Varattu koira: PIPARKAKKU (Pörröjengi) - Rescueyhdistys Kulkurit ry - Matkalla kotiin! - Kulkurit.fi\nPörröjengin pentujen emo hylättiin Clatestin kylään viimeisillään raskaana noin vuosi sitten. Seuraavana päivänä koira synnytti seitsemän pientä pentua, joista viisi olivat narttuja ja kaksi urosta. Eräs kyläläinen päätyi pitämään emon ja urospennut itsellään ja Carmen tarjoutui ottamaan narttupennut huomaansa Carpen tarhalle. Siellä ne ovat nyt pandemiatilanteesta johtuen odottaaneet adoptio-ohjelmaan pääsyä kokonaisen vuoden. Pörröjenginläiset eli Pompula, Piparkakku, Pimu, Pimpula ja Prima pääsevät kuitenkin vihdoin aloittamaan kodinetsinnän Kulkurien adoptio-ohjelmassa.\nPiparkakku on nyt noin vuoden ikäinen narttukoira. Yhdessä sisarustensa kanssa se asustelee Carpen tarhan sisäpihalla noin 15 koiran laumassa ja pennut ovat siinä mielessä onnekkaita, että ovat saaneet elää vapaina ja saaden positiivisia ihmiskohtaamisia. Vieraiden ihmisten saapuessa tarhalla, tuleekin Piparkakku sisaruksineen iloisesti heitä vastaan ja ottavat vierailijat vastaan reippaasti ihmisseurasta ilahtuneina.\nLuonteeltaan Piparkakku vaikuttaa avoimelta ja tasapainoiselta nuorelta koiralta. Se on ihmisläheinen, sosiaalinen ja hakee aktiivisesti rapsutuksia ja läheisyyttä paikalla olevilta ihmisiltä. Piparkakulle ihmisen läheisyys ja huomio on selvästi todella tärkeää ja se näyttää tämän suureleisesti nousemalla ihmistä vasten ja pusuttelemalla. Piparkakku ei arastele kosketusta tai vieraiden huomiota ollenkaan.\nPiparkakku vaikuttaa leikkisältä koiralta, jolle voisi sopia hyvin vaikka joku hauska harrastus. Piparkakku saattaa innostuessaan myös leikkisästi hiukan hammastella. Energiaa Piparkakulla riittää ja se arvostaisikin tulevassa kodissaan varmasti reipasta ulkoilua ja yhdessä puuhailua oman ihmisen kanssa.\nPiparkakku on tarhalla jokseenkin tarkka resursseistaan ja puolustaa ruokaa toisilta koirilta. Tämä on hyvä ottaa huomioon varsinkin, mikäli tulevassa kodissa asustaa ennestään muita lemmikkejä. Piparkakku ei vaikuta haukkuherkältä koiralta, eikä se yhdy muiden tarhan koirien haukkukuoroon.\nKooltaan Piparkakku on noin 60 cm korkea ja 25 kilon painoinen.\nIhana Piparkakku on tänään varattu omaan kotiin!\nIloinen, supersosiaalinen Piparkakku oli heti vastassa Carpen tarhalla lokakuussa vierailevia aktiivejamme. Se on todella innoissaan vieraista ja seuraileekin näiden mukana kaikissa puuhissa kerjäten huomiota, herkkuja ja rapsutuksia. Piparkakku on Pörröjengin avoimin ja energisin tyyppi, jonka hartain toive selvästi on saada leikkiä ja pusutella oman ihmisen kanssa. Nyt Piparkakulta vain puuttuu se oma ihminen, missä hän on?\nPiparkakulle lisättiin myös uusia kuvia ja video.\nPörröjengin Piparkakku aloitti kodinetsinnän Kulkurien adoptio-ohjelmassa.\nPiparkakku saapuu Suomeen steriloituna, asianmukaisesti rokotettuna, ulko- ja sisäloishäädettynä ja testattuna useiden sairauksien varalta. Lisäksi Piparkakku on mikrosirutettu ja sillä on EU-lemmikkipassi. Rescueyhdistys Kulkurit ry kuuluu Responsible Rescue-sitoumukseen ja noudattaa sitoumuksen kriteereitä koirien maahantuonnissa.\nPiparkakun yhteyshenkilönä toimii Stefanie Lindroos\nPiparkakku ja kaverit 10/2021\nPimu ja Piparkakku 8/2021\nPiparkakku ja Carman 8/2021


Näytä vastaamattomat viestit | Näytä aktiiviset viestiketjut Tänään on 24 Syys 2018 12:47\n[ 546 viestiä ] Mene sivulle Edellinen 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ... 28 Seuraava\nPutkonen 3 sivua sitten:\n"'Putkosen mallissa' esitetään enemmistön kielen dominanssin olevan pääsyynä kielenvaihtoon."\n21 Huhti 2016 23:50\nJoo, näin se onkin! Enemmistön kielen dominanssi on PÄÄsyy, mutta ei suinkaan se ainoa mahdollinen syy kielenvaihdossa. Pienempikin osuus on mahdollinen kunhan se on suhteessa vanhaan väestöön riittävän suuri. Pääsyyllä tarkoitin siis sen kielen vaihtumisen aiheuttavan asian suurinta todennäköisyyttä, jonka omaa nimenomaan enemmistön kieli. 49,99%:akin kelpaa\n22 Huhti 2016 00:00\nPrestiisiin liittyy tämäkin ilmauksesi: jos uuden kielen oppimalla saa edun, jota ilman jää, ellei uutta opi\nEli sinä kuitenkin hyväksyt prestiisin, mutta jostain syystä kuvittelet vastustavasi sitä? Ehkä et ole täysin ymmärtänyt käsitteen sisältöä...\nMikä ei ole tieteellinen termi? Laimeneminen?\nTietenkin kieli voi vaihtua niin kuin aikalainen(?) havainnollisti. Silti tiedetään tapauksia, joissa vähemmistön kieli on päässyt valtaan. Sosiolingvistien mukaan tällaisia tapauksia yhdistää vähemmistökielen korkea prestiisi.\nKuvitteletko todella, että voit tuosta vain perstuntumallasi kiistää prestiisin vaikutuksen ja väittää, että jokin ihan muu tekijä aiheutti kielenvaihdot? Osaamatta edes ehdottaa mikä sellainen muu tekijä voisi olla!\n(Ja kuten edeltä selvisi, sinäkin tunnustat prestiisin, vaikket tajunnut sitä prestiisiksi.)\n22 Huhti 2016 00:09\nEli jätät tilaa myös prestiisille, hienoa!\nMitä vähemmistöisempi kieli on, sitä voimakkaamman prestiisin se tarvitsee päästäkseen valta-asemaan, ja vastaavasti mitä suurempi kielienemmistö on, sitä vähemmän se tarvitsee prestiisiä sulauttaakseen kielellisesti vähemmistöt.\nMäärän pitää kuitenkin olla "huomattava" eikä joku kourallinen prestiisihenkilöitä isohkossa yhteisössä riitä siihen. Prestiisillä selityksenä on jotenkin "hätä keinot keksii"-maku. On ollut "hätä" keksiä joku keino, minkä avulla kieli on vaihtunut.\nKourallinen ei tietenkään riitä mihinkään.\nPrestiisimalli perustuu sosiolingvistiseen analyysiin: se on ollut ainoa tekijä, joka on yhdistänyt sellaisia kieliä, jotka ovat vähemmistöasemasta päätyneet valta-asemaan. Millä perusteilla epäilet tätä tulosta? Mikä muu tekijä sinusta paremmin selittäisi kyseiset kielenvaihdot kuin prestiisi?\n22 Huhti 2016 00:11\nOpetuspäätös on se, mitä kieltä vanhemmat puhuvat lapsilleen. Esimerkiksi Suomeen muuttaneiden ihmisten lapset osaavat yleensä aina myös vanhempiensa kieltä, siitä huolimatta, että ympäristössä ei puhuta sitä vaan suomea. Tätä tilastofaktaa ei nytkään voi kumota yksi kertomasi vastakkainen tapaus, jossa vanhemmat eivät ole onnistuneet opettamaan lapsilleen omaa kieltään (vai omia kieliään?).\nVanhemmat tekevät siis opetuspäätöksen: opettavatko he oman kielensä lapsilleen samalla kun nämä oppivat ympäristönsä kieltä, vai hylkäävätkö he oman kielensä ja kasvattavat lapsistaan pelkästään ympäristön kielen osaavia? Jossain vaiheessa kielenvaihtoprosessissa saavutaan sellaiseen sukupolveen, jonka opetuspäätös tältä osin poikkeaa edeltävien (kaksikielisten) sukupolvien opetuspäätöksestä.\n22 Huhti 2016 00:18\nMistäs se prestiisi tähän minun kommenttiini mielestäsi ilmestyi? Lykkäät nyt omia juttujasi minun viesteihini. Kirjoitin edellä, että vähempikin tulokkaiden osuus kuin 50,0001% eli enemmistö riittää kielen vaihtumiseen. Ilman prestiisiä. Sen prestiisisisi voit lykätä minun kommenteistani vaikka hevon pers-tiisiin.\n22 Huhti 2016 00:19\nJos enemmistö on pääsyy muttei ainoa, niin silloin jää tilaa muille selityksille kuten prestiisille.\nKertoisitko, miksi ja millä perusteella sinä kuvittelet vastustavasi prestiisiselitystä? En usko että oikeasti vastustat sitä; näyttää että olette vain ymmärtäneet sen jotenkin väärin...\n22 Huhti 2016 00:23\nTarkoitat siis vanhempien päätöstä itsensä kanssa siitä heidän itsensä kotonaan käyttämästään kielestä. Joo, tämä on ihan loogista. Mitä lapset lopultakin alkavat ykköskielenään puhua, onkin jo ihan eri asia. Lasten ykköskieleksihän tulee kaikesta huolimatta se ympäristön kieli. Kakkos-ja kolmos-, neloskielet voivat sitten olla näitä vanhempien kieliä.\nTunnen täällä Itävallassa yhden perheen, jossa Brasiliasta kotoisin oleva portugalinkielinen äiti ja saksankielinen itävaltalaisisä päättivät puhua lapsilleen vain englantia. Minusta ei mikään valtavan hyvä päätös puhua lapsille keskinkertaisen tasoista kaikille vierasta kieltä oudolla aksentilla. Onneksi lapset ovat tässä tapauksessa kuitenkin kohtalaisen älykkäitä ja pystyvät kompensoimaan sen omituisen päätöksen aiheuttamat -no minusta suorastaan- haitat...\n22 Huhti 2016 00:33\nEi puhuttukaan kumoamisesta, vaan että esimerkkitapaus selittää huonosti prestiisiä. Tulkitset usein toisten kirjoituksia mustavakoisesti.\nKun nyt olet aiemmassa viestissä kertonut jopa mistä päin niitä ruotsalaisia rannikolle muutti, niin on kai kuitenkin selvää, että siinä oli väestösiirto. Oikeastaan prestiisiä ei tässä edes tarvitse pohtia, kun emme tiedä väestöjen suhteita, ehkä ruotsalaisia oli enemmistö. (Ja kuka ties sama asutusaalto meni nykyisen kielirajan yli, mutta sulautui enemmistönä oleviin suomalaisiin, prestiiseistä välittämättä.) Vastaavasti kerrot, että myöhempinä vuosisatoina ruotsi ei levinnyt sisämaahan, koska sinne ei mennyt tarpeeksi ruotsalaisia siemeneksi. Eli väestösiirtoa sisämaahan ei enää ollut.\nTämä koko rantaruotsin kuvio voidaan siis selittää väestösiirroilla ja niiden puutteilla. Eikä tarvita mitään lisävipuja tyyliin prestiisi. Sitä joko oli tai ei, mutta pääselityksenä riittää väestösiirto.\nPrestiisin vaikutusta on turha selittää, kun ei siinä ole epäselvää. Ero koskee sitä, kuinka suuri vipuvaikutus prestiisillä näyttäisi olevan verrattuna vaadittuun väkimäärien suhteeseen. Esimerkkien tapauksissa vipuvaikutus on ollut pieni.\n22 Huhti 2016 00:40\nNiin laimeneminen ei ole tieteellinen termi. Laitoin sen selvennykseksi, siltä varalta ettet ole lukenut koko ketjua.\nJoo siis siinä mielessä prestiisi toimii. Silti sen konkreettinen mallintaminen on jäänyt kaikilla meillä täällä kirjoittavilla ja tietoa muualtakin etsineillä tekemättä ja siksi se on huono peruste.\nVäittelyteknisesti toki huono kommentti minulta. Heitin sen väärään paikkaan.\nKerro niitä esimerkkejä missä vähemmistö on pääsyt prestiisiin ansiosta kieliherruuteen.\nLaimenemismalli selittää paremmin kielenvaihdon kuin prestiisi. Siis yleensä aluksi enemmistö, josta se sitten jatkaa kielellisenä enemmistönä, mutta koko ajan kielentuojien geenit vähenevät.\nKielenvaihdon mekanismeja tässä on yritetty pohtia. Ei niitä prestiisiä puoltavia hyviä esimerkkejä ole tullut sinultakaan. Miten se voisi olla tapahtunut Lapissa? Laimenemalla selittyy, miten prestiisillä?\n22 Huhti 2016 00:42\nKyseessähän on kielenvaihtoprosessi, jossa toisen kielen siirtäminen lapsille katkeaa, ja tällöin kyse on nimenomaan vanhempien päätöksestä olla opettamatta "turhaa" kieltä lapsilleen. "Turhaksi" kieli muuttuu silloin, kun ympäristön toista kieltä pidetään paljon arvokkaampana ja yksinäänkin riittävänä, eli sillä on korkea prestiisi.\nPrestiisi liittyy siis oikeastaan hetkikohtaisesti ajatellen vain siihen hetkeen, jolloin opetuspäätös on negatiivinen, eli tämän sukupolven tälle lapselle (eikä myöhemmillekään) ei enää vaivauduta opettamaan vanhempien ja isovanhempien omaa kieltä. Tämä pistehän voi olla vaikka lapsikatraan keskellä: esikoiselle vielä opetettiin isovanhempien kieli, koska nämä eivät osanneet niin hyvin ympäristön toista kieltä, mutta kun mummu sitten heittää ämmänlänget nurkkaan, kamelin selkä katkeaa eikä kuopukselle enää opetetakaan suvun alkuperäistä kieltä.\nNykymaailmassa tällaisia erikoisia opetuspäätöksiä varmasti tulee... Jos isä ja äiti puhuvat jo keskenään eri kieliä eikä kumpikaan ole alueen pääkieli, niin silloin kansainvälinen yleiskieli englanti ehkä nousee vaihtoehdoksi. (Kunhan osaisivat sitä hyvin.)\n22 Huhti 2016 00:48\nPääpiirteissään näin minäkin sen hahmotan.\nPyyntiväki halusi tietysti itse pitää metsästysmaansa ja kala-apajansa, eikä luovuttaa niitä ulkopuolisille. Pyynti-maajussi-tulokkaat puolestaan varmaan halusivat pyyntipaikkoja, mutta jos homma meni rauhanomaisesti, niin tehtiin kompromissi. Tulokasperheet asettuivat kylään, mutta ensimmäinen sukupolvi ei osallistunut pyyntiin, vaan hoiti oman elinkeinonsa. Osapuolet vaihtoivat tuotteita, ja ehkä maataloustuotteita vastaan sai vähän kalastaakin. Seuraavan sukupolven seka-avioliittojen jälkeläisissä roolit sekaantuivat, nyt oli etnisestä taustasta riippumatta maajusseja ja kalastusoikeuden perineitä eli käytännössä yhdistelmäammatin harjoittajia. Sitä seuraava sukupolvi oli pelkästään tätä sekatalousväkeä.\nEsim. tekstiilikeramiikassa asuttiin ikiaikaisilla pyyntiin soveltuvilla asuinpaikoilla, mutta hoidettiin samalla karjaa ja vähän viljeltiinkin. Sopii miettiä, omaksuttiinko sivuelikeinomaatalous knowhow'n siirtona, vai tuliko se uralilaisten tulokkaiden mukana.\n22 Huhti 2016 01:01\nMiksi esität esimerkin, jota prestiisiteoria selittää huonosti, ellei tarkoituksenasi ole kyseenalaistaa koko prestiisimalli? Ja sehän tässä tosiaan näyttää olleen tarkoituksesi... Pitääkö alkaa kaivella lainauksia viesteistäsi?\nVäestöliike ei tarkoita väestönvaihdosta. Kaikkiin kielten leviämisiin liittyy aina jonkinasteinen väestöliike.\nGeenien perusteella kuitenkin ruotsalaisten vaikutus rannikollakin oli vähäinen - ruotsinkieliset pohjalaiset ovat selvästi lähempänä suomenkielisiä eteläpohjalaisia kuin ruotsalaisia.\nKuten olen toistellut, väestöliike ja prestiisi painavat molemmat vaakakupeissa - kumpikaan ei toimi tyhjiössä.\nMillä perusteella? Ruotsinkieliset pohjalaiset ovat tiettävästi ruotsalaisimpia ruotsinkielisistämme, ja silti lähempänä suomenkielisiä osaväestöjä kuin ruotsalaisia.\nMutta hyvä että tunnustat nyt kuitenkin prestiisivaikutuksen todellisuuden.\n22 Huhti 2016 01:02\n1500-lukua edeltävät asiakirjat ovat vähäisiä, joten tässä jää avoimeksi, minkä tietojen perusteella nimien tiedetään vaihtuneen ja mitä se paljastaa kielisuhteista. Montaako taloa nimen vaihdos on koskenut, onko nimen vaihdos koskenut myös puhekieltä vai onko se vain kirjurin itsekseen tekemä käännös, ovatko asukkaat vaihtaneet kieltään vai onko taloon muuttanut uusi toiskielinen omistaja, onko naapurustoon perustettu uusia ruotsinkielisiä tiloja, jolloin kylän kielisuhteet olisivat keikahtaneet ihan enemmistön voimin. Näillä tiedoilla tästä ei oikein vielä saa toimivaa esimerkkitapausta.\nSelityksesi mukainen asutuksen heikkous pätee vain Keski-Pohjanmaan sisäosissa. Ja vaikka prestiisi olisi vaikuttanut "vain" 1700-luvun puoliväliin, niin olisi siinä silti ollut ihan riittävästi aikaa näyttää kyntensä, 500 vuotta. Tässä ajassa ruotsi olisi voinut levitä Vaasasta Etelä-Pohjanmaan lakeuksille, Turun saaristosta Varsinais-Suomeen, Kymijoelta Viipurin Karjalaan sekä rannikkoa pitkin kahdesta suunnasta Satakuntaan, Pietarsaaresta Pohjois-Pohjanmaalle ja Luulajasta Tornioon. Kuitenkin ruotsinkielen levikki jökötti paikoillaan.\n22 Huhti 2016 20:11\nTulkitset usein toisten kirjoituksia mustavakoisesti.\nJos haluat etsiä tukea etelärannikon ruotsin prestiisistä, niin sinun pitäisi ensin kohtuullisen uskottavasti osoittaa, mikä oli siellä ruotsalaisten maahanmuuttajien osuus väestöstä. Oliko 1:100 vai jotain muuta. Tältä pohjalta voidaan tutkia, saataisiinko tästä tukea uralilaiseen kaupustelijaprestiisiin.\n22 Huhti 2016 21:05\nJa mikähän mahtoi olla prestiisiväestön suhde muuhun väestöön? Paljonko prestiisiväkeä alkutuottajayhteisö eli talonpojat pystyvät ylipäänsä elättämään?\nOngelmana tässä prestiisiin liittyvässä kielenvaihdossa on tosiaankin se seikka, että maatalousyhteisö ei pystynyt elättämään prestiisiväkeä kovin suuria määriä.\nPapeilla nyt oli usein suuri oma maatila ja nämä tekivät joskus omaakin bisnestä, mutta alkutuottajien eli talonpoikien oli kuitenkin huolehdittava näiden palkasta. Virkamiehet ja sotilaat korpraalin arvosta ylöspäin saivat elantonsa talonpojilta kerättävien verojen kautta, suurelle määrälle porvareita ei riittänyt määrättömästi asiakkaita ja isolle käsityöjoukolle tekeleittensä ostajia. Prestiisihenkilöt jäävät tästä syystä automaattisesti yhteisön vähemmistöön.\nPrestiisillä on vaikutusta kielenvaihtoon mielestäni lähinnä vain yksilöllisellä tasolla silloin kun henkilö esim. haluaa päästä ammattiin, jossa on hyvä palkka ja korkea arvostus eli prestiisiä ja joutuu sen takia opettelemaan uuden kielen. Hyvänä esimerkkinä tästä ovat vauraiden talonpoikien papeiksi koulutetut pojat.\nVielä yksi prestiisikielen leviämisen jarruttaja:\nYhteisön pienten lasten kaikkein tärkein kontaktiryhmä heti vanhempien ja sisarusten jälkeen oli maatilojen palkalliset eli palvelusväki.\nMelkein joka pikkutilallakin tarvittiin renkiä ja piikaa, suuremmissa taloissa näitä oli useita. Rengit ja piiat olivat usein talonpoikien jälkikasvua ja kuuluivat siitä syystä usein paikkakunnan suomenkieliseen väestöön.\nRuotsinkielisten prestiisihenkilöjen lapsille tuli minun mielestäni tästä syystä usein suomi ensimmäiseksi kieleksi, vaikka prestiisivanhemmat olisivatkin tehneet sen Jaskan "opetuspäätöksen" puhua näille ruotsinkieltä. Minusta "puhumispäätös" olisi osuvampi, sillä ykköskielen oppimiseen tämä päätös ei vaikuta. Toki tällaiset lapset ruotsiakin osasivat, mutta suomi oli näille ykköskieli, koska näiden ainoa saavutettavissa oleva "miniyhteisö" oli juuri tämä talon palkoillisto, rengit ja piiat, joilta nämä omaksuivat sen tärkeimmän kielensä.\nVain siinä tapauksessa, että tilan palkoilliset olisivat olleet ruotsinkielisiä, ehkä nuoria isäntäväen sukulaisia, lasten ensimmäiseksi kieleksi olisi tullut ruotsi. Ehkä tilalla asui lisäksi vielä "loisia" ja käsityöläisiä. Käsityöläiset olivat maaseudulla usein suomenkielisiä talonpoikien jälkeläisiä.\n22 Huhti 2016 22:43\n23 Huhti 2016 11:31\nHäh? Miksi ne olisi pitänyt elättää? Eivätköhän tulokkaat ole olleet ihan kykeneviä itsekin elättämään itsensä, joko pyynnillä tai kaupankäynnillä. Vai pidätkö heitä keskiajan tyyppisinä loisina, kuten piispa tai paroni, joka kiersi talosta taloon hotkimassa "ansaitsemansa" veronsa mahaansa?\nTämä liittyy "uudenaikaiseen" elämismuotoon. Silti ruotsinkielisen yläluokan kohdalla käsittääkseni palvelusväen kanssa ei välttämättä kauheasti hengattu. Saattoi olla kunnia-asia olla osaamatta rahvaan kieltä ja toimittaa asiansa kaksikielisen välikäden (pehtoori, hovimestari jne.) kautta.\nKuitenkin muiden säätyjen kuin talonpoikaiston, samoin kuin sivistyneistön kieli oli ruotsi aina kansalliseen heräämiseen ja fennomaniaan saakka. Sitä ennen suomenkielislähtöiset "säätynousseet" suvut ruotsinkielistyivät aina nopeasti: opetuspäätös johti siihen, että vanhempien kakkoskieltä "palikkaruotsia" opetettiin lapsille, ja kun seurusteltiin vain ruotsinkielisten säätyjen kanssa, ympäristö tuki lasten ruotsin oppimista.\nTällaiseen prestiisitilanteeseen liittyi siis samalla kommunikointipiirin rajoittuneisuus.\n23 Huhti 2016 11:52\nMinä kirjoitin ruotsinkielen leviämisestä Suomessa. Jatkossa mainitsin mm. papiston, virkamiehistön ja porvariston eli aikahaarukkana oli vuodet n. 1100-1800.\nJos tässä nyt kuitenkin on jotakin epäselvää, niin koetan vähän tarkentaa edellistä viestiäni:\nKeitä nämä n.s. prestiisihenkilöt olivat?\na) papisto: talonpojat maksoivat näille palkkaa luontaistuotteiden muodossa: voita, rukiita jne. ja myöhemmin luultavasti rahassakin. Pappi viljeli siinä sivussa tosin maatakin ja piti karjaa.\nPappeja oli kuitenkin yhteisössä hyvin pieni määrä. 2 tavallisesti. Kirkkoherra ja kappalainen.\naateliston olisi ollut mahdotonta elää ilman rahvaan näille antamia edellytyksiä. Sitävastoin rahvas eli suuri enemmistö olisi kyennyt elämään ilman aatelistoa\nAatelistoa yhteisössä korkeintaan muutama kappale ja suurimmassa osassa Suomen yhteisöjä (1100-1800) ei yhtään\nrahvas eli suuri enemmistö maksoi epäsuorasti virkamiehistön palkan verojen muodossa\nVirkamiehiä yhteisössä muutama kappale tai ei yhtään\nd) sotilaat korpraalin arvosta ylöspäin\nnäiden palkkaan ja määrään ja pätee sama kuin virkamiehiin\nkauppiaat ansaitsivat elantonsa myymällä tarvikkeita yhteisölle.\nkauppiaiden lukumääränkin oli oltava pieni johtuen siitä, että he tarvitsivat tietyn määrän ostajia pystyäkseen elämään kaupanteollaan. Tästä syystä yhteisön suuren enemmistön oli muodostuttava ostajista\nnäihin pätee sama kuin kauppiaisiin\nasiakkaita oli oltava suuri määrä ennenkuin yksittäinen räätäli tai suutari pystyi ansaitsemaan elantonsa\nkäsityöläisissä oli tosin paljon suomenkielisiä\n23 Huhti 2016 17:32\nNiin, mutta kun tämä "opetuspäätös"-teoria, joka väittää vanhempien kielivalinnallaan päättävän lapsen ensimmäisen kielen, ei pidäkään kutiaan elävässä elämässä. Käytännön testi kumoaa koko teorian.\nKysyin juuri tämän keskustelun takia tunti sitten yhdeltä kroatialaistytöltä: "Mikä on sinun vahvin kielesi, kroatia vai saksa?"\nTämän tytön vanhemmat ovat Kroatiassa syntyneet ja kasvaneet ja tulleet myöhemmin Itävaltaan töihin. Toisin sanoen kroatialaismamuja Itävallassa. Tämä tyttö syntyi täällä Itävallassa ja tytöllä on 2 veljeä. Vanhemmat puhuvat kotona aina ja poikkeuksetta kroatiaa. Tuttavapiirissä muutama kroatialaisperhe. Kaikki lomat vietetään Kroatiassa ja siellä käydään keskimäärin joka toinen viikonloppukin. Kesämökki Zadarissa. Mummu Zagrebissa kahden tunnin ajomatkan päässä. Kroatian kontaktit ja siten kielikontaktit tytöllä siis poikkeuksellisen vahvoja.\nTyttö vastasi: "Kun olin ihan pieni, puhuin kotona sekakieltä, mutta saksa oli kuitenkin vahvempi kieli. Kun menin kouluun, saksa tuli minulle entistäkin vahvemmaksi kieleksi. Nyt puhun veljienkin kanssa vain saksaa. Vanhemmille puhun kroatiaa."\nTässä kroatialaistytönkin tapauksessa ympäristön kieli on tälle se ykköskieli, vaikka modernin mobiliteetin aikakaudella on mahdollista pitää yllä näinkin vahvoja suhteita vanhan kotimaan ja sen kielen kanssa. Joskus 1900-luvun alussakaan ei ollut vielä tälläistä mahdollisuutta kontaktien ylläpitoon ja joskus uralilaiskauppiaiden aikana näiden ja varsinkin seuraavien sukupolvien kieli vaihtui paikkakunnan kieleen varmaan hyvinkin nopeasti.\nAi niin, mutta tämän Jaska jo uskookin...\n23 Huhti 2016 18:21


Pikkarainen ui jälleen hurjan SE:n | Yle Urheilu | yle.fi\nPikkarainen ui jälleen hurjan SE:n\nUimari Emilia Pikkaraisen jatkoi hurjaa ennätyskevättään uimalla Espoossa 200 metrin perhosuinnin uuden Suomen ennätyksen. Uusi ennätys 2.12,94 on yli 2,5 sekuntia parempi kuin Eva Lehtosen maaliskuussa uima vanha ennätys.\n17.5.2009 klo 11:39päivitetty 11.4.2012 klo 16:32\nVantaan Vesikoita edustava Pikkarainen ui ennätyksen Espoon kansainvälisissä pitkän radan kilpailuissa. Pikkaraisen nimissä on nyt kaikki pitkän radan perhosuinti-SE:t sekä 200 metrin perhosuinnin SE lyhyellä radalla.\nPikkaraisen kova tuloskunto tässä vaiheessa kautta on uimarin mukaan uuden harjoitusinnon seurausta. 16-vuotias Pikkarainen oli mukana Pekingin olympialaisissa, ja menestyksen sijasta sieltä tuli tuomisina valtaisa lisämotivaatio treenaamiseen.\n- Sain tosi paljon treeni-intoa Kiinasta ja olen vain jaksanut harjoitella koko ajan tosi kovaa. Olympialaiset oli ihan ikimuistoinen kokemus kun näki kaikki ne uimarit, joita ihailee. Siitä sai tsemppiä lisää.\nPikkaraisen katse on tiukasti heinä-elokuussa uitavissa Rooman MM-kisoissa. Matkalla kisakalenterista löytyy Suomi-Viro-ottelu sekä Mare Nostrum-kiertueen kilpailut Barcelonassa ja Cannesissa. Ennen 19. heinäkuuta käynnistyviä MM-uinteja on ohjelmassa vielä lisäksi SM-uinnit. Rooman MM-kilpailuihin Pikkarainen lähtee kovasta nykykunnostaan huolimatta varsin maltillisin tavoittein.\n- Lähden parantamaan omia ennätyksiä ja sitten katsotaan miten niillä sijoittuu.


"Enää ei tule mieleen avointa foorumia, missä työntekijät, mutta myös johtajat ja dekaanit voisivat ruotia työyhteisön nykymenoa, vieläpä kriittisesti", Tapani Kaakkuriniemi ja Seppo Sainio muistelevat säästöjen takia kuopattua Yliopistolaista.\nHelsingin yliopiston palvelijoille tutuksi tullut henkilöstölehti Yliopistolainen lakkautettiin tammikuussa 2013. Lehden toimitusneuvostolle tuli ilmoitus, että tämä oli nyt tässä.\nYliopistolainen syntyi vuonna takki ja nappi, ja se kasvoi tärkeään tehtäväänsä viimeistään 1990-luvulla. Ei se mikään kansallinen trendsetter ollut, mutta jälkeenpäin ajatellen oli upeaa aikaa se, kun henkilöstöllä � �yliopiston tärkeimmällä voimavaralla� � oli äänikanava.\nOn kanssaihmisiä, joiden mielestä Yliopistolainen ei olekaan kuollut, vaan Elviksen tapaan elää edelleen keskellämme. Se ilmestyy jatkossa neljästi vuodessa Yliopisto-lehden kampusliitteenä. Kuin varjona entisestään. Monelta taisikin jäädä huomaamatta tiedelehden välissä ollut laiha lehdykkä, josta henkilöstön ääni oli jo kadonnut.\nYliopistolainen ei ole urallaan kaihtanut vaikeitakaan kysymyksiä, ei edes perimmäisiä. Vuonna 1995 väiteltiin perusteellisesti kirkosta ja papin tehtävästä: tuleeko hänen kertoa, mikä on oikein ja mikä väärin?\nAhkerimmillaan ystävämme Yliopistolainen oli vuonna 1998, jolloin sitä julkaistiin peräti 12 numeroa. Varttunut tutkija yllytti naisia reservistä tutkijoiden eturiviin, mutta nuoremmat naistutkijat kertoivat törmäävänsä usein lasikattoon. Psykologi kertoi yliopistoväen mielenterveysongelmista ja katsoi, että yliopiston tehtävä on luoda turvallinen oppimisympäristö, �sellainen jossa virheet ja erheet sallitaan� � oli hyvä että senkin saattoi sanoa ääneen.\nKlaus Helkama muisteli vuonna 1993 esitettyä tunnusta �melius, humanius, efficacius� ja pohti, onko laadusta, inhimillisyydestä ja tehokkuudesta jäänyt jäljelle vain tehokkuus. Nyt ei enää tule mieleen avointa foorumia, missä työntekijät, mutta myös johtajat ja dekaanit voisivat ruotia työyhteisön nykymenoa, vieläpä kriittisesti.\nViimeisinä aikoina lehdessä debatoitiin yliopiston päätöksistä, henkilöstöpolitiikasta ja työskentelyolosuhteista. Lehti ilmestyi loppuaikoina kuusi kertaa vuodessa, sen sivut olivat isoja ja niille mahtui tekstiä ja kuvaa. Eri henkilöstöryhmien työn tunnetuksi tekemisellä oli tärkeä rooli työyhteisön rakentumisessa. Tämä teki strategian näkyväksi � mehän soudamme samaa venettä samaan suuntaan. Jokainen työntekijä vaikuttaa omassa roolissaan kokonaisuuden hyväksi.\nMonet päätökset tulivat ymmärrettäviksi, kun niiden taustoja avattiin. Eikä demokratiassa haitannut sekään, että päätösten todellisista seurauksista laitoksissa ja yksiköissä saatiin avointa, suodattamatonta tietoa yliopiston työn tekijöiden näkökulmasta. Sitä saivat kaikki.\nOmassa Radio Jerevanissamme sai purppaista ajankohtaisesta asiasta virallisten keskustelu- ja päätöselinten ohitse. Se toi sisäiseen keskusteluun väriä ja diversiteettiä. Missä väitellään nyt?\nParhaimmillaan yliopistot profiloituvat kriittisinä keskustelijoina yhteiskunnassa. Yhteiskunnan demokraattisten äänikanavien tulisi ylettyä myös yliopiston sisälle. Henkilöstön olisi voitava myös vaikuttaa päätöksentekoon omista vaikuttamismahdollisuuksistaan ja äänikanavistaan � tässähän se yhteistoiminnan perusta lyhyesti sanottuna on.\nYliopistolainen yhdisti työnantajan intressiä työntekijöiden arkeen ja loi hyvää yhteisöllisyyttä. Ja se teki sen reilusti. Nyt, kun päätöksenteon suunta on top-down, foorumi dialogille olisi entistä tärkeämpi. Mutta missä?\nPuske vahvaa vihreää ruohoa, Yliopistolainen!\nPääluottamusmies Tapani Kaakkuriniemi\nPääluottamusmies Seppo Sainio\nKirjoittajat peukuttavat keskustelevaa demokratiaa


Toiveet Todeksi: Tie puolukkaan käy vatsan kautta\nTie puolukkaan käy vatsan kautta\nMeidän isännän lemppariruoka on lasagne. Joskus on mukava tehdä vähän erilaisia lasagneja perinteisen sijaan. Nyt oli vuorossa kana-pinaatti-lasagne ja hyvin maistui. Taka-ajatuksena mulla oli se, että halusin lisää puolukoita pakkaseen ja hyvän ruoan jälkeen mies lähtikin iloisin mielin metsään ;) Lauantai-ilta menikin puolukoita puhdistaessa ja pakastaessa ja pitihän se tietysti vispipuuroakin tehdä.\nSunnuntaiaamu alkoi pullien leipomisella ja lelujen raivaamisella, kun saimme talon täyteen ystäviä. Olipa mukava päivä. Tästä on taas hyvä aloittaa uusi viikko.\nMinille ystäväni vinkistä avokado-kurkku-basilika -sosetta ja hyvin maistui tämäkin :D Hyvää myös ruisleivän päällä ;)\nTykkään monista puuroista ja vispipuuro on yks mun lemppareista.\nLähettänyt Toiveettodeksi klo 10.30\nTauvonpaikan Kaisu 4. lokakuuta 2015 klo 11.20\nKyllä se tuo ruoka on hyvä motivoija ja moottori! Ja täydellä mahalla on hyvä mieli ja virtaakin löytyy sitten! :)\nPuolukkavispipuuro on ihanaa! Meilläkin se maistuu. Ja ruispuolukkapuurokin! :)\nToiveettodeksi 7. lokakuuta 2015 klo 11.27\nNäin on! Ja se on kiva tehdä välillä miehelle ja lapsille jotain heidän herkkuruokiaan, kun ovat niin iloisia siitä, pienistä arjen jutuista :) Pitääpä muuten tehdä joku päivä tuota ruispuolukkapuuroa myös.\nsuvi 5. lokakuuta 2015 klo 9.29\nai että,meillä ei juuri muuten lasagnea oo syötykään,ku jauhelihan kans..Kerran kokeilin tonnikalasta,mutt ei lapsille maistunut..pinaatti käy moneen,vois vaikka kokeillakin :)\nToiveettodeksi 7. lokakuuta 2015 klo 11.28\nJoskus tein myös kesäkurpitsasta, siis niin että lasagnelevyt korvattiin lasagnesta. Mun ja miehen mielestä älyttömän hyvää, mutta lapset suosii mieluummin perinteistä.\nToiveettodeksi 7. lokakuuta 2015 klo 11.29\nKirjoitan näköjään ihan mitä sattuu :D siis lasagnelevyt korvattiin kesäkurpitsalla.\nAnonyymi 6. lokakuuta 2015 klo 6.02\nNam,kyllä näyttää herkulliselta ja varmaan myös ovat sitä.\nToiveettodeksi 7. lokakuuta 2015 klo 11.30\nKyllä se maistui ja vatsat tuli täyteen!\nKanneli 8. lokakuuta 2015 klo 12.30\nHerkullinen muutos perinteiseen lasagneen. Puolukasta tehty vispipuuro on kyllä lempparia, varsinkin jos lapsilta kysyy :-)\nToiveettodeksi 9. lokakuuta 2015 klo 12.05\nNiinpä. Poika on nyt muutamana päivänä pyytänyt myös "sitä lilan väristä puuroa, mitä vanhassa kodissa oli". En aluksi yhtään ymmärtänyt, mitä tarkoitti, mutta myöhemmin vasta tajusin, että vanhassa kodissa monesti laitettiin kaurapuuron päälle mustikoita ja lapset kun sekoitti aina mustikat joukkoon, niin tuli violettia puuroa :D\nRachel 9. lokakuuta 2015 klo 1.53\nMitä herkkuja!! Nam! Ja kuvat taas tosi kauniita😊\nToiveettodeksi 9. lokakuuta 2015 klo 12.06\nKiitos Rachel ❤ ja lisää hyviä sosevinkkejä otetaan vastaan ;)\nHannele/Täyttä Elämää 11. lokakuuta 2015 klo 2.45\nMe ei olla puolukassa ehditty käydä ollenkaan, mustikassa käytiin senkin edestä :D Kanalasagne kuulostaa herkulta, täytyy ehkä testata :)\nToiveettodeksi 12. lokakuuta 2015 klo 10.12\nNo onneksi on mustikoita pakkasessa kuitenkin :) Meillä minä olen puolukan "suurkuluttaja", muut ei ole niin puolukan perään. Mustikoita ja mansikoita pakastettin myös, mutta mansikoita ois voinu pakastaa enemmänkin. Vaan eipä mahdu pakastimeen enää mitään. Pitäis melkeen olla arkkupakastin vain marjoille :)\nHanna 21. lokakuuta 2015 klo 1.25\nIhania kuvia. Puolukka, mun lempparimarja ♡\nToiveettodeksi 15. marraskuuta 2015 klo 10.09\nRaisa P 12. marraskuuta 2015 klo 11.37\nLuulin kesällä liittyneeni lukijaksi, mutta nyt kun eksyin tänne, tajusin ettei blogisi ollutkaan lukulistallani.. No, nyt on asia korjattu! :)\nKiva juttu. Lämpimästi tervetuloa!\nAnonyymi 15. marraskuuta 2015 klo 1.47\nAina, kun löytää kivan blogin, se lakkaa olemasta.\nToiveettodeksi 15. marraskuuta 2015 klo 10.11\nAnteeksi hiljaiseloni. On ollut kaikenlaista... Yritän piakkoin esitellä vähän jouluista kotia. Oon niin jouluihminen ❤


Drosera capensis - Drosera capensis - Lihansyövät kasvit - Drosera capensis - Lihansyöjä - Rasvakasvit - 2020\nDrosera-sukuun kuuluvat kasvit ovat pitkälle kehittyneitä lihansyöjäkasveja, jotka on varustettu erittäin spesifisillä sieppausjärjestelmillä. Näiden kasvien lehdet on varustettu pienillä lonkeroilla, joiden päissä on pienet pisarat viskoosista ainetta, ja jotka ovat hyödyllisiä saaliin sieppaamisessa ja ruuansulatuksessa.\nDrosera capensis on tämän suvun laji, kotoisin Etelä-Afrikasta, ja sen korkeus on noin 30 senttimetriä, kestävä ja erityisen mielenkiintoinen. Lehdet kasvavat pitkissä ja ohuissa ruusukkeissa ja päätyosassa, niillä on pienet lonkeroita, jotka ovat yleensä punaisia, tarttuvan aineen peittämällä. Saalis houkuttelee väri ja tämä aine, ja pysyy siellä siellä ilman poistumistietä.\nSitten Drosera capensis "kietou" hyönteisen sanan todellisessa merkityksessä lehden kanssa estämään sen karkaamisen ja edistämään sen sulamista. Jos uhri on pieni, lehti kääntyy ruuansulatuksen lopussa, muuten suuren saaliin tapauksessa lehti kuivataan hitaasti ja korvataan uusilla. Toisin kuin Dionaea salamannopeassa liikkeessä, Drosera capensis vie kauan saaliin käärimiseen.\nTämän kasvin viljely on erittäin helppoa, itse asiassa D.capensis tarvitsee, kuten monet muut lihansyöjät, muutaman sentin senttimetriä sadevettä tai tislattua lautanen, altistumisen auringolle päivän aikana eikä mitään muuta. Tämä kasvi tarvitsee myös talvilepoa, jota voi esiintyä kahdella tavalla.\nVoimme pitää D.capensiksen ulkona koko talven pitäen maaperän kosteana tai sijoitamme kasvin vain ympäristöön, jonka lämpötila on välillä 5–10 ° C.\nEnsimmäisessä tapauksessa kasvi menettää antenniosan kokonaan, ja se kasvaa uudelleen alusta alkaen kevään saapuessa, kun taas toisessa tapauksessa kasvi menee levätä menettämättä kaikkia antenniosiaan, tällä tavalla kasvi ottaa vuosien varrella vastaan erittäin mukava palmette-muoto.\nDrosera capensis: Uudelleenistutus\nTämän kasvin uudelleenistuttamisen on tapahduttava, kuten kaikkien lihansyöjien, yksinomaan helmikuussa, jakson aikana, jolloin se on herännyt ja korvaa ongelmitta uudelleenistutuksen vaurioituneet juuret.\nKäytettävä substraatti koostuu osasta puhdasta sphagnum-turvetta, jonka happamuus on välillä 3 - 5,5 PH, ja osasta perliittiä tai inerttiä kvartsihiekkaa (yksi akvaarioille).\nD.capensis -kukki pääosin keväällä, ja koska se on itsepölyttävää, se antaa meille suuren määrän siemeniä, jotka voimme kylvää samana vuonna, tai asettamalla siemenet saman maljakon pinnalle tai asettamalla ne uuteen maljakkoon pitäen ympäristön hyvin valaistuksessa ja kostea peittämättä koskaan siemeniä.\nD. capensista on erilaisia muotoja ja variaatioita, kuten D. capensis "tyypillinen", D. capensis "alba" tai D. capensis "all red". Markkinoilta on yleensä mahdollista löytää "tyypillinen" variantti, kukilla ja lonkeroilla. punaiset ja "alba" -variantti, joka esittelee itsensä kokonaan valkoisilla lonkeroilla ja kukilla.\nVideo: Drosera Capensis: time lapse of eating a fly in HD (Syyskuu 2020).\nCopyright 2020 \_ Puutarhanhoito \_ Drosera capensis


Beer Atlas: kesäkuuta 2017\nPanimo: CK & KB (MKL) Ltd (Kathmandu Link Ltd)\nMaku: Kathmandu Beer on kevyt, pehmeä ja miedosti humaloitu olut. Sen makean maltaisessa ja viljaisessa aromissa esiintyy myös hedelmäisyyttä, ruohoisuutta ja hentoa yrttisyyttä.\nTuoksu: Tuoksultaan olut on makea, viljainen ja ruohomainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä melko öljymäinen. Oluen runko on kullanvärinen ja kirkas sekä vaahtokukka runsas ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Kathmandu olutta myy ja maahantuo Helsingissä sijaitseva Pikku Nepal ravintola. Se on valmistetettu ja pullotettu Englannissa, vaikka etiketti kertookin maun sisältävän Himalajan eksotiikkaa. Se on virheetön perusolut, joka sopii hienosti lämpimään kesäpäivään tai erilaisten nepalilaisten ruokien kyytipojaksi. Se vie varmasti janon mennessään ja hoitaa sen tarpeen, jota varten se on luotukin.\n"Kathmandu Premium olut on Himalajan juurella olevan eksoottisen Nepalin ylpeys. Siihen kätkeytyy idän mystiikkaa ja Nepalin vieraanvaraisuutta"\nTunnisteet: CK & KB (MKL) Ltd, Englanti, Kathmandu Link Ltd, pohjahiivaolut, Premium Lager\nNissos Pilsner ΜΠΥΡΑ ΝΗΣΟΣ\nPanimo: Cyclades Microbrewery at Tinos Island\nMaku: Nissos Pilsner on makea, leipämäisen maltainen ja kevyesti hedelmäinen olut. Sen humalointi on keskiasteista ja aromiltaan yrttisen mausteista, hieman sitruksista ja ruohomaista. Jälkimaultaan olut on lisäksi melko kuiva ja keskikatkera.\nTuoksu: Sen tuoksu on verrattain raikas ja makea. Se on myös vahvasti maltainen ja ruohomainen sekä jonkin verran mausteinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on melko kevyt ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä liukkaan öljymäinen. Sen runko on meripihkan värinen ja kirkas sekä sitä päällystävä vaahtokukka kuohkea ja samettinen.\nLoppukommentit: Nissos Pilsneriä valmistaa Cyclades Microbrewery, joka sijaitsee Tinoksen saarella Kreikassa. Sen toiminta alkoi vuonna 2012 kahden innokkaan oluenystävän Alexandroksen ja Mayan toimesta. Heitä ärsytti suuresti se, että yhdeksän kymmenestä Kreikassa juodusta oluesta oli alkuperältään ulkomaalaisia sekä massatuotettuja bulkkioluita. Näin ollen syntyi kreikkalainen Craft Beer- oluita valmistava pienpanimo, jolta esittelyvuorossa on nyt raikkaan kesäinen Nissos Pilsner. Sen makumaailma on sopivan tasapainoinen ja aromikas sekä humalointi varsin onnistunutta. Se on keskivertoa hieman parempi olut, josta ei varsinaisesti vikoja tai suurempia puuttuita löydy. Bulkkioluista ei ole sille mitään vastusta, muttei se myöskään tyylilajinsa aivan kirkkaimpaan kärkeen yllä.\n"GREEK and ARTISANAL, NISSOS beer is born on the island of Tinos, calls the Cyclades home and sails the seas of the Aegean. NISSOS loves summer afternoons, delectable food, cool shades, whitewashed chapels and dry stone walls. It is inspired by the accomplishments of men, the yield of the land, the olive trees, the light, the surf, the summer's winds, the Halcyon days and the smell of spring"\nTunnisteet: Cyclades Microbrewery at Tinos Island, Kreikka, Nissos Beer, Pils, Pilsener, pohjahiivaolut, ΝΗΣΟΣ Beer\nPanimo: Carib Brewery Ltd. (St. Kitts Brewery)\nAlkuperämaa: Saint Kitts ja Nevis\nMaku: Mackeson XXX on paahtomaltainen, makean toffeinen ja laktoosilla maustettu olut. Sen aromi on lisäksi miedosti humaloitu, miellyttävän kahvimainen sekä pehmeän suklainen.\nTuoksu: Tuoksultaan olut on täysin makunsa kaltainen. Se on hyvin pehmeä, tasapainoinen ja kaikin puolin herkullinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on täyteläinen ja suutuntuma matalahiilihappoinen sekä kermamainen. Runko on lähes musta ja valoaläpäisemätön sekä vaahtokukka kuohkea ja hieman kermainen.\nLoppukommentit: Mackeson XXX Milk Stout on kerta kaikkiaan erinomainen olut. Sen kaikki osa-alueet toimivat moitteettomasti ja aromi hipoo täydellisyyttä. Itseni se yllätti täydellisesti ja sitä on ehdottomasti pakko saada lisää. Mahtava olut, lisää tällaisia kiitos.\nTunnisteet: Carib Brewery Ltd., Mackeson XXX, pintahiivaolut, Saint Kitts ja Nevis, St. Kitts Brewery, Sweet Stout\nMaku: Skol Lager on kevyesti katkera ja miedosti humaloitu olut. Sen maltaisessa, hedelmäisessä ja makean karamellisessa aromissa esiintyy myös hentoa sitruksisuutta ja ruohomaisuutta.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin pelkistetty ja todella mieto. Aromiltaan se on pääosin melko makea ja maltainen, mutta myös jonkin verran ruohomainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on varsin kevyt ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä tyystin vetinen. Rungoltaan olut on kullanvärinen ja läpikuultava sekä sitä koristava vaahtokukka kuohkea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Skol Lageria valmistaa vuonna 1960 perustettu ja 110 henkeä työllistävä St Kitts Brewery. Se on Carib Brewery Ltd:n sisaryhtiö, jolla on vientiä yli 30 eri maahan ja tuotantoa miljoona hehtolitraa vuodessa. Oluena Skol Lageria voi verrata suurimpaan osaan perus bulkkioluista. Sen aromi on hyvin mieto ja kovin ponneton. Itse en pitänyt siitä lainkaan, enkä voi näin ollen suositella sitä muillekaan.\nLähettänyt Beer Atlas klo 11.52 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Carib Brewery Ltd., Pale Lager, pohjahiivaolut, Saint Kitts ja Nevis, St. Kitts Brewery\nVäri: 14,2 EBC\nMaku: Prykmestar NokkosPils on aromikas, keskikatkera ja melko miedosti humaloitu olut. Sen maku on ennen kaikkea nokkosmainen ja leipämäisen maltainen, mutta toisaalta myös viljainen, yrttinen ja ruohomainen.\nTuoksu: Oluen tuoksua hallitsee nokkosmaisuus sekä runsaan maltainen ja viljainen aromi.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Rungoltaan olut on kuparinkeltainen ja samea sekä sitä päällystävä vaahtokukka vaalea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Prykmestar NokkosPils on miellyttävä kesäolut. Sen eksoottisen aromin salaisuus on Savonlinnan Yrttipajan nokkonen, jolla olut on maustettu. Itse pidin siitä, sillä sen aromi oli sopivan jännä ja erilainen. Se oli kaikin puolin hauska ja onnistunut olut, jota voisin juoda myös myöhemmin uudestaan.\nLähettänyt Beer Atlas klo 11.39 Ei kommentteja:\nTunnisteet: aromatisoitu olut, pohjahiivaolut, suodattamaton, Suomi, Vakka-Suomen Panimo\nLähettänyt Beer Atlas klo 10.26 Ei kommentteja:\nKatkeroaineet: 18,6 EBU\nVäri: 29,6 EBC\nMaku: Honkavuoren Heili on miedosti katkera, hieman sitruksinen ja miellyttävän jälkimaun omaava vehnäale. Sen kokonaisuus on runsaan hedelmäinen (lähinnä aprikoosimainen) ja kevyesti mausteinen sekä siinä esiintyy makean karamellista ja viettelevän vehnäistä vivahteikkuutta.\nTuoksu: Oluen tuoksu on sopivan pelkistetty, mutta samalla aromikas. Siinä makean karamelliset ja vehnäiset nyanssit yhdistyvät hienosti aprikoosimaisen hedelmäiseen kokonaisuuteen.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on lisäksi keskitäyteläinen, matalahiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen runko on lähes meripihkanvärinen ja samea sekä sitä kaunistava vaahtokukka vaalea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Panimo Honkavuori on joensuulainen pienpanimo, joka aloitti toimintansa vuonna 2015. Sen ensimmäiset oluet tulivat myyntiin seuraavan vuoden keväällä. Tällä hetkellä sen valikoimissa on jo toistakymmentä erilaista olutta, joista tänään esittelyvuorossa on sen ensimmäinen ravintolavahvuinen olut Heili. Se on kotimaisista maltaista ja eurooppalaisista humaloista valmistettu vehnäale. Sen aromi on kaikin puolin miellyttävä ja mukavan hedelmäinen. Ymmärrän nyt hyvin, miksi se on panimonsa suosituimpia oluita ja voin yhtyä tähän arvioon mainostamalla sitä kelpo olueksi.\nTunnisteet: Panimo Honkavuori, pintahiivaolut, Suomi, Vehnäale\nVäri: 208 EBC\nMaltaat: Pale, Crystal, Red Ale, Dark Ale, ohramaltaat, kahvimaltaat ja savustetut maltaat\nHumalat: Northern Brewer, Phoenix, Golding\nMaku: Confucius on paahtomaltainen ja sopivasti inkiväärillä maustettu Ginger Stout. Sillä on vahva, mutta miedosti katkera jälkimaku. Aromiltaan se on lisäksi suklainen ja kaakaoinen, hieman hedelmäinen sekä kevyesti espressomainen.\nTuoksu: Sen tuoksu on makunsa kaltaisesti melko paahteinen, inkiväärinen, suklainen/kaakaoinen ja niin omituista kuin se onkin, hennosti marjainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sillä on myös täyteläinen koostumus sekä keskihiilihappoinen ja öljymäinen suutuntuma. Sen kolanväristä ja melko synkkää runkoa koristaa vaalea ja pitsimäinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Koch Pruulikooda halusi valmistaa vuonna 2016 Viron itsenäisyyspäivän kunniaksi jotain aivan erityistä ja harvinaislaatuista, missä se myös onnistui. Se nimittäin valmisti inkiväärillä maustetun stout- tyylisen oluen, joihin ei aivan joka päivä törmääkkään. Itseni se yllätti positiivisesti ennen kaikkea inkiväärin käytön osalta. Sitä oli juuri sopivasti kun moni muu valmistaja valitettavasti lorauttaa omaan "liemeensä" sellaiset määrät inkivääriä, ettei muusta aromista Keijokaan ota selvää. Muilta osin oluen kokonaisuus oli hallittu ja tasapainoinen eikä siitä suurempia puutteita löytynyt. Koch Confucius on keskivertoa parempi olut, joka ansaitsee varmasti paikkansa (jo pelkästään eksotiikkansa puolesta) Alkon kesäoluiden valikoimassa.\nLähettänyt Beer Atlas klo 9.55 Ei kommentteja:\nTunnisteet: aromatisoitu olut, Koch Pruulikoda, pintahiivaolut, Viro\nKantavierre: 15,2 °P\nKatkeroaineet: 8 EBU\nVäri: 47,4 EBC\nMaltaat: Pale, Pilsner, Münich, Caramel, Belgian\nMaku: Tanker Ketser on hapan, kirpeä ja miedosti humaloitu olut. Siinä maistuu marjainen, herukkainen ja hedelmäinen aromikkuus sekä kevyesti sitruksinen ja keksimäinen vivahteikkuus.\nTuoksu: Oluen tuoksu on makuaan hieman makeampi, mutta muilta osin käytännössä täysin vastaava.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen keskitäyteläistä koostumusta tukee keskihiilihappoinen sekä öljymäinen suutuntuma. Ilmeeltään olut on punertavanruskea ja samea sekä sen runkoa päällystävä vaahtokukka niukka ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Ketser on vuonna 2015 tuotantonsa aloittaneen eestiläisen käsityöläispanimon valmistama hapan ale. Se on olut, jonka valmistuksessa on leikitelty villihiivalla ja erilaisilla bakteereilla (Brettanomyces, Lactobacillus, Pediococcus). Sitä voi hyvillä mielen kutsua marjaolueksi vaikka sen valmistus poikkeaakin hieman esimerkiksi Lambic-tyylistä oluista. Se ei ollut yhtään hullumpi kyhäelmä, jonka pystyi nauttimaan mielellään loppuun asti. Suosikki marjaoluideni (tai hapan alejen) joukkoon siitä ei aivan ollut, mutta mielenkiintoisen makuelämyksen se juojalleen varmasti tarjoaa...\nTunnisteet: Hapan Ale, pintahiivaolut, Sour/Wild Ale, Tanker, villihiiva, Viro\nMaltaat: Pilsner, Münich, Pale Ale, Black, Caramel\nHumalat: Cascade, Perle, Hersbrucker\nMaku: Latgales Dunkel on miedosti katkera, sopivan makea ja miellyttävän pehmeällä jälkimaulla varustettu olut. Sen aromia voisi kuvailla ennen kaikkea saaristolaisleipämäiseksi ja makean siirappiseksi, mutta toisaalta myös jonkin verran paahtomaltaiseksi sekä lempeän suklaiseksi.\nTuoksu: Tuoksultaan olut on hyvin tasapainoinen ja hillitty. Sen aromista nousee esiin lähinnä makean siirappisia ja suklaisia nyansseja sekä hentoa paahteisuutta.\nUlkonäkö ja koostumus: Näiden ominaisuuksien lisäksi olut on myös keskitäyteläinen, keskihiilihappoinen sekä hivenen kermamainen. Sen ilme on melko tumma ja salaperäinen sekä runkoa päällystävä vaahtokukka niukka ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Oluttilaisuuden mukavimmasta yllätyksestä vastasi Latgales Dunkel. Sitä valmistaa pitkän historian omaava ja nyt uudelleen toimintansa aloittanut pieni latvialaispanimo. Sen valikoimissa on tällä hetkellä muutamia oluita, joista tänään esittelen Dunkel-version. Siinä yhdistyivät hienosti onnistunut ja herkullinen makumaailma sekä helposti lähestyttävä ja nautinnollinen suutuntuma. Sen sopiva kevyes ja pehmeä kokonaisuus kruunasivat herkutteluhetken. Itse pidin siitä kovasti ja toivon pääseväni maistamaan myös tämän panimon tuotteita.\nLähettänyt Beer Atlas klo 11.01 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Dunkel, Latgales Alus, Latvia, pohjahiivaolut, Tmavý\nKatkeroaineet: 81,5 EBU\nVäri: 49,7 EBC\nMaku: I Wish Gluten Free IPA on voimakkaasti humaloitu, hyvin katkera ja pitkäkestoisen jälkimaun omaava olut. Sille tyypillistä on myös melko makea ja pähkinäinen aromikkuus sekä sitruksinen, havuinen ja hedelmäinen vivahteikkuus.\nTuoksu: Oluen tuoksu on verrattain makea, melko mieto ja pehmeä. Sen aromia kuvastavat parhaiten pähkinäisyys, hedelmäisyys sekä sitruksisuus.\nUlkonäkö ja koostumus: Suutuntumaltaan olut on täyteläinen, keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen lähes toffeenväristä ja kohtalaisen kirkasta runkoa koristaa vaalea ja nopeasti häviävä vaahtokukka.\nLoppukommentit: I Wish Gluten Free IPA on nimensä mukaisesti täysin gluteeniton ja siten turvallinen olut lähes kenelle tahansa nautittavaksi. Sen makumaailma on hyvin katkera ja voimakkaasti humaloitu, mikä saattaa muodostua haasteelliseksi kokemattomammille oluiden ystäville. Jos tämä ei kuitenkaan hidasta vauhtia niin olut tarjoaa juojalleen varmasti hyvin miellyttävän ja ipamaisen elämyksen.\nLähettänyt Beer Atlas klo 9.47 Ei kommentteja:\nTunnisteet: De Proefbrouwerij, erittäin voimakkaasti humaloitu olut, Gluteeniton, India Pale Ale, IPA, Mikkeller, pintahiivaolut, Tanska\nKatkeroaineet: 21,5 EBU\nVäri: 13,7 EBC\nMaku: Pyynikin Saison on pirteä, hapokas ja miedosti katkera olut. Sen aromi on varsin vehnäinen ja sitruksinen, mutta samalla myös mausteinen ja hedelmäinen. Olut omaa lisäksi melko kuivan ja pitkäkestoisen jälkimaun.\nTuoksu: Sen tuoksua voi luonnehtia hyvin raikkaaksi ja eloisaksi sekä makuaan jonkin verran hedelmäisemmäksi.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma voimakas hiilihappoinen sekä miellyttävän poreileva. Oluen runko on kullanvärinen ja kirkas sekä sitä päällystävä vaahtokukka vaalea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Pyynikin Käsityöläispanimo toi markkinoille maalaishiivalla valmistetun ja hyvin kesäisen elonkorjuuoluen. Sen käymislämpötila on normaalia hieman korkeampi, mikä johtuu siinä käytetystä Saison-hiivasta. Itse olut on makumaailmaltaan melko onnistunut ja virheetön eikä siitä myöskään tyylilajilleen uskollisia piirteitä puutu. Sen tarjoilulämpötilaksi on suositeltu 6-10 astetta, mikä tekee sen aromista parhaimman mahdollisen. Kokonaisuutta peilatessa se sopi itselleni vallan mainiosti ja sille löytyy varmasti lisää käyttöä vielä kesän edetessä.\nLähettänyt Beer Atlas klo 10.36 Ei kommentteja:\nTunnisteet: pintahiivaolut, Pyynikin Käsityöläispanimo, saison, Suomi\nPanimo: Browar Pinta (Browar Zarzecze)\nKatkeroaineet: 59,9 EBU\nVäri: 21,8 EBC\nTarjoilulämpötila: 8-9 °C\nMaltaat: Weyermann, Carawheat, Carared\nHumalat: Columbus, Styrian Golding, Cascade, Amarillo, Centennial\nMaku: Sanrajza on tasapainoinen, pehmeä ja virkistävä olut. Sen aromissa esiintyy vehnäistä ja sitruksista aromikkuutta sekä ruohoista ja hedelmäistä vivahteikkuutta.\nTuoksu: Tuoksultaan olut on makuaan hieman raikkaampi, jonkin verran makeampi sekä selkeästi hedelmäisempi.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumusta voi luonnehtia keskitäyteläiseksi ja suutuntumaa matalahiilihappoiseksi sekä öljymäiseksi. Rungoltaan se on karamellinenvärinen ja melko kirkas sekä sitä päällystävä vaahtokukka vaalea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Browar Pinta on vuonna 2011 toimintansa aloittanut käsityöläispanimo. Sen toiminnasta vastaa todellinen tehokolmikko Grzesiek, Marek ja Ziemek. He ovat valmistaneet tähän menessä "vaatimattomasti" oluita 60 eri tyylillä. Browar Pinta on lisäksi ensimmäinen puolalaispanimo, joka on tehnyt yhteistyöoluen ulkomaisen panimon kanssa vuonna 2014. Nyt esittelyvuorossa on heidän todellinen kesäoluensa "Sanrajza". Se on yksiä ehdottomasti parhaita puolalaisoluita, joita olen koskaan juonut ja uskon sen kelpaavan varmasti kenelle tahansa vehnäoluista tai muutoin raikkaita ja trooppisia aromeita metsästävälle oluenystävälle.\nLähettänyt Beer Atlas klo 6.41 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Browar Pinta, Browar Zarzecze, pintahiivaolut, Puola, Vehnäale, Wheat Ale, yhteistyöolut\nHeräsin lämpimään kesäaamuun intoa ja energiaa täynnä. Suuntana oli Helsinki ja ensimmäinen Alkon järjestämä pruuvini. Aikaisempiin tapahtumiin en ollut päässyt mukaan kutsuista huolimatta työ- ja koulukiireideni vuoksi. Itse tapahtuma oli kaksi tuntinen ja paikalla oli eri viini- ja olutalan ammattilaisia.\nItse keskityin tapahtumassa oluiden maisteluun, vaikka tarjolla olisi ollut mitä ihmeellisimpiä ja mielenkiintoisampia viinejä ja siidereitä. Oluita oli tuotu maisteltavaksi 20 erilaista, joista itse kerkesin käymään läpi 9 erilaista. Osa niistä oli jo aiemmin tuttuja tai sellaisia, jotka olin kerinnyt tilaamaan kotiini Alkon tilausvalikoimasta. Nautin ja tein muistiinpanoja oluista omassa rauhassani, mutta aika tuntui olevan minua vastaan. Osa tapahtumassa aiemmin olleista tuntuivatkin kiskovan maistiaisia minua selvästi reilumpaa ja kokeneempaa vauhtia.\nTapahtuma oli kerrassaan onnistunut ja pidin siitä kovasti. Pienet purtavat, joita kokit olivat valmistaneet olivat erinomaisia ja ne neutralisoivat suun mallikkaasti. Kiitos kutsusta Alkolle ja tulen käymään varmasti uudestaan.\nPruuvissa juomani oluet olivat seuraavat:\n1. Pinta Sanrajza\n2. Pyynikin Saison\n3. Mikkeller I Wish Gluten Free IPA\n4. Latgales Dunkel\n5. Tanker Ketser\n6. Koch Confucius Ingveri Stout\n7. Honkavuoren Heili\n8. Erdinger Weissbier\n9. Prykmestar NokkosPils\nSeuraavien päivien aikana tulen esittelemään kaikki pruuvissa juomani oluet yksi kerrallaan tutun kaavan mukaisesti ja vieläpä yllä mainitussa järjestyksessä.\nLähettänyt Beer Atlas klo 17.22 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Alko, pruuvaus\nRekolan / Mathildedalin Musta Valssi\nKantavierre: 13,6 °P\nKatkeroaineet: 39,7 EBU\nVäri: 146 EBC\nMaku: Musta Valssi on paahtomaltainen, suklainen ja hieman makea olut. Sen aromi on lisäksi yrttisesti ja ruohomaisesti humaloitu sekä jonkin verran tuhkainen.\nTuoksu: Sen aromia voi kuvailla paahteiseksi ja kevyesti palaneeksi, mutta samalla myös hennosti suklaiseksi ja makean karamelliseksi.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on lisäksi keskitäyteläinen, keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen runko on lähes pikimusta ja valoaläpäisemätön sekä sitä kaunistava vaahtokukka kuohkea ja samettinen.\nLoppukommentit: Musta Valssi 5,6 % (vanha versio) on Rekolan Panimon (nykyisen Fiskarsin Panimon) ja Mathildedalin Kyläpanimon yhteistyössä valmistama olut. Tyyliltään tämä schwarzbier on määritelty etiketin mukaan tummaksi luomu lageriksi. Se on keskiasteisesti humaloitu olut, joka omaa melko katkeran ja kuiva jälkimaun. Se ei ole missään nimessä kumpaisenkaan panimon parhaita saavutuksia, mikä jäikin minua siinä pahasti vaivaamaan. Se on keskiverto olut, joka ajaa asiansa, muttei ole kuitenkaan mikään tajunnanräjäyttäjä.\nLähettänyt Beer Atlas klo 11.21 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Fiskarsin Panimo, käsityöläisoluet, Luomu, Mathildedalin Kyläpanimo, pohjahiivaolut, Rekolan Panimo, Schwarzbier, Suomi, yhteistyöolut\nKatkeroaineet: 33,3 EBU\nVäri: 18,3 EBC\nMaku: Foil Hat B Weisse on hapan, kirpeä ja hedelmäinen olut. Sen muutoin marjaisaa ja herukkaista makua tukee myös vehnäinen ja sitrusmainen aromikkuus.\nTuoksu: Tuoksultaan olut on ennen kaikkea herukkainen ja marjaisa, mutta myös jonkin verran sitruksinen ja vehnämäinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma voimakas hiilihappoinen sekä yllättävän vetinen. Runko on portviinimäisen punertava ja samea sekä vaahtokukka todella niukka ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Foil Hat B Weisse on Suomenlinnan Panimon vuonna 2016 Alkon käsityöläisvalikoimiin lanseeraama erikoisolut. Se on hapanolut, joka tunnetaan paremmin tyylinsä puolesta Berliner Weissena. Sen mielenkiintoinen ja marjaisan herukkainen aromi on saatu aikaiseksi lisäämällä olueeseen mustaherukkaa. Olut oli kaikin puolin hyvin valmistettu ja idealtaan toimiva. Se olisi voinut olla kuitenkin hitusen verran parempi, mutta kokonaisuutta tarkasteltaessa annettakoot tämä anteeksi. Erikoisuutena se on joka tapauksen maistamisen arvoinen tekele.\nTunnisteet: Berliner Weisse, hapanolut, käsityöläisoluet, pintahiivaolut, Suomenlinnan Panimo, Suomi\nPanimo: Humalove Brewing (Õllenaut)\nKatkeroaineet: 57,9 EBU\nVäri: 42,7 EBC\nMaltaat: Pale Ale, Caramel, Münich\nHumalat: Centennial, Citra, Willamette\nMaku: First Love on paahteinen, miedosti makea ja marjainen/hedelmäinen olut. Sen humalointi on sitruksista, yrttistä ja havumaista sekä jälkimaku melko kuiva ja katkera.\nTuoksu: Oluen tuoksua hallitsee vahvasti sitruksinen ja havumainen aromikkuus sekä lempeä paahteisuus ja mieto marjamaisuus.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on lisäksi keskitäyteläinen, keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen runko on punertavan ruskea ja hyvin tumma sekä sitä päällystävä vaahtokukka kovin niukka ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Humalove Brewing on helsinkiläinen kiertolaispanimo. Sen mottona tunnetaan "You're awesome, Have a Beer!". Sen käsityöläisoluiden valikoimaan kuuluva First Love on Virossa valmistettu, mutta Suomessa suunniteltu olut. Siinä esiintyvä humalointi on voimakasta ja runsasta, mikä tekee myös sen aromista hyvin vahvan ja aromaattisen. Olut oli kaikin puolin helposti juotava, mutta muilta osin hieman liian erikoinen. En aivan "päässyt kärryille" sen ideasta, mikä vaikutti vahvasti myös omaan arvosteluuni siitä. (Batch #6)\nLähettänyt Beer Atlas klo 6.40 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Humalove Brewing, India Pale Ale, IPA, Õllenaut, pintahiivaolut, Suomi\nMaltaat: Pale Ale, Wheat, Crystal 150, Crystal 100, Dark Ale, Chocolate\nHumalat: East Kent Goldings, Challenger, Fuggles\nMaku: Maku Brewing ESB on perusolemukseltaan paahteinen, hieman makea ja melko katkera olut. Sen aromi on lisäksi marjainen, kukkainen ja leipämäinen sekä miedosti pähkinäinen ja jokseenkin hedelmäinen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on jollain asteella jopa hieman puinen, mutta toisaalta taas makea, kukkainen ja hennosti yrttimäinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä liukkaan öljymäinen. Oluen runko on pähkinänvärinen ja hyvin samea sekä sitä koristava vaahtokukka kuohkea ja samettinen.\nLoppukommentit: ESB-tyyliset oluet ovat olleet hieman haasteellisia suomalaisille pienpanimoille eikä Maku Brewingin valmistama ESB tehnyt sääntöön poikkeusta. Se ei ollut lähellekään panimonsa parhaimmistoa ja jäi kokonaisuutena harmittavan vaisuksi. Sen makumaailma oli enemmän suomalais-tyylinen kuin englantilainen ja ehkä siksi jäin odottamaan siltä hieman enemmän. Näistä syistä keskivertopisteitä enempää en sille tohdi tai kykene antamaan.\nTunnisteet: ESB, käsityöläisoluet, Maku Brewing, pintahiivaolut, Premium Bitter, Suomi\nTyyli: Double IPA (DIPA)\nHumalat: Bramling Cross, Chinook, Galaxy, Topaz\nMaku: Halcyon on voimakkaasti humaloitu ja keksimäisen maltainen olut. Sen jälkimaku on melko kuiva ja katkera sekä aromaattinen. Siinä maistuu lisäksi trooppisen hedelmäinen ja greippisen sitruksinen aromikkuus sekä makean karamellinen ja havumainen vivahteikkuus.\nTuoksu: Oluen tuoksu on makuaan miedompi ja kukkamaisempi, mutta muilta osin hyvin vastaavanlainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Rungoltaan se on kullanvärinen ja kirkas sekä vaahtokukaltaan vaalea ja samettinen.\nLoppukommentit: Halcyon luokitellaan tyyliltään Double IPA tai toisin sanoen Imperial IPA-tyylisten oluiden joukkoon. Se edustaa mallikkaasti panimonsa keskimäärin hyvää laatua ja onkin varmasti yksiä heidän parhaita tuotteitaan. IPA-tyylisten (tai vahvempien versioiden) ystäville se on helppo ja varma valinta, johon tuskin kovin moni joutuu pettymään. Se on kaikin puolin onnistunut olut, joka ansaitsee ehdottomasti hyvät pisteet ja kiitosta osakseen.\nLähettänyt Beer Atlas klo 10.57 Ei kommentteja:\nTunnisteet: DIPA, Double IPA, Englanti, Imperial IPA, pintahiivaolut, Thornbridge\nPanimo: Boulevard Brewing Co. (Duvel-Moortgat)\nHumalat: Zeus, Bravo, Cascade, Centennial, Simcoe, Citra\nMaku: Single-Wide IPA on keskiasteisesti humaloitu, erittäin katkera ja kuivan jälkimaun omaava olut. Aromiltaan se on myös karamellimaltainen ja trooppisen hedelmäinen sekä greippisen sitruksinen, havumainen ja kukkainen.\nTuoksu: Sen tuoksu on makuaan pelkistetympi - lähinnä sitruksinen ja kukkainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on lisäksi keskitäyteläinen, keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen runko on meripihkanvärinen ja todella samea sekä sitä päällystävä vaahtokukka kuohkea ja samettinen.\nLoppukommentit: Boulevard Brewing Company on Kansas City:ssä USA:ssa toimiva olutpanimo. Se aloitti toimintansa vuonna 1989 ja kuuluu nykyisin Duvel-Moortgat panimojätin alaisuuteen. Nyt esittelyvuorossa on sen valmistama Single-Wide IPA. Sen valmistuksessa on käytetty vaatimattomasti 6 erilaista humalaa, jotka antavat sille sen runsaan ja voimakkaan aromin. Makua ja asennetta siitä ei uuvu, tasapainoisesta kokonaisuudesta puhumattakaan. Kyseessä on kaikin puolin onnistunut IPA, jota joisin mielelläni myös uudestaan...\nTunnisteet: Boulevard Brewing Company, Duvel-Moortgat, India Pale Ale, IPA, pintahiivaolut, USA\nPanimo: Gypsy Inc (De Proefbrouwerij)\nMaku: Tipsy Gypsy on kuiva, katkera ja vahvasti humaloitu olut. Sen aromi on ennen kaikkea trooppisen hedelmäinen, makean karamellinen ja greippisen sitruksinen, mutta samalla myös tuoreen havumainen ja viljainen.\nTuoksu: Tuoksultaan olut on melko makea, raikas ja hedelmäinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma matalahiilihappoinen sekä öljymäinen. Rungoltaan olut on karamellinvärinen ja samea sekä sitä päällystävä vaahtokukka kuohkea ja samettinen.\nLoppukommentit: Tipsy Gypsy on tanskalaisen Gypsy Inc pienpanimon valmistama olut. Se on pantu De Proefbrouwerij:n tiloissa Belgiassa, mutta se omaa hyvin tanskalaisen sydämmen ja olemuksen. Sen pulloa ympäröi erittäin hauska ja graafinen etiketti, josta vauhtia ja vaarallisia tilanteita ei puutu. Amerikkalaiset humalat antavat sille sen vahvan ja aromaattisen maun, jota karamellimaltaat sitten tyyllikkäästi pehmentävät. Hyvästä yrityksestä huolimatta kokonaisuus jäi liian vaisuksi ja enkä siitä syystä voi sitä kovin erikoiseksi olueksi mainostaa.\nLähettänyt Beer Atlas klo 10.02 Ei kommentteja:\nTunnisteet: De Proefbrouwerij, Gypsy Inc, India Style Lager, pohjahiivaolut, Tanska\nKantavierre: 13,5 °P\nKatkeroaineet: 23,5 EBU\nVäri: 178 EBC\nMaku: Kaura Stout on makea, leipämäinen ja miedosti katkera olut. Siinä esiintyy paahtomaltaista ja kauramaista aromikkuutta sekä suklaisia, kahvimaisia ja ruohoisia nyansseja. Sen jälkimaku on melko kuiva, mutta tasapainoinen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on makea, kevyt ja paahteinen. Se sopii hyvin yhteen muutoin pehmeän ja miedon makunsa kanssa.\nUlkonäkö ja koostumus: Suutuntumaltaan olut on keskitäyteläinen, keskihiilihappoinen ja hieman vetinen. Sen runko on hyvin tumma ja samea sekä vaahtokukka erittäin tuuhea ja samettinen.\nLoppukommentit: Prykmestar Kaura Stout on miellyttävän aromin omaava ja sopivan kevyt stout-tyylinen pintahiivaolut. Sen lempeä maku ja helppo suutuntuma tekevät siitä nautinnollisen ja helposti juotavan oluen. Itse pidin siitä melko lailla ja siitä syystä annankin sille keskivertoa paremmat pisteet.\nTunnisteet: käsityöläisoluet, pintahiivaolut, Stout, Suomi, Vakka-Suomen Panimo\nKantavierre: 16 °P\nKatkeroaineet: 75 EBU\nTarjoilulämpötila: 9-11 °C\nMaku: Brewer's Special Rye IPA on voimakkaasti humaloitu, erittäin katkera ja hieman makea olut. Sen aromi on myös rukiinen, sitruksinen ja mausteinen sekä jonkin verran kukkainen sekä hedelmäinen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on vahvan humaloinnin täyttämä, erittäin rukiinen ja hedelmäinen sekä hennosti vehnäinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma keskihiiliappoinen sekä öljymäinen. Rungoltaan olut on meripihkanvärinen ja erittäin samea sekä sen vaahtokukka kuohkea ja samettinen.\nLoppukommentit: Brewer's Special Rye IPA oli Saimaan Juomatehtaan vastaus viime vuoden Alkon käsityöläisoluiden valikoimaan. Sen makumaailmasta vastasivat 3 eri mallasta sekä 4 eri humalalajiketta. Aromiltaan olut oli kyllä monipuolinen ja runsas, mutta jokseenkin sekava ja hieman erikoinen. En oikein päässyt jyvälle siitä ja siksi uskon 69 pistettä olevan sille vallan hyvä arvosana.\nLähettänyt Beer Atlas klo 11.55 Ei kommentteja:\nTunnisteet: India Pale Ale, IPA, käsityöläisoluet, pintahiivaolut, Saimaan Juomatehdas, Suomi\nKatkeroaineet: 36,3 EBU\nVäri: 20,2 EBC\nMaku: SunRice IPA on makean maltainen, katkera ja alkoholin makuinen olut. Siinä maistuu lisäksi trooppisen hedelmäinen ja greippisen sitruksinen aromikkuus sekä havuinen, kukkamainen ja hivenen yrttinen vivahteikkuus.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin makunsa kaltainen, mutta kevyempi ja hieman tunkkaisempi.\nUlkonäkö ja koostumus: Koostumukseltaan olut on keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen runko on simanvärinen ja samea sekä sitä koristava vaahtokukka kuohkea ja samettinen.\nLoppukommentit: SunRice IPA on käsityöläisolut, joka on valmistettu alunperin panimonsa osakkaiden hääjuhlaa varten. Sen reseptin suunnittelu ja ideointi on kotipanimo K1P käsialaa. Sen valmistuksessa on käytetty perinteisten ainesosien lisäksi myös riisiä. Monipuolisuudestaan huolimatta olut ei aivan onnistunut vakuuttanut minua ja siksi annan sille "vain" keskiverrot pisteet.\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.37 Ei kommentteja:\nTunnisteet: DIPA, Double IPA, Imperial IPA, käsityöläisoluet, pintahiivaolut, Pyynikin Käsityöläispanimo, Suomi\nPanimo: Desnoes and Geddes (Diageo PLC)\nMaku: Red Stripe on melko makea ja miedosti katkera olut. Sen runsaan viljaisessa ja verrattain hedelmäisessä aromissa esiintyy myös ruohomaista, hivenen sitruksista sekä hennosti yrttimäistä vivahteikkuutta.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hieman makea, hyvin viljainen ja leipämäinen sekä kevyesti ruohoinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen suutuntuma on melko kevyt, keskihiilihappoinen sekä kovin vetinen. Oluen runko on kirkas ja kullanvärinen sekä sitä päällystävä vaahtokukka vaalea ja samettinen.\nLoppukommentit: Red Stripe on Jamaikan tunnetuin olut. Sitä on valmistettu ensimmäisen kerran jo vuonna 1938. Sen valmistuksessa on käytetty humalan, hiivan ja veden lisäksi myös Pilsen-mallasta sekä maniokkitärkkelystä. Tunnetusta nimestään ja maineestaan huolimatta kyseessä on kuitenkin hyvin perinteinen kauppavahvuinen olut. Se ei tarjoa juojalleen mitään erikoista ja asettuu omissa arvioissani selkeästi keskitason alapuolelle.\nLähettänyt Beer Atlas klo 11.23 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Desnoes and Geddes, Diageo PLC, Jamaika, Pale Lager, pohjahiivaolut\nKatkeroaineet: 79,0 EBU\nMaku: Mufloni Imperial Stout on voimakkaasti humaloitu, runsas ja uskalias olut. Sen aromi on erittäin monipuolinen: paahtomaltainen, suklainen ja kaakaoinen, makean toffeinen ja karamellinen, hieman lakritsinen sekä kevyesti kahvimainen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on lähinnä makea, paahteinen ja suklainen. Siitä ei asennetta tai olemusta puutu ja se antaa juomalle erinomaiset lähtökohdat.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on täyteläinen ja suutuntuma muilta osin matalahiilihappoinen sekä kermamainen. Rungoltaan olut on pikimusta ja valoaläpäisemätön sekä vaahtokukka melko niukka ja öljymäinen.\nLoppukommentit: Mufloni Imperial Stout on erittäin tyylikäs olut. Sillä on erinomainen hinta-laatusuhde ja se on kaikin puolin hyvin valmistettu olut. Se oli oma suosikkini viime vuotisista Alkon käsityöläisoluista ja ansaitsee paljon kehuja osakseen. Se on yksiä niitä suomalaisia oluita, joita jokaisen kannattaa jossain elämänsä vaiheessa maistaa, suosittelen.\nTunnisteet: erittäin voimakkaasti humaloitu olut, Imperial Stout, käsityöläisoluet, Mufloni, Panimoravintola Beer Hunter's, pintahiivaolut, Suomi, yli 10% olut\nKatkeroaineet: 19,4 EBU\nVäri: 10,8 EBC\nTarjoilulämpötila: 5-10 °C\nMaku: Pirske on hieman hapan, makea ja keskikatkera olut. Sen aromille tyypillistä on trooppisen hedelmäinen ja raikkaan sitruksinen aromikkuus sekä pippurisen mausteinen ja hiivainen vivahteikkuus.\nTuoksu: Sen tuoksu on hyvin makunsa kaltainen, mutta jollain asteella tuoreempi ja ehdottomasti kukkamaisempi.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on lisäksi keskitäyteläinen, keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen runko on kuparinkeltainen ja samea sekä vaahtokukka kuohkea ja samettinen.\nLoppukommentit: Mathildedalin Kyläpanimo on suomalainen pienpanimo, joka sijaitsee Mathildedalin ruukkikylässä aivan Teijon kansallispuiston vieressä. Sen valikoimista löytyy toistakymmentä erilaista ja mielenkiintoista olutta. Niistä nyt esittelyssä oleva Pirske tuli minulle tutuksi Alkon käsityöläisoluiden kautta. Sen kuvankaunista etikettiä koristaa Mathildedalin ruukin vesipyörä, joka aikoinaan tuotti ruukille ja kylälle sähköä. Tämän belgityylisen alen valmistuksessa on käytetty perinteisten elementtien lisäksi myös kandisokeria. Se oli kaikin puolin kelpo olut, muttei päässyt aivan tyylilajinsa huippujen rinnalle. Lisäksi sen hinta moniin niihin verrattuna on selkeästi liian korkea.\nTunnisteet: belgityylinen ale, käsityöläisoluet, Mathildedalin Kyläpanimo, pintahiivaolut, Suomi\nMaku: Maltaan Haukka on hieman paahteinen, makean karamellinen ja leipämäisen maltainen olut. Siinä maistuu lisäksi kuivahedelmäinen ja pähkinäinen aromikkuus sekä yrttinen ja kukkamainen humalointi. Jälkimaultaan olut on keskikatkera ja melko pitkäkestoinen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on makunsa kaltaisesti makea, paahteinen ja hedelmäinen. Siinä esiintyvä humalointi on melko hentoa ja maltaisuus runsasta.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on lisäksi keskitäyteläinen, matalahiilihappoinen sekä hivenen öljymäinen. Sen punertavanruskeaa ja hieman sameaa runkoa koristaa melko niukka ja pitsimäinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Maltaan Haukka on kaikin puolinen hyvin valmistettu ja maukas olut. Sen aromi on monipuolinen ja hyvin suunniteltu sekä toteutus onnistunut. Oluena se ei ole liian helppo ja haastaa mukavasti sekä kokeneita että kokemattomia oluenystäviä. Sen hauska ja elokuvaviitteitä sisältävä nimi tekivät siitä entistäkin mielenkiintoisemman kokonaisuuden, jota suosittelen lämmöllä kokeilemaan.\nLähettänyt Beer Atlas klo 11.37 2 kommenttia:\nTunnisteet: Altbier, Olutpaja, pintahiivaolut, Suomi\nTarjoilulämpötila: 12-14 °C\nMaku: Hiisi Loviatar on voimakkaasti humaloitu, runsaan maltainen ja alkoholin makuinen olut. Sen aromia voi kuvailla myös kypsän hedelmäiseksi ja makean siirappiseksi sekä sitruksiseksi, rukiiseksi ja mausteiseksi.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin runsas ja aromaattinen. Se on hyvin makea ja rukiinen, mutta samalla myös hedelmäinen ja mausteinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on täyteläinen ja suutuntuma matalahiilihappoinen sekä kermamainen. Runko on mahonginvärinen ja samea sekä vaahtokukka kuohkea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Hiisi Loviatar on panimonsa valmistama ja rye wine-nimikkeellä julkaistu käsityöläisolut. Sen valmistuksessa on käytetty ruismallasta muiden perinteisten elementtien lisäksi. Se myös jälkikäy pullossa ja on sopivan täyteläinen olut. Se on todella mielenkiintoinen tuttavuus, jota ei kannata sivuuttaa. Se sopii erityisen hyvin rukiisista tai barley wine-tyylisistä oluista pitäville olutfanaatikoille, suosittelen.\n"Noita vipusenvoimainen, rautarukkasilla rakentava. Synnystänsä rummuteltu, vasaraksi vainotuksi - Pirun polkuun paneteltu, pahan perkeeks Pohjolasta"\n"Synnystänsä rummuteltu // Vasaraksi vainotuksi // Perkeleestä seuraavaksi // Pahan perkeeks Pohjolasta"\nTunnisteet: erittäin voimakkaasti humaloitu olut, käsityöläisoluet, Panimo Hiisi, pastöroimaton, suodattamaton, Suomi, säilöntäaineeton, yli 10% olut\nMaku: Hiisi Keito on makea, paahteinen ja keskikatkera olut. Sen maussa esiintyy myös sitruksista, hedelmäistä ja leipämäisen maltaista aromikkuutta sekä pehmeästi viljaista ja tuoreen ruohomaista vivahteikkuutta.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin viehättävä ja raikas. Se on myös sopivan monipuolinen ja antaa oluelle tarvittavaa lisäpotkua.\nUlkonäkö ja koostumus: Suutuntumaltaan sitä voi luonnehtia melko kevyeksi, voimakas hiilihappoiseksi sekä hieman vetiseksi. Sen pähkinänruskeaa ja erittäin sameaa runkoa koristaa kuohkea sekä samettinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Hiisi Keito on moderni tulkinta muinaisia tapoja kunnioittaen valmistetusta ja käsityönä tehdystä kivioluesta. Siinä yhdistyvät keskisuomalainen riihirukiinen tunnelmallisuus ja kiuaskiven aikaansaama vieno paahteisuus. Olut on lisäksi suodattamaton, pastöroimaton ja säilöntäaineeton. Sen etiketti on panimolle tyypillisesti erittäin tyylikäs ja sisältää tietysti myös pienen pätkän runoutta. Kauppavahvuiseksi olueksi se oli erinomainen ja maistui itselleni todella hyvin.\n"Pelastaja vaatimaton // Otti haltuun maailmanpylvään // Esti kannen tippumisen // Keito Sammon koppajainen"\nLähettänyt Beer Atlas klo 11.45 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Panimo Hiisi, pastöroimaton, pohjahiivaolut, Premium Lager, suodattamaton, Suomi, säilöntäaineeton\nTyyli: Aromatisoitu olut (Hedelmäolut)\nMaltaat: Pilsner, Caramel, vehnämallas\nHumalat: Nelson Sauvin, Citra\nMaku: Bryggeri Rosé on hapan, hieman makea ja viinimäinen olut. Aromiltaan se on lisäksi kukkainen, marjainen ja hedelmäinen sekä jonkin verran mausteinen ja vehnämäinen.\nTuoksu: Oluen tuoksua voi kuvailla marjaiseksi ja viinimäiseksi sekä kukkaiseksi ja teemäiseksi.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on melko kevyt ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä yllättävän vetinen. Sen runko on kirkas ja punertava sekä vaahtokukka vaalea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Bryggeri Rosé on vahvan aromin omaava olut. Siitä löytyy mukavasti vivahteikkuutta ja kerrosmaisuutta sekä jälkimaku, joka kestää. Sen valmistuksessa on käytetty hedelmäsokeria ja kiinanruusuteetä (Hibiscus Tea) sekä viini- ja oluthiivoja. Itselleni sen mielenkiintoinen ja ajatuksella rakennettu makumaailma oli hieman liian erikoinen ja siitä syystä joudun antamaan sille "vain" 74 pistettä.\nTunnisteet: aromatisoitu olut, Bryggeri Helsinki, hedelmäolut, käsityöläisoluet, pintahiivaolut, Suomi


4 tapaa löytää mielenkiintoisia huoneita klubitalosta\nLähetetty Miscellanea At September 14, 2021 21:44\nOletko koskaan löytänyt itsesi vierittämästä Klubitalon kotisivua ja etsimässä mielenkiintoista tilaa liittyäksesi? Jos sinulla on, et ole yksin.\nKlubitalo on loistava alusta yhteydenpitoon samankaltaisten ihmisten kanssa, mutta siitä voi nopeasti tulla tylsää, jos et löydä huoneita sinua kiinnostavista aiheista.\nJos olet alkanut menettää kiinnostuksesi Klubitalo -sovellukseen, koska et löydä jännittäviä huoneita, jatka lukemista; näytämme sinulle, kuinka navigoida Clubhouse -sovelluksessa löytääksesi sinulle parhaat huoneet.\nMitä ovat Clubhouse -huoneet?\nKlubitalon huoneissa voit liittyä, kuunnella ja osallistua keskusteluihin. Jos sinulla on idea, voit luoda sen itse. Vaihtoehtoisesti voit liittyä jonkun toisen omaan.\nJos päätät liittyä jo olemassa olevaan huoneeseen, alla olevat vinkit auttavat säästämään aikaa haun aikana.\n1. Muokkaa kiinnostuksen kohteitasi Clubhousessa\nKirjautumisen yhteydessä Clubhouse pyytää yleensä uusia käyttäjiä valitsemaan aiheet, joista he ovat kiinnostuneita. Sen algoritmi suosittelee sitten käyttäjille huoneita näiden kiinnostuksen kohteiden perusteella.\nEi kuitenkaan ole harvinaista löytää uusia käyttäjiä napsauttamalla tarpeeksi vaihtoehtoja, jotta he voivat ohittaa kiinnostuksen sivun, jotta he pääsevät pääsovellukseen nopeammin. Tämä voi koskea erityisesti niitä, jotka joutuivat odottamaan Klubitalon sovellus tuli avoimeksi kaikille.\nAiheeseen liittyviä: Miksi Klubitalon kuvake muuttuu jatkuvasti?\nJos valitsit kiinnostuksen kohteita rekisteröityessäsi Clubhouseen, mutta ne ovat muuttuneet, voit tehdä niihin muutoksia. Voit myös tehdä tämän, jos sinusta tuntuu, ettet saa huoneita, joita ehdotetaan toiveidesi mukaan.\nVoit muuttaa kiinnostuksen kohteitasi siirtymällä osoitteeseen Profiili> Asetukset> Kiinnostuksen kohteet. Löydät sieltä satoja aiheita ja voit valita niin monta kuin haluat.\n2. Liity Niche -klubeihin\nJos olet muuttanut kiinnostuksen kohteitasi, mutta et edelleenkään löydä mielenkiintoisia huoneita Clubhousesta, sinun kannattaa harkita liittymistä omalla kapealla olevaan klubiin. Näin saat ilmoituksen aina, kun huone isännöidään klubissa.\nLöydät eri aiheisiin liittyviä klubeja etsimällä kyseisillä markkinarakoilla käytettyjä avainsanoja. Jos esimerkiksi haluat liittyä kryptovaluuttaklubiin, voit kirjoittaa hakukenttään minkä tahansa kryptovaluuttaan yleisesti liittyvän sanan ("bitcoin", "ethereum" jne.). Kun olet tehnyt tämän, löydät useita klubeja, jotka on omistettu kryptovaluuttaan.\n3. Seuraa kapean alan asiantuntijoita\nToinen tapa löytää jännittäviä huoneita Clubhousesta on seurata alustan kapealla puolella olevia asiantuntijoita. Näin voit nähdä omistamansa ja valvotut klubit.\nNäiden käyttäjien profiilien perusteella voit katsoa ja kiehtovatko huoneet sinua. Liity sen jälkeen mihin tahansa, joka näyttää mielenkiintoiselta.\n4. Etsi Clubhouse -huoneita Twitteristä\nTwitter voi olla loistava hakukone, jos osaat käyttää sitä. Ja se voi myös auttaa sinua löytämään Clubhouse -huoneita kapealta. Clubhouse -huoneiden löytäminen Twitteristä on samanlainen kuin Clubhouse -tutkimussivun haku.\nAiheeseen liittyviä: Miksi klubitalo on tärkeä taiteilijoille ja viihdyttäjille?\nKirjoita Twitterin hakupalkkiin markkinarakoon liittyvä avainsana ja lisää sitten "klubitalo". Palataksemme kryptovaluuttaesimerkkiin voit etsiä hakusanoilla "cryptocurrency clubhouse" tai "NFT clubhouse". Katso alla olevista kuvakaappauksista, miltä se näyttää.\nKlubitalon huone on kaikille\nKlubitalo on loistava paikka ihmisille, jotka haluavat kuunnella ihmisten jakavan ajatuksiaan eri aiheista. Jokaisen markkinaraon asiantuntijat jakavat kokemuksensa kuuntelijoille Clubhouse -sovelluksessa joka päivä.\nBlockchainista ja kryptovaluutasta filosofiaan ja markkinointiin on Clubhouse -huone kaikille. Muokkaamalla kiinnostuksen kohteitasi ja käyttämällä Clubhousen ja Twitterin hakua löydät aina mielenkiintoisia huoneita liittyäksesi.\nKuinka Klubitalosta tuli niin suosittu?\nVaikka Clubhouse on iOS- ja vain kutsusovellus, sen suosio on kasvanut. Mikä sitten johti sen menestykseen?\nJohn Awa-abuon (67 artikkelia julkaistu)\nJohn on tekniikan rakastaja syntymästään lähtien, digitaalisen sisällön luoja koulutuksen perusteella ja Tech Lifestyle Writer ammatin mukaan. John uskoo auttavansa ihmisiä ratkaisemaan ongelmia ja hän kirjoittaa artikkeleita, jotka tekevät juuri niin.\nLisää John Awa-abuonilta\nKickstarter Spotlight: Taskuavaruusalus\nGadgetit ja -pelit\nKickstarterin gadgetit ja pelit: 14. maaliskuuta 2013 -painos


ioloVPN arvio 2022: Miksi 3.2?\nKoti Parasta VPN ioloVPN kokemuksia\nioloVPN arvio 2022\nArvioitu 57 76 VPN-palvelut\nioloVPN arvostelu: Asiantuntijan tiivistelmä\n🏅 Kokonaissijoitus Sijalla 57 kaikkiaan 76 VPN-palvelut\n🌍 Palvelinten määrä N/A\n💸 Aloitushinta 11,95 $ / vuosi\nioloVPN’s paid plans, which start at 11,95 $ / vuosi, are too expensive for what the VPN offers. Competitors like ExpressVPN, ProtonVPN, and Private Internet Access provide significantly better value than ioloVPN.\nioloVPN Tuotteet & hinnoittelu\n11,95 $ / vuosi\nTUTUSTU ioloVPN ON\nKäyttäjäarvioita ei löytynyt. Ole ensimmäinen joka arvostelee ioloVPN!\nKirjoita arvostelu yrityksestä ioloVPN


Sisko – visual diary | Lily\nEn voisi ikinä hankkia vain yhtä lasta, koska sitten sillä ei olisi siskoa, tai siis sisarusta. Ainoat lapset, miten IHMEESSÄ ne pärjää?\nSiskoni ja minä olemme monessa asiassa kuin yö ja päivä. Minä olen kaupunkilaisneito henkeen ja vereen. Siskon suurin unelma on aina ollut asua mahdollisimman keskellä ei mitään. Minä voin maata puolet sunnuntaista sohvalla, siskolla on aina sata projektia meneillään. Ja kun laitetaan ruokaa, minusta sinne voi laittaa vähän kaikkea, sisko taas on perinteiden nainen: kasvisruoka alkaa aina kahdesta raaka-aineesta: paprika ja sipuli. Ja kun on laittanut voita ja juustoa leivälle, ne laitetaan saman tien jääkaappiin.\nTällä hetkellä asun suurkaupungissa ja täältä katsoen sisko asuu, no juuri siellä keskellä ei mitään. (Ja silti valittaa naapureiden äänistä, hullu maalainen).\nKun me olimme lapsia, sisko sai kepulikonstein haalittua aina puolet minun karkeistani, huijasi Uno –pelissä joka kerta ja löi minua kerran My Little Ponyjen tallilla päähän. Kun kasvoin vähän, tuli kosto: löin häntä haarukalla käteen ruokapöydässä ja vedin kerran maton jalkojen alta.\nTytöt! Nyt riitti, huusi äiti aina keittiön pöydän äärestä, jossa lakkasi kynsiään. Nykyisin äiti tosin aina muistelee kuinka sopuisasti leikimme kahdestaan ja hän teki vain kotitöitä tyytyväisenä.\nYläasteella oli mahtavaa kun oli vanhempi sisko. Sain jopa olla mukana hänen kahdeksantoistavuotisjuhlissaan. Oksensin mökin terassin kaiteen välistä.\nLapsuudenkodin jälkeen olemme asuneet samalla kadulla, eri puolilla kaupunkia, eri miesten kanssa, yksin ja eri kaupungeissa. Silti olemme nähneet vähintään kerran kuussa, yleensä paljon useamminkin. Nyt välimatkaa on sellainen 3500 kilometriä.\nKun sisko sai lapsen, olin vähän helpottunut: nyt ei ole pakko tehdä itse samanmoista, kun tuota voi vähän niin kuin pitää omana. Vauvana se oli aina rauhallinen lähistölläni ja hymyili. Liekö siksi että meillä on kuulemma täysin sama ääni ja puhetapa.\nNykyisin sisko lähettää minulle salmiakkia ja Kusmi –teetä kun olen nyyhkinyt ikävääni niitä kohtaan. Kertoo sopivasti lapsijuttuja ja väliin koirajuttuja (lapseton kissaihminen ja äiti koiraihminen, yö ja päivä siis).\nEniten Suomivierailullani odotan sitä, että saan istua siskon keittiön pöydän ääreen. Hän tietää mitä teetä kuuluu keittää päiväsaikaan ja mistä kupeista se juodaan. Sitten on leivottu kakkua ja illalla tehdään savulohta tai katkarapuleipiä. Ehkä jopa molempia.\nYleensä sisko muistaa myös ostaa manteleita tai kurpitsansiemeniä, koska heti kun juon lasillisen viiniä, alan himoita niitä.\nKauan sitten pelatessamme sananselityspeliä voitimme aina. Me kun näemme jo toisen naamasta mitä sanaa tarkoitetaan, ilman että tarvitsee alkaa selittää sitä.\nOn paljon asioita, joita ei myös tarvitse sanoa ääneen tai kertoa. Sisko kyllä tietää.\nAvainsanat: #lapsuus, sisaruus, sisko\nMulla on kaksi isosiskoa, 9 ja 7 v vanhemmat. Ikäerosta huolimatta ollaan oltu jo yli kymmenen vuotta todella läheisiä. Asuttu yhdessä toisen kanssa, asuttu samalla kadulla toisen kanssa, vietetty arkea ja juhlaa ja nyt ollaan kaikki samassa pikkulapsiarjessa ja asutaan alle 10km päässä toisistamme. Puhutaan vähintään päivittäin puhelimessa ja nähdään about joka toinen päivä.. On helpottavaa kun on joku joka tajuaa puolesta sanasta mitä tarkoitat eikä suutu vaikka vähä rouskut. Mies on ainoa lapsi ja siitä luultavasti siitä syystä super sosiaalinen. Tulevaisuuttakin ajatellen sisarukset on luojan lykky kun vanhemmat vanhenee ei tarvi kantaa sitä taakkaa kokonaan yksin!\nKuulostaa tosi ihanalta teidän siskossuhde 🙂 Yksi sisko on ihana mut oispa tuplasti ihanampaa jos ois kaksi!


Terveyden kannalta parhaat ihonhoitotavat – Upp Veg\nIho on ihmisen suurin elin. Siksi on tärkeää, että se voi hyvin. Ihonhoitorutiinit kannattaa ottaa osaksi päivittäistä elämää. Näin ihosi pysyy puhtaana eikä bakteerit pääse kasvamaan siinä. Moni kuitenkin miettii, kuinka ihoa olisi viisainta hoitaa. Markkinoilla on paljon ihonhoitotuotteita ja niistä voi olla vaikea valita itselle sopivinta vaihtoehtoa. Lisäksi kuluttaja ei välttämättä ole tietoinen kaikista turhista lisäaineista, jotka saattavat jopa kuivattaa ihoa entisestään tai aiheuttaa muita reaktioita. Sen lisäksi, että ihoa hoidetaan ulkoisesti, tulee siitä huolehtia myös sisäisesti. Monipuolinen ja terveellinen ruokavalio yhdessä riittävän päivittäisen nestemäärän kanssa auttavat tehokkaasti pitämään ihon terveenä ja kauniina.\nPäivittäisessä, normaalissa ihonhoidossa kannattaa suosia mahdollisimman luonnollisia ja puhtaita tuotteita. Näin et tule levittäneeksi ihollesi päivittäin sitä vahingoittavia ainesosia. Nykyään moni kosteusvoide tai puhdistusaine on valmistettu luonnon omista raaka-aineista, käyttäen hyväksi esimerkiksi hedelmien ja kasvien sisältämiä vitamiineja ja antiseptisiä ominaisuuksia. Tällaisia tuotteita suositellaan käytettäväksi, sillä niistä ei yleensä ole pidemmän päälle mitään haittaa ihmiselle, allergiat erikseen.\nAloe Vera on yksi maailman suosituimmista luontaisista ihonhoitotuotteista. Aloen lehden sisällä olevaa geeliä voi käyttää sellaisenaan iholle, hiuksiin ja sitä voidaan jopa syödä. Aloe-geeli mm. lievittää nopeasti hyönteisten pistojen aiheuttamaa kutinaa, helpottaa auringonpolttamaa ihoa ja hoitaa sekä kosteuttaa. Muita luonnollisia ainesosia, joita käytetään paljon eri ihonhoitotuotteissa, ovat esimerkiksi manteli, avokado ja oliiviöljy. Nämä ovat aivan loistavia ihon kunnon ylläpitämisessä ja hoitamisessa.\nVoiko ihonhoito olla epäterveellistä?\nIhonhoidon tarkoituksena on pitää iho kunnossa, mutta jos käytössä on paljon turhia lisäaineita sisältävä tuote, voi vaikutus olla päinvastainen sekä iholle että muulle terveydelle. Jotkin aiheet voivat aiheuttaa allergisen reaktion, mutta niistä voi pahimmassa tapauksessa saada myös muita terveysoireita. Silloin tällöin uutisoidaan, kuinka jostain ihonhoitotuotteesta on löydetty esimerkiksi syöpää aiheuttavia ainesosia. Esimerkiksi polyaminopropyl biguanide (PHMB) on yksi tällainen. Lisäaineen käyttö on kielletty monessa maassa, sillä se voi alentaa lisääntymiskykyä, aiheuttaa syöpää ja lisäksi se on haitallinen ympäristölle.\nTuotteiden takana olevassa aineosien luettelosta voikin olla hankala tunnistaa haitallisia ainesosia, mutta täysin luonnontuotteeksi sertifioiduista tuotteista ei tällaisia onneksi löydy. Jos haluat pelata varman päälle, suosi luonnontuotteita. Niiden valmistajat ja jälleenmyyjät auttavat mielellään juuri sinulle sopivan tuotteen löytämisessä. Lisäksi saat neuvontaa tuotteessa käytetyistä ainesosista.\nMuista myös sisäinen hoito\nRiittävä juominen ja terveellinen ruokavalio ovat yksi ihonhoidon tärkeimmistä osa-alueista. Ihmisen tulisi juoda riittävästi vettä ja muita nesteitä päivän aikana. Liian vähäinen juominen nimittäin kuivattaa ihoa ja saa sen voimaan huonosti. Myös rasvaiset ruuat saattavat aiheuttaa ikäviä näppylöitä. Terveellinen ja monipuolinen, paljon ihon tarvitsemia raaka-aineita sisältävä ruokavalio pitää ihon kunnossa.\nSilloin, kun iho voi huonosti, tulisi aivan ensimmäiseksi kiinnittää huomiota omaan juomiseen ja ruokailuun. Pelkkä niiden hoitaminen kuntoon voi saada ihosi sileäksi. Syö esimerkiksi mansikkaa. Se sisältää runsaasti C-vitamiinia ja se auttaa vähentämään ihon kuivuutta. C-vitamiini myös auttaa ehkäisemään ihon juonteiden syntymistä, sillä se taistelee niitä aiheuttavia vapaita radikaaleja vastaan. Sen lisäksi, että mansikka on terveellinen, on se myös herkullinen! Ruokavalioon kannattaa sisällyttää riittävästi terveellisiä öljyjä. Oliiviöljy on täydelllinen valinta. Se tekee iholle hyvää niin sisäisesti kuin ulkoisestikin. Se sisältää antioksidantteja ja voi auttaa ehkäisemään tulehduksia. Voit vaikka valmistaa luonnollisen kuorintavoiteen oliiviöljystä ja tummasta sokerista. Kuorinta parantaa ihosi verenkiertoa sekä poistaa kuolleita ihosoluja. Muista, että ihoa ei kannata kuitenkaan kuoria päivittäin.\nNextTee oma kotikylpylä


Rask ja Bruins antoivat jykevän työnäytteen | NHL.com\nRask ja Bruins antoivat jykevän työnäytteen\nTuukka Rask ja Boston Bruins lähettivät vahvan viestin kiekkomaailmalle\nBoston Bruinsille ei paljon rakkautta tarjottu ennen NHL:n runkosarjan alkua. Nyt puoli vuotta myöhemmin usean asiantuntijan ennakkoveikkauskaaviot ovat sopivasti hukkuneet tai koira on syönyt ne.\nBoston on todistanut kauden aikana olevansa yksi vahvimpia mestariehdokkaita. Bruins ilmoitti itse asiasta isoin kirjaimin lauantaina kukistettuaan varamiehisenäkin Itäisen konferenssin kärkitaistossa Tampa Bay Lightningin vieraissa 3-0.\n- Me vastasimme haasteeseen. Tämä oli varmaan merkittävin voittomme pitkään aikaan. Tämä oli playoff-kiekkoa, ja olimme tänään siinä parempia kuin he, Bruinsin päävalmentaja Bruce Cassidy julisti.\nMyös etelän poikien kalenterissa päivämäärä oli ollut ympyröitynä.\n- Tämä oli tärkeä ottelu. Olimme odottaneet tätä ottelua mittatikkuna. He olivat parempia tänään, Lightningin kapteeni Steven Stamkos myönsi.\nVideo: BOS@TBL: Pastrnak yllättää Vasilevskin rystyllään\nBoston nousi kahden pisteen päähän Atlantic-divisioonaa ja Itäistä konferenssia johtavasta Tampa Baysta. Bruins on pelannut yhden ottelun vähemmän kuin Lightning. Vain lännen kärkiporukka Nashville Predators on kaksikon edellä koko NHL:n sarjataulukossa.\nLokakuun alussa NHL.comin 17 työntekijän kyselyssä 11 veikkasi Bostonin jäävän pudotuspelien ulkopuolelle. The Hockey News jätti kauden ennakkonumerossaan Bruinsin playoff-viivan alapuolelle.\nTuukka Rask hääri lauantaina 23 torjunnan nollapelillään Bostonin voiton takuumiehenä. Suomalaistähti piti maalinsa puhtaana kolmannen kerran kuluvalla kaudella.\n- Paras peli puolustuksellisesti vähään aikaan koko joukkueelta. Varsinkin puolustuskalustomme oli loistava. Pakit saivat kiekkoja ulos alueelta ja blokkasivat laukauksia. Hyökkääjät auttoivat tulemalla alas ja sulkemalla alueen aloitusympyröiden välissä, Rask kiitteli.\n- Tämä oli varmaan yksi parhaista kokonaisista 60 minuutin esityksistämme. Tämä tuntui playoff-ottelulta. Peli oli kiihkeää ja fyysistä, ja yleisö oli mukana. Oli hauska olla osa tuota ottelua, Bostonin hyökkääjä Riley Nash säesti.\n[Lisää aiheesta: Power Rankings: Predators ohitti Lightningin]\nRask on nyt torjunut urallaan 41 nollapeliä. Pekka Rinne painelee suomalaisvahtien tilastossa ykkösenä, mutta Rask lähestyy vastustamattomasti tilastokakkosena olevaa Miikka Kiprusoffia, joka piti aikanaan maalinsa puhtaana 44 kertaa.\nRask nappasi samalla kuudennen peräkkäisen ja kauden 30. voittonsa. Hänestä tuli Bruins-historian ensimmäinen maalivahti, joka on pystynyt viiteen vähintään 30 voiton kauteen ja vieläpä peräkkäisinä vuosina.\n- Kolmekymmentä voittoa on aika hyvä. Yritän aina yltää siihen. Olen ollut onnekas, että olen saanut pelata hyvissä joukkueissa, vaatimaton Rask sanoi.\nRask voitti kauden ensimmäisistä 12 ottelustaan vain kolme. Sitten Bostonin päävalmentaja Bruce Cassidy antoi kakkosvahti Anton Hudobinille neljä peräkkäistä starttia.\nRask hävisi ensimmäisen ottelunsa tuon tauon jälkeen, mutta laittoi sitten hurjan vaihteen päälle eikä ole katsonut taakseen. Hänen saldonsa viimeisestä 32 ottelusta on mielipuolinen: 27 voittoa ja vain kolme varsinaisella peliajalla tullutta tappiota.\nVideo: CGY@BOS: Bergeron ohjaa ottelun toisen maalinsa\nMutta ei Bostonin menestys tietenkään ole pelkästään suomalaisvahdin ansiota. Sentteri Patrice Bergeron pelaa jälleen upeaa kautta, laitahyökkääjät Brad Marchand ja David Pastrnak heiluttavat verkkoa, slovakkijärkäle Zdeno Chara kirjauttaa 41-vuotiaana Bruinsin isoimpia minuutteja ja lauantaina tehot 0+3 tilastoinut Torey Krug hätyyttelee puolustajien pistepörssin kärkisijoja.\nMyös Bostonin tulokkaat ovat kantaneet kortensa kekoon. Puolustaja Charlie McAvoy on yksi liigan parhaita keltanokkia. Hyökkääjät Danton Heinen ja Jake DeBrusk ovat yllättäneet positiivisesti.\nNoista yllä mainituista pelaajista Bergeron, Chara, McAvoy ja DeBrusk eivät pelanneet lauantaina Tampaa vastaan. Lisäksi hyökkääjä David Backes joutui jättämään kamppailun kesken loukkaantumisen takia.\n- Tämä oli viesti itsellemme. Oli meiltä kuinka monta jätkää tahansa tai ketä tahansa sivussa, niin pystymme pelaamaan vahvaa jääkiekkoa. Se oli tärkeintä, Rask paalutti.\nBoston ja Tampa kohtaavat vielä kahdesti runkosarjan aikana. Atlantic-divisioonan kilpajuoksun voittaja välttää todennäköisesti pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella yllätysvalmiin Toronto Maple Leafsin kohtaamisen.\nBoston ja Toronto ovat myös ainoat toivot niille, jotka rakastavat NHL:n niin sanottuja Original Six -seuroja. Vaikka New York Rangers omaa vielä minimaaliset mahdollisuudet playoffeihin, niin kylmä totuus on se, että manhattanilaiset jäävät Montreal Canadiensin, Chicago Blackhawksin ja Detroit Red Wingsin kanssa pudotuspelien ulkopuolelle.\nVideo: CGY-BOS: Rask estää Bennettin yritykset jatkoajalla\nRask ohitti tuossa 30 voiton kausien tilastossa Tim Thomasin, joka oli Bostonin aloittava maalivahti joukkueen viimeisimmässä Stanley Cup -voitossa vuonna 2011. Nyt Raskilla olisi mahdollisuus nostaa pokaalia ykkösvahtina.\nSamalla hänestä tulisi ensimmäinen suomalainen maalivahti, jolla on kaksi Stanley Cup -sormusta. Siihen on kuitenkin vielä pitkä matka. Joka tapauksessa varoituslaukaus muulle NHL:lle on ammuttu.\n- Tämä oli hieno esimerkki siitä, kuinka hyviä voimme olla, kun päätämme panostaa asiaan, Rask myhäili.


Opetusministeri Li Andersson sekä tiede- ja kulttuuriministeri Annika Saarikko käynnistävät Lukukummit-kampanjan - Lukuliike\nTänään käynnistyy opetusministeri Li Anderssonin ja tiede-ja kulttuuriministeri Annika Saarikon luotsaama Lukukummit-kampanja. Lukukummit Li ja Annika keskustelevat lukemisen merkityksestä ja haastattelevat lastenkirjallisuuden ammattilaisia. Opetushallituksen Lukuliikkeen ja opetus- ja kulttuuriministeriön yhteisellä kampanjalla halutaan painottaa lukemisen merkitystä ja vahvistaa lasten lukutaitoa.\nLukukummit-videoita julkaistaan ja niistä keskustellaan Lukuliikkeen Facebook-sivuilla. Syksyn ajan lastenkirjallisuuden ammattilaisia haastattelee Li Andersson, keväällä vuorossa on Annika Saarikko. Videoilla esitellään ammattilaisten suosittelemia kirjoja. Osana Lukukummit-kampanjaa esitellään myös opetus- ja kulttuuriministeriön sekä Lukuliikkeen avustamia hankkeita. Hankevideoilla kerrotaan, millaisin uusin tavoin lukemista voidaan edistää.\n-  Tutkimusten mukaan lukuharrastus on vahvasti yhteydessä hyviin oppimistuloksiin. Lukevat lapset ja nuoret pärjäävät koulussa ja pääsevät samalla osaksi kirjojen kautta avautuviin maailmoihin ja uusiin oivalluksiin. Olisikin tärkeää, että mahdollisimman moni lapsi saisi heti varhaisista vuosista lähtien vahvat eväät ja innostuksen lukemiseen, sanoo opetusministeri Li Andersson.\nLukukummit-videoiden kohderyhmänä ovat vanhemmat, jotka kaipaavat apua esikoululaisten ja 1.-2. -luokkalaisten lastensa lukemisen tukemiseen.\n-  Me Lukukummit haluamme tukea perheen yhteistä lukuharrastusta, jotta lukeminen ei jäisi muiden arjen kiireiden jalkoihin. Kirjavinkkien lisäksi pohdimme yhdessä uusia tapoja lukemisen edistämiseen, kertoo tiede- ja kulttuuriministeri Annika Saarikko.\nTänään julkaistulla kampanjan aloitusvideolla ministerit kertovat omista lapsuuden lukumuistoistaan. Tänään on julkaistu myös ensimmäinen video, jolla Li Andersson haastattelee lastenkirjastopedagogi Pirkko Ilmasta ja lukee Kirsi Kunnaksen runon Kattila ja peruna.\nNäyttö lukemisen hyödyistä on vahvaa. Eri selvitysten mukaan mukaan varhaiset yhteiset lukuhetket näkyvät koulupolkuaan aloittavan lapsen lähtötaidoissa. Yksittäisistä harrastuksista lukemisella on suurin, lähes yhtä ikävuotta vastaava vaikutus lapsen kielellisiin taitoihin. Lukuvalmiudet ja asenne kirjallisuutta kohtaan syntyvät varhaislapsuudessa.*\nLukukummit-kampanjan käynnistävä video, jolla ministerit kertovat omista lapsuuden luku-\nEnsimmäinen kirjavinkkivideo, jolla Li Andersson haastattelee lastenkirjastopedagogi Pirkko Ilmasta\nPia Lumme, Lukuliike-koordinaattori, puh 029 533 1809\nErityisavustaja Touko Sipiläinen, puh. 029 533 0143\nLukuliike on Opetushallituksessa toimiva lukemisen kansanliike, jonka tavoitteena on kiinnittää lapset, nuoret ja aikuiset osaksi yhteiskuntaa lukutaidon kautta. Lukuliike laajentaa alueellisen ja kansallisen työn avulla lukutaidon käsitettä ja tuo esiin monilukutaitoa sekä monikielisyyttä.