvä!\nNeulevuosi, jaa'a tarkoitus olis kutoa mahdollisimman paljon pois noita jo ostettuja lankoja. Muutaman neuletakin varmaan teen ja aatoksissa olis myös neulemekko..Nähtäväksi jää tuleeko lopulta valmiiksi asti muuta kun sukkia ja huiveja :D\n30. joulukuuta 2009 klo 9.39\nVoisin kuvitella, että 2010 neulon vähemmän kuin ennen, koska työt vievät aikaa. Toivottavasti tulen kuitenkin ostamaan lankoina enemmän luksusta, koska töiden takia siihen on varaa. Todennäköisesti jatkan edelleen linjalla, että neulon kaikkea, mutta sukat varmaan pysyvät ykkösenä.\n30. joulukuuta 2009 klo 9.51\nToivottavasti ehdin ensi vuonna neulomaan yhtä paljon kuin tänä vuonna...tai vaikka enemmänkin :-D\nSuunnitteilla huivia, neuletakkia, ranteenlämmitintä, sukkaa. Sekä sukuun tulevalle uudelle perheenjäsenelle pitäisi keksi jotain neulottavaa. Tavoitteena on tutustua enemmän uusiin lankoihin :-)\nHyvää uutta neulontavuotta sinulle!!\n30. joulukuuta 2009 klo 10.26\nEnsi vuonna olen neulomisen suhteen hyvin itsekäs. Tänä vuonna alle 20% valmistuneista neuleista oli itselle. Ensi vuonna muille menee ehkä se 20%. Langanostolakon pistin itselleni päälle, joten toivon vuoden lopussa lankavaraston pienentyneen hurjasti ja antaneen näin tilaa uusille ihkulangoille.\nNeulerikasta vuotta 2010!\n30. joulukuuta 2009 klo 10.48\nJaa-a, millainen neulevuosi tämä tulee olemaan. Aika näyttää. Ainakin neulon edelleen ja kaiken aikaa, toivottavasti vielä enemmän kuin tänä vuonna. Haluaisin myös neuloa langoista, joita en ole ennen neulonut. Rowan on yksi unelma, joka saattaa toteutua piankin.\nMukavaa uutta neulevuotta myös sinulle!\n30. joulukuuta 2009 klo 11.52\nNo olen asettanut itselleni haasteen olla ostamatta lankaa: varastot tursuaa lankaa ja ne täytyy siis neuloa pois.\nAion tehdä paljon neuleita itselleni (niihinhän sitä lankaa on hamstrattukin!) eli pari yläosaa, useat sukat on ainakin luvassa.\nElokuussa palaan töihin ja jo etukäteen jännitän kuinka se vaikuttaa neulomiseeni, olen ollut kotona vuodesta 2005 lasten kanssa.\n30. joulukuuta 2009 klo 12.30\nTavoitteenani neulevuodelle 2010 olisi kutoa heti ensimmäisellä kerralla sopivan kokoista. Teen varmuuden vuoksi herkästi hiukan liian isoa ja sitten harmittaa, kun vaate roikkuu. Auttaisikohan tähän asiaa kokeilutilkkuihin keskittyminen? Itselleni teen varmasti jotakin punaista ja sitten sukkia ja vamttuita aina välillä varastoon. Lisäksi Revontulihuivin ohje on tulostettuna ja lanka on mietinnässä.\nHyvää neulevuotta 2010 kaikille!\n30. joulukuuta 2009 klo 15.06\nNeulevuosi 2010 on Wollmeise-vuosi. Ai miksikö? nokun sitä on jonkun verran...\n30. joulukuuta 2009 klo 16.39\nEnsi vuonna on tarkoitus tehdä ainakin joku pääasia ja sitten tahtoisin kokeilla Tuulian metodia.\n30. joulukuuta 2009 klo 19.48\nEnsinnäkin sinulle itsellesi onnekasta ja käsityörikasta vuotta! :)\nJa mitä minun 2010-neulevuoteeni tulee, niin pääpiirteissään tuo mahtaa jatkua entisen kaltaisena. Siis kudon mitä kulloinkin huvittaa, yleensä pieniä töitä kuten sukkia ja lapasia. Isompia töitä tullee tehtyä kai muutama huivi. Ja nyt tuli mieleeni, että voisin yrittää saada tehtyä itselle pitkään haaveilemani February Ladyn.\n30. joulukuuta 2009 klo 20.23\nMinulla on varastossa kauan marinoitua lankaa, sukiksi, lapasiksi, myssyiksi ja itselleni hartiahuiviksi. Taitaa sieltä löytyä myös keriä mattolankaa, joista voisin kutoa pienen maton ja monia keriä virkkauslankoja pitsiliinoiksi. Ei siis tarvitse käydä lankakaupassa; toivottavasti muistan tämän!\nVaikea sanoa mitä neule vuosi 2010 tuo tullessaan. Tarkoituksena olisi saada aikaiseksi enemmän isoja töitä kuin kuluneena vuonna.\nSamoin yritän pitää kiinni jo tämän vuoden päätöksestä etten anna minkään keskeneräisen työn ufoutua kaappiin jos työ ei enään inspiroi siinä on jotain vikka niin tuskin se inspiroi vuoden kuluttuakaan joten turha sitä on kappiin tunkea vaan voi reilusti purkaa. Nyt kun kaikista ufoista on päästy eroon(osa jopa valmistuikin, osa purettiin) en niitä halua uusia.\n31. joulukuuta 2009 klo 9.37\nOsallistun Ravelryn tempaukseen, jossa neulotaan 10 huivia vuoden aikana. Joten siinäpä sitä onkin ohjelmaa ja muutamat sukat vielä kaupanpäällisiksi.\nHuiveja, tietenkin *virn* Nyt olen päättänyt neuloa vain sellaista, mikä sattuu itseäni huvittamaan. Vaikkapa sitten se kolmaskymmeneskahdeksas huivi :)Ei pakkopullaa, ei puoliväkisin pakotettuna lupailtuja tilausjuttuja. Nyt vaihdan vapaalle...\nOikein iloista ja leppoisaa neulevuotta 2010 sinullekin !\nAikuisten sukkia pitäisi tehdä lisää. Ja pitsineuletta voisi opetella. Nämä on niitä isi-juttuja. Saa nähdä toteutuuko.\nKeskeneräiset työt pitää saada päätökseen, muuten on huono omatunto koko vuoden.\nMinulla on tarkoitus kokeilla jotain uusia lankoja ainaisen Novitan sijasta. Mitä ne ovat, sitä en tiedä vielä.\n31. joulukuuta 2009 klo 23.43\nMinä aion kasvattaa lankavarastoani joka ei kovin iso vielä ole, ja neuloa niin monta neulepaitaa/tunikaa/t-paitaa että joku onnistuu. Dropsin uusimmasta mallistosta ainakin muutaman, lisäksi pitsihuiveja joita olen tehnyt vasta yhden ja sekin on kesken, ja tänä vuonna aion aloittaa joululahjat ajoissa. Niin kuin joka vuosi. Köh köh.\n1. tammikuuta 2010 klo 0.53\nJa siis lankavarastoa on tarkoitus kartuttaa jollain muulla kuin Novitalla! :)\nHmm.. Minä yritän olla ostamatta lankaa ja suunnitelmissa olisi alkaa "tuhomaan" lankavarastoa.. Elikkä sitä langan haalinna sijaan täytyisi jotain tehdäkkin. Ja niitä suunnitelmiahan on.. muttei oikeanlaista lankaa.. :/\nKorvaläppä myssy, pitkä neuletakki jos rohkenen moiseen urakkaan.., sukkia, sukkia ja lisää sukkia, huiveja, torkkupeitto.\n2. tammikuuta 2010 klo 16.50\nLankavaraston pienennys on taas ajankohtaista, kun vaan keksisi, miten se tehdään. To Do -listalla on edelleen monta työtä. Alkuvuodesta teen ainakin vauvaneuleita.\n2. tammikuuta 2010 klo 17.01\nMulla on tarkoitus pienentää lankavarastoani edelleen, mutta ostan kyllä lankaa tarvittaessa eli neulevuosi 2010 tulee olemaan vaihteleva. uutta ja vanhaa ja sitten jotain vihreää...\nHyvää neulevuotta sinullekin\nOikein hyvää ja onnellista vuotta 2010 sinulle! Päivityksesi pipo on komea!\nToivon uuteen käsityövuoteen rentoutumista, mukavaa ajanvietettä ja neulomisen myötä myös läheisten ja ystävien ilahduttamista. Käsitöitä teen sen verran kun tuntuu hyvältä, en enempää tai vähempää etukäteen mieti sen määrää, vaan toivon laatua. Ja se laatu ei tarkoita sitä kuinka iso tai pieni käsityö on. Oman terveys (käsi ja sen kestäminen) menee ensisijalle, sitten ilo ja tarve. Lankoja ostan jos tekee mieli ja talous sen kestää :)\nHyvää tätä turoetta vuotta!\nItse koetan neuloa jotain itselleni, ehkä pipon, ehkä kämmekkäät ja vaikka säärystimet. Toisaalta haluaisin haastaa itseäni kokeilemaan taas itselleni uusia lankoja ja tekniikoita, kovin olen vielä tietyllä tapaa aloittelija neulomispuuhissa. Tuppaan jämähtämään tiettyihin malleihin ja töihin. (nimim. jotain 7-8 Mattipipoa viime vuonna värkännyt).\nPaljon olisi innostavia malleja lehdissä ja netissä. Siskonpojillekin voisi villaiset kypärämyssyt tekaista, ja viimein neuloa sukat magic loopilla ja/tai kärjestä aloittaen. Olisiko tssä tavoitteita tätä vuotta ajatellen?! :)\nJes, ehdinpäs! :)\nEn ole sen kummemmin alkavaa vuotta suunnitellut, mutta toki jotakin on haaveena. Pinaattitunika on puikoilla, mohairmekkoa (sitä suuren käsityölehden) harkitsen seuraavaksi. Ja jotain pientä kivaa häihin. :)\n2. tammikuuta 2010 klo 23.23\nMeidän seurakunta järjestää lapasten suunnittelu ja neulomiskilpailun. Ainakin muutamia Laurin lapasia tulee suunniteltua ja neulottua. Aikaa on helmikuun loppuun.\nVirkkauksen puolelle menee, kun Qvidi Mina kurssilla pitäisi saada takki valmiiksi.\n2. tammikuuta 2010 klo 23.38\nMinun neulevuoteni 2010 on rento, stressitön. Annan itselleni luvan neuloa fiiliksen mukaan. Yksi juttu kuitenkin - liikaa ei saa olla keskeneräisiä yhtä aikaa. Liian monet ufot lentelemässä nimittäin stressaavat minua. Semmoinen 3 - 4 keskeneräistä on vielä ok.\n2. tammikuuta 2010 klo 23.48\nTänä vuonna olisi tarkoitus kaivaa kaikki keskeneräisyydet esiin ja tehdä ne loppuun. Lisäksi olisi tarkoitus saada valmiiksi vielä päänsisässä olevia neuleita, joihin langat on jo hommattu.


B o t u l i n u m t o k s i i n i h o i d o n t e h o j a h a i t t a v a i k u t u k s e t - PDF\nDownload "B o t u l i n u m t o k s i i n i h o i d o n t e h o j a h a i t t a v a i k u t u k s e t"\n1 B o t u l i n u m t o k s i i n i h o i d o n t e h o j a h a i t t a v a i k u t u k s e t Syventävien opintojen kirjoitelma Helsingin yliopisto Lääketieteellinen tiedekunta Tuomas Rosberg Ohjaaja Seppo Kaakkola, Neuroklinikka\n2 Sisällys Tiivistelmä... 1 Johdanto... 1 Terapeuttinen botulinumtoksiinin käyttö... 1 Rakenne ja vaikutusmekanismi... 2 Käyttöaiheet kirjallisuudessa... 3 Fokaaliset dystoniat... 4 Segmentaalinen ja yleistynyt dystonia... 7 Hemifakiaalispasmi... 7 Spastisuus... 8 Muut indikaatiot... 8 Annostus... 9 Haittavaikutukset Aineisto ja menetelmät Potilaiden ja hoitojen määrät Menetelmät Tulosten esittäminen Tutkimuksen piiriin kuuluminen Tulokset Demografiset tekijät Annokset Vastearvion tarkistaminen Vaste koko aineistossa ja eri diagnoosiryhmissä Annoksen ja vasteen riippuvuus Elektromyografian käyttö Haittavaikutukset Pohdinta Lähteet... 23\n3 Tiivistelmä Kyseessä on havainnoiva, retrospektiivinen tutkimus 231:n potilaan vasteesta botulinumtoksiini A (btx A) -pistoshoitoon ja haittavaikutusten esiintyvyydestä eri indikaatioilla. Lisäksi tarkastellaan annostusta, käyntien määrää ja väliaikaa btx A - hoidossa. Tärkein tulos on havainto haittavaikutusten epätasaisesta jakautumisesta. Käden dystonioiden hoitokäynneistä 39 %:iin liittyi sairaskertomukseen kirjattu haittavaikutus. Blefarospasmin ja Meigen oireyhtymän ryhmässä haittavaikutuksia kirjattiin 14 %:ssa, hemifakiaalispasmissa 9 %:ssa, kervikaalisessa dystoniassa 4 %:ssa ja muissa indikaatioissa 3 %:ssa käynneistä. Tuloksia hoidon vaikuttavuudesta ei voi yleistää johtuen menetelmällisistä puutteista. Johdanto Terapeuttinen botulinumtoksiinin käyttö Ensimmäinen botulinumtoksiini A:n (btx A) käyttöaihe oli karsastuksen hoito injektioilla silmänliikuttajalihaksiin (1). Clostridium botulinum -bakteerin tuottama potentti neurotoksiini annostellaan lihakseen, jolloin se heikkenee ja surkastuu väliaikaisesti (2). Btx A:n terapeuttinen käyttö on sittemmin laajentunut luurankolihasten hyperaktiviteettitilojen, pääasiassa dystonisten liikehäiriöiden hoitoon (3). Annosteltavat btx A -määrät ovat nanogrammaluokkaa. Annosta mitataan biologisen aktiivisuuden mukaan hiiriyksiköissä (mouse units, MU). Yksi hiiriyksikkö on Swiss-Webster-kannan g naarashiirten intraperitoneaalinen, puolet koeeläimistä tappava annos (LD50). Valmisteiden toksisuutta on tutkittu myös apinoilla, joilla LD50 on luokkaa 40 MU/kg. (4) Hoitoannoksilla ei ole vaaraa systeemisestä myrkytystilasta, botulismista (5). 1\n4 Rakenne ja vaikutusmekanismi Botulinumneurotoksiineja erotetaan seitsemän serotyyppiä, joita merkitään kirjaimilla A:sta G:hen. Toksiineja tuottavat Clostridium-suvun bakteerit, joista maaperässä yleinen Clostridium botulinum on valjastettu tuottamaan toksiinia lääketieteelliseen käyttöön. (6) Btx A -molekyyli on n. 150 kd painoinen, kahden peptidiketjun muodostama proteiini (7). Kaikki serotyypit estävät asetyylikoliinin vapautumista ääreishermopäätteistä ja aiheuttavat velttohalvauksen (8). Ne estävät kalsiumin sisäänvirtauksen laukaiseman asetyylikoliinin vapautumisen solunsisäisistä vesikkeleistä (6), hajottamalla vesikkelien eksosytoosissa välttämättömiä proteiineja (7). Asetyylikoliinin vapautumisen esto on palautumaton, mutta lihaksen toiminta palautuu kuitenkin viikoissa kuukausissa aksonien kasvattaessa uusia motorisia päätelevyjä (2). Hyvin pientenkin pitoisuuksien halvaannuttavan vaikutuksen selittää H-ketjun sitoutuminen motorisen hermopäätteen reseptoriin. L-ketju siirtyy solun sisään ja toimii proteolyyttisena entsyyminä solulimassa. (7) Eri serotyypeillä on eri kohdeproteiinit. Btx A hajottaa SNAP-25 (synaptosomal associated protein of 25 kd) -proteiinin presynaptisessa solukalvossa estäen vesikkelien fuusion solukalvoon ja näin asetyylikoliinin eksosytoosin. (9) Toksiini vaikuttaa voimakkaimmin aktivoituneisiin motorisiin päätelevyihin. Tämä selittää tahdonalaisesti toimivien hermopäätteiden toimintakyvyn kohtalaisen säilymisen oireilevien, jatkuvasti aktivoituvien estyessä (10). Vaikka injektiot annetaan paikallisesti, mitattavia btx A -pitoisuuksia on koeeläimillä todettu keskushermostosta. Btx A tai jokin sen osa siirtyy keskushermostoon retrogradisella aksonikuljetuksella. (6) Käytännössä haittavaikutuksia seuraa toksiinin levitessä paikallisesti viereisiin lihaksiin tai kohdelihaksen liiallisesta heikkenemisestä (11). 2\n5 Käyttöaiheet kirjallisuudessa Mahdollisten indikaatioiden lista on laajentunut nopeasti, mutta yleisesti botulinumtoksiini-injektioita pidetään ensisijaishoitona fokaalisissa dystonioissa (12). Dystonia on neurologinen oire, jolle on tyypillistä tahdosta riippumaton, jatkuva tai spasmodinen (kouristuksenomainen), samanlaisena toistuva lihastoiminta, joka aiheuttaa pakkoliikkeitä tai -asentoja. Dystonia voi affisioida mitä tahansa luurankolihasta, ja sen jakautuminen voi olla fokaalista, segmentaalista, unilateraalista tai yleistynyttä. Yleensä dystonia ilmaantuu ensin fokaalisena yksittäiseen ruumiinosaan, esim. silmäluomeen, ja saattaa siitä levitä viereiseen ruumiinosaan, esim. kasvolihaksiin, segmentaaliseksi dystoniaksi. Etenkin lapsuusiässä alkava dystonia voi levitä useisiin lihasryhmiin eri puolilla kehoa. Tällaista muotoa kutsutaan yleistyneeksi dystoniaksi. Unilateraalista, vain toiseen ruumiinpuoliskoon rajoittunutta dystoniaa kutsutaan hemidystoniaksi. (13) Etiologian mukaan dystoniatilat jaetaan primaarisiin eli idiopaattisiin ja sekundaarisiin eli symptomaattisiin. Primaariset jaetaan edelleen sporadisiin ja hereditaarisiin. Yleisin primaarisen dystonian muoto on aikuisiällä alkava, sporadinen, fokaalinen dystonia, esim. blefarospasmi. (14) Useimmiten dystonian syy on tuntematon. Sporadista muotoakin potevien suvussa tavataan essentiaalia vapinaa ja muita fokaalisia dystonioita muuta väestöä useammin. Aiemmin dystoniaa pidettiin hysteerisenä sairautena. Psykiatrinen hoito lääkkein, psykoterapian tai käyttäytymisterapian avulla ei kuitenkaan muuta taudin kulkua. (2) Dystonian tyypillisiin löydöksiin kuuluvat elektromyografialla todettavissa oleva vastavaikuttajalihasten pitkittynyt, yhtäaikainen supistuminen (15) ja liikekäskyn leviäminen muihinkin kuin kyseisestä liikkeestä vastaaviin lihaksiin (16). Blefarospasmissa on havaittu hermojohtumisen tutkimuksilla räpytysheijasteen yliärtyvyys (2). 3\n6 Korkeintaan neljäsosassa tapauksista voidaan todeta dystonian aiheuttanut tila tai tekijä (16). Sekundaarisesti dystonia voi seurata Wilsonin taudista, neurodegeneratiivisista sairauksista, myrkyistä, erilaisista aivoleesioista (trauma, aivohalvaus, tuumori tai muu kontralateraalisia tyvitumakkeita vahingoittava tilanne) ja sivuvaikutuksena sekä dopaminergisistä että antidopaminergisistä lääkkeistä (neuroleptien aiheuttama tardiivi dystonia). Osassa tapauksissa dystonian on todennäköisesti laukaissut perifeerinen trauma. (17) Sekundaarisissa dystonioissa taustalla olevan syyn selvitys ja hoito ovat ensisijaisia. Keinoja ovat esim. neuroleptien vähittäinen lopetus tardiivia dystoniaa epäiltäessä, Wilsonin taudin seulonta seerumin keruloplasmiinimäärityksellä tai Parkinsonin taudin diagnostiikka (14). Fokaaliset dystoniat Torticollis l. kierokaula on kervikaalisen dystonian yleisin esiintymismuoto. Sen kuvaan kuuluvat tahattomat pään liikkeet tai kiertynyt pakkoasento. Kervikaalinen dystonia voi ilmetä myös symmetrisenä kramppina päännyökkääjälihaksissa (antecollis) tai niskalihaksissa (retrocollis). Oireeseen liittyy muita dystonioita useammin kipua. (18) Eräässä tutkimuksessa btx A -hoitoa saavat potilaat arvioivat oireensa vaikeutta asteikolla 0 4. Lisäksi tutkimuksessa arvioitiin hoitovasteen viivettä injektiosta, maksimaalista vastetta asteikolla 0 4, maksimaalisen vasteen kestoa ja vasteen kokonaiskestoa. Maksimaalisesta vasteesta vähennettiin pisteitä komplikaatioiden ilmaantuessa. 71 % kaikkiaan 205 potilaasta hyötyi huomattavasti hoidosta, ja kivuliaista potilaista 76 % raportoi kipujen helpottaneen lähes täysin. Maksimaalinen vaste kesti noin 11 viikkoa. (18) 4\n7 Tsuin ym. lumekontrolloidussa tutkimuksessa btx A -hoidon vaikutuksen mittaamiseksi kaksi lääkäriä pisteyttivät toisistaan riippumatta seuraavia muuttujia, joista laskettiin oireiden vakavuutta kuvaava oirepisteytys: A. Pitkäkestoisen pakkoliikkeen laajuus Kierto: 0 = ei lainkaan, 1 = <15, 2 = 15 30, 3 = >30 Kallistus sivulle: 0 = ei, 1 = <15, 2 = 15 30, 3 = >30 Taivutus eteen/taakse: 0 = ei, 1 = lievä, 2 = kohtalainen, 3 = vakava Yhteenlaskettu pisteytys = A B. Pitkäkestoisen pakkoliikkeen kesto 1 = vaihteleva, 2 = jatkuva C. Hartian kohoasento 0 = ei, 1 = lievä ja vaihteleva, 2 = lievä ja jatkuva tai voimakas ja vaihteleva, 3 = voimakas ja jatkuva D. Vapina Voimakkuus: 1 = lievä, 2 = voimakas Kesto: 1 = ajoittainen, 2 = jatkuva Voimakkuus x kesto = D Kokonaispisteytys = (A x B) + C + D Yhden hoitokerran jälkeen potilailta kerättiin lisäksi tiedot subjektiivisesta voinnista ja kivusta. Btx A -ryhmässä oirepisteytys pieneni plaseboon verrattuna tilastollisesti merkitsevästi. Lisäksi 53 % hoitoryhmän potilaista koki oireen helpottuneen ja kivuliaista 88 % raportoi kivun helpottaneen. (19) Blefarospasmi l. periorbitaalinen dystonia on tila, jossa molemmat silmät puristuvat voimakkaasti, toistuvasti tai jatkuvasti yhteen potilaan tahdosta riippumatta. Tauti affisioi useammin naisia kuin miehiä ja ilmaantuu kuudennella tai seitsemännellä kymmenellä. Ensioireet ovat usein silmien ärsytys, lisääntynyt räpyttely ja valonarkuus. Tyypillisesti spasmit pahenevat ajan myötä, johtaen usein toiminnalliseen sokeuteen. Sähköisesti stimuloitu ja rekisteröity räpytysheijaste on osoittautunut blefarospasmipotilailla normaalia herkemmin laukeavaksi. Blefarospasmin syyksi arvellaan tyvitumakkeiden neurokemiallista epätasapainoa. Blefarospasmin vaikeutta voi kuvata esim. seuraavalla luokittelulla: 1) sokea; 2) tarvitsee apua tutun ympäristön ulkopuolella; 3) itsenäisesti liikkuva, ei voi ajaa tai lukea; 4) itsenäisesti liikkuva, voi esim. lukea, ei pysty töihin; 5) ajoittain tai hiukan alentunut näkökyky; 6) normaali näkökyky. (2) Nykyisin btx A on ensijainen hoito (17). 5\n8 Oromandibulaaridystonia on leuan, huulien ja kielen fokaalinen dystonia. Pitkittyessään tauti aiheuttaa mm. hampaiden kulumista ja temporomandibulaarisen nivelen kulumaa bruksismin seurauksena. Btx A on tehokkain käytössä oleva lääke. Kohtuullinen ruoan pureskelun ja puheen paraneminen saavutetaan n. 70 %:lla potilaista. Hoidon teho on hiukan parempi suuta sulkevassa kuin avaavassa oireyhtymässä. (20) Käden dystoniat ovat usein toimintoriippuvaisia, eli oire ilmaantuu tiettyä toimintoa suorittaessa. Kirjoittajan krampissa tahattomat lihassupistukset häiritsevät tai estävät käsin kirjoittamisen, vaikka käsi toimii muuten normaalisti (21). Fokaaliset käden dystoniat aiheuttavat lihaskireyttä, käden hallinnan puutetta tietyissä tehtävissä, tahatonta sormien vääntymistä ja kipua (22). Kaksoissokeassa, plasebokontrolloidussa tutkimuksessa btx A helpotti kynän hallintaa 12 potilaalla 20:stä, plasebolla ei ollut vaikutusta. Kirjoitusnopeus parani seitsemällä potilaalla. (21) Vaikeammissa tapauksissa, joissa mukana on suuri määrä lihaksia, btx A:n teho on huono (23). Laryngeaalinen dystonia l. spasmodinen dysfonia on toimintoriippuvainen, fokaalinen dystonia äänihuulissa. Potilaan yrittäessä puhua äänihuulten liikuttajalihakset supistuvat tahdosta riippumatta, aiheuttaen äänenmuodostuksen häiriön. Suurimmassa osassa tapauksista äänihuulten lähentäjät supistuvat epätarkoituksenmukaisesti, jolloin ääni muuttuu kireäksi ja katkonaiseksi. (12) Noin kymmenesosalla potilaista äänihuulten loitontajien toiminta on häiriintynyt, jolloin ääni muuttuu kuiskaavaksi (24). Btx A -pistokset annetaan perkutaanisesti kilpi- ja rengasruston välistä elektromyografianeulan läpi. Yhdellä kerralla hoidetaan joko toisen tai molempien puolien lihaksia. Tekniikasta riippumatta puhekyky paranee %:lla hoidon aikana. (11) 6\n9 Segmentaalinen ja yleistynyt dystonia Meigen oireyhtymä on segmentaalinen dystonia, joka seuraa periorbitaalisen dystonian levitessä muihin kasvo- ja leukalihaksiin (2). Tila on siis yhdistelmä blefarospasmin ja oromandibulaaridystonian oireista, ja voi vaikeimmillaan levitä myös kieleen ja niskalihaksiin (16). Yleistynyt dystonia tarkoittaa jalkoihin tai toiseen jalkaan ja vartaloon + vähintään yhteen muuhun ruumiinosaan levinnyttä dystoniaa (16). Se luokitellaan alkamisiän mukaan, koska tämä on tärkein ennusteeseen vaikuttava tekijä. Mitä nuorempana sairastuu, sitä todennäköisempää on, että tauti kehittyy useisiin ruumiinosiin yleistyneeksi. (5) Ashkenazi-juutalaisilla tavattu, lapsuudessa alkava idiopaattinen torsiodystonia periytyy autosomissa dominantisti, ensioireet ilmaantuvat yleensä ylätai alaraajaan. Sen aiheuttaa pistemutaatio kromosomi 9:n alueella q Muitakin torsiodystonian muotoja esiintyy suvuittain. (25) Pieni osa torsidystoniapotilaista reagoi suotuisasti pieniin levodopa-annoksiin. Tälle hyvin harvinaiselle tautimuodolle on annettu nimeksi dopaherkkä dystonia (dopa-responsive dystonia). Kyseinen muoto periytyy autosomissa dominantisti, mutta penetranssi on epätäydellinen. (26) Tilan harvinaisuudesta huolimatta hoitokokeilua levodopalla suositellaan uusille dystoniatapauksille, erityisesti lapsille ja nuorille (14). Hemifakiaalispasmi Hemifakiaalispasmissa seitsemännen aivohermon alueella tapahtuu hyperkineettisiä, toonisia supistuksia unilateraalisesti (27). Tyypillisesti spasmit alkavat orbicularis oculi -lihaksessa potilaiden ollessa viidennellä tai kuudennella kymmenellään ja leviävät samalla puolella otsaan, poskeen ja kaulaan (platysmaan) useiden vuosien aikana. Oire pahenee usein potilaan ollessa hermostunut, mutta ei yleensä invalidisoi potilasta, jos toisen puolen näkö on riittävä. Sosiaalinen haitta voi olla suuri. Ainakin osa tapauksista johtuu seitsemännen aivohermon juuren 7\n10 puristuksesta ja mikroverenkierron heikkenemisestä takakuopan alueella. Kirurginen dekompressio voi olla näissä tapauksissa parantava hoito. (28) Vaste btx A -pistokseen kestää hemifakiaalispasmin pitkäaikaisessa hoidossa n. 15 viikkoa, kauemmin kuin blefarospasmissa (n. 13 viikkoa) tai Meigen oireyhtymässä (n. 12 viikkoa). (27) Spastisuus Spastisuus seuraa monista ylemmän motoneuronin vaurioista. Tärkeän aiheuttajan, CP:n satunnaistetut hoitotutkimukset ovat vaikeita järjestää oireiden heterogeenisyyden vuoksi. Kontrolloidut, satunnaistetut tutkimukset ovat tarpeen, mm. sen selvittämiseksi, voitaisiinko injektioilla vähentää myöhemmän kirurgian tarvetta (29). Btx A:lla hoidettiin yhdeksää ekstrapyramidaalioireista MS-potilasta kaksoissokeassa, plasebokontrolloidussa ja risteävässä tutkimuksessa. Potilailta pisteytettiin lihasjänteys, spasmien taajuus päivässä ja hygienian hoitoon tarvittava työ. Pistokset annettiin aina samoihin, anatomisen kartan avulla paikallistettuihin lihaksiin. Hoitokerran annos oli vakio 400 MU Botox ia. Kontrollit tapahtuivat kahden ja kuuden viikon kuluttua, kolmen kuukauden kuluttua potilaat saivat toisen injektiohoidon. Todettiin tilastollisesti merkitsevä spastisuuden vähenemä ja hygienian hoidon helpottuminen. Plasebolla ei ollut vaikutusta pisteytettäviin suureisiin. (30) 8\n11 Muut indikaatiot Karsastuksen hoidossa botulinumtoksiinilla on oma roolinsa, mutta se ei korvaa kirurgiaa, koska näköakselien pysyvä korjaus vaatisi toistuvia injektioita (2). Eräässä tutkimuksessa 61% erityyppisistä lasten karsastusoireista korjaantui lähes kokonaan (< 10 diopterin deviaatioon). Oire korjaantui kolmella neljäsosalla potilaista, joilla oli vähäinen deviaatio (10-20 D). Voimakas deviaatio ( D) korjaantui vain joka toisella. Tässä tutkimuksessa annostus vaihteli välillä 1,0 12,5 MU/kerta, riippuen karsastuksen vaikeudesta, edellisen injektion tehosta ja potilaan iästä sekä painosta. Seuranta-aika viimeisestä injektiosta oli keskimäärin 26 kk. (31) Muita btx A:n mahdollisia käyttöaiheita ovat essentiaali vapina, tic, kitalaen myoklonus, änkytys, kielen dystonia, Basedowin taudin silmäoireet, akalasia, virtsarakon dyssynergia, peräsuolen sulkijan toimintahäiriö ja kosmeettinen käyttö (12). Annostus Btx A:n annostus on vakiintunut pääasiassa kokemusperäisesti (32). Lisäksi kahden markkinoilla olevan btx A -valmisteen, Botox in ja Dysport in annostus on erilaista. Pearcen ym. koe-eläintutkimuksessa valmisteiden tappava annos (LD50) erosi 1,9- kertaisesti. Näin tarkistetuilla hiiriyksiköillä suoritetussa, kliinistä käyttöä simuloivassa vertailussa tehot poikkesivat vielä siten, että valmisteiden tehokkuudessa oli yhteensä 5,1-kertainen ero etiketissä ilmoitettuun yksikkömäärään nähden. (33) Kliinisessä kaksoissokkotutkimuksessa on todettu kolminkertainen ero etiketin yksikköä kohti kervikaalisen dystonian hoidossa (34). Kasvojen alueen dystoniatiloissa tavanomaisilla hoitoannoksilla (Botox 12,5 75 MU) vasteen voimakkuus ja kesto eivät riipu annoksesta pitkäaikaishoidossa (27). Käden dystonioissa annos lihasta kohti on n MU Botox ia (21). Kervikaalisessa dystoniassa pistos annetaan hoitokerralla keskimäärin neljään lihakseen, ja annos lihasta kohti on MU Botox ia (32) tai MU (11). Torticollispotilailla on 9\n12 havaittu selvä korrelaatio annoksen ja sekä toivotun että haittavaikutusten välillä (35). Huolimatta annostuksen erilaisuudesta, pitkäaikaishoidossa vasteen kesto kervikaalisessa dystoniassa ja blefarospasmissa on käytännössä sama, 15,5 vs 15,8 viikkoa (36). Elektromyografiaa käytetään kohdelihaksen tunnistamiseen laryngeaalisen dystonian (24) ja käden dystonioiden hoidossa rutiininomaisesti (37) tai kliinisen arvion mukaan (21). Torticollispotilailla EMG:aa käytetään tarpeen vaatiessa (23). Se ei lisää hoidosta hyötyvien potilaiden lukumäärää, mutta parantaa vasteen voimakkuutta ja kestoa (32). Annoksen ja vasteen suhdetta on tutkittu kervikaalisen dystonian hoidossa. Työssä oireet pisteytettiin Tsuin ym. (19) asteikolla. Annoksen kasvaessa vaste ja sen kesto paranivat. Suurempi annos johti kuitenkin haittavaikutusten yleistymiseen. Kipu väheni kaikilla annoksilla plaseboon verrattuna, ilman merkitsevää riippuvuutta annoksen suuruuteen. (35) Haittavaikutukset Haittavaikutukset ovat joko paikallisia tai systeemisiä. Paikalliset johtuvat verenpurkaumasta pistoskohdassa, kohdelihaksen liiallisesta halvaantumisesta ja toksiinin leviämisestä viereisiin lihaksiin (37). Systeemiset seuraavat lääkkeen leviämisestä verenkiertoon tai yliherkkyydestä, tai ovat epäspesifisiä (27). Oireeton haittavaikutus on toksiinin immunogeenisyydestä johtuva vasta-aineiden muodostuminen toksiinille. (23) Osa haittavaikutuksista on epäspesifisiä. Ainakin yhdessä lumekontrolloiduissa tutkimuksessa haittavaikutuksia ilmeni lähes yhtä usein hoito- ja lumeryhmissä (19). Kervikaalisessa dystoniassa haittavaikutuksien esiintyvyys kirjallisuudessa vaihtelee (19). Jancovicin ja Schwartzin tutkimuksessa komplikaatioita (mm. dysfagiaa) ilmaantui 15 %:ssa hoitokäynneistä (18). Kirjoittajat arvioivat, että komplikaatioille altistavia tekijöitä olivat ohutkaulaisuus ja useamman lihaksen 10\n13 (varsinkin m. sternocleidomastoideus molemmin puolin) injektio samalla hoitokerralla. Avoimessa tutkimusasetelmassa, jossa haittavaikutuksia kirjattiin toivotusta vaikutuksesta erillään, niskan heikkoutta esiintyi 44 %:lla potilaista ja dysfagiaa (nielemiskipua ja -vaikeutta) 31 %:lla (32). Kaikki haittavaikutukset olivat palautuvia. Blefarospasmissa btx A -hoidon yleisimpiä haittavaikutuksia ovat ptoosi, näön hämärtyminen, kyynelehtiminen ja paikallinen luomiturvotus. Blefarospasmi- ja torticollispotilaita sisältävässä, prospektiivisessa aineistossa haittavaikutuksia ilmeni 33 %:ssa blefarospasmin ja 27 %:ssa kervikaalisen dystonian hoitoja. (69/210 vs. 153/575). Haittavaikutuksien ilmaantuminen keskittyi ensimmäisiin hoitokäynteihin. (36) Oromandibulaarisen dystonian hoidossa sivuvaikutuksia esiintyy usein (17). Yleisin haittavaikutus on lyhytaikainen nielemisvaikeus. Avoimessa tutkimuksessa tämä haitta on seurannut 17 %:a hoitokäynneistä. (20) Käden dystonioissa btx A -hoidon haittavaikutuksena ilmenee hoidettujen ja viereisten lihasten liiallista heikkoutta (6/39 hoitoa)(22). Mainitussa tutkimuksessa toivotun vaikutuksen saavuttaminen johti aina jonkinasteiseen lihasheikkouteen. Annoksen potilaskohtainen sovittaminen, kerrasta toiseen samana pysyvä pistoskohta ja hoidon tavoitteen tarkka määrittely auttavat kirjoittajien mukaan haittojen ehkäisyssä. Karsastuksen hoidossa sivuvaikutuksina saattaa esiintyä mm. hoidon jälkeisiä kaksoiskuvia ja ptoosia (38). Vasta-aineiden muodostuminen saattaa johtaa vasteen heikkenemiseen tai katoamiseen (22). Vasta-aineet neutraloivat vapaan toksiinin koe-eläimissä, mutta eivät korjaa jo tapahtunutta halvausta (6). Vasta-aineita muodostaneet, hoitoon huonosti vastaavat potilaat ovat sairastuneet nuorempina, saaneet suurempia kertaannoksia ja suuremman kumulatiivisen annoksen (39). Toisessa työssä btx A 11\n14 kliinisessä käytössä aiheutti tavanomaisella testillä todettavia vasta-aineita 3 %:lle potilaista, he olivat saaneet yli 50 ng kumulatiivisen annoksen, ja hoitojen väli oli merkitsevästi lyhyempi kuin potilailla, jotka eivät ole immunisoituneet (40). Herkällä vasta-aineiden testauksella on todettu, että IgG-vasta-aineita toksiinille muodostuu yli puolella potilaista, suurimman osan säilyttäessä kuitenkin kliinisen vasteen hoidolle (41). Pienten lihasten hoidossa pienillä annoksilla tavataan hyvin harvoin sekundaarista vasteen huononemista (37). 12\n15 Aineisto ja menetelmät Potilaiden ja hoitojen määrät Tutkimusaineiston muodostavat HYKS:n Neurologian poliklinikalla btx A -hoitoa saaneiden potilaiden sairaskertomusmerkinnät. Tutkimusajankohtaan mennessä, alkaen, poliklinikalla oli hoidettu 231 potilasta btx A -pistoksin. Sairaskertomusmerkinnöistä kerättiin tietokantaan tiedot mm. demografisista tekijöistä, hoitokäynneistä, annoksesta, vasteesta ja haittavaikutuksista. Indikaatiot ja potilasmäärät olivat seuraavat: kervikaalinen dystonia (torticollis ja retrocollis) 134, hemifakiaalispasmi 40, blefarospasmi ja Meigen syndrooma 16, käden dystoniat 14, myokymia 6, dystonia nud 3, muu fokaalinen dystonia raajoissa 3, torsiodystonia 2, dystonia segmentalis 2, tremor capitis 2, orofakiaalidystonia 1, tardiivi dystonia 1, ataxia spinocerebellaris hereditaria 1, muiden aivoja affisioivien tautien aiheuttama spastisuus 5 (atyyppinen parkinsonismi, subduraalihematooman jälkitila, aivojen amyloidoosi, aivoinfarktin jälkitila, vaskulaariseen dementiaan liittyvä spastisuus) ja erilaisilla oirediagnooseilla 3 (synkinesia suspecta, symptomata extremitatis superioris dx nud, oik. varpaiden kramppi). Btx A:lla hoidettavien potilaiden käyntejä Neurologian poliklinikalla oli 1757, joista hoitokäyntejä Menetelmät Potilaista tilastoitiin mm. seuraavia demografisia tekijöitä: sukupuoli, ikä, työelämässä olo, sairastumisikä, diagnoosiviive ja muun diagnoosin olemassaolo. Lisäksi kirjattiin sukuanamneesi kaksiarvoisena muuttujana, joka sai arvon 1, jos sairaskertomus viittasi dystonian tai essentiaalin vapinan esiintymiseen potilaan suvussa. Muuten arvo oli 0. Sukulaisuuden astetta ei tilastoitu. Trauma-anamneesi kirjattiin myös kaksiarvoisena sen mukaan, oliko potilaalle sattunut oireilevan ruumiinosan huomattava trauma (luunmurtuma, niskan revähtymä autoonnettomuudessa tms.) ennen sairastumista. Aikaväliä ei rajoitettu eikä tilastoitu. 13\n16 Vastetta hoidolle arvioitiin seuraavalla asteikolla: 0 = oireet vaikeutuivat, 1 = ei vastetta, 2 = niukka, 3 = kohtalainen ja 4 = hyvä vaste. Vastemuuttuja sisältää potilaan, kirjaavan lääkärin ja aineiston kokoajan subjektiivisen arvion. Vaste arvioitiin kaikista käynneistä, joiden sairaskertomusmerkinnästä sai jonkinlaisen käsityksen hoitovaikutuksen voimakkuudesta. Vasteen kesto viikoissa arvioitiin, milloin mahdollista. Vastearvion tarkistamiseksi kervikaalisen dystonian hoitokäynneiltä laskettiin oireiden vakavuutta kuvaava pisteytys muunnetulla Tsuin ym. (19) menetelmällä. Retrospektiivisessä aineistossa täytyi soveltaa kerättäviä muuttujia. Oirepisteytys sisältää kirjanneen lääkärin ja aineiston kokoajan subjektiivisen arvion oireiden voimakkuudesta. Se on laskettu seuraavasti: A. Pään asento Kierto: 0 = ei mainittu tai ei ole, 1 = kiertosuunta mainittu Taivutus: 0 = ei mainittu tai ei ole, 1 = taivutus eteen tai taakse, 2 = taivutus eteen/taakse ja sivulle Yhteenlaskettu pisteytys = A B. Oire ajallisesti 0 = ei mainittu, 1 = vaihteleva, 2 = jatkuva C. Hartian kohoasento 0 = ei mainittu tai ei ole, 1 = hartia koholla D. Vapina 0 = ei mainittu tai ei ole, 1 = vapina ajoittaista, 2 = vapina jatkuvaa E. Kipu 0 = ei mainittu tai ei ole, 1 = kipu ajoittaista, 2 = kipu jatkuvaa F. Oireen vaikutus toimintakykyyn 0 = ei mainittu tai ei häiritse, 1 = lievästi häiritsevä, 2 = selvästi häiritsevä, 3 = funktion menetys Oirepisteytys = A + B + C + D + E + F, vaihteluväli Haittavaikutuksiksi luettiin kaikki merkinnät akuutista tapahtumasta pistoksen yhteydessä, esim. pyörtyminen, ja seuraavalla käynnillä kirjatut pitempiaikaiset tai viiveellä ilmenneet haittavaikutukset. Tietokantaan viedessä ei tehty arviota hoidon syysuhteesta haittavaikutukseen. Haittavaikutuksen vakavuutta arvioitiin sillä, johtiko se vastaanottoajan hankkimiseen tai sairaalahoitoon. Tilastollisessa käsittelyssä vastearvio, oirepisteytyksen muutos ja potilaiden elin- ja sairastamisaika oletettiin jatkuviksi muuttujiksi, ja niihin sovellettiin regressioanalyysia. Jakaumien vinous ja huipukkuus olivat suositelluissa rajoissa. 14\n17 Muut muuttujat testattiin Mann-Whitneyn nonparametrisella testillä. Poikkeukset menettelystä on mainittu tulosten vastaavissa kohdissa. Tulosten esittäminen Eri muuttujien tarkastelussa esitetään arvot sekä koko aineistossa että diagnoosiryhmittäin yleisimpien indikaatioiden mukaan: kervikaalinen dystonia, hemifakiaalispasmi, blefarospasmi/meigen syndrooma ja käden dystoniat. Näillä indikaatioilla annettiin 94 % hoidoista. Tutkimuksen piiriin kuuluminen Tutkimukseen sisällytettiin kaikki tiedot, jotka olivat sairaskertomuskansiosta saatavissa. Tutkimuksessa pidettiin mukana kaikki potilaat, riippumatta btx A -hoitojen määrästä, potilaan siirtymisestä muuhun hoitoon, muuttamisesta tai kuolemasta. Puuttuva tieto käsiteltävästä muuttujasta johti analyysista pois jäämiseen. Botox - ja Dysport -valmisteiden erilaisesta annostuksesta johtuen harvat hoidot Dysport illa (8 käyntiä) tai molemmilla samalla käynnillä tai määrittämättömällä valmisteella (14 käyntiä) suljettiin annosta koskevista laskuista pois. 15\n18 Tulokset Demografiset tekijät Potilaita luonnehtivia tekijöitä on esitetty taulukossa 1. Taulukko 1. Demografiset tekijät. Arvo/keskiarvo (prosenttiosuus/vaihteluväli). kaikki kervikaalinen dystonia hemifakiaalispasmi blefarospasmi/ Meigen sdr. käden dystoniat muut potilaiden määrä naisia 144 (62 %) 81 (60 %) 27 (68 %) 12 (75 %) 4 (29 %) 20 (71 %) eläkkeellä 92 (41 %) 47 (37 %) 21 (52 %) 10 (62 %) 4 (29 %) 12 (43 %) ikä tutkimushetkellä 53,8 (18 85) 48,7 (18 83) 60,5 (29 85) 59,3 (31 82) 50,0 (28 71) 50,5 (24 77) oireiden alkamisikä 44,4 (13 79) 37,5 (13 67) 53,2 (28 79) 48,1 (25 75) 41 (25 58) 42,2 (21 71) diagnoosiviive kk 36.0 (0 327) 28,8 (0 327) 36,1 (0 134) 42,6 (0 282) 54,4 (0 181) 61,5 (0 255) sukuanamneesi + 26 (11 %) 16 (12 %) 0 1 (6 %) 3 (21 %) 5 (18 %) traumaanamneesi + 41 (18 %) 25 (19 %) 0 1 (6 %) 5 (36 %) 7 (25 %) muu diagnoosi (76 %) 95 (71 %) 37 (96 %) 13 (81 %) 9 (64 %) 22 (79 %) Annokset Koko aineistossa keskimääräinen Botox -annos oli 74 MU. Aloitusannos oli keskimäärin 56 MU. Myöhemmillä käynneillä annos kasvoi, ollen jatkohoidossa keskimäärin 78 MU. Keskimääräinen annos ja vaihteluväli diagnoosiryhmittäin on esitetty taulukossa 2. 16\n19 Vastearvion tarkistaminen Kervikaalisen dystonian käynneillä, joista saatiin vastearvio ja oirepisteytys, vastearvio ja pisteytyksen muutos korreloivat keskenään käänteisesti erittäin merkitsevällä tasolla (hoitoja 979, p<0,01). Vastearvion parantuessa siis oirepisteytys pieneni. Vaste koko aineistossa ja eri diagnoosiryhmissä Koko aineistossa vastearvio ensimmäiselle btx A -pistokselle oli keskimäärin 2,6 asteikolla 0 4. Jatkossa se oli keskimäärin 2,9. Vastearvio eri diagnoosiryhmissä on esitetty taulukossa 2. Taulukko 2. Hoitoja kuvaavia muuttujia diagnoosiryhmittäin. Arvo/keskiarvo (prosenttiosuus/vaihteluväli). kaikki kervikaalinen dystonia hemifakiaalispasmi blefarospasmi/ Meigen sdr. käden dystoniat muut Botox -hoitoja kpl hoitokäyntien väli viikkoa 16,8 (1,0 233) 15,4 (1,0 233) 21,8 (1,6 68,1) 21,8 (7,4 157,0) 17,4 (7,4 62,1) 17,4 (1,0 82,9) hoitoja/potilas 5,8 7,5 3,6 5,0 2,7 3,1 Botox -annos 74,4 (2,5 400) 88,1 (25 200) 16,2 (5 30) 40,4 (20 150) 25,3 (10 50) 49,3 (2,5 400) vaste (0 4) 2,90 2,75 3,55 3,43 2,36 3,00 haittavaikutuksia (%:ssa hoidoista) annos, kun haittavaikutus haittavaikutuksen saaneiden pääluku 81 (6 %) 39 (4 %) 13 (9 %) 11 (14 %) 15 (39 %) 3 (3,4 %) 62,8 93,8 17,9 38,0 28,9 69, Annoksen ja vasteen riippuvuus Vastearvio ja Botox -annoksen suuruus korreloivat keskenään kervikaalisen dystonian (n=979, puuttuu 115, p<0,01) hoidoissa. Korrelaatio tutkittiin regressioanalyysilla, molemmat muuttujat oletettiin jatkuviksi. Kyseisessä ryhmässä niukka, 17\n20 kohtalainen tai hyvä vaste liittyi hiukan keskimääräistä suurempaan (89 MU), puutteellinen vaste puolestaan pienempään annokseen (78 MU). Blefarospasmin ja Meigen oireyhtymän ryhmässä vasteen ja annoksen korrelaatio oli käänteinen (n=80, puuttuu 15, p=0,03). Muissa diagnoosiryhmissä ei ollut tilastollisesti merkitsevää korrelaatiota. Vasteen kestoa ei voitu lainkaan arvioida n. viidesosassa hoitokäynneistä. Hoitokäyntien väliaika puolestaan ei korreloinut btx A -annoksen kanssa missään diagnoosiryhmässä tilastollisesti merkitsevällä tasolla. Elektromyografian käyttö Botox -pistokset annettiin EMG-ohjauksessa 156 kertaa. EMG oli käytössä vain kervikaalisen ja käden dystonioiden ryhmissä sekä ryhmässä muut. Kervikaalisen dystonian hoidossa annos EMG-ohjauksessa oli hiukan pienempi kuin annos ryhmässä keskimäärin (n=979, p<0,01). Muissa ryhmissä ei ollut merkitsevää eroa. EMG:n käyttö ryhmittäin on esitetty taulukossa 3. Taulukko 3. EMG-ohjaus. Arvo/keskiarvo (prosenttiosuus) ryhmä kervikaalinen dystonia käden dystoniat muut Botox -hoitoja kpl annos kaikissa hoidoissa MU 88,1 25,3 49,3 EMG-ohjaus (%:ssa hoidoista) 98 (10 %) 29 (74 %) 29 (33 %) annos EMG-ohjauksessa MU 76,6 24,4 48,7 Haittavaikutukset Hoitokäynnin jälkeen ilmenneitä haittavaikutuksia oli kirjattu sairaskertomukseen 85 (6 %:ssa hoidoista), tavallisimpina pistosalueella ilmenevät haittavaikutukset. Yleisin oli silmäluomien toiminnan häiriö (ptoosi tai silmien kuivuminen) 19 kertaa. 18


Erikoistu monikulttuurisuuden asiantuntijaksi! – Diakonia-ammattikorkeakoulu\nKategoriat: Ajankohtaista, Erikoistumiskoulutukset\nErikoistu monikulttuurisuuden asiantuntijaksi!\nTarvitsetko työssäsi monikulttuurista ja kansainvälistä osaamista? Ilmoittaudu Monikulttuurisuuden asiantuntijan (40 op) erikoistumiskoulutukseen! Hakuaika on 15.9.–31.10.2021.\nDiakonia-ammattikorkeakoulun järjestämä Monikulttuurisuuden asiantuntijan (40 op) erikoistumiskoulutus tarjoaa välineitä monikulttuurisen ja kansainvälisen työn ammattilaisena toimimiseen.\nKoulutuksessa perehdytään muun muassa maahanmuuttotyössä tarvittavien valmiuksien syventämiseen, kotoutumista edistävien palveluiden suunnitteluun, kulttuuritietoisiin työkäytäntöihin, monikieliseen viestintään ja monikulttuuristen työyhteisöjen johtamiseen ja kehittämiseen.\nKoulutuksen suorittanut Minttu Tarkiainen kokee saaneensa koulutuksesta kilpailuvaltin työelämään. Tarkiainen on koulutukseltaan sosionomi (YAMK), ja hän on työskennellyt mm. lastensuojelussa ja turvapaikanhakijoiden vastaanottotyössä.\n– Asiakkaani hyötyvät siitä, että pystyn entistä paremmin auttamaan heitä navigoimaan järjestelmässämme ja tukemaan heitä syrjintätilanteissa. Olen saanut koulutuksesta runsaasti työkaluja myös kohtaamistyön kehittämiseen, Tarkiainen kertoo haastattelussa.\nKoulutus on hyödyllinen henkilöille, jotka työskentelevät monikulttuurisuuden ja kansainvälisyyden tehtävissä julkishallinnossa, järjestössä tai yrityksessä.\nSeuraava koulutus alkaa 27.1.2021 ja loppuu 15.12.2022.\nKoulutus toteutetaan verkko-opintoina, joihin sisältyy aikaan sidottuja opetusjaksoja verkossa, vertaisryhmätyöskentelyä, itsenäistä etätyöskentelyä sekä työpaikalla toteutettava kehittämistehtävä. Koulutus on mahdollista suorittaa työn ohessa.\nHakuaika koulutukseen on 15.9.–31.10.2021. Koulutuksen hinta on 2 000 euroa (alv. 0 %). Summan voi maksaa yhdessä tai kahdessa erässä.\nLue lisää koulutuksesta ja hae mukaan!