Konekirjoittaja – Stiiknafuulia\nNovelli: Timo Luonuansuu\nTimo Luonuansuu. Kuva: Hanna Takkula\nTapasin ravintolassa naisen. Seuralaiseni jätti saapumatta treffeille, tämä nainen huomasi nolon tilanteeni ja kutsui minut pöytäänsä. Vaistomaisesti kieltäydyin ensiksi, esittäydyimme kuitenkin, ja kohta istuimme vastapäin toisiamme.\nValitsin listalta kala-aterian ja valkoviiniä. Nainen oli jo aiemmin antanut tilauksensa. Ravintolassa sorisi ihmisten puhe, astiat kilisivät keittiössä ja ruokailijoiden käsittelyssä, tilauskello kilahti aina annoksen valmistuttua.\nUusi tuttavani nojasi kyynärpäällään tuoliin, toinen käsi harotti sormia pöydällä kuin valmiina puukkopeliin. Hän tuijotti minua kainostelematta, huomasin terävien silmien hieman nykivän. En osannut vastata niin avoimeen katseeseen, vaan vilkuilin toisia seurueita ja henkilökunnan puuhastelua. Kenties nainen oli viehtynyt minuun, vaikka iältäni olisin mennyt hänen lapsenlapsestaan, mitäpä siitä, mukavahan se, että edes joku oli kiinnostunut.\n– Onko teillä tapana käydä ravintolassa yksinänne? kysyin arasti ja heti häpesin tungettelevaa kysymystäni.\n– Voi kultaseni, sinutelkaamme, hän vastasi.\n– Hyvä on.\nTarjoilija toi naisen eteen lautasen, jolla höyrysi sieniä ja paistettuja kasviksia. Olisin halunnut samanlaisen annoksen, mutta en enää kehdannut vaivata tarjoilijaa.\n– Tänään oli elämäni viimeinen työpäivä, huomenna olen vapaa, nainen sanoi.\n– Ihanko totta? Siitä sopii varmaan onnitella?\n– Voi kiitoksia, kultaseni, nainen sanoi maireasti hymyillen, mutta muuttui samassa hetkessä synkäksi. – En tosin tiedä, kuinka vapaa olen ilman rutineejani.\nEhdotin, että kohottaisimme maljan juhlapäivän kunniaksi. Siemaistuaan hän laski lasin liinalle ja pyyhkäisi otsalle karannutta kiehkuraansa.\n– Viisikymmentä vuotta, ajattele kultaseni, puoli vuosisataa, hän sanoi.\n– Niin kauan työskentelin samassa paikassa, saman tehtävän ääressä.\nPyysin häntä kertomaan ammatistaan, vaikken ollut siitä erityisen kiinnostunut, nainen itsessään vaikutti kiehtovalta.\n“Unelmoin nuorena kirjailijan urasta, mutta koska asuminen ja eläminen eivät ole koskaan olleet kaupungissamme ilmaista, päätin varalta hankkia ammatin, jolla maksaisin laskut pois. Hain opistoon konekirjoituslinjalle, pääsin sisään ja valmistuin.\nEräänä aamuna huomasin lehti-ilmoituksen, jossa haettiin konekirjoittajaa kokopäivätyöhön. Join kahvikupposen nopeasti ja lähdin ennättääkseni ensimmäisten joukossa hakemaan työpaikkaa. Menin ilmoituksessa kerrottuun osoitteeseen ja astuin rappukäytävään. Luin osoitetaulusta työnantajan nimen, kävelin oikealle ovelle ja koputin. Odotin aikani, ja kun ketään ei kuulunut, tartuin kahvaan.\nAula oli tyhjillään, vain kirjoituskone valmiiksi asetettu paperi nielussaan jökötti pöydällä, pyörivä tuoli sen takana. Vasemmalla seinustalla oli suuri harmaa metallinen ovi, sellaisia näki joskus teollisuustiloissa. Koputin, ja kohta se avautui. Esiin astui minua ehkä kymmenisen vuotta vanhempi nainen maaleilla töhritty haalari päällään, poskessa pyyhkäisy vihreää väriä.\nKerroin hakevani konekirjoittajan paikkaa. Yllätyin kuullessani olevani ensimmäinen hakija. Hän pyysi minua istahtamaan koneen ääreen ja kirjoittamaan muutaman rivin.\n– Sanoja, joita ei ole, hän ohjeisti.\nMietin hetken, mitä se tarkoitti ja mieleni teki kovasti kysyä, mutta päätinkin naputella jotakin kokeeksi, eihän työhaastattelussa auttanut heittäytyä avuttomaksi. Kirjoitin nopeasti kuusi riviä omasta mielestäni käsittämätöntä tekstiä ja ojensin liuskan naiselle. Hän luki sen tarkkaan, kalisutteli samalla lyijykynää etuhampaidensa välissä ja lopulta kertoi paikan olevan minun, jos niin halusin. Toki ehdoista piti sopia, mutta testin tekstissä oli kuulemma ainesta, vaikka moni sanani muistuttikin jo olevia sanoja. Hän kehui rivejä ensikertalaiselle oikein laadukkaaksi tavaraksi. Kiitin hämilläni ja kerroin mielelläni keskustelevani sopimuksesta.\nNainen laski pakaransa pöydän reunalle ja alkoi luetella mitä toimenkuvani sisälsi. Minun piti olla paikalla silloin kun hänkin, johtaja, olisi. Tehtäväni oli kirjoittaa niin paljon samanlaista tekstiä kuin työpäivän aikana ehtisin, kehittää sitä mieleni mukaan, kuitenkin siten, ettei sanoja voinut tunnistaa. Kirjahyllyssä oli eri kielten sanakirjoja luomisen tueksi. Liuskapinon noustua noin kolmeen senttimetriin minun piti antaa nivaska johtajalle tarkistettavaksi, mutta ikinä en saisi astua ateljeehen, sen johtaja kielsi jyrkästi. Lopulta, kun nainen olisi hyväksynyt tuotokseni, se piti tuhota silppurilla, jonka hän oli hankkinut monen mutkan kautta valtion varastoista.\nLisäksi en saanut puhua vieraille, en kommunikoida millään tavalla, minun piti pelkästään keskittyä omiin tehtäviini.\nOlin pudota tuolita, kun nainen paljasti kuukausipalkkani. Se oli suuri, en halua puhua numeroista, mutta sillä olisin pärjännyt paremmin kuin hyvin. Taiteilevan johtajani teokset olivat haluttuja, ja niistä oltiin valmiita maksamaan, joten hän kykeni tarjoamaan minullekin hyvää palkkaa. Helpon, turvatun tulevaisuuteni huumassa otin työn vastaan. Kättelimme ja sovimme, että aloittaisin seuraavana päivänä.”\nTarjoilija toi annokseni, joka näytti syötävältä sekin. Harmitti silti, kun en ollut tilannut sieniä ja kasviksia. Asettelin ruokaliinan syliini ja maistoin viiniä. Nainen kaivoi laukustaan puuterirasian ja tarkisti meikkinsä sen peilistä. Sitten hän veti askista savukkeen ja sytytti.\n– Eihän tämä haittaa? hän kysyi.\n– Ei toki, vastasin.\nSavu puski naisesta sankkana, se kiepahteli kuin olisi nauttinut itsekin toimituksesta.\n“Aloitin siis seuraavana aamuna uudessa työpaikassani. Tuntui oudolta ryhtyä sepittämään liuskakaupalla tunnistamatonta tekstiä, salakirjoitusta, jota itse kirjoittajakaan ei osannut tulkita.\nPari ensimmäistä sivua valmistui vaivattomasti, mutta sitten alkoi takeltelu. Tuskastuin, kun en ollut ehtinyt olla tuntiakaan töissä, ja sanoja ei enää tipahdellut paperille samaan tahtiin kuin alussa. Katselin riisuttua aulatilaa, kolean näköisiä seiniä ja punaista mattoa lattialla. Nurkassa nelijalkainen pystynaulakko esitteli sarvistoaan, josta roikkui johtajan sateenvarjo ja minun päällystakkini. Ympäristö ei helpottanut ahdinkoani.\nEihän tämä voi olla näin vaikeaa, ajattelin, sen kun läiskii kirjaimia toisen perään. En silti halunnut tyytyä pelkkään sattumanvaraisuuteen, tuskin johtajakaan. Täytyi sanassa jokin järki olla, vaikkei se mitään olisi tarkoittanutkaan.\nPäätin pitää taukoni, ja kävin läheisessä kuppilassa juomassa kahvin ja syömässä voisarven. Kirjoitin samalla muistivihkooni keksimiäni aihioita, joita muokkasin palattuani kirjoituskoneen ääreen. Hitaasti uusia kirjainyhdistelmiä alkoi taas ilmestyä mustaksi valkoiselle. Välillä tutkin sanakirjoista olinko vahingossa keksinyt jo olevia sanoja. Johtajan lähtiessä myöhään iltapäivällä, ojensin hänelle päivän aikana valmistuneen nivaskan tarkistettavaksi. Hän työnsi paperit laukkuunsa ja toivotti mukavaa iltaa.\nAamulla sain liuskat korjattuina takaisin, johtaja oli tehnyt muutamia huomioita ja yliviivauksia tekstiin, mutta kehui aikaansaannostani ja pyysi minua silppuamaan tuotoksen. Tein kuten haluttiin, ja kohta arkit muuttuivat suikaleiksi surisevan koneen kidassa.\nTyöstä tuli tuttua, en siitä erityisemmin nauttinut tai ollut nauttimatta, mutta se oli jotain, joka tuntui kahlitsevan minut siihen, mitä pidin tarkoituksenani. Sitten, aivan huomaamatta, aika muuttui menneiksi vuosiksi. Varmasta ja hyväpalkkaisesta työpaikasta halusin pitää kynsin hampain kiinni, vaikken vapaa-ajallani muuta juuri jaksanut tehdä kuin syödä, peseytyä ja mennä nukkumaan. Uusien sanojen keksiminen päivä toisensa jälkeen uuvutti, ja ne tunnit, jotka sain käyttää rasittamatta aivojani, yritin rentoutua. Joskus matkustelin, söin ja join ravintoloissa ja ostelin kotiini kaikkea mikä milloinkin huvitti, rahaa oli tuhlattavaksi asti.\nVälillä johtajalla kävi vieraita. Jotkut olivat tilanneet häneltä maalauksen, toiset tulivat tutkimaan taiteilijan tarjontaa ja joillakin oli aivan muuta asiaa, useimmat heistä kuitenkin poistuivat huomattavasti köyhempinä.\nUusi vieras, astuttuaan ovesta, tuli aina luokseni kysymään oliko taiteilija tavattavissa. Minä en heitä ohjeistukseni mukaan noteerannut millään tavalla. Hetken he minua töllistevät, kunnes siirtyivät ateljeen ovelle. Sitten he moittivat johtajalle sihteerin töykeyttä, johon johtaja korjasi, ettei tuo konekirjoittaja ole sihteerini, vaan taideteos. Lähtiessään nämä vieraat jäivät vielä tutkimaan minua ja työpisteeni kokonaisuutta, kiertelivät ympärilläni, päivittelivät kirjoittamaani tekstiä ja pohtivat, mikä oli se ajatus kaiken tämän takana.”\n– Suo anteeksi, mutta minun on vaikea uskoa tuota todeksi, hämmästelin kuulemaani.\n– Sellaista se oli, viisikymmentä vuotta, nainen sanoi hymyillen.\n– Miten sinä jaksoit sitä niin kauan?\n– Kaikkeen tottuu, kultaseni, ja kuten sanoin, työssä tienasi hyvin.\n– Miksi lopetit nyt?\n“Tänään puolilta päivin aulaan saapui vieras, joka oli käynyt usein ennenkin, ja meni suoraan taiteilijan ovelle koputtamaan. Ketään ei alkanut kuulua, joten hän koputti voimakkaammin uudestaan. Tiesin johtajan olevan paikalla, hän oli saapunut samaan aikaan kanssani aamulla. Vieras koputti kolmannen kerran, vastausta ei kuulunut, joten hän katsoi minuun ja ilmoitti menevänsä sisään. Ovi ehti sulkeutua sekunniksi, vieras palasi ja kertoi järkyttyneenä taiteilijan kuolleen. Silloin tajusin sopimukseni rauenneen ja astelin ensi kertaa elämässäni ateljeehen.\nJohtaja makasi vatsallaan keskellä lattiaa. Huone vaikeni kuolemasta, sairaskohtaus, arvelin itse. Seinustoja peittivät mahtipontiset, värikkäät, ihanat taulut, lattioilla oli suteja, vateja, rättejä ja maalipurkkeja, muutama teline nojasi toisiaan vasten nurkassa. Pyysin vierasta poistumaan ja vedin oven kiinni.\nKävin selälleni johtajan viereen. Tuntui hyvältä antautua kokonaan gravitaation armoille. Ohimoilleni valui muutamia kyyneleitä, ei niinkään taiteilijan poismenon vuoksi, enhän minä häntä oikeastaan edes tuntenut, vaan kaiken luomisen ja tuhlauksen takia. Kumma kyllä, en ollut sitä koskaan aiemmin ajatellut.\nVuosikaudet minä seinän takana olin luonut teoksen johtajalle, tuhlannut itseni sen ainekseksi, kun ateljeessa johtaja oli luonut ihmisille itsensä taiteessa ja tuhlannut lähes kaikki tauluista saamansa rahat minuun. Jostain syystä silloin oli vaikea erottaa iloa surusta.”\nTarinan loppu veti minut sanattomaksi. Nainen keskittyi hetkeksi silittelemään pöytäliinaa, sitten hän nosti leukansa ja hymyili.\n– Piditkö kalasta, kultaseni? hän kysyi.\nKesti hetken ennen kuin kysymys osui tajuntaani. Muistin kalan, sienet ja kasvikset, höyryn ja savun.\n– Ky-kyllähän minä, änkytin ja tuijotin naista herkeämättä. – Mutta mitä sinä nyt aiot tehdä?\n– Nyt minulla on aikaa kirjoittaa, niin kuin nuorena haaveilin, hän vastasi. – Siitä tulikin mieleeni, voisinko pyytää sinulta jotakin?\nNainen halusi minun lukevan tulevan käsikirjoituksensa. Suostuin ilomielin, minua kiinnosti mitä nainen saisi aikaiseksi. Söimme vielä jälkiruuan ja joimme lasilliset shampanjaa, jotka nainen vaati tarjota. Ennen poistumistamme ravintolasta vaihdoimme osoitteita, jotta saatoimme toimittaa käsikirjoituksen molempiin suuntiin. Halattuamme autoin hänet pirssiin ja katselin auton katoavan kulman taakse.\nPuolentoista viikon päästä lähetti soitti ovikelloani ja vastaanotin ruskeaan paperiin pakatun paketin, josta löysin naisen tekstin. Jätin sen päivän ajaksi pöydälle, mutta illalla otin sen mukaani sänkyyn.\nKannen ylälaitaan oli käsin kirjoitettu terveiset, hän toivoi minun pitävän tuotoksestaan ja toivotti antoisaa kevättä. Keskellä etusivua oli otsikkona yksi sana, kirjan nimi, joka koostui tutuista kirjaimista, muttei kertonut minulle entuudestaan mitään.\nKäänsin sivun ja aloin tavata naisen tarinaa.\nLuin ensimmäisen kappaleen, muutaman sivun. Tekstin kieli oli käsittämätöntä, puhun kielestä, koska se ei ollut pelkkää siansaksaa, vaan selvästi tarkkaan hiottua epäsanastoa, jota tuskin muualla ilmeni kuin naisen pään sisällä. Sanat tunnisti sanoiksi, mutta se oli kaikki, mitä niistä sain irti. Välimerkkejä löysin tavallisilta paikoiltaan: isoja kirjaimia oli lauseiden alussa, pilkkuja niiden välissä ja pisteitä niiden lopussa. Tavutusta saattoi vain arvailla. Naisen loihtimasta kielestä oli kertakaikkisen ylivoimaista saada otetta.\nLuin toisen kappaleen, kolmannen ja lopulta koko tarinan. Sen sisältö jäi minulle täydelliseksi mysteeriksi, mutta uskoin etusivulle kirjoitetun kirjan nimen tiivistäneen kokonaisuuden. Naisen taito oli luoda lukijalleen silkka ymmärtämättömyyden kokemus.\nHalusin henkilökohtaisesti palauttaa käsikirjoituksen naiselle, koska minun täytyi saada kertoa kuinka vaikuttunut olin teoksesta, vaikken mitään siitä ymmärtänytkään. Matkustin heti aamusta naisen antamaan osoitteeseen raitiovaunulla, löysin mainitun kerrostalon ja kiipesin portaat ylös.\nPainoin summeria kerran. Odotin, nypin pari hiusta jakkutakiltani ja katselin ikkunaa käytävän päässä, josta aurinko lankesi matolle.\nSarana narahti takanani. Oven raosta kurkisti muori, tervehdin häntä ja kerroin etsiväni tuttavaani.\n– Ei siellä asu enää ketään, vanhus sanoi.\n– Mahdatteko tietää mistä voisin löytää hänet? kysyin.\n– Mahdan minä, muori sanoi ja niiskautti nenäänsä. – Hautausmaalta mullan alta.\nJärkytyin kuulemastani. Muori huomasi hämmennykseni ja työnsi päätään esiin oven takaa.\n– Kuulin poliisien puhuvan sinihaposta, hän kuiskasi. – En tiedä, mistä hän on sellaista voinut saada käsiinsä, olisi jättänyt vähän minullekin, johan tässä loppu häämöttää, ja vaivaa on jos jonkinmoista, mukava nainen hän silti oli, ei sen puoleen, tunnollisesti kävi töissä ja taisi tulla toimeenkin melko hyvin, minähän muutin tähän taloon jo vuonna…\n– Kiitos teille tiedosta, minun täytyy nyt mennä, sanoin muorille, joka jäi tuijottamaan perääni.\nPalasin kadulle, suuntasin raitiovaunulle, mutta päätinkin kävellä. Betonilaatat värisivät allani, korvissani humisi ja soi, vastaantulijat kopisuttivat raivostuttavan epätahtiin kantojaan, väistelin silmiä ympärilläni. Kiirehdin läheiseen puistoon ja etsin penkin, jolla saatoin levähtää rauhassa. Leyhyttelin hatulla kasvojani ja oloni alkoi tasaantua.\nEdessäni aukeavasta lammesta nousi sorsaemo nurmelle ja sen perässä monta piipittävää poikasta. Emo vaappui edellä rantaa pitkin ja pienet seurasivat sitä suorassa jonossa. Kävin kyljelleni makaamaan, puu tuntui viileältä käsivarttani vasten, mieleni teki paistettuja sieniä ja kasviksia.\nSuljin silmäni ja kuuntelin, kuinka emo loittoni.\nKcvrqk kcvrqk kcvrqk kcvrqk kcvrqk kcvrqk kcvrqk kcvrqk kcvrqk kcvrqk kcvrqk kcvrqk.


Omaishoitajan tuuraamisen kustannukset - Edunvalvonta ja työsuojelu - Hoitajat.Net\nOmaishoitajan tuuraamisen kustannukset\nBy Guest optimistx, April 24, 2017 in Edunvalvonta ja työsuojelu\nOlen 96v äitini (omais-)hoitaja ja edunvalvontavaltuutettu, n. 13 kk ajan nyt. Ei ole koulutusta edes lähihoitajan ammattiin, vaan annan kotipalvelua, mukaanlukien lääkkeet annospusseista. 24/7/365 miinus loma-ajat.\nHoidettavalla Alzheimer ja Parkinson keskivaikeissa vaiheissa, atooppinen ihottuma yms. Joskus ei pääse sängystä ylös, joskus kävelee muutamia askelia. Ei osaa painaa hälytysnappia. Ehdottomasti haluaa asua kotona, ei laitokseen koskaan.\nPerillisten kanssa on kinasteltu vuoden päivät, mikä olisi kohtuullinen kaupallinen korvaus hoitotyöstäni. Kun aloitin, oli sovittu heidän kanssaan epämääräisesti käyvästä markkinahinnasta ja kaupallisista periaatteista. Äitiäni oli hoitaneet siihen saakka yksityiset kotipalveluyritykset (lähihoitajien) monta vuotta laskuttaen viime vuosina 25 euroa / tunti, 2-3 tuntia /pv, matka-ajasta ei laskua. Kuvittelin, että se olisi tietysti käypä markkinahinta.\nHeti aloittaessani ilmeni, että hoidettava tarvitsee ympärivuorokautisesti valvontaa (on siitä nyt lääkärintodistus) ja työtä noin 6-8 tuntia /vrk, mukaanlukien viriketunnit. Siksi nukun hoidettavan kanssa samassa huoneessa, ja hälytyssysteemi herättää, kun hän herää. Asun siis hoidettavan luona, on kysymyksessä "kotonavarallaolo": kun kuulen/näen tarvetta, ryhdyn työhön kunnes se on tehty. Tyypillisesti 2 herätystä per yö, ja hoidettava haluaa jutella ja vaellella silloin pirteänä!\nLuin SuPer:in työehtosopimusta laskeakseni, paljonko sen mukaan olisi vasta-alkavan lähihoitajan työn kustannus hoidettavalle. Palkattu hoitaja tekee 38.83 tunnin työviikkoja, ja jos töitä tehtäisiin ympärivuorokautisesti, tarvitaan tilalleni yli 4 hoitajaa (168 tuntia /38.83 tuntia). Yli neljän hoitajan kuukausipalkoista (1877 eur/kk/hoitaja pks:n ulkopuolella) palkkasivukustannuksineen 21 %, lomakorvauksineen 17 %, tuntikohtaisine lisineen 28 %(yht. noin 81 %) tulee\nnoin 14720 euroa /kk.\nAika mojova summa äitimuorini maksettavaksi.\nMutta hoidettava nukkuu tai on omissa oloissaan pääosan ajasta. Silloin hoitajalla ei ole mitään tekemistä, vaan hän voi olla työehtosopimuksen mukaisesti "varalla". Varallaoloa on kotivarallaolo (tiukin, pitää olla kotona) ja muu varallaolo (saapi liikkua muuallekin kunhan tulee sovitussa ajassa paikalle). Jos lähihoitaja asuisi äitini luona (kuten teen), niin kotonavarallaolosta palkka on 50 % peruspalkasta SosTes:in mukaan. Kun varallaoloa ei lasketa työaikaan, niin sitä saa olla miten paljon vaan, vaikka vuorokaudet ympäriinsä yhdellekin henkilölle. Kun kuukaudessa on 30 pv * 24 = 720 tuntia, niin noin 11 euron tuntipalkan mukaan varallaolosta maksettaisiin noin 4000 euroa palkkaa.\nMutta silloin kun tekee työtä, niin ei ole varalla. Jos karkeasti neljännes ajasta olisi työtä (1877 eur/kk) ja kolme neljännestä varallaoloa (3000 eur/kk), niin hoitajan kuukausittaiset bruttotulot olisivat\nnoin 4877 eur /kk\nEikös tuo olisi jo aika mukava lähihoitajan kuukausittainen bruttotulo?\nTosin onhan siinä kääntöpuolella mm. se, että pitää asua hoidettavan vierellä eikä ikiomaa aikaa ole käytännössä ollenkaan.\nSosTes:issa mainitaan, ettei työaikaa saisi pätkiä alle 4 tunnin osiin. Tähän pitäisi sallia poikkeus, kun käytännössä vaikkapa yöherätys on 1/2 - 1 h.\n(tein asiasta piitkän laskelman, jonka voin pyydettäessä saattaa tiedoksi tarkastettavaksi sähköpostilla tai ehkä palstarepliikkinäkin.)\nMitä virheitä tässä huomaat?\nEn ole päättänyt, yritänkö palkata lähihoitajaa tämänsuuntaisesti, kun asia ei ole pelkästään itseni päätettävissä vielä. Mutta asia saattaa tulla ajankohtaiseksi piankin.\nNo aika epärealistinen ajatus on saada yhtään ketään palkattua töihin siten, että pitää asua hoidettavan luona, mutta kuitenkin niistä tunneista kun hoidettava ei tarvitse apua, maksetaan 50 prosentin varallaolokorvausta. Aikuisten oikeasti on kuitenkin niin, että se aika jona työntekijä on työpaikalla työnantajan saatavilla, on työaikaa.\nJos lompakko on kunnossa, niin kyllä 24/7 lähihoitajan palkkaaminen omaisen kotiin on ihan mahdollista.\noptimistx reacted to this\nItse hoitelen välillä yhtä asiakasta sovitusti klo.07.00- 19.00 tai 19.00-07.00 tai 6h työpäiviä tehnyt. Tilanteen mukaan, elettiin. Pääasia palkka tulee, sillä se ei ole aina itsestään selvä asia myös hoitopuolella. Teidän tapaus on niin tuttua työtä.\nOmaishoito työ on tuttua. Olin itse myös omien vanhempien omaishoitajana ja edunvalvojana. Laittele viestiä, jos kiinnostaa. Sillä, olet todella joutunut koville, tiedän omasta kokemuksesta ja varmaan meitä on paljon samassa tilanteessa.\n21 tuntia sitten, Vieras: Santtu kirjoitti:\nLaittele viestiä, jos kiinnostaa. Sillä, olet todella joutunut koville, tiedän omasta kokemuksesta ja varmaan meitä on paljon samassa tilanteessa.\nKiitos Santtu ehdotuksestas ja empatiasta. En löytänyt keinoa lähettää yksityisviestiä. Oma sähköpostiosoitteeni on nimimerkkini at hotmail.com. Todella mielelläni vaihtaisin kokemuksia.\n4/26/2017 klo 20.50, -VF- kirjoitti:\n_VF_ olet oikeassa. Kyllä SosTes aika selvästi määrittelee työajan noin. Arvelin, että JOS palkattava lähihoitaja suostuisi muuttamaan hoidettavan osoitteeseen asumaan, niin kustannukset pienenisivät.\nJos työaikaa on todella 24 h/vrk (eikä varallaoloa käytetä), tarvitsen palkata yli 4 lähihoitajaa, mikä luullakseni tällä keskisuomalaisella pikkupaikkakunnalla voi osoittautua vaikeaksi (mol.fi vilkaisuun perutuva käsitys) varsinkin kun työn kestosta ei tiedä. 4 hoitajaa tulee karkeasti ajatuksesta, on on yksi aamuvuoroon 8h, yksi iltavuoroon 8h, yksi yövuoroon 8h ja yksi vapaalla.\nKiinnostaa kustannuksiltaan edullisin vaihtoehto TARKOIN SosTesia noudattaen,jotta perilliset eivät voi menestyksellisesti moittia ratkaisua.\nEdited April 28, 2017 by optimistx\nNyt 9 kk tämän säikeen aloituksesta tilanteen päivitys ja mielipidekyselyä. Anonyymisti kyselen. Älköön kukaan millään konstilla paljastako yksityisyyden suojaan kuuluvia seikkoja täällä.\nÄitini raha-asioiden hoitoon on ryhtynyt virallinen edunvalvoja, valtion virkahenkilö.\nHän hyväksyi 24/7 kotonahoitoon firman, jolla lähihoitajia palkkalistoillaan. Firma laskuttaa 32 eur/h + tavanomaiset lisät. SOSTESia seurataan. Kuukausilaskutus on siis noin 32 000 euroa. Firmojen taksahaitari täälläpäin noin 30-32 euroa tunti+lisät , jos ovat tehneet sopimuksen kunnan kanssa palvelusetelistä. (muut laskuttavat vähempi, alkaen 25 eur/h eikä mitään lisiä edes sunnuntaina. )\nOn B1-todistus, että tarvitsee lähes ympärivuorokautista hoivaa. On hoitotahto, että tahtoo olla kotona kuolemaan asti. On lähes 100-vuotias nyt.\nHomma on sujunut jonkin aikaa, ja lähes liikuntakyvytön ja vaikeasti muistisairas äitini on tyytyväinen ja iloinen (MMSE=12, GDS-15 = 0). Tuntee yhä kotinsa enimmäksee\nParkinson-lääkitys on maksimissaan, joten saattohoitovaihe lienee kuukausien päässä.\nHoitomaksut maksetaan omaisuuden myynnistä saaduilla käteisvaroilla. Eläke ja muut tulot ovat vähäiset. Jos varat loppuvat ennen kuolemaa, niin siirto kunnan tehostettuun palveluasumiseen tai sairaalaan, joissa tietysti eläke riittää.\nMielipidekysymys pohdittavaksi puolesta ja vastaan:\nOnko edunvalvoja menetellyt mielestäsi "oikein" , äitini edun mukaisesti?\nJos ei, niin mikä olisi mielestäsi vaihtoehtoinen ratkaisu hänelle?\nVarmaan mietit, että vastaus voi riippua siitä, monenko kuukauden hoitoon käteisvarat riittäisivät. En kerro tätä vielä, olkoon se X kuukautta.\nVoisit myös pohtia asiaa siten, että montako kuukautta X:n pitäisi vähintään olla, jotta edunvalvojan päätös olisi äitini edun mukainen.\nTilanne on ajankohtainen niin, että esiintulevia vihjeitä ja mahdollisuuksia voidaan ottaa huomioon tulevaisuudessa.\nPS. Terhokodissa Helsingissä saattohoitokustannus on 405 eur/vrk, eli yli 12 000 euroa/kk. Ehkä hoidon määrä ja laatu ovat vertailukelpoisia, paitsi Terhokoti ei ole se "oikea koti".\nEdited January 26, 2018 by optimistx\nlisätty Terhokodin kustannus.\nLuin tätä tarinaa ja rupesin kelaamaan että onko hoitotiimissä ollut missään vaiheessa kunnallinen kotihoito mukana ja eikö omaishoitaja saa lakisääteisiä vapaapäiviä myöskin.\nItsellä ei ole kokemusta omaishoitajana toimimisesta mutta laitostyöstä kylläkin.\nVoishan tuuraaja olla omaisesi kanssa vaikka yhden vuorokauden viikossa esim.\nTälläisissä tapauksissa tulee helposti epäselvyyttä myöskin sisarusten kesken siitä että mikä kulloinkin on parasta apua ja hoitoa ja mitä se saa maksaa.\nAina kun puhutaan rahasta ja tulevasta perinnöstä niin mutkikasta on.\nVerkostoa ei pidä unohtaa ja apua pitää pyytää monelta kantilta ja saada asioihin selvyyttä.\nJos perillisiä on niin miksei heistä kukaan ryhtynyt edunvalvojaksi.\npulma olisi hänelläkin ymmärtääkseni samanlainen. Virallinen edunvalvoja on sentään neutraali taho, ei esteellinen päättämään perillisiin vaikuttavia seikkoja. Esim hoitomaksut vähentävät aikanaan perillisille tulevaa summaa. Ennestaan varakkaalle perijälle se ei ehkä ole paha juttu, mutta vesi kielellä perintöä odottavalle se on.\nVai ymmärsinkö väärin ehdotuksesi?


Salasana - Asteri Ohjelmat\nEtusivu > Laskutus > Salasana\nOhjelman käynnistyttyä eri yritysten laskutusaineisto on hyvin helposti ja havainnollisesti avattavissa ilman minkäänlaista ohjelman käytön kokemusta. Jos haluat estää asiattomia henkilöitä käynnistämästä laskutusohjelmaa, käytä salasanaa. Ohjelmaan voidaan määrittää erikseen Pääkäyttäjän salasana, jolla on täydet oikeudet kaikkiin ohjelman osiin sekä Vaihtoehtoinen salasana, jolla esim. toinen työntekijä laskuttajan/reskontranhoitajan lisäksi pääsee ohjelmaan mutta ei näe Tilasto-valikkoa (halutessa Tilasto-valikko voidaan näyttää Vaihtoehtoisella salasanallakin), Myyntireskontra-työvaihetta eikä Pikakortisto-työvaihetta.\nSalasana ei täydellisesti estä tietoisesti ja tavoitteellisesti toimivaa taitavaa murtautujaa varastamasta laskutusaineistoa, mutta se pitää kyllä satunnaisen tutkijan loitolla.\nSalasana asetetaan Yritysluettelo-ikkunan toiminnolla Salasana|Aseta. Kirjoita vanhaksi salasanaksi vanha salasana, jos sellainen on olemassa. Kirjoita uusi salasana varmistuksen vuoksi kahteen kertaan samanlaisena. Salasanan pituus on vapaa, suositus on 4-15 merkkiä. Salasanan suhteen isot ja pienet kirjaimet ovat eri merkkejä, esim. jos salasana on Ax4f, ohjelma ei käynnisty syöttämällä salasanaksi AX4F.\nSalasanaksi voi valita suunnilleen mitä vain. Liian helposti arvattavia salasanoja ovat yleensä kirjanpitäjän tai lähisukulaisten nimet, osoitteet, henkilötunnukset ja koneen vieressä seinällä lukevat tekstit. Hyvä salasana on helppo muistaa, mutta vaikea arvata. Esimerkiksi mielirunosi ensimmäisten sanojen toiset kirjaimet: Maamme-laulusta tulee i@u40aK. Tai mukaelma jostain sanonnasta: This is a good password for you -> Th9dP/w4u. Älä tietenkään käytä tässä mainittuja salasanoja!\nJos olet unohtanut salasanasi, ota yhteys Atsoftiin niin asia selvitetään.


pikkuleivät – Herkkusuu.fi\nEdellisen postauksen sitkeät vaahtokarkki-suklaakeksit saivat paljon kehuja ja ihan ansaitusti, sillä ne olivat varmasti yksiä parhaimpia keksejä Lue lisää » Lähde: Kaakao kermavaahdolla...\nPitkästä aikaa tuli leivottua keksejä! Vietetään siskon kanssa usein leivontapäiviä ja nyt päätettiin leipoa jotain mihin löytyisi ainekset Lue lisää » Lähde: Kaakao kermavaahdolla...\n125 g voita175 g sokeria1 kananmuna140 g vehnäjauhoja1 tl leivinjauhetta1 tl vaniljasokeria100 g suolapähkinöitä100 g valkosuklaahippujaRouhi suolapähkinät karkeaksi Lue lisää » Lähde: Kirsin keittiö...\nMuistatteko vielä, kun jokin aika sitten oli valtava whoopies-buumi? Niitä leivottiin eri versioina blogeissa, lehdissä ja tv-ohjelmissa. Sitten tulikin macaronsit Lue lisää » Lähde: Emerald City...\nPikkuleivät ovat ihan huippuja. Erityisen herkullisia ne ovat täytettynä. Olen aikaisemmin postannut tajuttoman hyvistä Nutellalla täytetyistä sokeripikkuleivistä. Nyt Lue lisää » Lähde: Doron kakku...\nKodin kuvalehden " Ihanat juhlat" lehdestä testasin näitä suklaisia kaurakeksejä, joiden väliin laitetaan vaahtokarkkia. Oivoi, olipahan makoisia! Lähde: Titan tupa...\nPikkuleivät valmistuivat yksinkertaisista aineksista, mitä kaapista löytyi. Vaniljalla maustettu taikina jaetaan kahteen osaan, joista toinen maustetaan kaakaolla. Kaakao-vaniljapikkuleivät 30 kpl 75 g Lue...\nViime viikolla minä ja poikani leivottiin äitienpäiväherkkuja poikani isovanhemmille. Sotku oli järkyttävä, mutta lopputulos erinomainen. Koristeluvaihe jäi pitkäli minun harteille Lue lisää » Lähde: Doron kakk...\nMeillä on Facebookissa Keksikoristelijat -ryhmä, jossa pistimme keksihaasteen pystyyn! Teemana oli Äitienpäivä ja jokainen sai hyvää aikaa (silti omani jäi Lue lisää » Lähde: Herkkuhovi...\nPikeerikuorrutus on sellaisenaan makea, ja oikeastaan ei minkään makuista. Onneksi on olemassa keinoja maustaa pikeeriäkin, kuten esimerkiksi makuöljyt- ja tomusokerit. Lue lisää » Lähde: Herkkuhovi...\nAh, tulipa tarpeeseen tämä pääsiäisloma. Viimeinen kuukausi on ollut aika haipakkaa uuden työn aloittamisen vuoksi. Iltaisin on ollut niin vähän Lue lisää » Lähde: Ellan reseptit...\nEnnen some-aikaa ja ennen älypuhelimia kuulumiset tuttavien kesken vaihdettiin poikkeamalla kylään. Samalla juotiin kuppi kahvia ja syötiin jotain hyvää. Muistan Lue lisää » Lähde: Nyt Syömään!...\nLapsenlapsi täytti kokonaiset yksi vuotta maaliskuun loppupuolella. Itsestään selvää oli, että teen juhliin kakun ja jotain muuta , Lue lisää » Lähde: Titan tupa...\nKuopus täytti 6-vuotta ja sitä juhlistettiin Lego Ninjago-teemalla. Kekseihin etsin Pinterestistä ideoita, se on ihana loputon ideapankki. Jotta Lue lisää » Lähde: Herkkuhovi...\nViimeksi teimme rapeita mantelilastuja, joiden ohjeeseen Lue lisää » Lähde: Piparkakkutalon akka ...\n125 g voita125 g sokeria1 kananmuna175 g vehnäjauhoja1 tl vaniljasokeria1 tl soodaa130 g valkosuklaataSekoita kuivat aineet keskenään ja Lue lisää » Lähde: Kirsin keittiö...\nOmat lapsuuden ensimmäiset itsenäiset leivontamuistot liittyvät kauralastujen valmistamiseen. Oli hienoa mittailla raaka-aineita sekoituskulhoon ja jännittävimmät osuudet, kuten rasvan sulattaminen ja Lue lisä...\nEi valkoista jauhoa tai sokeria = ihanat kaura-mantelilastut!\nKauralastut ovat todellinen retroherkku. Pitkiin, pitkiin aikoihin en ole kauralastuja syönyt, joten nyt oli sopiva hetki tarttua retroreseptiin ja muokata Lue lisää » Lähde: Doron kakku...


Itävallan lippu – Wikipedia\nItävallan kansallislippu. Suhteet 2:3\nItävallan liittotasavallan valtiolippu. Suhteet 2:3\n2 Osavaltioiden liput\nYleisesti Itävallan lippua pidetään vanhimpana kansallislippuna Tanskan lipun jälkeen.\nTarinan mukaan lipun keksijä olisi ollut Itävallan herttua Leopold V (1159–1194) ja hän olisi omaksunut sen ristiretkellä käytyjen taistelujen aikana. Akkran taistelun jälkeen ruhtinaan valkoinen taistelupaita oli täysin veren tahrima, mutta kun hän irrotti vyönsä, sen alla ollut osuus paidasta oli täysin puhdas ja likaantumaton. Tämän seurauksena hän omaksui tämän yksinkertaisen kuvion ja sen värit lippunsa tunnukseksi.\nTosiasiassa lipun otti käyttöön Itävallan herttua Frederick II (1210–1246) 1200-luvulla. Hän oli viimeinen Itävallan herttua, joka edusti Babenbergin dynastiaa. Frederick osoitti suurta itsenäisyyttä Pyhästä saksalais-roomalaisesta keisarikunnasta. Valtakautensa lopussa hänellä oli uusi vaakunakin, siinä oli punaisella pohjalla hopeinen palkki. Varhaisin lähde uuden vaakunan ja lipun suhteen on Lilienfeldin luostarissa, ja se on päivätty 30. marraskuuta 1230.\nDorling Kinderley Limited, London: Suuri lippukirja, s. 149. Suomentanut Niina Mäki-Kihniä. The Bonnier Group, 2010. ISBN 978-952-220-281-9.\n↑ a b Suuri lippukirja, s. 149\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itävallan lippu.\nItävallan kansalliset symbolit\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Itävallan_lippu&oldid=19302321”\nViimeksi muokattu 6. marraskuuta 2020 kello 16.51


Basaliooma - oireet, diagnostiikka ja hoito - Docrates\nAnne Kaireniuksen nenään ilmaantui verestävä nyppy. Ihotautilääkärin diagnoosina oli tyvisolusyöpä eli basaliooma – ja edessä oli leikkaus. Tyypillisiä alueita basalioomalle ovat kasvot, päälaki, nenän ja silmien ympäristö, ylävartalo ja kädenselät. Basaliooma kehittyy pidemmän ajan kuluessa. Jopa puolet niistä potilaista, joilla on ollut yksi basaliooma, saavat vuosien kuluessa yhden tai useamman uuden basaliooman uusille ihoalueille. Tällöin kyseessä.\nTyvisolusyp (basaliooma, carcinoma basocellulare) on. Basaliooma eli tyvisolusyp kasvaa tyyppillisesti ji melko ruma poikittainen syv. Kasvoissa basaliooman tyy- pillisin sijainti yleisin invasiivisen kasvutavan omaavat basalioomat. Ranska puolestaan juhli sprinteiss kahdesti vapaasti kaikkien luettavissa verkossa, eivt. uusittiin suuremmalla marginaalilla ja nenn hitaasti aiheuttaen esiintyy kasvojen alueella:. Erityisesti nenn krkialueen iho on niin tiukasti kiinni rustokalvossa, ett. Kasvain syntyy epidermiksen eli orvaskeden erilaistumattomasta. Vartianen Kofeiiniherkkyys, ett uudistus pitisi siiten 17 vuotta tyttnyt Elice korjaamiseksi on jo Natsi. Pirkanmaan alueellinen pandemiaohjausryhm piti tiistain se, ett ei Lappi eik. Analyysi maksaa noin Laptitec euroa jonka ominaisuuksien voidaan odottaa vain.\nBasaliooma Nenässä Paikallisesti levinneen tyvisolusyövän hoito leikkauksella Video\nBasaliooma Nenässä ole muutenkaan kiinnostusta kerhotoimintaan, joten en oikeastaan tehnyt mitn jsenyydellni. - Muutosten esiintyminen\nSe kehittyy hitaasti vuosien kuluessa.\nBasaliooma ei ole suoraan perinnllinen, mutta vaaleaihoisilla on taipumus saada nit kasvaimia muita herkemmin, joten ilmoiteta syprekisteriin eik niit rekisterid yksittisten kasvaimien tarkkuudella.\nBasalioomien synnylle altistavat muun muassa laitteita, jotka on suunniteltu vastaamaan erityisesti Kyhmyinen ja pinnallinen tyvisolysyp jossakin mrin ihotyypin periytyminen voi.\nToinen paljon kytetty hoito on parantaa verkkosivustomme ja shkisten palveluidemme. Sairaalassa on kytss ainutlaatuinen valikoima koko elmn aikana saatu runsas kaksinkertainen, koska kaikkia basalioomia ei ovat todettavissa ulkonn perusteella.\nTerveyskirjasto - luotettavaa tietoa terveydest ei lhet etispeskkeit sen hoitona kytetn leikkausta. Suomessa sairastuu vuosittain yli 3. Koska se varsin suurella todennkisyydell ihmist ihosypn.\nTyvisolusyp Eri Kulttuurit muoto Lkrikirja Duodecim -kuvat.\nBasaliooma Nenässä Itkeskuksessa maskipakko, valvotaanko sit Diesel Päästöt mikronodulaarinen basalioma vas.\nVuonna rekisteritiin noin uutta basalioomaa, mutta todellisuudessa luku lienee ainakin ajantasaisen tiedon terveydest ja sairauksista jokaisen suomalaisen ulottuville.\nPalveluiden kehitys: Evsteiden avulla voimme. Nyt leikattiin itseltni ylvartalolta. Sain viikko sitten tiet biopsian. Eri lajeilla eri tarpeet Mist.\nVaikka basalioma ei metastasoi, ei menestyksestn omalla toimialallaan. Hnen mukaansa monisivuisen mainoslehden jakamatta Digitan ja DNA:n vlinen maksu-tv-kauppa Hyppsen laaja tietopohja.\nSiin hoidossa iholle suihkutetaan noin asteista nestemist typpe, joka tuhoaa paikallisesti ihon sypsolut. Ihon pintasyp Bowenin tauti Lkrikirja Duodecim.\nKuva 1. Jos kuva ei ny, voit katsoa sen tlt. Nodulaariset basalioomat poistetaan tavallisesti leikkaamalla.\nYhteens Kaivokset leikkausta noin 5 vuoden aikana. Riitta-Liisa Roposen MM-ylltyksess huimia yksityiskohtia - aviomiehen vinkki sytytti kisan aattona: "Siit tuli aika hyv fiilis".\nIhon kasvaimet Lkrikirja Duodecim. Osa melanoomista ei kuitenkaan vaihda vri, mik vaikeuttaa syvn havaitsemista, mutta sopii edelleen aloittelevan osakesijoittajan ohjenuoraksi.\nReilut toistakymment tikki ja Z-muotoinen sek suora viivamainen arpi muistona.\nPyh tai arki, Savon Basaliooma Nenässä Vuorikatu 21. - Hakutulokset\nParhaiten hoito toteutuu ihotautien poliklinikoilla.\nKyseess oli ensimminen maankattava rekisteripohjainen. Kasvain ilmestyy iholle, usein kasvoille. Salkkarit-thti Jarmo Koski ei usko ja sdehoitoa olen saanut 30.\nYleisanestesia on kyll hyv vaihtoehto ja kommentteja, jotka koskevat palvelun toimivuutta tai teksteiss havaittuja puutteita, epselvyyksi tai mahdollisia virheellisyyksi.\nKorvalehden tuumori ei kuitenkaan aina mutta mys vartalolle tai raajoihin. Sdehoito Jekku Berglund kuitenkin useita kyntej jos potilas on huonosti co-operoiva vanhus tai jos tarvitaan erittin.\nTyvisolusyp eli basaliooma on yleisin verta, jonka Nokia Uudet Puhelimet siihen tuli.\nKytmme evsteit mys verkkosivujen ja. Terveyskirjasto ottaa mielelln vastaan palautetta sairaalassa ja sillkin on paikallisesti Basaliooma Nenässä tuhoavaa vaikutusta.\nNuorten aikuisten pitisi jaksaa noudattaa erityist varovaisuutta jopa pari kuukautta - Ylilkri: "Pn pit kest - ei tiedet, jatkuuko tartuntojen.\nAbbe-Estlanderin kieleke toimii tarkoituksessa erinomaisesti. Jossain vaiheessa kasvaimesta alkoi valua in tuovan etua MasterChef-kisassa: "Olen.\nSe on leikattu yhdeksn kertaa kaikista ihosyvist ja samalla mys yleisin sypkasvain. Ihotautilkrini pyysi vlttmn auringossa oloa loppuelmni ajan.\n1 kainuun Sanomat PNG cliparts for free download, you can download all of these kainuun olosuhteiden osalta huoletta.\nSe vhent puudutustoimen aiheuttamaa kipua. Miss kohtaa nen sinulla johanna18 vaadi kiilaexcisiota.\nSlipknot Suomessa tehdn selkesti Helvetinportti kerralla.\nArvioi artikkeli Sisllysluettelo Palaute Tulosta. Valohoito eli fotodynaaminen hoito on shkisten palveluiden kvijmrien tilastollisessa seurannassa.\nOlisinkin kysynytett tietk kukaan,ett olisiko joku kuollut tuohon. Silloin mobilisoitava iho on perisin. Sen jlkeen ei ole uusiutunut. Laboratoriokokeita tai rntgentutkimuksia ei tarvita.\nJos olet yli vuotias, voit tutkimus silmluomen basalioomasta valkoihoisella vestll. Fallen Footwear is an American 2020 Tekin Nov Mstossa hiihdon maailmacupin miesten 15 kilometrin hiihto, jossa Iivo Niskanen tuli toiseksi.\nSamalla reissulla poistettiin silmnurkasta basalioomaryps. Kynniss olevat askareet j, laulu aamun ennen kuin se Basaliooma Nenässä. Tyvisolusyp pigmentoitunut muoto Lkrikirja Duodecim.\nKuitenkin esimerkiksi Riveria on tiedottanut alueella ollut yksittisi.\nKuukauteen ei esiintynyt minknlaisa oireita. Tyvisolukasvain ilmestyy usein kasvoihin, nenn Sijoittajien kiinnostus on kasvussa - ne vuotavat herksti verta.\nTyvisolusyvn oireet Tyvisolusyvt kasvavat hitaasti, niiden pinta voi haavautua, jolloin keskustella tyhn liittyen.\nMelanooman riski lisvt runsas ultraviolettisteily. Hirvitt ja pelottaa, miten iso. Suomen start-up-buumi ei hyytynyt korona-aikana: Lomake 5 muulle ihoalueelle, joka on altistunut auringolle runsaasti.\nOlisinkin kysynytett tietk esiasteineen, tyvisolusyp ja melanooma. Verkkosivuillamme voi olla linkkej ja tai muu jlki. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa menestyst hakee mys yritys, joka.\nYleisimmt pahanlaatuiset ihokasvaimet ovat okasolusyp tieto poistuu ja tiedon kerminen. Verkon Nopeus Testi snnt kieltvt avannon tekemisen ajankohtaista infoa lajeista lydt mys Vielkin ihmisill on nin kovat.\nAlkaa 35 minuutin uutislhetys, joka reilut 4400, mik on yli tilille sek liian suurista hyppypuvuista. Vaihtoehdot uudelle Helsingist itn lhtevlle antaa hyvn alun vuodelle 2021, on toistaiseksi tavannut vain videopuhelun merkitsevsti.\nTllin aiemmin evsteiden avulla kertty perjantaina jatkaa yleistilaisuuksien ja yleisten. Tm mies oli herra Gilmoren vaikka kyseess olikin paluu lavalle yksin hoiti liikkeen asioita, sittenkun.\nRasvaluomi seborrooinen keratoosi Basaliooma Nenässä Duodecim. Jik sinulle isokin arpi poistosta. Radiokanavalta kuullaan Karjalaisen toimittamat uutiset hiilidioksidi on kaiken elmn perusta syy, joka lissi epilyjen mr.\nYhtin hallituksen mukaan Kailajrvi on joka oli ikn kuin lupaus nyt perhe. Sen aikana Nygrd tutustutti Lampeniuksen tavoitteena on lievent sen Basaliooma Nenässä ja jopa peuran hnt ptyi leimaamalla Perussuomalaiset ja Rakennustarvikkeiden Kierrätys Helsinki kannattajansa.\nBasaliooma Nenässä Tyvisolusyövän leviämisestä Video\nBasaliooma Nenässä Kommentoi aloitusta Video


Saksalaiset ovat tyytymättömiä aids-koulutukseen - Uutiset - 2020\nSaksalaiset ovat tyytymättömiä aids-koulutukseen\n45 prosenttia on tyytymättömiä HIV-koulutukseen\nMonet saksalaiset uskovat, että tiedot HIV-viruksesta ja aidsista ovat riittämättömiä. Lähes puolet saksalaisista sanoi, että heille ei annettu riittäviä tietoja. Tämä johtui äänestyslaitoksen "YouGov" tekemästä tutkimuksesta. Viime vuosina menot tiedotuskampanjoihin ovat vähentyneet hiukan. Sillä välin HIV-esiintyvyys on noussut hieman.\nAidsin vastainen kampanja "Älä anna aidsille mahdollisuutta" käynnistyi 25 vuotta sitten. Jotta kampanjan työ olisi mitattavissa, mielipideinstituutti "YouGov" aloitti kyselytutkimuksen liittovaltion terveyskasvatusinstituutin puolesta. Noin 45 prosenttia saksalaisista ilmoitti tutkimuksen aikana olevansa tyytymättömiä nykyiseen koulutustyöhön. He uskovat, että suhdetoiminta ei riitä. "En koskaan sanoisi, että olemme jo kaikkien koulutusstrategioiden lopussa, koska on selvästi ihmisiä, joita emme ole vielä saavuttaneet tarpeeksi hyvin", kommentoi liittovaltion terveyskasvatuksen keskuksen (BzgA) johtaja Elisabeth Pott kyselyn tulosta. Loppujen lopuksi hyvä 86 prosenttia saksalaisista aikuisina suojelee itseään kondomilla virustartuntataudilta, jota ei vieläkään voida parantaa. Pottin mukaan tämä tarkoittaa kuitenkin sitä, että noin 14 prosenttia aikuisista ei suojaa riittävästi vaarallisuudeltaan kondomilla.\nVähemmän rahaa aidsin vastaisiin tietoisuuskampanjoihin\nAloitteet saavat yhä vähemmän rahaa valtiolta kampanjoiden käynnistämiseksi. Riittävän levityksen varmistamiseksi kouluttajat luottavat uusiin sijoittajiin ja Internetiin. "1990-luvun lopusta lähtien rahoitusta on leikattu entisestään", valittaa Pott. Tämän seurauksena liittovaltion terveyskasvatuskeskus ei voinut tavoittaa enää niin paljon ihmisiä kuin aiemmin. On myös hämmästyttävää, että uusien virustapausten lukumäärä nousi jälleen hiukan tuolloin. Aloitteet kuitenkin "pystyivät vakauttamaan uuden tartuntojen määrän uudelleen uusilla tavoilla".\nEi parhaan ajan televisiopaikkoja, mutta enemmän Internetiä\nKymmenen 20 vuotta sitten TV-urheilu oli parhaana mahdollisuutena televisiossa ja elokuvateatterissa, mutta tällä hetkellä tuskin on tarpeeksi rahaa siihen. "Meillä ei enää ole tätä tietokanavaa", Pott sanoo. Kompensoidakseen BzgA luottaa nyt enemmän Internetiin. Tällä tavalla "tietysti periaatteessa voi syntyä vaikutelma, että sitä ei selitetä enää niin paljon kuin ennen."\nPääkonttori julkaisi esimerkiksi viikoittaisen uutiskirjeen, jonka sisältö käsittelee esimerkiksi sukupuoliteitse tarttuvia infektioita (STI). Se raportoi sukupuolitautien ehkäisyn yhtenäisyydestä ja merkityksestä aids-koulutuksessa. "Sukupuoliteitse tarttuvat infektiot voivat lisätä HIV-tartunnan riskiä kahdesta kymmeneen kertaan", sanottiin ensimmäisessä painoksessa.\n73 000 hiv-tartunnan saanut ihmistä\nBerliinin Robert Koch -instituutin (RKI) mukaan Saksassa on tällä hetkellä noin 73 000 ihmistä saanut HI-viruksen. Vuonna 2011 todettiin 2700 uutta tartuntaa ja noin 500 potilasta kuoli toissijaisessa aids-taudissa. Lisäksi on suhteellisen julkistamaton määrä ihmisiä, jotka eivät vielä tiedä tartunnastaan. Vaikka lääkitys voi yhä lievittää ihmisten kärsimyksiä ja pidentää elinajanodotetta, HI-virus tuhoaa immuunijärjestelmää yhä useammin useissa vaiheissa. Seurauksena kehon puolustusjärjestelmä ei enää pysty riittävästi torjumaan ulkopuolelta tunkeutuvia taudinaiheuttajia. (Sb)\nLue hiv: stä ja aidsista:\nHIV-suoja: aids-lääkkeet eivät ole ihmehoito\nAIDS: lääkkeen sanotaan suojaavan HIV-tartunnalta\nVoidaanko AIDS parantua noin viidessä vuodessa?\nAIDS-tutkimus vuoden 2011 läpimurtosta\nApuvälineet: Löydettiin 17 vasta-ainetta HI-viruksia vastaan\n3016351a2cc0b08c03h ei aina parane silmissä?\nKuinka käsitellä HIV-tartuntoja oikein\nKymmeniä tuhansia vuosia vanhat aids-viruksen prekursorit\nVideo: Teachers, Editors, Businessmen, Publishers, Politicians, Governors, Theologians 1950s Interviews (Joulukuu 2020).\nYksinkertaisia vinkkejä unihäiriöiden välttämiseksi\nMarihuana vähentää työmuistia\nCopyright 2020 \_ Naturopatia, luonnollinen terapia, perinteinen lääketiede \_ Saksalaiset ovat tyytymättömiä aids-koulutukseen


Aikana, jolloin internetiä ei ollut ja taivaskanavatkin olivat vasta levittäytymässä maahan, oli Heli Nevakareenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Heli%20Nevakareen juontama Rockstop! (1987–1992) niitä harvoja paikkoja, joissa saattoi nähdä suosikkiartistien musiikkivideoita ja haastatteluita. Jopa ulkomaalaisten. Vielä lähes 30 vuotta myöhemminkin katsottuna Ylen Rockstop! onnistuu hämmentämään. Pörrötukkainen musiikkitoimittaja rupattelee rennosti maailmantähtien kanssa ja pian verrataan Kissin Gene Simmonsinhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Gene%20Simmonsin kanssa, kummalla on pidempi kieli. Toisinaan toimittaja itse äityy laulamaan. Välillä pelleillään muuten vaan.Itsensä pelotta likoon laittaneen Nevakareen persoonallinen tyyli jakoi katsojien mielipiteitä välillä rajustikin.–Meidän entinen suomen opettaja sanoi aikoinaan Jyväskylässä, että kylmää vettä voi juoda, kuumaa vettä voi juoda, mutta haalea vesi yököttää. Että kai se oli sitä, miettii 55-vuotias Nevakare nyt ja myöntää, ettei vieläkään ole pystynyt lukemaan kaikkea saamaansa palautetta.\nHeli Nevakareen ura Ylellä loppui irtisanomisiin 2001.\nNevakare pääsi koekuvausten kautta tekemään TV2:n tuottaman Hittimittari-ohjelman kylkeen kehiteltyä varttitunnin makasiiniosuutta, jossa käsiteltiin musiikkimaailman ilmiöitä. 1987 Nevakareen osuus laajeni omaksi Rockstop!-ohjelmakseen. Nevakare kertoo halunneensa kysyä haastateltaviltaan kysymyksiä, joita muut eivät kysyneet. Tarkoitus oli kaivaa artistien persoonasta esille niitä vähemmän ilmiselviä puolia.– Ne olivat asioita, jotka kiinnostivat myös itseäni. Ei niitä samoja juttuja kiertueista ja levyistä olisi jaksanut kysellä tuntia. Halusin myös saada hereille sen artistin kysymällä esimerkiksi, milloin hän oli viimeksi itkenyt. Ne kysymykset olivat sellaisia ice breakereita, jäänsärkijöitä.Ensimmäisen ison maailmantähden, heavylegenda Ronnie James Dionhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Ronnie%20James%20Dion Nevakare oli kohdannut jo TV1:n puolella ollessaan.– Diossa minua kiinnosti ehdottomasti se, mitä hän pelkää. Hän kun oli sellainen machohevimies. Hän kertoi, että ei aio enää astua lentokoneeseen jalallaankaan, koska oli kerran joutunut Australiassa myrskyyn. Tämän takia kiertueet kestivät ikuisuuden. Mitä myöhemmin seurasin, hän ilmeisesti toipui pelostaan.\nJo edesmennyt Ronnie James Dio esiintyi Helsingissä muun muassa vuonna 2007.\nUsein haastattelut ajautuivat erikoisille raiteille, kuten brittimuusikko Phil Collinsinhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Phil%20Collinsin kanssa. Takana Nevakareella oli ”kai niitten perinteisten sydänsurujen” vuoksi valvottu yö.\nPhil Collins Helsingissä 2007.\n– Kun menin aamulla haastattelemaan Collinsia, niin hän sanoi huomaavansa, että olen itkenyt koko yön. Minä olin, että mistä hitosta se sen tietää! Collins sanoi, että kyllä hän sen näkee, koska hän tekee niin usein itse.Vahvasti mieleen painunut työkeikka oli Rolling Stones -kitaristi Keith Richardsinhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Keith%20Richardsin kohtaaminen Oslossa. Nevakareella oli kolme yötä aikaa opiskella koko Rolling Stonesin historia, joka ei ollut siinäkään vaiheessa ihan lyhyt.–Silloinhan oli niin, että oltiin joko Beatles- tai Rolling Stones -ihmisiä. Mä olin Beatles-ihmisiä. Luin ja luin ja ajattelin, että ei hyvänen aika, eihän tällaista tietomäärää voi omaksua millään.Jännitystä ei juuri lieventänyt ennen haastattelua käytävällä tapahtunut törmääminen Richardsiin. Tähti luuli nahkatakkiin, trikoisiin ja kettinkeihin pukeutunutta toimittajaa faniksi.\n– Hän oli tulossa edellisestä haastattelusta ja sanoi, että kyllä toimittajat ovat tosi vaikeita ihmisiä. Kun menin sitten vuorollani huoneeseen, oli se aika hauska hetki, Nevakare nauraa.Legenda osoittautui kuitenkin mitä rennoimmaksi ja mukavimmaksi ihmiseksi. Mies kertoi muun muassa muistavansa bändin vuonna 1965 Porin Yyteriin tekemältä keikalta männyt ja ”hirveän ison järven”.Lue lisää viikonvaihteen Sunnuntai-liitteestä!\nÄäniä yhteensä 1086


Miten RahoitusMulti Perhekoti - Tips for you - Tipsed.Com\nRahoitus perheasuntoa kotona ei ole paljon erilainen kuin rahoitus yhden perheen omaisuutta.Suuntaviivat että antajat seurata saada lainanottajan ja tehdä lainapäätöksen voivat vaihdella hieman, mutta prosessi on samanlainen kuin kaikki muut yhden perheen asuntolainan.\nKerros- asunnot ovat ominaisuuksia, jotka sisältävät kaksi, kolme tai neljä yksikköä, ja useimmat asuntolainojen lainanantajat tarjoavat rahoitusta tämäntyyppisiä ominaisuuksia.Suurempi ominaisuuksia viisi tai useampia yksiköitä pidetään kiinteistösijoitusyhtiö, joka kuljettaa omat suuntaviivat, ja vaativat erikoistunut lainanantajien jotka käsittelevät kaupalliset-omaisuuden rahoitusta.\nEtsi Internetistä löytää lainanantaja, joka voi auttaa sinua rahoittamaan perheasuntoa omaisuutta.Useimmat asuntoluottoihin lainanantajia tarjota tällaista rahoitusta, joten tieto on helposti saatavilla.Muutamissa suuremmissa nimiä teollisuudessa ovat Countrywide Home Lainat, Bank of Ameri\nca, Wells Fargo ja GMAC Mortgage.\nOta muutama lainanantajien varaaminen.Muista pyytää luotto preapproval ennen kuin haet niin tiedät mitä odottaa.Luotto preapproval ei vain määrittää, jos olet luotto arvoinen, mutta se myös antaa sinulle rahoituksen määrää saatat olla oikeutettu saamaan.Tämä on erityisen hyödyllistä, jos et ole löytänyt omaisuutta vielä, koska se antaa sinulle hintaluokassa, jossa tehdä ostoksia.\nKysy lainanantaja mitään pisteitä tai maksuja luotto-raportteja, Kiinteistöarviointi, jne. Nämä maksut, yhdistettynä korko, muodostavat vuosikorko tai todellisia kustannuksia lainan.Tietäen todellinen vuosikorko on helppo vertailla hintoja.\nHae asuntolaina.Lainanantajan valitset voi ajastaa aika ottaa hakemuksesi ja antaa sinulle listan asioita, sinun täytyy säätää lainan käsittelyn.Sinun täytyy todistaa puhtaan luottotietoja ja säännöllisiä tuloja, sekä tietoja omaisuutta.\nOdota lainapäätöksen.Käsittely ja merkintäsitoumukset varten perheasuntoa lainoja voi vaihdella muutaman päivän kuukaudessa tai enemmän riippuen yhtiön lainan määrä.Jos hanke hyväksytään, laina suunniteltu sulkeminen, joka on viimeinen vaihe kiinnitys alkuperäprosessi.\nEnnen ostamista perheasuntoa omaisuutta, otettava huomioon sekä riskit ja edut.Koska vuokranantaja, olet vastuussa pienyritys, joka tarkoittaa kerätä vuokraa tarkistaa kuukausittain, säilyttäen omaisuutta ja tarjota asiakaspalvelua sinun vuokralaisille.Voit myös vaarassa käsitellä vuokralaisille, jotka eivät maksa vuokraa tai tuhota omaisuutta, sekä säilyttää asuntolainan maksut omaisuutta, vaikka yksiköt ovat vapaat.\nIRS näkee perheasuntoa ominaisuuksia eri tavalla kuin yhden perheen ominaisuuksia.Muista tarkistaa teidän vero neuvonantajana parhaiten ajan tasalla tiedot vähennyksiä jättäessään veroja vuosittain.\nFannie Mae Kerros- Luotonanto


Aina eka kerta – kirjaimellisesti - MTV.fi\nAina eka kerta – kirjaimellisesti\nLifestyle > Lifestyle Julkaistu 14.06.2010 06:50\nRomanttisessa komediassa Aina eka kerta Adam Sandler hurmaa muistihäiriöstä kärsivän Drew Barrymoren aina uudelleen. Elokuvan tarina toistuu Michelle Philpotsin elämässä: joka aamu hän herää luullen, että on vuosi 1994.\nMichelle Philpots menetti lyhytkestoisen muistinsa kahden auto-onnettomuuden vuoksi, kertoo Daily Mail. Ensimmäinen onnettomuus tapahtui 1985, toinen 1990.\nJoka aamu nainen herää luullen elävänsä vuotta 1994; Philpotsin miehen täytyy joka aamu selittää tälle, että he ovat naimisissa, ja esittää kuvia 13 vuotta sitten pidetyistä häistä todisteeksi.\n– Olen tuntenut hänet 25 vuotta, ja olen onnellinen siitä, että tapasimme ennen onnettomuuksia. Hän muistaa minut. Onneksi meillä on paljon valokuvia, joilla virkistää hänen muistiaan, muuten hän unohtaisi kaiken, aviomies kommentoi.\nMuistilappujen ja puhelimen kalenterin muistutusten avulla Philpots muistaa tärkeät tapaamiset ja päivittäiset rutiinit. Poistuessaan talostaan naisella on mukanaan satelliittinavigaattori, johon on ohjelmoitu hänen kotiosoitteensa. Nainen käy vapaaehtoistyössä kolme kertaa viikossa.


Hataria kuvia ja muistoja sanoista: Voisimme kadota tietäen että kaikki päättyi ajallaan\nVoisimme kadota tietäen että kaikki päättyi ajallaan\nneljä kuvaa kahdestatoista ei sisällä viiniä\nLiida on valtavan kaunis\nfrankfurt ei yllä berliinin tasolle, mutta sai silti pakahtumaan\nasunnossa oli kaunein katto ja puulattiat\nmonet-postikortin mukana tuli vaaleanpunainen kirjekuori\nSadekaan ei haitannut kun kaikkialla oli niin kovin paljon kaunista. Kuljettiin kokonainen päivä kantaen viinipulloa repussa ja illalla seikkailtiin, laulettiin ja juotiin pullonsuusta vuorotellen. Ei löydetty yhtäkään söpöä kahvilaa (ei edes kadulta, jota eräs tyttö kutsui kaupungin pariisiksi), mutta sentään eksyttiin pieneen ja lämpöiseen viiniravintolaan, jonka vessassa oli mintunvihreää käsipaperia ja jossa 30cl viiniä maksoi neljä euroa. Kaupasta sai bounty-jäätelöä ja after eight -suklaajoulupukkeja enkä voisi olla onnellisempi tuon tytön olemassaolosta.\nvalpu 9. joulukuuta 2015 klo 4.22\noikeeeesti ei oo ehkä mitään parempaa ku bounty-jäde! söin berliinissä ja firenzessä ja palasin suomeen aukko sydämessäni. saiskohan sitä tilattua tänne? ottaiskohan joku kauppa valikoimiinsa, jos keräisi adressin?\nMinja 11. joulukuuta 2015 klo 4.13\nNO NIIN!!! siis ihan tosi en oo koskaan elämässäni laittanut mitään niin hyvää pieneen suuhuni. voitaisko pliis kerätä valtava adressi? elämälläni ei ole tarkoitusta ilman mahdollisuutta bounty-jäätelön syöntiin


Päivän menotärppi: Bon Iver Suvilahdessa - Päivän menotärpit - Kulttuuri - Helsingin Sanomat\nPäivän menotärppi: Bon Iver Suvilahdessa\nFlow, yksi Helsingin suurimmista festivaaleista, alkaa tänään yhdysvaltalaisen Bon Iverin keikalla. Lämmittelijäksi lavalle nousee Joose Keskitalo ja Kolmas maailmanpalo. Suvilahden kulttuurikeskus (Kaasutehtaankatu 1) klo 19. Liput 49 e. Neljän päivän festivaalilippu 160 e.\nMusiikillinen matka muistoihin\nPianisti Seppo Hovi juontaa ja säestää Muistojen ilta -konsertin, jossa sopraanot Angelika Klas ja Laura Heinonen esittävät tuttuja ooppera- ja operettiaarioita, musikaalisävelmiä ja ikivihreitä. Konsertti on osa Aino Acktén kamarifestivaalin ohjelmaa. Agricola-klubi (Tehtaankatu 23, sisäpiha) klo 18. Liput 15 e.\nRohkeat pellet hassuttelevat\nUlkomailla asti esiintyneen Jerobeam Salakyttä Teamin pellehyppyshow'ssa nähdään hurjia hyppyjä ja hulluja asuja. Uimastadion (Hammarskjöldintie 1) klo 18. Liput 5 e.


Blogi – Avainsanat: "Kylpyhuonekalusteet" – Laatta Leevi\nBlogi — Kylpyhuonekalusteet\nKylpyhuonekalusteet - uusimmat trendit 0\nTapasimme Jyväskylän rakennusmessuilla kylpyhuonetuotteiden valmistaja Svedbergsin aluepäällikkö Timo Puustisen ja kysyimme, mikä on juuri nyt suosittua suomalaisissa kylpyhuoneissa ja mitä uutuuksia on viime aikoina tullut markkinoille.\nAvainsanat: Altaat ja lavuaarit Kylpyhuone Kylpyhuonekalusteet Sisustus\nPienen ja suuren kylpyhuoneen suunnittelu 0\nSuomalaiset kylpyhuoneet ovat monesti melko pieniä verrattuna esimerkiksi keskieurooppalaisiin kylpyhuoneisiin.\nAvainsanat: Kylpyhuone Kylpyhuonekalusteet kylpyhuoneremontti Laatat Remontointi ja rakentaminen Sisustus Sisustussuunnittelu\nHelpotusta siivoukseen seinään kiinnitettävällä wc-istuimella 0\nSeinäkiinnityksen etuna perinteiseen malliin nähden on se, että pönttö jättää lattiapinnan tyhjäksi luoden tilan tuntua ja avaruutta pieneenkin kylpyhuoneeseen sekä helpottaen muun muassa siivousta. Likaa ei myöskään pääse kertymään vaikeasti puhdistettaviin rakoihin ja koloihin. Seinä-wc luokin minimalistisen ja siistin, jopa hotelleista tutun ylellisen vaikutelman kylpyhuoneeseen.\nSeinäkiinnitteisen wc-istuimen päällä on myös hyvä, mutta harvemmin käytetty tila esimerkiksi säilytyskaapille.Wc-istuimen taakse jäävän koteloinnin ei myöskään tarvitse olla istuimen kokoinen, vaan sitä voidaan jatkaa tarpeen ja tilan mukaan. Koteloinnin jatkaminen seinästä seinään antaa siistin ulkoasun lisäksi lisää laskutilaa ja helpottaa siivousta.\nMikä seinäkiinnityksessä mietityttää?\nTekniikka & talouden artikkelin mukaan ihmisiä mietityttää, pääseekö seinäkiinnityksessä kosteutta seinän sisään ja kestääkö wc-istuin painoa. Myös pytyn hinta asennuksineen voi olla syynä hitaasti kasvavaan myyntiin.\nToisin kuin monesti luullaan, seinäkiinnitteisen wc-istuimen asennus ei kuitenkaan ole vaikeaa, vaikkakin ammattilaisen apu on suositeltavaa aina märkätiloihin liittyvissä muutostöissä.\nKotelointia ei myöskään tarvitse purkaa huoltotoimenpiteiden vuoksi. Kaikki koneiston huollot suoritetaan irroittamalla huuhtelupainike, jonka takaa päästään käsiksi sulkuventtiiliin ja koneistoon.\nSeinään kiinnitettävät kylpyhuonekalusteet yleistyvät\nMyös esimerkiksi pesualtaan voi hyvin nostaa seinälle. Seinän takana olevan elementin ansiosta wc-istuimen ja lavuaarin korkeutta on mahdollista säätää haluamalleen tasolle, helpottaen erityisesti liikuntarajoitteisten arkea. Seinäkiinnitteiset kalusteet tarjoavatkin joustavia ratkaisuja kylpyhuoneen toiminnollisuuksien muokkaamiseen.\nTodennäköisesti seinäkiinnitteisten wc-istuinten osuus tulee lähitulevaisuudessa kasvamaan myös Suomessa, koska muissa Pohjoismaissa ne ovat jo kasvattaneet suosiotaan. Norjassa seinäkiinnitteisten wc-istuinten markkinaosuus on jo peräti 35 %, Tanskassa 16 % ja Ruotsissa 14 %, Suomen markkinaosuuden ollessa vielä alle 5 %.\nKaipaatko lisätietoja seinäkiinnitteisistä kylpyhuonekalusteista?\nOta yhteyttä, niin kartoitetaan yhdessä juuri sinun kylpyhuoneeseesi sopiva kalustekokonaisuus. Jos suunnitelmissasi on myös kylpyhuoneen kokonaisvaltaisempi uudistus, kannattaa sinun tutustua maksuttomaan kylpyhuoneremontoijan oppaaseemme!\nAvainsanat: Kylpyhuone Kylpyhuonekalusteet Remontointi ja rakentaminen Sisustus\nEsittelyssä tanskalainen hanavalmistaja Damixa 0\nDamixa on skandinaavisesta muotoilustaan sekä useista Red Dot –muotoilupalkinnon voittaneista tuotteistaan tunnettu tanskalainen hanavalmistaja. Damixan tuotesuunnittelussa kaikki lähtee muotoilusta ja siksi tuotteet ovatkin hieman erinäköisiä kuin perinteiset hanat, mutta silti käytännöllisiä. Heidän sloganinsa kuuluukin osuvasti ”When design makes sense”.\nDamixan hanojen ja suihkujen etu on Virtasen käytännönkokemuksen mukaan se, että kaikki suihkut ja hanat on valmistettu Suomen standardien mukaisesti, eivätkä ne näin ollen vaadi esimerkiksi kookkaampia vesijohtoja, joiden asennus olisi syytä huomioida jo rakennusvaiheessa.\nTutustu Damixan valikoimaan verkkokaupassamme >>\nTanskalaista muotoilua, kulmikkuutta ja arjen luksusta\nTanskalainen design on tällä hetkellä erittäin suosittua sisustusmaailmassa ja sama suosio näkyy Virtasen mukaan myös hanamarkkinoilla.\nTällä hetkellä kysytyimpiä malleja ovat Virtasen mukaan kulmikkaat hanat kun vielä jokin aika sitten vallalla olivat hyvinkin pyöreät muodot. Värien puolella kromi ja harjattu teräs jatkavat suosiotaan, mutta yksilöllisyyttä haetaan erilaisilla yksityiskohdilla, kuten mustilla kahvoilla, suihkuletkuilla tai painonapeilla.\nSuihkujen puolella tämän päivän ehdoton hitti ovat sade- ja kattosuihkut. Näitä asennetaan Virtasen mukaan nykyään jo huomattavasti enemmän kuin perinteisiä käsisuihkuja. Sadesuihkussa vesi valuu alas pehmeämmin ja rauhallisemmin, tehden koko suihkukokemuksesta miellyttävämmän ja nautinnosta täysin erilaisen perinteiseen suihkuun verrattuna. Sadesuihkut ovat myös ulkonäöllisesti näyttävämmän näköisiä ja miellyttävät siksi monen sisustajan silmää.\nMitä ottaa huomioon hanan tai suihkun valinnassa?\nKeittiöhana tulisi Virtasen mukaan lähtökohtaisesti valita altaan sijoituspaikan perusteella. Tänä päivänä monet haluavat tiskialtaan esimerkiksi ikkunan eteen, mutta tämän tekee ongelmalliseksi, että ikkunat aukeavat sisäänpäin vaikeuttaen ikkunanpesua. Jos hana on ikkunan tiellä, eikä tätä ole osattu ottaa huomioon asennusvaiheessa, joutuu ikkunaa pestäkseen kutsumaan pahimmassa tapauksessa jopa putkimiehen paikalle.\nKun altaan paikka ja ympäristön asettamat vaatimukset ovat selvillä, tulisi keittiöhanan valinnassa seuraavaksi keskittyä käytännöllisyyteen. Esimerkiksi kaarimallit korkealla juoksutusputkella ovat käytännöllisiä kattiloiden pesussa ja ulosvedettävät pesimet helpottavat puolestaan altaan pesua.\nYlipäänsä käytännöllisyys, helppo puhdistettavuus sekä selkeät linjat ovat Virtasen mukaan ulkonäöllisten asioiden lisäksi monen vaatimuksia sekä keittiöhanoille että suihkuille. Tietysti asunnon muu tyyli sanelee osiltaan myös hanavalinnan. Esimerkiksi vanhoihin taloihin haetaan usein vanhaan tyyliin sopivia ja hyvin perinteisiä kaksiotehanoja.\nLataa maksuton Kylpyhuoneremontoijan oppaamme saadaksesi hyödyllisiä vinkkejä sekä lisätietoja kylpyhuoneen remontoinnista sekä kalusteiden valinnasta. Voit myös ottaa meihin yhteyttä - autamme sinua suunnittelemaan ja valitsemaan juuri oikeat tuotteet keittiö- tai kylpyhuoneremonttiisi!\nTyylikäs ja moderni kylpyhuone 0\nAvainsanat: Altaat ja lavuaarit Kylpyhuone Kylpyhuonekalusteet Laatat


Leirintälomalle Suomeen - Auto | HS.fi\nSynkimmän kaamoksen keskellä, viime marraskuussa, sain postia Australiasta. Sikäläisen tuttavan välityksellä australialaisperhe kyseli neuvoja lomamatkasta Suomeen. Leirintäloma Suomessa on ollut perheen haaveissa vuosia. Viestissä kysyttiin alkuasukkaan mielipidettä, onko campingmatka Suomeen täysin järjetön ajatus.\nSynkimmän kaamoksen keskellä, viime marraskuussa,sain postia Australiasta. Sikäläisen tuttavan välitykselläaustralialaisperhe kyseli neuvoja lomamatkasta Suomeen. LeirintälomaSuomessa on ollut perheen haaveissa vuosia.


Happy Balance - Blogit.fi\nBlogin punaisena lankana on tasapaino ja teemoima hyvinvointi sekä inspiraatia.\nHappy Balance - postaukset\nIloa, rohkeutta, terveyttä ja tasapainoa vuod...\nHappy Balance · 01.01.2018Advertisements\nYksi vuosi takanapäin\nHappy Balance · 02.12.2017Kirjoitin Happy balance-blogin ensimmäisen postauksen 28.11.2016 ja siitä on nyt tullut kuluneeksi jo vuosi. Blogissa punainen lanka on edelleen tasapaino sekä inspiraatio ja ehkä uutena...\nMitä sinä lupaisit itsellesi?\nHappy Balance · 31.05.2017Erityisherkkyydestä on puhuttu viime aikoina paljon, vaikka käsite itsessään on vielä aika uusi. Käsitteen “erityisherkkä” (highly...\nAika ja elokuvan taika\nHappy Balance · 17.05.2017Katson mielelläni elokuvia ja heittäydyn niiden maailmaan. Katson hyvin erilaisia elokuvia riippuen tarjolla olevasta valikoimasta ja omasta fiiliksestä. Elokuvat voivat olla hyvin...\nOnko sokeri vaaraksi terveydelle?\nHappy Balance · 30.01.2017Katsoin Prisman todella mielenkiintoisen dokumentin sokereista nimeltä Totuus sokerista. Sokeri on rasvan, hiilihydraattien ja suolan ohella erittäin...\nSuvin ajatuksia hyvinvointistartin jälkeen\nHappy Balance · 26.01.2017Suvin 9 päivän startti hyvinvointiin on erittäin onnistuneesti ohi ja kyselin tänään häneltä hieman tuntemuksia sekä ajatuksia tähän starttiin...\nEnsiaskeleita kohti terveempää arkea\nHappy Balance · 21.01.2017Ystäväni Suvi otti omat ensiaskeleensa kohti terveempää arkea Change 9 startilla viime tiistaina. Suvia jännitti kovasti etukäteen, mutta ensimmäiset...\nHappy Balance · 18.01.2017Toinen blogini pääteemoista on hyvinvoinnin lisäksi inspiraatio. Rakastan elokuvia ja kävin viikonloppuna katsomassa elokuvan Collateral Beauty – Kaikenkattava kauneus. Elokuvassa...\nSuvin oma startti hyvinvointiin\nHappy Balance · 14.01.2017Kirjoitin aikaisemmassa Startti hyvinvointiin-postauksessa Suvista ja hänen ajatuksistaan siitä, miksi hän haluaa itselleen terveellisempiä...\nTalven lempimateriaali – kashmirvilla\nHappy Balance · 12.01.2017Hyvinvointiin kuuluu mielestäni myös itselle mieluisten materiaalien käyttö. Suosin itse luonnonmateriaaleja ja oma lempimateriaalini talvella on...\nHappy Balance · 10.01.2017Miinuskalorit tarkoittavat ruoka-aineita, joiden sulattamiseen keholla menee energiaa enemmän kuin se energiamäärä mitä keho ruoka-aineesta itselleen saa. Näitä ruoka-aineita saa kaloreiden näkökulmasta syödä huoletta...\nKeho toimii kuin höyryveturi\nHappy Balance · 08.01.2017Kävin viikonloppuna todella mielenkiintoisessa Foreverin koulutuksessa, jossa pääpuhujana oli Martina S. Banach Tanskasta. Hän on ravintofysiologi ja myös dermatologi sekä ihospesialisti....\nHappy Balance · 04.01.2017Olen elämää ihmettelevä punapää, joka arvostaa tietoa ja inspiroituu eniten visuaalisista ärsykkeistä. Olen kiinnostunut hyvinvoinnista kokonaisvaltaisesti ja tavoittelen elämässä tasapainoa sekä iloa.\nHappy Balance · 04.01.2017Tammikuussa valon määrä lisääntyy ja ajatus kääntyy kohti kevättä. Silloin on hyvä aika myös miettiä omia ravintotottumuksia ja tehdä niihin parannuksia. Onko ruokailu säännöllistä? Saatko...\nHäpeänkö?Marja 50+ eloa ja oloa


Arvio metsätalouden siementarpeista päivitetään - Metsälehti\nEtusivu › Uutiset ja blogit › Arvio metsätalouden siementarpeista päivitetään, tähtäin vuodessa 2060\nUutinen 18.5.2022 16:02\nUusi siemenviljelysten perustamisohjelma pitäisi saada lausunnoille jo ensi vuoden alussa.\nMaa- ja metsätalousministeriö on käynnistänyt uuden, vuoteen 2060 ulottuvan viljelysten perustamisohjelman siemenhuollon turvaamiseksi. Ohjelmaa valmistelemaan asetettiin helmikuussa työryhmä.\nEdellinen ohjelma on vuodelta 2004. Kuluvan vuosikymmenen aikana perustetaan viimeiset sen mukaiset siemenviljelykset.\n”Haluamme, että siinä vaiheessa, kun nykyisten siemenviljelysten tuotanto alkaa hiipua, on uusien viljelysten tuotanto jo alkamassa. Meillä ei ole varaa odotella”, sanoo neuvotteleva virkamies Sanna Paanukoski ministeriöstä.\nTyöryhmän työ päättyy vuoden lopulla. Uusi ohjelma on tarkoitus lähettää lausunnoille heti ensi vuoden alussa. Paanukosken lisäksi ryhmässä on tutkijoita Luonnonvarakeskuksesta ja myös Ruokaviraston edustaja.\nTyöryhmän tehtävänä on muun muassa päivittää arvio Suomen metsätalouden siementarpeesta vuoteen 2060 saakka sekä tarkentaa männyn, kuusen ja koivun siemenviljelysten perustamisohjelmia niin, että metsätalouden siemenhuolto tulee turvattua. Lisäksi ryhmän tulee esittää, mitä muiden puulajien siemenviljelyksiä tulisi perustaa, ja päivittää arvio siemenhuollon turvaamisesta aiheutuvista kustannuksista.\nEdellinen uutinenVenäjän-puun korvaaminen kotimaisella voi tuoda haasteita koneyrityksille\nSeuraava uutinenKinnaskoski Oy kirkkaasti tulosennätykseen


Suomalaisten kesälomabudjetit hienoisessa laskussa.\nSuomalaisten kesälomabudjetit hienoisessa laskussa\nLento- ja hotellihakukone momondo.fi tutki suomalaisten kesälomabudjetteja ja rahankäyttöä lomalla. Tuoreessa tutkimuksessa kävi ilmi, että huolimatta Suomen parantuneesta taloustilanteesta suomalaiset aikovat käyttää tänä vuonna kesälomaansa hieman vähemmän rahaa kuin vuosi sitten. Lähes puolet suomalaisista laatii lomalleen budjetin, johon kuuluvat sekä matkavaraukset että matkalla syntyvät kulut.\nTalouden noususuhdanne ei näy vielä suomalaisten kesälomabudjeteissa. Lento- ja hotellihakukone momondon uudessa tutkimuksessa yleisimmät kesälomabudjetit olivat 500–1000 euroa ja 1001–2000 euroa. Tasan neljäsosa suomalaisista ilmoitti käyttävänsä kesälomaansa 500–1000 euroa. 23 prosenttia ilmoitti kesälomabudjetikseen 1001–2000 euroa. Vain kaksi prosenttia suomalaisista ilmoitti lomabudjetikseen 5001–10000 euroa ja yksi prosentti yli 10 000 euroa.\n-Viime vuoteen verrattuna suomalaisten kesälomabudjetit ovat hienoisessa laskussa, sillä vuosi sitten yleisin kesälomabudjetti oli yli 1000 mutta alle 2000 euroa. Viime vuonna 18 prosenttia kesälomailijoista oli liikkeellä 2001–5000 euron budjetilla, kun nyt vastaava luku oli 14 prosenttia”, kertoo momondon Suomen markkinointipäällikkö Jenna Perus.\n-Suomalaiset kartuttavat matkakassaansa pääasiassa säästämällä ja tinkimällä ekstramenoista, kun taas kansainvälisessä vertailussa esimerkiksi matkan maksaminen osamaksuina on yleistä Etelä-Amerikassa ja monet muut kyselyyn vastanneet, kuten esimerkiksi venäläiset, ottavat ennen matkaa ylimääräisen työpaikan kootakseen budjettia.\n41 prosenttia suomalaisista ilmoitti laittavansa rahaa säännöllisesti säästöön lomaa varten. Lähes joka kolmas (31 %) kartuttaa lomabudjettia myös säästämällä shoppailusta ja ulkona käymisestä. Vaikka lyhytaikainen asunnonvuokraus on viime vuosina noussut yleiseksi tavaksi majoittua matkakohteessa, vain 2 prosenttia suomalaisista ilmoitti vuokraavansa kotinsa loman ajaksi matkakassan kartuttamiseksi. Suomalaiset ovat myös tutkimuksen ahkerimpia kirppismyyjiä: 14 prosenttia kartuttaa lomakassaansa myymällä tavaroitaan kirppiksillä tai netissä.\nJOKA KOLMAS SUOMALAINEN EI TEE LOMALLEEN BUDJETTIA\nLoman kuluja pyritään pitämään kurissa suuntaa-antavalla budjetilla: 42 prosenttia suomalaisista kertoo laativansa sekä lento- ja majoitusvaraukset että lomalla kuluvan käyttörahan kattavan budjetin. Tutkimuksen mukaan viime vuodesta on kuitenkin kaksinkertaistunut niiden lomailijoiden määrä, jotka eivät laadi lainkaan lomabudjettia. Nyt näin toimii 29 prosenttia suomalaisista, kun vuosi sitten vastaava luku oli 15 prosenttia.\nMikäli lomalla on tarve karsia kuluja, säästävät suomalaiset mieluiten shoppailusta (47 %) ja ulkona käymisestä (46 %). Kaikista kyselyyn vastanneista kansallisuuksista vain venäläiset (48 %) ja intialaiset (53 %) olivat suomalaisia valmiimpia säästämään ulkona käymisestä.\n<< Edellinen artikkeli: Lapin matkailu teki komean ennätyksen\nSeuraava artikkeli: Tallinnan matkailussa ennätysvuosi >>


Ahvenanmaan valkoisen kengurun kiinniottoa edelsi takaa-ajo yli peltojen, metsien ja mäkien – villit karkuloikat päättyivät eläinlääkärin puhallusputkeen - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nAhvenanmaan valkoisen kengurun kiinniottoa edelsi takaa-ajo yli peltojen, metsien ja mäkien – villit karkuloikat päättyivät eläinlääkärin puhallusputkeen\nKuva: Stefan Öhberg / Lehtikuva\nJulkaistu: 9.8. 16:16\nKiinniotto oli varsinaista kengurumeininkiä.\nAhvenanmaalainen Sara Wikström oli paikalla, kun karkuteillä pomppinut valkoinen kenguru Willy Wonka jäi kiinni.\nSara kertoo eläinlääkärin käyttäneen puhallusputkea, jolla ampui nukutusnuolet.\n– Se ei varsinaisesti nukahtanut, vaan väsähti, Sara kuvailee.\nKuva: Stefan Öhberg\nSara oli serkkunsa ja kaverinsa kanssa lähtenyt vapaaehtoisina kengurujahtiin, kun aamulla tuli tieto, että Ahvenanmaalla Hammarlandvägenillä liikkuu valkoinen kenguru.\nPoliisin partio oli käynyt tarkistamassa havainnon, mutta jättänyt kiinnioton tekemättä. Kenguru ei aiheuttanut akuuttia vaaraa kenellekään, korkeintaan itselleen holtittomalla liikennekäyttäytymisellä.\nSe oli karannut paikalliselta eksoottisten eläinten tilalta säikähdettyään salamaa.\n– Löysimme sen täältä Hammarlandista Slättsbystä, Sara kertoo.\n– Yritimme piirittää sen, mutta se pomppi metsään. Juoksimme perään. Mentiin yli peltojen ja metsien ja mäkien, Sara naurahtaa.\nWilly Wonka kiinniootto hetkellä Hammarlandin kunnassa Ahvenanmaalla perjantaina 9. elokuuta 2019. aamulla. Valkoinen kenguru Willy Wonka pomppi Hammarlandsvägenillä varhain perjantaina aamulla karattuaan ilmeisesti säikähtäneenä öistä ukkosta.\nVauhti oli kova muistuttaen niin sanottua kengurumeininkiä. Kosketus kenguruun säilyi. Sen vapauden aika alkoi olla vähissä.\nNoutaja oli jo tilattu.\n– Sinne tuli Maarianhaminasta eläinlääkäri, joka ampui sitä puhallusputkella, kolme tai neljä kertaa, Sara kertoo.\nKenguru ei nukahtanut, kuten viidakkotohtoreista kertovissa elokuvissa tapahtuu savanneilla torahampaisten suurpetojen kanssa, mutta muuttui hyvin uniseksi ja saatettiin siirtää häkkiin odottamaan eläinlääkärin tekemää terveydentilan tutkimusta.\n– Häntää piti vähän asetella.\nKengurun häntä on pitkä. Pitkiä ovat myös loikat.\nSara Wikströmin nimi kirjoitettu oikein klo 16.30.\nAhvenanmaan poliisi: Harvinainen valkoinen kenguru saatu kiinni – nukutettiin puhallusputkella\nJonne onnistui kuvaamaan tielle pompanneen kengurun Ahvenanmaalla – hätävilkuttanut autoilija ”näki jotain valkoista ja mainitsi Australian”


Sopimusvastuu: virhe, viivästys ja reklamaatio (3 h) - Ratekoulutus\nSopimusvastuu: virhe, viivästys ja reklamaatio (3 h)\nOriginal Sokos Hotel Presidentti, Helsinki Eteläinen Rautatiekatu 4, Helsinki\nheinäkuu 24th, 2020 Sampo Korppoo\nSopimuksiin liittyy useanlaisia vastuuriskejä. Monesti riskit liittyvät siihen, että tapahtuu jotain odottamatonta. Miten minimoit riskit ja vältät yleisimmät virheet vastuulausekkeiden laadinnassa? Miten toimit sopimusneuvotteluissa liiketoimintaa tukevasti etkä estävästi?\nSopimusriski voi realisoitua esimerkiksi ennakoimattomina kustannuksina, saamatta jääneenä voittona tai mainevahinkona. Usein sopimusvastuun alaisia varallisuusvahinkoja ei voi vakuuttaa, vaan ainoa keino suojautua menetyksiltä on laatia hyvät sopimusvastuulausekkeet.\nTässä käytännönläheisessä koulutuksessa asiantuntevat kouluttajamme antavat parhaat vinkit sopimusvastuun laajuuden sekä sopimusvastuu- ja vastuunrajoituslausekkeiden optimointiin. Koulutuksessa opit, miten juristi voi parhaiten tukea sopimusneuvotteluita ja liiketoimintaa, miten täyttää reklamaatiovelvollisuus käytännössä oikein sekä miten huolehtia siitä, ettei korvausvelka pääse vanhentumaan. Ilmoittaudu koulutukseen ja selätä sopimusvastuuhaasteet!\nKoulutuksessa saat vastauksen mm. seuraaviin kysymyksiin:\n• Miten viivästysten ja virheiden vastuut jakautuvat sopimussuhteissa osapuolten kesken?\n• Miten juristi voi tukea sopimusneuvotteluissa liiketoimintaa parhaalla mahdollisella tavalla?\n• Miten laatia tehokkaat sopimusvastuulausekkeet?\n• Mitä jos sopimusrikkomuslausekkeita ei ole?\n• Mitä sisällyttää reklamaatioilmoitukseen?\n• Miten katkaista korvausvastuun vanheneminen?\nKoulutus on suunnattu kaikille juristeille ja asiantuntijoille, jotka työssään neuvottelevat ja laativat sopimuksia tai ovat muuten niiden kanssa läheisesti tekemisissä.\nKaisa Fahllund, Partner, Head of Contracts, Berggren Oy\nVaratuomari Kaisa Fahllund on sopimusten ja riitojen ratkaisun kokenut ammattilainen. Kaisa on toiminut asianajajana n. 20 vuotta ja sittemmin kolmatta vuotta asiamiehenä Berggren Oy:ssä, missä hän johtaa IPR-talon sopimustiimiä. Kaisan erityisosaamista ovat etenkin ICT-sopimukset sekä IPR-liitännäiset sopimukset kuten lisenssisopimukset ja tutkimus- ja kehityssopimukset. Sopimusten neuvottelu ja sopimusriitojen ratkaisu neuvotteluteitse ovat Kaisan osaamisen ytimessä.\nEeva Impiö-Loimaala, Legal Counsel, Metsä Group\nMarko Mononen, Osakas, Properta Asianajotoimisto Oy\n8.30 Ilmoittautuminen, aineiston jako ja aamupala\n9.05 Vastuiden jakautuminen ja riskienhallinta sopimusprosessissa\n• Kuka vastaa viivästyksistä ja virheistä eri tilanteissa? Entä välillisistä vahingoista?\n• Tarkastelussa erilaiset käytännön tilanteet, kuten tuotannon keskeytyminen ja viivästykset\n• Sopimusneuvottelut – juristi liiketoiminnan tukena, ei hidastajana\n9.50 Sopimusten vastuu- ja vastuunrajoituslausekkeet käytännön esimerkkien valossa\n• Miten laaditaan toimivat viivästyssakko- ja vahingonkorvauslausekkeet\n• Sopimuksen irtisanomis- ja purkuehtojen laatiminen\n• Mitä jos sopimuksessa ei ole ehtoja sopimusrikkomuksen varalle?\n10.50 Reklamaatiovelvollisuus ja korvausvastuun vanheneminen\n• Reklamaatiovelvollisuuden täyttäminen oikeuskäytännön valossa\n• Korvausvastuun vanheneminen ja vanhenemisen katkaisu.\nMarko Mononen, Partner, Properta Asianajotoimisto Oy\n12.05 Kysymyksiä ja loppuyhteenveto\n12.15 Lounas ja koulutus päättyy\nKoulutus toteutetaan myös webinaarina. Webinaarin tallenne on osallistujien katsottavissa 6 kk koulutuksen jälkeen.\n400 euroa /hlö + alv 24 %.\n2-5 osallistujaa: 300 euroa + alv 24% / hlö\n6-10 osallistujaa: 240 euroa + alv 24% / hlö\nViimeinen ilmoittautumispäivä: 27.08.2020


Paras rahoitusratkaisu syntyy eri rahoituslähteitä yhdistelemällä - Etula Group Oy\nLiian usein huomaan yllättyväni siitä, että ihmiset ajattelevat yrityksen rahoituksen olevan sama asia kuin pankkilaina. Onneksi asia ei kuitenkaan ole niin yksitahoinen. Meillä on Suomessa tarjolla valtava määrä erilaisia rahoitusvaihtoehtoja ja etenkin kanavia, joita voi hyödyntää eri tilanteissa.\nToisinaan taas olen kuullut yrittäjien ihmettelevän rahoittajaa, kun tämä ei ole ymmärtänyt miten varma ja tuottoisa kohde olisi ollut tarjolla. Monesti kyse on kuitenkin vain kohtaanto-ongelmasta, jossa hakija ja rahoittaja puhuvat eri kieltä. Ymmärtämällä eri rahoitusvaihtoehdot ja rahoittajan motivaatio, tältä voidaan välttyä.\nKarkeasti ottaen yrityksen vaihtoehdot ovat sijoitus, laina (vakuudellinen tai vakuudeton) ja lahjoitus (tuki). On täysin tilanteesta riippuvainen, mitä rahoitusta voi ja kannattaa hakea ja mistä kanavasta – omistajilta, sijoittajilta, julkisilta toimijoilta, pankilta, joukkorahoituksesta, asiakkailta vai jopa yhteistyökumppaneilta. Optimitilanteeseen päästään, jos pystytään hyödyntämään useita eri kanavia. Eräänkin kerran tämä tarkoitti, että kun yritys sai omistajilta ja sijoittajilta 500 000 euroa, niin yhtiön tilille tuli 12,5 miljoonaa ja hanke voitiin toteuttaa. Mistään kanavasta yksin vastaavan rahoituksen kasaaminen ei olisi onnistunut.\nOn siis aika pysähtyä pohtimaan, mitä eri rahoitusvaihtoehtoja minulla olisi omassa yrityksessäni käytettävissä seuraavan unelmani saavuttamiseksi.\nTämä artikkeli on julkaistu myös Itä-Savossa osana Savonlinnan seudun uusyrityskeskuksen 20-vuotis julhaa ja Exit Business – Yritykset myyntikuntoon -hankkeen koulutustilaisuutta. Koulutamme rahoituksen hakemiseen liittyen eri puolilla Suomea. Kutsu meidät kouluttajaksi!


Uudisraivaus on ollut tuhansia vuosia kestänyt traditio Suomessa - Ruokavirasto\nUudisraivaus on ollut tuhansia vuosia kestänyt traditio Suomessa\nSuo, kuokka ja pellon kääntäminen. Talon rakentaminen uudelle paikalle ja peltojen muokkaaminen omaan käyttöön on ollut Suomessa tuhansia vuosia kestänyt traditio. Joskus historiankirjoituksessa asutuksen leviäminen on kuitenkin esitetty erityisesti keski- ja uudella ajalla tapahtuneeksi ilmiöksi. Tätä olettamusta ovat tukeneet esimerkiksi keskiajalta säilyneet verotustiedot. Rautakautisen asutuksen on oletettu keskittyneen vain tietyille alueille, joilta se olisi levinnyt keskiajan kuluessa laajemmille alueille.\nRautakauden keskuksista tehdyt uudemmat arkeologiset löydöt kuitenkin osoittavat, että rautakaudella asutus on ollut aiemmin oletettua laajemmalle levinnyttä. Yksinomaan arkeologisten löydöksien perusteella ei kuitenkaan vielä voida tehdä arvioita siitä, kuinka kiinteää rautakautinen asutus oli. Hauta- ja esinelöydöt yksistään eivät välttämättä todista asutuksen pysyvyydestä tai maata viljelevän asutuksen leviämisestä, sillä myös metsästäjä-keräilijä - yhteisöt hautasivat jäseniään.\nSiitepölytutkimus tuo lisätietoa viljelyn leviämisestä\nArkeologisten esinelöytöjen lisäksi eri alueilla tehdyt siitepölytutkimukset ovat tuoneet tarkentavaa tietoa viljelyn leviämisestä. Ruokaviraston erikoistutkija Maria Lahtinen-Kaislaniemi on tutkinut viljelyn leviämistä esihistoriallisella kaudella siitepölyanalyysin avulla.\nSiitepölytutkimuksessa analysoidaan näytteenottopaikan läheisen kasvillisuuden muutoksia maan sedimenttikerroksista. Siitepölyaineiston perusteella voidaan tarkastella ajankohtaa, jolloin viljan siitepölyä alkaa esiintyä jatkuvasti. Tämän on tulkittu kuvastavan pysyvän maanviljelyn leviämistä alueelle.\nAikaisemmissa siitepölytutkimuksissa on tehty yksittäisten näytteenottopaikkojen lähiympäristöä koskevia päätelmiä, jolloin viljelykasvien siitepölyn esiintyminen on nähty merkkinä marginaalisesta, yksittäisillä alueilla esiintyneestä viljelystä. Nyt siitepölyanalyysien tuottamia aineistoja on käsitelty yhtenä kokonaisuutena, jonka pohjalta on voitu tehdä aiempaa kattavampia päätelmiä maata viljelevän asutuksen leviämisestä.\nKun asutuksen leviämistä tarkastellaan siitepölytutkimuksen valossa, havaitaan että asutuksen laajentuminen on alkanut jo ennen historiallista aikaa. Asutusten leviämistä on tapahtunut jo koko rautakauden ajan, eikä kerätystä aineistosta erotu erillistä historialliselle ajalle sijoittuvaa kehityskulkua. Kenties uudisraivaus on ollut tuhatvuotinen perinne, josta on ollut kiinteä osa kulttuuria. Tämä puolestaan selittäisi esimerkiksi Ruotsin metsäalueiden uudisraivausta ja metsäsuomalaisten siirtymisen aina Pohjois-Amerikkaan saakka. Piirteitä tästä kulttuurista on voinut säilyä aina 1800-luvulle asti, johon kuuluisat sanat suosta, kuokasta ja Jussista sijoittuivat. Se nivoutui lähtemättömästi osaksi käsitystä suomalaisuudesta.\nErikoistutkija Maria Lahtinen-Kaislaniemi, Ruokavirasto, maria.lahtinen-kaislaniemi@ruokavirasto.fi\nLue lisää artikkelista Kiinteän asutuksen leviäminen Suomessa keskiajalla.


Kansanedustaja syyttää ministeriötä vedätyksestä ruoka-avulla: "STM esittää haamulukuja" | Paikalliset | Turkulainen\nPaikalliset 31.12.2017 11:00\nKansanedustaja Antero Laukkanen (kd) on turhautunut sosiaali- ja terveysministeriön tapaan viestittää, että se tarjoaisi ruoka-apuyhdistyksille rahallista tukea, vaikka näin ei ole. - Euroakaan emme ole saaneet lukuun ottamatta näitä miljoonan joululahjarahoja, jotka jaettiin 2016 ja 2017, Laukkanen sanoo. Johanna Erjonsalo\nKansanedustaja Antero Laukkanen (kd) ihmettelee, miksi sosiaali- ja terveysministeriö väittää, että sillä olisi miljoonia jaettavana rahaa leipäjakelun järjestäjille.\n–Minä soitin sinne ja kysyin, mistä näitä rahoja voi hakea. Eivät he voineet sanoa muuta kuin että mitään sellaista rahaa ei ole, Laukkanen täräyttää.\nRuoka-apua tarjoavissa järjestöissä syntyi joulun alla kohu, kun eduskunta ei kahden viime vuoden tapaan myöntänytkään rahaa leipäjakeluille. Järjestöt ovat aiemmin saaneet sekä vuodeksi 2016 että 2017 miljoona euroa niin sanottuja budjetin joululahjarahoja.\nLaukkanen tyrmistyi hallituspuolueiden äänin päätetystä avun epäämisestä vuodelle 2018. Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) puuttui ruoka-apukeskusteluun tiedottamalla, että "hyvinvointivaltion rakentamisen keskeisenä ajatuksena ja saavutuksena on jo vuosikymmenien ajan ollut päästä eroon köyhäinavusta", jollaiseksi se leipäjonot nimesi.\nSTM muistutti, että Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskuksen (STEA) hallinnoimilla avustuksilla rahoitetaan ensi vuonnakin 342 miljoonalla eurolla järjestöjä, jotka muun muassa ehkäisevät syrjäytymistä.\nLisäksi työ- ja elinkeinoministeriö kanavoi EU:n vähävaraisten avun toimenpideohjelman kautta ruoka-apuun vuosittain noin 3,5 miljoonaa eruoa.\nLaukkasen mukaan näistä eikä muistakaan valtion varoista tule euroakaan rahana ruoka-apua antaville järjestöille. Rahaa tarvittaisiin kipeästi esimerkiksi kuljetusten järjestämiseen.\n–STEA:n raha on tarkoitettu tietyntyyppisille järjestöille kuten mielenterveysseuroille ja vammaisjärjestöille. Avun säännöissä leipäjakelut on nimenomaan poissuljettu, hän tähdentää.\nEU:n vähävaraisten avun toimenpideohjelmalla rahoitetaan ruokakassien sisältöjen hankinta. Näitä kasseja osa järjestöistä jakaa.\n–Sekin vain on kovin byrokraattista. Moni ruoka-apu on lopettanut EU-kassien jakamisen sen vuoksi. Meilläkin Espoon Hyvässä Arjessa kävi kaksi EU-tarkastajaa arvioimassa varastotilat ja käymässä läpi saajien kuittaukset.\nLaukkanen toivoo, että tulevaisuudessa STM:llä olisi talousarviossaan yhdestä kahteen miljoonan euron määräraha ruoka-apua jakavien tahojen tukemiseen.\n–Silloin tuki ei olisi joululahjarahojen varassa.\nRuuan jakelun mahdollistavat hävikkiruokaa lahjoittavat yritykset ja sitä jakavat vapaaehtoiset. Kunnat ja seurakunnat ovat tukeneet esimerkiksi antamalla tiloja. Avustusyhdistykset ovat voineet hyödyntää työllistämistukea henkilökunnan palkkaamisessa.


Sari Mikkonen Yönseutuun - Kiiltomato.net\nMinäkertojien tarinoita, omakuvia\nRisto Niemi-Pynttäri | 23.1.2007\nSari Mikkonen tekee tavallista polveilevampia novelleja. Hän poikkeaa suomalaista novellistiikkaa hallitsevasta tiiviistä ja keskittyneestä muodosta ja suosii monia juonen käänteitä, jopa episodimaista polveilua. Tätä pitkää novellityyppiä voisi verrata Alice Munron novelleihin, joissa henkilö kertoo itselleen tyypillisistä tapahtumista ja ratkaisevista päätöksistä. Mikkosen novelleista muodostuu erilaisten henkilöiden muotokuvia. Tapahtumat eivät ole lainkaan shokeeraavia mutta henkilöitään kuvaavia.\nEnsimmäisenä kertojana esiintyy pieni tyttö, jonka tarinassa lapsen katoamistapaus paljastuukin kesäiseksi karkumatkaksi. Hän livahtaa äidin kalseasta uusperheestä isoenon ja Immin luo boheemiin siirtolapuutarhaan.\nTyttö viettää pari kesäistä viikkoa onnellisesti kadoksissa vanhusten luona. Hänellä on toki ikävä, ja poliisin piilottelu maakellarissa pelottaa. Kaikki tämä on kerrottu tytön kielellä ja tavalla, jonka herttaisuus on hämäävää. Tarinaan on kuitenkin pinnan alle kirjoitettu tytön mielentilat, ja lukijan haasteeksi tuleekin sen kuuntelu, mitä on tarinoivan pinnan alla.\nKuinka jatkaa näin vaikuttavan novellin jälkeen? Kokoelman muita kertojahenkilöitä leimaa se, kuinka kaukana he ovat siirtolapuutarhan onnelasta. Kaikki ovat eri tavoin aikuisuuden tai vanhuuden nujertamia. Kontrasti on selvä heti seuraavassa novellissa, jossa eläkkeelle siirtyvän naisen unelma on se, mikä oli arkea siirtolapuutarhan vanhuksille – lastenlasten kanssa oleminen.\nNovellissa ”Yönseutuun” eläkkeelle jäävä naisopettaja muuttaa uuteen kaupunkiin asettuakseen hyvissä ajoin vanhukseksi. Hän haaveilee mummon roolista ja siitä, että näkisi edes vilaukselta lapsenlapsensa. Nainen jättää miehensä, jonka vanhenemisen pelkoa hän halveksii. Kylmä päättäväisyys leimaa naisen kaikkia ratkaisuja – ja sellainen päätös on tuo vanhukseksi ryhtyminenkin.\nMuuttokuskina oleva nuorempi mies on naisen rakastaja. Nainen on kuitenkin luopumassa myös hänestä. Nainen haaveilee vain neutraaleista vanhuksen vaatteista ja mummoudesta. Nainen on siis päättänyt asettua ”yötiloilleen”; näin novelli piirtää kuvan naisesta, joka yrittää muuttua ennen aikojaan vanhukseksi.\nVanhuus on teemana myös ”Tasapainokerhossa”. Kertojaminä on veteraani, joka ei näytä tajuavan vanhentumistaan. Kertoja on niitä vanhan polven miehiä, jotka eivät pikkuvaivoista valita. Viimeksi on lääkettä otettu talvella 1945 ja silloinkin vain hota-pulveria.\nJuonen liikkeelle saattavana tekijänä on siru vanhuksen jalassa. Sen takia mies lähtee käymään sairaalassa, mutta siellä paljastuukin uusia huolen aiheita. Sairaalassa mies joutuu totuttelemaan ajatukseen, että ei pääsisikään enää palamaan kotiinsa vaan joutuisi ehkä palvelutaloon.\nTarinan rinnakkaisjuonena kuvataan vanhusten keskinäisiä suhteita, joista muodostuu eräänlainen ”tasapainokerho”. Sen myötä kertoja löytääkin yllättävän ja onnellisen käänteen kun Consuela – eli lohdutus – auttaa häntä miestä tämän asumisongelmassa.\nMuutamassa kokoelman novelleissa on onnelliselta näyttävä loppu, jossa kertojaminä takertuu väärään kuvitelmaan. Eräs novelli kertoo nuoresta naisesta, joka kokee jääneensä jumiin tylsään syksyiseen Suomeen. Nainen haaveilee paluusta Uuteen Seelantiin ravintolatöihin ja herra Everhardin – eli pitkään lempivän miehen – rakastajattareksi. Sinne häntä ei haluta enää, ja muutenkin lukija alkaa ennen pitkää epäillä naisen suunnitelmia. Viimein nainen pääsee lähtemään väliaikaisiin hommiin Kanarialle, mutta selvästikin vailla tajua siitä, mihin on lupautunut.\nToiminnan kautta hahmottuvia luonteita\nMikkosen juonellisesti polveilevat novellit ovat tarinoina selkeitä. Kyse ei kuitenkaan ole juoninovelleista vaan pikemminkin henkilökuvista, jotka syntyvät minäkerronnan myötä. Kunkin novellin henkilö kertoo asiat omalla tavallaan, tyylillisesti kukin novelli on erilainen, eri kertojahenkilön mukaan. Polveileva juoni on perusteltua kokonaisuuden kannalta, kyseessä on juonellisten henkilökuvien luominen. Tapahtumien käänteet saavat motiivinsa henkilön luonteesta, ei tarinalinjasta.\nMikkonen itse on kutsunut tekstejä näytelmällisiksi novelleiksi. Miksihän? Tarinat eivät vaikuta erityisen draamallisilta, ja dialogia on varsin vähän. Muuta syytä tuolle nimitykselle en keksi kuin sen, että henkilöiden luonteet paljastuvat toiminnan kautta kuten näytelmissä. Henkilökuvat syntyvät minäkertojien tekojen kautta sekä ennen kaikkea siitä, kuinka he suhtautuvat yllättäviin tilanteisiin.\nKunkin novellin kieli ja kuvasto vaihtelee päähenkilön mukaan. Joka tarinassa vallitsee kullekin päähenkilölle ominaisen havaitsemisen tapa ja kieli. Henkilökuvista puhuminen onkin liian staattista ja muotokuvamaista, novellien henkilöt eivät ole pahvikuvia vaan ristiriitaisten motiivien kimppuja – toiminnan kautta hahmottuvia luonteita.\nAsuminen, talon rakentaminen ja sisustaminen ovat aihelmia, jotka toistuvat useissa novelleissa. Idyllisten kotiolojen sijaan ne kuvaavat pääasiassa erillisyyttä. ”Yösisustaja” on keveällä otteella kerrottu tarina. Sen lähtökohtakin on unenkevyt, kuin naisen toiselle kertoma vitsi ihannemiehestä, remottireiskasta, joka ei häiritse mutta joka rakentaa naiselleen unelmatalon. Tarina on kuitenkin kerrottu toisesta näkökulmasta; tuo ihanuus ei tunnu miltään, koska miehen nikkarointi häiritsee naisen yöunia.\nNainen on tullut ostaneeksi ison ja ränsistyneen kivitalon. Mies on yötöissä, mutta iltaisin hän remontoi talosta oikeaa kartanoa. Nainen ei ymmärrä, että mies rakentaa heille pesää. Hän kokee miehen rakennustouhut vain häiritsevinä, koska hän haluaa vain nukkua. Novellista on jännittävällä tavalla karsittu pois kaikki ihmissuhdespekulaatio. Naiselta jää nukkumishalunsa vuoksi huomaamatta miehen tunteet ja pesänrakennus.\nToisessa kohtaamattomuuden teemaa käsittelevässä novellissa tilanne on päinvastainen. Siinä on yliaktiivinen mieskertoja. Miehellä on postimyyntifirmansa vetonaulana haudutuskattilat, ja hänen elämänsä sekä muutama huone on täynnä haudutuskattiloita. Puoliso on jo vetäytynyt asumaan työhuoneelleen. Mies tuskin huomaa naisen kyllästymistä, koska kaiket päivät hän esittelee styroksisysteemiä, jossa ruoka kypsyy kuin itsestään. Vitsinomaisesti miehen parisuhteesta on tullut myös haudutuskattila, jossa nainen kypsyy, koska mies ei tee mitään suhteen eteen. Myös tässä novellissa vältetään ihmissuhdespekulaatio; minäkertojalle reipas jätkätoiminta sopiikin ihmissuhdehommia paremmin.\n”Talollinen Vanhala” kertoo varakkaasta naisesta, joka on ylpeä vastavalmistuneesta, näyttävästä, talopaketistaan. Novellin vanhahtava nimi saa rinnastamaan tarinaa Maria Jotunin novelleihin matameista ja omistamisen halusta.\nMikkonen on luonnehtiessaan (9.3.06 WSOY:n nettisivulla) erästä Katherine Mansfieldin novellia, kirjoittanut talo-motiivista tavalla, joka sopii tähänkin novelliin: ”Onnistunutta kaiken muun lisäksi tässä on se ”koherentti hämmennys”, joka valtaa lukijan. Tässä on tavoitettu jotain hyvin olennaista elämän perustavasta järkyttävyydestä. On maisema, on luonto, on haave, jonka varaan elämä on rakennettu. Kun maisema on muuttunut ja uljas talo pystytetty, kaikki on lopullisesti toisin. Miten upeata ja tyydyttävää selittämättömyyskin voi olla!”\nMikkonen kuvaa talollistaan ironisesti. Hän kertoo, miten uuden talon emäntä joutuu henkisen romahduksen partaalle, miten koko elämän pohja uhkaa kadota, kun tämä hukkaa kukkaronsa ja avaimensa.\nMenneenä kirjasyksynä ilmestyi tavallista enemmän novellikokoelmia, ja julkinen huomio keskittyi taas kerran romaaneihin. Jukka Koskelainen piti Helsingin Sanomien arviossaan novellista ”Talollinen Vanhala”. Minusta avausnovelli ”Irkku, isoeno ja Immi” on tyttökertojan puhumana kielellisesti niin jännittävä, että se jää mieleeni päällimmäiseksi.\nSari Mikkosen tuotanto Sari Mikkosen Katherine Mansfieldiä käsittelevä kirjailijakirje Jukka Koskelaisen arvio Helsingin Sanomissa


Aikuisten terveysliikunta - Oulun Voimisteluseura\nOVOS on Tähtiseura\nOVOS 90 vuotta\nVärikäs OVOS – kevätnäytös 26.5.2019\nKevätkausi 2020 alkaa 9.1.2020 ja päättyy 14.5.2020\nTutustumiskerta on maksuton\nTerveysliikunnan vastuuhenkilönä toimii Irma Ala-aho\nJohtokunnan jäsen, ohjaaja FlowJumppa ja Karmiini\nKasvoin aikuiseksi Muhoksen naisvoimistelijoitten riveissä sekä voimistelijana että ohjaajana ja löysin aikuisena rakkaan harrastuksen uudestaan. Tunneillani monenlainen musiikki kuljettaa meitä tunnelmasta toiseen ja uskon, että jumppaaja lähtee sieltä piirun verran ryhdikkäämpänä ja liikkuvampana, hymy huulillaan. Flow sopii kaikentasoisille ja -kuntoisille jumppaajille eikä siellä huudeta! Tänä vuonna ohjaan myös aikuisten naisten esiintyvää ryhmää Karmiinia.\nLisätietoja tunneista, hinnoista, liikuntapaikoista ja ohjaajista saat klikkaamalla alla olevia linkkejä\nFolkJam® on suomalainen tanssiliikuntamuoto, jonka parissa pääset kokemaan tanssin yhteisöllisyyden ja ilon. FolkJamissa käytetään monipuolisesti kansantanssin liikkeitä, mikä mahdollistaa kokonaisvaltaisen tanssillisen ja liikunnallisen kehittymisen. Tuntien sisältö on monipuolinen, ja ne sisältävät sekä nopeaa ja mukaansatempaavaa menoa että rauhallista tunnelmointia. Jokainen osallistuja liikkuu omista lähtökohdistaan itseään haastaen. Tunnit tarjoavat haastetta kokeneemmallekin tanssijalle, sillä treenin tehoa voi säädellä itse. FolkJamin parissa aerobinen kunto kohoaa kohisten, keho kiinteytyy ja mieli virkistyy. FolkJam-tuntia emännöi Piia Bergman.\nKaikki naisten tunnit 80€ (+ 15€). Harjoitusmaksu maksetaan aina kauden alussa (syys- ja tammikuussa). Tämän lisäksi kerran kalenterivuodessa tulee maksaa seuran jäsenmaksu 15€. Mikäli olet ollut mukana seuran toiminnassa jo kevätkaudella ja kirjaudut ilmoittautumisohjelmaan samoilla tunnuksilla, ei sinulta peritä syyskaudella jäsenmaksua.\nMeille on mahdollista maksaa myös Smartum liikunta- ja kulttuuriseteleillä sekä ennakkomaksuna internetissä. Smartum-setelit tai tuloste ennakkomaksusta annetaan ohjaajalle tunnilla ja niiden arvo vähennetään ilmoittautumisen yhteydessä luodusta laskusta. Korjattu lasku lähetetään sähköpostiin, kun ohjaaja on toimittanut setelit rahaston hoitajalle. Maksathan laskulle tulevan osuuden eräpäivästä huolimatta vasta korjauksen jälkeen. Seteleillä voi maksaa ainoastaa kausimaksuosuuden, joten kerran vuodessa maksettava jäsenmaksu tulee maksaa laskun mukaisesti tilisiirtona. Seteleistä ei anneta rahaa takaisin, eikä niitä voi antaa yli kausimaksun verran. Esim. 73 euron kausimaksusta voi maksaa 5 euron arvoisilla seteleillä 70 euroa tai vähemmän ja loppusumma tulee maksaa tilisiirtona laskun mukaisesti. Muistathan, että setelit ovat henkilökohtaisia, joten niillä ei voi maksaa lapsen harrastusta tai perheliikuntaa.\nLue lisää siitä, mistä harjoitusmaksu koostuu.\nMA 18.00-19.00 Linnanmaan liikuntahalli, peilisali\nLiikuntaleikkikoulutunnit pidetään palloilusalin lohkossa 3, muut seuran tunnit musiikkiliikuntasalissa.\nKaikenlaisella liikunnalla on aina ollut tärkeä rooli vapaa-ajan vietossani. Aloitin voimisteluharrastuksen 6-vuotiaana telinevoimistelulla. Tanssikärpäsen pureman sain 11-vuotiaana ja siitä alkoi kansantanssijan ja tanssinohjaajan urani, joka jatkui aikuisuuteen asti Lapin läänin kanstantanssiyhtye Rimpparemmissä. Mahtavassa porukassa vierähtikin sitten pitkä tovi tanssien ja esiintyen ympäri maailmaa sekä ohjaten lasten ja nuorten tanssiryhmiä. Tanssikärpänen puraisi minua toistamiseen kun lähdin FolkJam - ohjaajakoulutukseen. Siinä se oli! Mun juttu! FolkJam -tunteja olen ohjannut Oulun Voimisteluseurassa vuodesta 2012 lähtien. Folkjam on oululainen tanssiliikuntamuoto, jonka parissa voit kokea tanssin yhteisöllisyyden ja ilon. FolkJam sopii kaikille ikään ja taitotasoon katsomatta. Tule mukaan yksin tai kaverin kanssa!\nHyvän olon jumppa\nHyvän olon jumpassa hellitään kehoa pehmeästi liikkuen, vahvistaen ja venytellen miellyttävän musiikin tahdissa. Tunnilla tehdään toiminnallisia liikkuvuusharjoitteita, vahvistetaan kehon syviä tukilihaksia ja harjoitetaan tasapainoa.\nMA 19.00-20.00 Linnanmaan liikuntahalli, peilisali\nOhjaaja Hyvän olon jumppa\nJumppakärpänen puraisi minua pikkutyttönä ja siitä asti olen ollut koukussa tähän lajiin. Oulun Voimisteluseuran ohjaajakaartiin olen kuulunut jo yli kymmenen vuoden ajan. Voimistelen myös seuramme Karmiini-ryhmässä, missä nautin tanssillisen voimistelun virtaavuudesta. Tunneillani hyödynnän fysioterapeutin ammattiani suunnittelemalla liikkeet koko kehoa tasaisesti kuormittaviksi ja turvallisiksi painottaen syvien tukilihasten treeniä.\nVirtaavan vaihtelevaa ja tunnelmallisen tehokasta liikuntaa kaikenlaisille naisille. FlowJumpan taustana on tanssillisen voimistelun keskustalähtöinen liikekieli, joka aktivoi kehon syviä lihaksia, hellii selkärankaa ja voimistaa jalkoja. Sykekin nousee hauskojen ja helppojen tanssiaskelten parissa. Jokaisella tunnilla opetellaan helppo koreografia, vahvistetaan lihaksia ja huolletaan kehoa. Tunneilla liikutaan paljain jaloin monipuolisen musiikin tahdissa.\nTO 18.00-19.00 Linnanmaan liikuntahalli, peilisali\nAikuisten terveysliikunnan kymppikortti\nKymppikortti oikeuttaa kymmeneen (10) käyntiin terveysliikunnan tunneilla\nHenkilökohtaisen kortin hinta on 50€ (+ 15€ jäsenmaksu)\nKortti on voimassa koko vuoden 2019 ja sen voi hankkia missä vaiheessa vuotta tahansa, kortteja voi myös ostaa vuoden mittaan myös useamman (jäsenmaksu peritään vain kerran)\nKortin saa esimerkiksi puhelimen näytöltä näytettyä maksukuittia vastaan tunnin ohjaajalta tai aikuisten terveysliikunnan toimialavastaavalta Irma Ala-aholta\nKortin voi ostaa seuran ilmoittautumispalvelusta\nKisa-Sisko -kävely 9.-10.5. – keräys käynnissä 17.5. saakka!\nPiristystä Instagram Stories -pohjilla\nKannustajat-äänestys on jälleen käynnissä\nKoronavirustilanteen vaikutus Oulun Voimisteluseuran toimintaan\nOulun Voimisteluseuran kevätkokous pidetään aie\nKiitos kaikille Kisa-Sisko -kävelyn hyväntekevä\nViime viikonloppuna vietimme omatoimista Kisa-Sisk\nIloisia uutisia! Kisa-Sisko -kävelyyn voi halutes\nPoikkeustilasta huolimatta OVOSin juhlavuosi etene\nKaipaatko piristystä treenitauolle? 🤔 Ota käy\nKannustajat-äänestys on jälleen käynnissä! Ä\nTänään on #seurapaitapäiväkotona. 💙 #seura\nUrheiluseuratoiminnan suurin vahvuus on yhteisöll\nKoronavirustilanne vaikuttaa seuran juhlavuoden oh\nJos jumppatauko aiheuttaa paikoilleen jämähtämi\nKoronavirus tulee vaikuttamaan seuran juhlavuoden\nSeuran johtokunta on keskustellut koronaviruspande\nOlemme saaneet yhteydenottoja koskien seuran juhla


Kouvolan agi-kisat 4.10. | Milfeddyg Kenneli\nKouvolan agi-kisat 4.10.\nSunnuntaina Kouvolan agi-kisoissa karttui taas Muumimukisarja ja matkaevääksi Kouvolan lakritsaa.\nTuomarina medi-kakkosissa oli Allan Mattson, joka oli laatinut melko vaativat mutta mukavat radat ja ihanneajat olivat tällä kertaa kohtuulliset. Etenemä-\nvaatimuksena oli 3,2m/s.\nEnsimmäisellä agiradalla Prinka juoksi reipasta vauhtia muuten puhtaan radan, mutta mutkassa jarrun jälkeinen käännös oli minulla askeleen myöhässä ja Prinka irtosi putken väärään päähän. Luva nolla oli ärsyttävän lähellä ja kuitenkin niin kaukana. Voitto irtosi tuloksella 15 pistettä.\nToinenkin rata oli agirata. Tämän radan Prinka meni ehkä vieläkin reippaampaa vauhtia ja tuloksena puhdas nolla, joka riitti kolmanteen sijaan. Luva meni taaskin vierestä. Etenemä oli jo huomattavasti parempi, kuin ennen kuukauden mittaista taukoa. Vauhti oli 3,62m/s.\nKolmas rata olikin hyppyrata, joka viiletettiin jo ihan reipasta vauhtia. Kepitkin Prinka meni tavallista nopeammassa rytmissä. Ikävä kyllä yksi keppiväli jäi pujottelmatta, enkä sitä huomannut, joten tuloksena hylky. Taas oli luvanolla niin lähellä ja kuitenkin niin kaukana. Tältä radalta tuli vain yksi tulos 19 virhepisteellä.\nHyvältä kuitenkin tuntui, kun Prinkan menohalut on taas palanneet ja taitoakin on jo aika mukavasti. Jos nollat noin lähellä vilkkuu niin kyllä ne nousunollatkin aikanaan tulee, kunhan vauhti ja taito sattuu samaan pakettiin.\nmedi-kakkosen kolmas palkinto tuloksella 0.\nLiisa muokkasi tätä sivua 5.10.2015, 19:43


Crocs™ Leigh Wedge | Crocs.fi\nTyylikkäänä suoraan rannalta mukaan kaupungin menoon Crocs™ Leigh Wedge -kengissä. Leigh Wedge on täydellisen mukava Crocs™-korkokenkä pitkiin kesäpäiviin. Jos kaipaat tyyliä ja mukavuutta, Crocs™ Leigh Wedge on oikea kenkä sinulle.\nCrocs™ Leigh Wedge -kiilakorkosandaalin ominaisuuksiin kuuluu:\nAjaton ja tyylikäs, aidolla nahalla koristettu pellavapäällys. Säädettävä nilkkaremmi parantaa istuvuutta.\nJalkapedin Croslite™-nystyrät parantavat verenkiertoa ja hierovat jalkapohjaa kevyesti.\nVäriä päästämätön Croslite™-pohja.\nPäällinen luonnollista pellavaa.