ISBN: 978-0275975104 - epämukavan rajamailla — Cajppa - ajatuksia yhteiskunnastamme aidan takaa\nSuomessa katsotaan, että ÄO noudattaa normaalijakaumaa ja ÄO 70 tasoa pidetään meillä älyllisenä kehitysvammaisuutena. Tämän tason ylittää 98 % suomalaisista [Wikipedia].\nKoska kirjan tarkastelutapaa on kritisoitu, lisäsin toisen kuvan (ylempi), jossa sinisellä on merkitty maat, joiden tiedemiehiä on palkittu Nobelin palkinnolla (tieteessä). Nobelin kirjallisuus- ja rauhanpalkintoja en noteeraa, joten kuvasta puuttuu muutama maa. Kuten tiedämme, rauhanpalkinnon myöntämisperusteet ovat poliittisesti painottuneita, joten palkinto ei välttämättä kerro saajan kyvyistä yhtään mitään. Keltaisella olen merkinnyt maat, jotka eivät vielä ole loistaneet tieteen alueella ja niistä useimmat tuskin tulevat sitä tekemään.\nJoitakin ajatuksia kuvat synnyttivät. Jos alhaisen ÄO:n maasta muuttaa ihmisiä korkean ÄO:n maihin, niin siitä seuraa ainakin poliittisesti väärä johtopäätös.\nKari Torikka 23.7.2017 19:57\nKenen uskot olevan kiinnostunut sinusta tai sinun totuuksistasi?\nHarri Rautiainen 23.7.2017 20:20\nTieteellinen tutkimus kiinnostaa minua.\nKaj Granlund 23.7.2017 20:53\nIlmeisesti olet, kun kerran luit ne!\nMika Riikonen 23.7.2017 20:02\nEn ole Vanhasen tutkimukseen perehtynyt. Epäilen kuitenkin, että noinkohan koulutuksen varsin merkittävää vaikutusta kansan määritettyyn älykkyysosamäärään on hoksattu ottaa huomioon.\nKuitenkin tuotakin tutkimusta on haluttu käyttää siinä tarkoituksessa, että tietyt kansat/rodut olisivat geneettisesti tyhmempiä. Toki noinkin voi aivan hyvin olla mutta koulutuksen vaikutus pitäisi ensin puhdistaa luvuista pois.\nHarri Rautiainen 23.7.2017 20:21\nKyllä koulutuksen laatu, määrä ja oppilaan ÄO ovat korrelaatiossa.\nKaj Granlund 23.7.2017 20:56\nPsykologian koulutuksessa korostettiin aikoinaan, että perimän osuus älykkyydestä on 50-70%.\nKalevi Härkönen 23.7.2017 20:30\nJos oikeasti haluttaisiin mitata kansakuntien älykkyyttä, pitäisi jokaisesta ottaa joukko vastasyntyneitä, järjestää heille identtiset olosuhteet aikuisuuteen asti ja sitten tehdä mittaukset. Käytännössä mahdottomuus.\nJaakko Aalto 23.7.2017 21:04\nKyllä Lynnin-Vanhasen lähestymistapa on heidän hypoteesinsa kannalta aivan relevantti. Se hypoteesi kai oli, että kansan keskimääräinen älyllinen suorituskyky korreloi sen taloudellisen menestyksen kanssa. Tällöin täytyy huomoida myös se, kuinka olosuhteet kuten koulutus ja kulttuurin, ei pelkästään perimä, ovat vaikuttaneet siihen suorituskykyyn.\nTämän jälkeen ne seuraavat kysymykset sitten ovatkin, että kuinka suuren osan siitä ÄO:sta selittää perimä ja kuinka suuren osan koulutus ja kulttuuri, mitä se ÄO todella mittaa ja lopulta, kuinka luotettavasti suurten populaatioiden sekä kulttuuriltaan ja kielelltään erilaisten populaatioiden ÄO:ita voidaan vertailukelpoisesti mitata. Mutta se onkin jo sitten oma tarinansa.\nKalevi Härkönen 23.7.2017 21:22\n"Kyllä Lynnin-Vanhasen lähestymistapa on heidän hypoteesinsa kannalta aivan relevantti. Se hypoteesi kai oli, että kansan keskimääräinen älyllinen suorituskyky korreloi sen taloudellisen menestyksen kanssa."\nEihän tuossa hypoteesissa ole mitään tolkkua. 100 vuotta sitten Suomi oli köyhä argaariyhteiskunta, nyt vauras. Esim Argentiinassa kehitys on ollut vastakkainen. Onko suomalaiset yhtäkkiä fiksuuntuneet ja argentiinalaiset tyhmentyneet?\nJanne Salonen 23.7.2017 21:41 Vastaus kommenttiin #13\nVuoden 1929 Wall Streetin pörssiromahduksessa amerikkalaiset ja sitten muu maailma tyhmentyivät käytännössä yhdessä yössä.\nVastaavasti samanlaisia tyhmentymisiä on nähty Suomessa mm. Talvi- ja jatkosodan syttyessä, devalvaatioissa, 2000-luvun alussa ja viimeiset kymmenkunta vuotta.\nJaakko Aalto 23.7.2017 21:44 Vastaus kommenttiin #13\nEnsinnäkin, korrelaatioiden mittaamisessa kaksi on aivan liian pieni otos. Taloudelliseen menestykseen vaikuttavat monet tekijät eikä tietääkseni kukaan ole yrittänyt väittää, että kansan kunkin hetkinen talouden tila on ainoastaan sen keskimääräisen älyllisen suorituskyvyn suora funktio. Joka tuollaista olettaa, ei ymmärrä korrelaation käsitettä.\nMika Sarivaara-Satta 23.7.2017 21:08\nKansakuntien älykkyyttä on jo oikeasti selvitetty, mutta tulokset eivät kelpaa, koska ne eivät vastaa ideologista maailmankuvaa.\nJanne Salonen 23.7.2017 22:25\nVoisitko nimetä tai linkata yhdenkin sellaisen tieteellisen ja vertaisarvioidun tutkimuksen, jossa kansakuntien älykkyyttä on selvitetty?\nAi ei, niin arvelinkin.\nMika Sarivaara-Satta 23.7.2017 22:39 Vastaus kommenttiin #19\nThe IQ Argument. Race, Intelligence and Education.\nJanne Salonen 23.7.2017 23:36 Vastaus kommenttiin #20\nEysenckin selvitys vuodelta 1971 ei selvitä kansakuntien välistä älykkyyttä. Jälkimmäinen ei aukea, mutta lienee Vanhasen ja Lynnin jatkokertomus blogissakin käsiteltyyn "tutkimukseen".\nMika Sarivaara-Satta 23.7.2017 23:58 Vastaus kommenttiin #24\nPhilippe Rushton:Race, Evolution and Behavior: A Life History Perspective\nNiko Sillanpää 23.7.2017 23:47 Vastaus kommenttiin #19\nTuolla niitä on lukuisia: http://citeseerx.ist.psu.edu/viewdoc/download?doi=...\nIQ on itse asiassa yksi harvoista psykologisen ja sosiologisen tutkimuksen muuttujista, jolla on tutkimuksissa ennustajana korkea reliabiliteetti ja validiteetti. Eikö olekin kauheaa? Sehän tarkoittaa, että jotkut yksilöt ovat tyhmempiä kuin toiset ja jotkin ryhmät ovat keskimäärin tyhmempiä kuin toiset. Ja kun vielä tiedetään, että IQ:n heritabiliteetti on yli 50%, yksi ilmeinen seuraus on, että ei, erot eivät olekaan vain sosiaalisesti konstruoituneita, vaan biologinen tosiasia.\nKari Torikka 23.7.2017 20:31\nViittasin nimenomaan bloggaajan itseriittoiseen ja -tyytyväiseen profiilinsa esittelyyn.\nMinusta on hieno asia kun olen täysin riippumaton mielipiteistäsi. Jos sinua vaivaa asia, niin laita esto :)\nKari Torikka 23.7.2017 21:07\nKeskustella aina tietysti kannattaa mutta sensurointia en kannata. Mielestäni vain on ikävää, jos ilmoittaa, ettei muitten mielipiteet kiinnosta, mitä järkeä silloin on blogata tänne.\nToni Voutilainen 23.7.2017 22:05\n"Kansakuntien älykkyyttä on jo oikeasti selvitetty, mutta tulokset eivät kelpaa, koska ne eivät vastaa ideologista maailmankuvaa."\nJarmo Makkonen 23.7.2017 22:05\nVarmasti kehitysmaissa on potentiaalista älykkyyttä, sitä käytetään nyt elämässä selviytymiseen kun Suomen kaltaisessa maassa sitä voisi hyödyntää toisinkin. Koulutus ja yhteiskunnan muutokset, mm. uskontojen kahleista vapautuminen saisivat mittarit nousemaan, mutta sitä on nykyolosuhteissa melko turha odottaa.\nMika Sarivaara-Satta 23.7.2017 22:56\nHmm. Sub-Saharan Afrikassa ei ole kesytetty yhtään kotielainta, rakennettu kaksikerroksista rakennusta, keksitty pyörää, keksitty kirjoitusta tai kalenteria.\nToimivaa yhteiskuntaa ei ole mustien rakentamana vielä missään nähty, mutta tuhoaminen onnistuu vauhdilla (Zimbabwe ja E-Afrikka tekee pian seuraa).\nVakivaltarikollisuudessa mustat ovat yliedustettuina riippumatta yhteiskunnan historiasta.\nMuslimien kognitiivisia kykyjä heikentää massiivinen sukurutsa, puolet avioliitoista solmitaan verisukulaisten kesken.\nJukka Heikkinen 23.7.2017 22:32\nKone-insinöörejä on Lieksaankin tullut Somaliasta asti mutta ikävä kyllä todistukset on jäänyt kotimaahan...\nAinakin Lieksan sosiaalijohtaja Soile Syrjäläisen mukaan näin on ...\nJa sitähän ei voi kyseenalaistaa kun kaupungin virka"mies" näin sanoo!\nKaj Granlund 23.7.2017 23:08\nMuutama kirja, johon kannattaa tutustua.\nDaron Acemoglu ja James A. Robinson, Prosperity and Povetry. Why Nations Fail.\nNiko Sillanpää 23.7.2017 23:24\nTuo jälkimmäinen on kirja, jonka jokaisen aivotonta, kulunutta mutku-kolonialismi -roskaa syytävän pitäisi lukea.\nArto Vihavainen 24.7.2017 08:04\nEikö ole kiva olla noin älykäs? Voi olla ainakin älykkäämpi kuin nuo mutku- koloniarismi. roskaa syytävät, mustat ja muslimit. Sen on Tatu vanhanen oikein "tieteellisesti" todistanut, mikä on tietenki jatkuvan ilon ja riemun aihe teille älykkäille.\nMeitä älyttömiä se Tatun tutkimus tietenkin jatkuvasti kismittää, mikä sekin on teille "älyköille" jatkuva ilonaihe.\nNiko Sillanpää 24.7.2017 11:23 Vastaus kommenttiin #29\nKirja ei käsittele älykkyyttä, vaan kehitysmaiden jaman syitä, jonka kirjoittajat paikantavat heikkoihin tai puuttuviin yhteiskunnallisiin instituutioihin.\nMutku-kolonialismi on ideologinen opinkappale eli uskonto eikä älyn asia.\nArto Vihavainen 24.7.2017 11:59 Vastaus kommenttiin #36\n"Mutku-kolonialismi on ideologinen opinkappale eli uskonto eikä älyn asia."\nMinä tietenkin kuulun niihin vähä-älyisiin, kun en ymmärrä näitä Tati Vanhasen oppeja.\nMutta on minullakin silti omat ajatukseni ja ilmeisesti saakin olla, kunne älykkäämmät vievät sen oikeuden meiltä vähä-älyisiltä.\nMinun mielestäni tollo on tollo, olipa se sitten muslimi, neekeri, perussuomalainen, vihreä, tai kokoomuslainen.\nSamalla tavoin viisas on viisas, olipa minkävärinen tahansa. Mihin siinä asiassa mitään tilastoja tarvitaan?\nEn usko että minä olen yhtään sen viisaampi vaikka valkoisen rodun älyllinen paremmuus osoitettaisiin miten tieteellisesti tahansa.\nMonet näköjään kuitenkin uskovat että tilasto tekee heistä viisaampia, minusta tällainen usko on silkkaa hölmöyttä. Mutta eihän minua tarvitse uskoa, koska minä olen jo "tieteellisesti" todistettu hölmö.\nJukka Salakari 24.7.2017 01:12\nTata jaksetaan jauhaa vaikka Vanhasen "tutkimus" on kumottu monen tiedemiehen artikkeleissa jo aikoja sitten. Naita tarkoitushakuisia tutkimuksia jotka ovat pelkan rasistisen motiivin tuotoksia on toki maailmassa paljon.\nVanhasen tutkimuksesta todetaan mm. Wikipediassa:\n"For 104 of the 185 nations, no studies were available. In those cases, the authors have used an estimated value by taking averages of the IQs of neighboring or comparable nations. For example, the authors arrived at a figure of 84 for El Salvador by averaging their calculations of 79 for Guatemala and 88 for Colombia. Including those estimated IQs, the correlation of IQ and GDP is 0.62.\nTo account for the Flynn effect (an increase in IQ scores over time), the authors adjusted the results of older studies upward by a number of points."\nJos tarkoitus on osoittaa valkoisen "rodun" ylemmyytta, voisi olla parempi tehda se edes suunnilleen seuraamalla jotain metodia, eika tehda nain lapinakyvia virheita.\nMika Sarivaara-Satta 24.7.2017 02:26\n23.12.2007 · Aihe: _\nOlin jo päättänyt, että en enää kirjoita mitään Tatu Vanhasen älykkyystutkimuksista, joista tulin sanoneeksi jotain, kun HS-raadilta siitä kysyttiin. Vanhanen kirjoitti Helsingin Sanomien mielipidesivulla, että Pisa-tutkimukset korreloivat kovasti hänen laskemiensa keskimääräisten älykkyysosamäärien kanssa. Tänään joukko kasvatustieteilijöitä kumosi tämän Hesarissa. Entisenä tilastotieteilijänä ei voi niellä noita väitteitä.\nEn väitä, että Vanhasen oletus vaikutuksen suunnasta olisi oikea, mutta professorien vastaväitteet ovat kyllä vääriä. Tietysti voi olla, että toimittaja on vähän yksinkertaistanut heidän sanomansa.\nJarkko Hautamäki sanoo ensin, ettei ole kansakuntien älykkyyttä. Se on kategoriavirhe. Siis mitä? Jos on olemassa yksilöiden älykkyyttä, on olemassa kansakunnan älykkyysjakauma, josta yksinkertaisin, joskaan ei välttämättä paras tunnusluku on keskiarvo.\nHän sanoo myös, että tiedot eivät ole vertailukelpoisia, koska Vanhasen aineistosta osa on kerätty vuosia sitten, toiset viime vuonna. Aikaero nakertaa hänen mukaansa tulosten varmuutta. Kyllä, näin on. Kaikki mittausvirheet heikentävät tulosten luotettavuutta, mutta tämä toimii argumenttina toisin päin vahvistaen Vanhasen väitettä. Jos aineiston laatuongelmista huolimatta saadaan noin korkea korrelaatio, paremmin mitatulla aineistolla pitäisi syntyä vielä korkeampi korrelaatio. Tuskin ne mittausvirheet tätä korkeata korrelaatiota aiheuttavat.\nMichael Uljensin mielestä Vanhasen analyysiä ei voi suoraan verrata Pisa-tutkimukseen, koska mitataan eri asioita. Pisa mittaa osaamista, kun Vanhanen tavoittelee osaamisen taustalla olevaa mentaalista kapasiteettia. Tämähän oli Vanhasen väite: mentaalinen kapasiteetti selittää osaamista. Valkuaisen määrä ruuassa ja pituuskasvu ovat varmaan aivan eri asioita, mutta silti ruuan sisältämän valkuaisen määrällä on menty selittämään pituuskasvua.\nKari Uusikylän lausunnossa on sentään jotain järkeä. Hänen mukaansa matemaattis-luonnontieteellinen lahjakkuus ja älykkyysosamäärä kyllä korreloivat. Hänkin meni kuitenkin sanomaan, että olisi tärkeätä tietää, miten kansojen älykkyysosamäärät on mitattu. Minuakin se kiinnostaisi, mutta kun Vanhanen on julkistanut ne ennen Pisa-tutkimusta, ei hän mitenkään ole voinut vääristää tuloksia Pisaan sopiviksi. Uusikylä huomauttaa, että Mensan jäseninä olevat huippuälykkäät eivät ole aina mitenkään hyvin menestyneet koulussa. Sopeutumisongelmia sillä joukolla kyllä voi olla, mutta ei se kerro mitään mediaanin lähellä olevista riippuvuuksista. Sitä paitsi, korrelaatio oli vahva.\nSamat kasvatustieteilijät, joiden mielestä erot oppilasaineksessa ei selitä Pisa-tuloksia maiden välillä, vastustavat sitä, että Pisa-tutkimuksen tulokset julkaistaisiin koulukohtaisesti, koska se olisi kouluja kohtaan väärin. Oppilasaines vaihtelee niin paljon koulusta toiseen.\nTilastollisesti erittäin merkitsevää korrelaatiota ei voi selittää noin yksinkertaisesti pois päiviltä. On aivan selvä, että Vanhasen tutkimukset ja Pisa mittaavat melko lailla samaa asiaa. Joko Vanhanen mittaa tosiasiassa koulun antamaa osaamista tai Pisan tuloksista selittää suuren osan erot oppilaiden lahjakkuudessa. Kausaliteetti on varmaankin molemminsuuntainen. Siitä, kumpi vaikuttaa enemmän, voidaan kiistellä pitkään. Sitä voiedaan tutkia yksilötasolla, mutta en ole varma, ovatko tulokset sovellettavissa kansakuntien tasolla\nMinua nimittäin kiinnostaa kysymys, onko olemassa kansakunnan älykkyyttä asian syvemmässä merkityksessä. Kun elinkeinorakenne ja elämäntapaa muuttuvat virikkeellisemmiksi ja enemmän abstraktia ajattelua vaativammiksi, seuraako tästä se, että lapsista kehittyy älykkäämpiä? Rotistakin tulee yksinkertaisessa ympäristössä tyhmiä ja virikkeisessä älykkäitä.\nJos professorit pitävät Vanhasen tutkimuksia vastenmielisinä ja vaarallisina tai sellaisina, joista ei ole hyvä keskustella julkisuudessa, miksi he eivät sano sitä?\nMika Sarivaara-Satta 24.7.2017 08:13\nRoos kertoi otsikkonsa ”Pohdintoja erään tabuaiheen ympärillä” alla, että jopa Darwin-seuran piirissä oli keskusteltu, onko asian julkinen käsittely lainkaan paikallaan. Seminaari päätettiin kuitenkin järjestää, koska Roosin mukaan tabuaiheita on niin vähän jäljellä. Ongelman muodostaa älykkyyden periytyvyys ja rähähdystynnyrin ytimessä ovat ryhmien väliset erot. Roos totesi, että pari hänen asiantuntijana pitämäänsä henkilöä kieltäytyi ilmeisesti tästä syystä kutsusta saapua esitelmöimään seminaariin. Roos teki myös henkilökohtaisen tunnustuksen:\n”Olin aiemmin vakuuttunut, että ÄO-tutkimus on huuhaata ja siitä kiinnostuneet ovat iljettäviä rasisteja. Pidin kaimaani, kanadalaista professoria J.P. Rushtonia hirviönä, ja Arthur Jensen herätti ristiriitaisia muistoja, koska vuoden 1969 ÄO-kohun aikoihin olin Yhdysvalloissa opiskelemassa. Ajattelin myös, että toinen The Bell Curve -teoksen kirjoittajista, Charles Murray, on ja oli taantumuksellinen porsas. Samoin olin sitä mieltä, että täällä paikalla oleva Tatu Vanhanen on pilannut Suomen maineen kirjoittamalla Richard Lynnin kanssa kansantulon ja älykkyyden kausaaliyhteydestä, koska hänet on sekoitettu poikaansa joka on Suomen pääministeri!”\nSitten seurasi paljastus:\n”Olen nyttemmin hieman muuttanut mieltäni. Tiedän enemmän, luulen vähemmän. Olen sitä mieltä, että ÄO-tutkimusta kohtaan esitetty kritiikki on useimmiten virheellistä ja perusteetonta. Esimerkiksi Helsingin Sanomissa aiheesta taannoin käyty keskustelu oli lähinnä osoitus tietämättömyydestä. Siinä kävivät ilmi tyypilliset ennakkoluulot: älykkyydellä ei ole merkitystä – eikä se periydy.”\nRoos esitti, miten alan kirjallisuuden lukemisesta nousee kuitenkin näkökulma, että nimenomaan älykkyyden heritabiliteetin kieltäjillä on asiassa todistustaakka; näyttöä periytyvyydestä on niin paljon.\nRoos suositteli epäilijöille tunnetun konservatiivin, Charles Murrayn, Commentary-lehden esseetä ”The Inequality Taboo” vuodelta 2005. Samoin J.P. Rushtonin ja Arthur R. Jensenin artikkeli ” Thirty Years of Research on Race Differences in Cognitive Ability” samalta vuodelta kannattaisi Roosin mukaan lukea. Nämä kirjoitukset käsittelevät aihetta laajasti ja niissä käydään läpi kaikki mahdolliset vastaväitteet. Parasta on se, että molemmat löytyvät verkosta. Roos mainitsi, että näistä artikkeleista huomaa, miten samat vastaväitteet älykkyyden periytyvyydestä nousevat esiin uudelleen ja uudelleen. Hänen mielestään usein on ilmeistä, että vastaväitteiden esittäjät eivät ole perehtyneet asiaan juuri lainkaan. He uskovat väitteisiinsä, koska ne ovat ”moraalisesti hyviä”: jos älykkyyserot johtuvat pelkästään ympäristöstä, voidaan ominaisuutta tietenkin rajattomasti muokata ja tehdä kaikista yhtä älykkäitä.\nJ.P.Roos, sosiaalipolitiikan professori\nArto Vihavainen 24.7.2017 08:38\nÄlykkyyden periytyminen on pötypuhetta. Sitä ei tarvitse todistella, sen näkee joka päivä käytännön elämässä. Älykkäiden vanhempien lapset eivät niin älykkäitä olekaan, jotkut melkein älyttömiä. Älyvapaiden vanhempien lapsi voi olla huippuälykäs, vaikka hänellä ei ole älykkäiden vanhempien tukea kehityksessään, hän, jos kehittää älyään, voi sen avulla menestyä.\nÄlykkyystutkimukset ja älykkyyseroista puhuminen kertoo lähinnä oman ylisuuren egon esiin tuomisesta, tai yrityksistä peitellä omaa huonoa itsetuntoa väitetyllä "tieteellisesti" todistetulla älykkyydellä.\nJaakko Aalto 24.7.2017 10:18 Vastaus kommenttiin #31\n"Älykkyyden periytyminen on pötypuhetta. Sitä ei tarvitse todistella, sen näkee joka päivä käytännön elämässä". Joo. Ja jokainen näkee joka päivä käytännön elämässä, että maa on litteä kuin pannukakku. Ei sitä tarvitse todistella.\nArto Vihavainen 24.7.2017 10:38 Vastaus kommenttiin #32\n"Joo. Ja jokainen näkee joka päivä käytännön elämässä, että maa on litteä kuin pannukakku. Ei sitä tarvitse todistella."\nEipäs se niin ole.\nJokainen älykäs ihminen voi ilman tieteellistä todistelua helposti päätellä että maa on pyöreä, tai vähintään kaareva. Kun laiva ilmestyy taivaanrantaan siitä näkyy ensimmäisenä maston huippu, kun loppuosa laivaa on vielä siellä "kummun" takana.\nKeskiajan valkoihoiset katolliset piispat, paavit ja munkit eivät vain olleet tarpeeksi älykkäitä vetääkseen oikeita johtopäätöksiä ja muut valkoisen herrarodun edustajat olivat varmaan yhtä tyhmiä, tai sitten liian laiskoja uhratakseen asialle ajatustakaan.\nMiksi olisivatkaan uhranneet ajatuksiaan sellaiseen turhaan pohdintaan, kun katolinen kirkko tiesi kaiken jumalallisella ilmoituksella ja niillä oli jumalien ja pyhimysten hiuksia ja varpaankynsiäkin lippaissaan.\nJos joku rahvaasta olikin viisas, vaikka ei heitä toki sellaisena pidetty, niiden viisaiden oli viisasta vain keskittyä ajattelemaan omaa toimeentuloaan, eikä maapallon kaarevuutta, tai pyhimysten varpaiden kynsien taikavoimia.\nJaakko Aalto 24.7.2017 14:37 Vastaus kommenttiin #33\nTuo laivesimerkki on tietysti tuttu ja paikkansa pitävä, mutta siinäpä ei enää olekaan tyydytty tuohon tutkimattakin-tiedämme menetelmään. Siinä on tehty ainakin jossain määrin pitkäjänteistä havainnointia ja siihen perustuvia johtopäätöksiä eli yksinkertaista tieteellistä todistelua. Tuohon tutkimattakin-tiedämme menetelmään tyytyivät ne, jotka pitäytyivät jumalalliseen ilmoitukseen. (Tosin tuo tarina sekä piispoista ja paaveista, että maan litteyttä koskevasta jumalallisesta ilmoituksesta on useampaan kertaan osoitettu perättömäksi myytiksi, mutta mikäänhän ei ole niin sitkeähenkinen kuin myytti).\nJa älykkyyden periytymsen kanssa on käynyt samoin kuin tuon maan muodonkin kanssa. Kun on luovuttu tutkimattakin-tiedämme menetelmästä ja ryhdytty tutkimaan, on selvinnyt, että kyllä älykkyys selittyy perimällä. Ei pelkästään perimällä, vaan perimällä, ympäristöllä, opiskelulla ja harjoittelemisella. Ja keskustelua käydään siitä, kuinka suuren osan älykkyydestä selittää perimä. Perustellut mielipiteet tuntuvat vaihtelevan jossakin 50 - 80 % välillä, mutta niiden tutkimusten ja tutkimusmenetelmien valiisuuden käsittely on sitten jo oma tarinansa.\nArto Vihavainen 24.7.2017 14:53 Vastaus kommenttiin #39\n"Ja älykkyyden periytymsen kanssa on käynyt samoin kuin tuon maan muodonkin kanssa. Kun on luovuttu tutkimattakin-tiedämme menetelmästä ja ryhdytty tutkimaan, on selvinnyt, että kyllä älykkyys selittyy perimällä."\nKyllä tuo on ihan tutkimattakin selvää ettei lahjakkuus periydy, vaan se on ihan sattumankauppaa kuka on lahjakas ja kuka ei.\nKatsotaanpa vaikkapa näitä Euroopan jäljellä olevia kuninkaallisia ja aatelisperheitä. Ovatko ne lahjakkaita? minusta eivät ole. Jotkut kuninkaalliset ja aateliset ovat ehkä vähän keskivertoa lahjakkaampia, mutta sekin on ihan luonnollista, varsinkin jos ottaa huomioon heidän kasvuympäristönsä ja koulutuksensa.\nKuitenkin näiden kuninkaallisten ja aatelisten esi-isät ovat joskus olleet tavattoman lahjakkaita ja sen lahjakkuuden ansiosta nousseet hupulle ja asemiin. Sen lisäksi aatelispiireissä on harjoitettu jopa suvunjalostusta. Kenen tahansa moukan kanssa ei saanut mennä vihille, ei vaikka olisi ollut miten mielettömästi rakastunyt tahansa, vaikka lisääntyä toki sai moukkienkin kanssa, varsinkin miespuoliset aateliset. Näistä moukkien kanssa siitetyistä jälkeläistä ei kuitenkaan ollut suvun jatkajiksi, ne oli suvunjalostusmielessä kelvottomia.\nTästä aatelisperheiden vuosisatoja kestäneestä jalosrustoiminnasta ei kuitenkaan siinnyt voittamattomien älyköiden aatelistoa, ei vaan aatelisto taantui.\nTämä on jo selvä osoitus ja todiste siitä ettei älykkyys periydy.\nMika Sarivaara-Satta 24.7.2017 17:53 Vastaus kommenttiin #40\nKova tiede kertoo toista tarinaa periytyvyydesta...\nJukka Salakari 24.7.2017 21:00 Vastaus kommenttiin #42\nNiin, ehkapa Vanhanen onkin "kovan tieteen" metodeineen oikeassa El Salvadorin suhteen. Silla metodillahan voi sitten estimoida esim. Venajan keskimaaraisen I.Q.:n olevan keskiarvo Suomen ja Japanin vastaavista.\nMika Sarivaara-Satta 24.7.2017 23:33 Vastaus kommenttiin #48\nHumanistiset tieteet eivät ole ns. kovia tieteitä, mutta Lynnin ja Vanhasen arviot joidenkin maiden ÄO:stä perustuivat etniseen samankaltaisuuden, ei maantieteelliseen sijaintiin.\nNiin tai näin, mutta pirullisen tarkasti papparaisten tulokset korreloivat PISA-tulosten kanssa.\nJaakko Aalto 24.7.2017 18:49 Vastaus kommenttiin #40\nEnsiksi sinun pitäisi pystyä osoittamaan, että aatelisten esi-isät ovat olleet tavattoman lahjakkaita. Nyt siitä on vain sinun mielipiteesi. Aateliin nimittäin noustiin etupäässä sotilaallisella kyvykkyydellä ja siihen riitti yleensä keskinkertainen älykkyys, mutta tärkeällä sijalla olivat muut ominaisuudet, kuten kunnianhimo ja aggressiivisuus. Sitten sinun pitäisi pystyä osoittamaan, että heidän jälkeläisjoukkonsa älykkyys on jakautunut kutakuinkin satunnaisesti. Epäilen, ettei sinulla ole tästäkään muuta evidenssiä kuin oma mielipiteesi. Mutta, kuten sanottu, tuolla tutkimattakin-tiedämme menetelmällä voidaan esittää mitä mielipiteitä tahansa.\nArto Vihavainen 24.7.2017 22:59 Vastaus kommenttiin #45\n"Ensiksi sinun pitäisi pystyä osoittamaan, että aatelisten esi-isät ovat olleet tavattoman lahjakkaita."\nEn lähde nyt "tieteellisesti" todistelemaan mitään, enkä lähde etsimään mitään lähteitä. Olen sitä mieltä että terve järki ja logiikka riittää.\nToki menneen maailman sotaherroille, joista sitten tuli kuninkaita ja aatelisia, aseidenkäyttötaito, agressiivisuus, koko ja voima, olivat kiistämätön etu, mutta en usko että ne olivat riittäviä avuja nousemiseen vallan huipulle.\nVallan tavoittelijoita oli silloinkin pilvin pimein. Varmaa on että tarvittiin monia taitoja joita voidaan mitata älyn mittareilla. Tarvittiin johtamistaitoja, sosiaalisia taitoja liittolaisten hankkimiseksi ja pitämiseksi, oman yhteiskunnan ja sen rakenteen tuntemusta, strategista osaamista. Myös sellaisia taitoja piti olla kuten matemaattisia lahjoja, siksi että voisi pystyä arvioimaan omat sekä vastustajan miesvahvuudet, aseistuksen laadun ja lukumäärän, muonitustilanteen ja sen riittävyyden pitempiin marsseihin ja operaatioihin, neuvottelutaitoja, kauppiastaitoja jne.\nTietenkään kuninkaaksi tai ruhtinaaksi pyrkivän ei tarvinnut olla kaikissa asioissa huippua. Kukapa lahjakas olisi lahjakas joka alueella. Sitäpaitsi lahjakas voi olla alueilla josta ei ole missään asiassa mitään hyötyä.\n"Nyt siitä on vain sinun mielipiteesi."\nJolla on yllä mainitut loogiset perusteet.\n"Aateliin nimittäin noustiin etupäässä sotilaallisella kyvykkyydellä ja siihen riitti yleensä keskinkertainen älykkyys"\nTämä on varsin väärä arvio. Huippulahjakkuutta on kyllä tarvittu ja monen sorttista sellaista.\n"mutta tärkeällä sijalla olivat muut ominaisuudet, kuten kunnianhimo ja aggressiivisuus."\nToki näitäkin tarvitaan, mutta ilman tuon kaltaisia ominaisuuksia ei yksikään älykäs menesty tänäkään päivänä.\n"Sitten sinun pitäisi pystyä osoittamaan, että heidän jälkeläisjoukkonsa älykkyys on jakautunut kutakuinkin satunnaisesti. Epäilen, ettei sinulla ole tästäkään muuta evidenssiä kuin oma mielipiteesi."\nEi ole evidenssiä, mutta eivätpä nuo entisten kuninkaiden jälkeläiset kovin hyvin ole ihan omin avuin pärjänneet, toki ihan tavallisesti, tavallisella hajonnalla.\n"Mutta, kuten sanottu, tuolla tutkimattakin-tiedämme menetelmällä voidaan esittää mitä mielipiteitä tahansa."\nJep, olen sitä mieltä että aatelisten taantuminen tavallisten tavisten joukkoon muutamassa sukupolvessa on riittävä todiste, joka kumoaa teorian lahjakkuuden perinnöllisyydestä. Toki näitä todisteita on vaikka kuinka paljon, mutta tämäkin riittää.\nEsimerkkinä vaikkapa nykyajan lahjakkaiden liikemiesten luomat talousimperiumit. Jos nämä isien luomat imperiumit jätettäisiin pelkästään lapsien ja jälkeläisten hoteisiin, omaisuudet häviäisivät parissa sukupolvessa, usein katoavat jokatapauksessa.\nMinulla on oma teoria lahjakkuudesta ja tyhmyydestä, josta epäilen että kukaan ei välitä, eikä ole kiinnostunut, mutta kerron sen silti. :)\nIhmiset ovat kehittyneet pitkän prosessin ja luonnonvalinnan seurauksena sellaiseksi millaisia olemme. Luonnonvalinta tapahtuu siten että kun kuolleisuus on suuri jäljelle jäävät ekinkelpoisemmat yksilöt jatkamaan sukua. Vaikka luonnonvalintaa ei enää tapahdu me olemme kaikki näiden luonnonvalinnassa valikoituneiden jälkeläisiä, siis sellaisten valioyksilöiden jälkeläisiä jotka jäivät henkiin jatkamaan sukua.\nMiksi siis joukossamme on päältäpäin katsottuna huonoja yksilöitä, laiskoja, tyhmiä, lihavia ja muuten kelvottomia, vaikkapa vain rumia? Miksei luonnonvalinta ole karsinut pois tyhmiä, tai lihavia, eiväthän lihavat saa edes saalista kiinni, eikä tyhmä osaa saalistaa älykästä eläintä.\nMinun teoriani mukaan myös laiskat, lihavat ja tyhmät ovat luonnonvalinnan tulosta. Heillä on joku funktio ihmisyhteisössä, ihminenhän on laumassa elävä laji, ei suinkaan erakko, vaikka me suomalaiset sellaisia vähän ollaankin.\nLihava ei saanut hirvä kiinni eikä tapettua, mutta hänellä oli varmasti leirissä joku muu tehtävä ja kun nälänhätä tuli, kun mammutit olivat vaeltaneet muualle ja alueen jänikset ja juurekset oli syöty, se laiha metsästäjä kuoli nälkään, mutta lihava selvisi hengissä ja jatkoi ihmisen sukua.\nSamalla tavalla ihmisleirissä löytyi varmasti omat tehtävänsä myös laiskoille ja tyhmille ja muille vähemmän elinkelpoisille, sillä muuten he olisivat kuolleet sukupuuttoon.\nMitä periytymiseen tulee, niin uskon että meillä kaikilla on geeneissämme kaikki nuo ihmiskunnan perityt ominaisuudet, lihavuus, laihuus, ahkeruus, tyhmyys, viisaus jne. Meissä on vallalla joku ominaisuusyhdistelmä, mutta jälkeläisissämme voi olla mikä tahansa muu ominaisuusyhdistelmä.\nEi siis auta vaikka viisaat menisivät keskenään naimisiin ja tuottaisivat jälkeläisiä ja tyhmille jäisivät lisääntymiskumppaneiksi toiset tyhmät. Tyhmien jälkeläisissä on sama jakautuma tyhmiä ja viisaita kuin viisaidenkin jälkeläisissä, kun vähän pitemmälle mennään. Sama koskee muita ominaisuuksia, lihavuutta, laihuutta, ahkeruutta, laiskuutta. Ne eivät siis periydy kuten on väitetty.\nJos ne huonot ominaisuudet periytyisivät, tai jos ne olisivat oikeasti huonoja ominaisuuksia, evoluutio olisi ne ominaisuudet karsinut.\nKoska evoluutio ei ole näitä ominaisuuksia ihmiskunnasta karsinut, ne eivät ole perinnöllisiä, tai ne periytyvät kaikkien yksilöiden, myos niiden parempien kautta. Puheet vain fiksujen ihmisten kautta periytyvästä älykkyydestä ovat bullshittiä, äly periytyy yhtä hyvin myös tyhmien ihmisten parisuhteista m.o.t.\nMika Sarivaara-Satta 25.7.2017 00:20 Vastaus kommenttiin #51\nLogiikkasi ontuu pahemmin kuin kolmijalkainen koira, ja kehtaat aivopieruasi vielä teoriaksi kutsua.\nJos ominaisuudet periytyvät randomisti, niin miksi pitkien ja laihojen lapset ovat pitkiä ja laihoja, ja lyhyiden ja pyylevien lapset ovat lyhyitä ja pyylevia? Siis keskimäärin.\nÄlykkäiden eriytyminen on alkanut vasta 1960-luvulla kaupungistumisen ja korkeakouluttautumisen yleistymisen myötä ja tulokset tästä näkyvät vasta pari sukupolvea myöhemmin.\nKärsivällisyys on eräs älykkyyden indikaattori, sitä voi kehittää vain , mikäli sitä on, ja se on lahja, joka siirtyy sukupolvelta toiselle, eli periytyy.\nArto Vihavainen 25.7.2017 07:39 Vastaus kommenttiin #53\n"Logiikkasi ontuu pahemmin kuin kolmijalkainen koira, ja kehtaat aivopieruasi vielä teoriaksi kutsua."\nKiitos palautteesta, olen siitä iloinen. "Teoria" ei ehkä ole oikea sana siinä mielessä mitä sinä teorialla tarkoitat. En lähde siitä kiistelemään ja sitä voi kutsua vaikka aivopieruksi, jos haluaa sillä nimenomaan korostaa että on itse täysin eri mieltä. Eri mieltä saa olla. :)\n"Jos ominaisuudet periytyvät randomisti, niin miksi pitkien ja laihojen lapset ovat pitkiä ja laihoja, ja lyhyiden ja pyylevien lapset ovat lyhyitä ja pyylevia? Siis keskimäärin."\nJos ominaisuudet eivät periytyisi randomisti ja oletetaan että fiksut ihmiset aina naivat fiksuja ja tyhmille jäisivät ne toiset tyhmät ja jos vielä kuvitellaan että tyhmyys on evoluution, eli henkiin jäämisen kannalta huono ominaisuus, niin eikö ole oletettavaa ja loogista että jos tyhmyys periytyy, tyhmien jälkeläiset olisivat entistä tyhmempiä ja viisaiden jälkeläiset olisivat entistä viisaampia. Tästä olisi loogisena seurauksena ihmiskunnan eriytyminen erittäin tyhmiin ja erittäin viisaisiin, mistä luonnollisena seurauksena olisi tyhmien suvun evoluution mukainen häviäminen ja poistuminen kuvioista.\nOnko mielestäsi tuo yllä mainittu kehityskulku todennäköinen, koska olet sitä mieltä että älykkyys, kuten tyhmyyskin, ovat jotenkin muuten kuin randomisti periytyviä?\nKuitenkaan tällaista kehitystä ei jotenkin ole nähtävissä ja aivan alimman "rahvaan" piirissä syntyy jatkuvasti erittäin älykkäitä ihmisiä, monet Suomen valtiomiehistä ovat peräisin aivan pohjasakasta. Toisaalta fiksujen suvut taantuvat ja sammuvat muutamassa sukupolvessa kerta toisensa jälkeen. Voitko selittää tämän oman "teoriasi" pohjalla?\n"Älykkäiden eriytyminen on alkanut vasta 1960-luvulla kaupungistumisen ja korkeakouluttautumisen yleistymisen myötä ja tulokset tästä näkyvät vasta pari sukupolvea myöhemmin."\nTänä päivänä evoluutiota ei juuri tapahdu, kun ei ole sitä suurta kuolleisuutta, mikä on evoluution edellytys. Mutta eikö olisi luontevaa että älykkyys ja nimenomaan älykkyys, olisi ollut se asia mikä johti ihmisen suvun evoluutioon. Muutenhan emme olisi näin älykkäitä. Muut eläinlajit pärjäävät tosin vähemmällä nokkeluudella.\n"Kärsivällisyys on eräs älykkyyden indikaattori, sitä voi kehittää vain , mikäli sitä on, ja se on lahja, joka siirtyy sukupolvelta toiselle, eli periytyy."\nNojoo, miten sen nyt ottaa. Monet älyttöminä pidetyt eläinlajit voivat olla erittäin kärsivällisiä saalista vaaniessaan, tai muuten.\nMika Sarivaara-Satta 25.7.2017 17:30 Vastaus kommenttiin #54\nEi evoluutio ole pysähtynyt, ainoastaan hidastunut. Aikaisemmissa kulttuureissa töistä selvisi riippumatta ÄO:stä, mutta moderni aika toi teollisen vallankumouksen jonka seurauksena esim. Suomessa sotien jälkeen romanit tipahtivat kelkasta, koska työt, joihin he kykenivät, hävisivät(romanien ÄO n. 80 kieppeillä).\nLuonnonvalinta on muuttunut kulttuuriseksi valinnaksi.\nJarmo Makkonen 24.7.2017 11:06\n"Keskiajan valkoihoiset katolliset piispat, paavit ja munkit eivät vain olleet tarpeeksi älykkäitä"\nTuohon aikaan kaikenkattava uskonto kahlitsi Eurooppaa kehittymästä. Tänä päivänä meitä kahlitsee maailmanparannusideologia jonka yksi olomuoto on sosiaalinen siirtolaisuus. EU on itsasiassa suurin este Euroopan kehittymiselle, Suomikin on taantunut lähes kaikilla mittareilla mitattunua. EU on täynnä järjellä perustelemattomia ideologioita joista ilmastonmuutos kansainvaelluksen ohella ovat ehkä pahimpia.\nJyrki Paldán 24.7.2017 11:10\nNiin, älykkyys ja taloudellinen hyvinvointi korreloivat.\nHyvän ravinnon ja yöunien on tutkittu nostavan älykkyysosamäärää merkittävästi, ja yhtenä villinä esimerkkinä köyhyyden aiheuttaman stressin on havaittu laskevan ÄO:ta tilapäisesti jopa 13 pistettä:\nToinen hauska ilmiö älykkyyosamäärätestien suhteen on omakuvan (usein ulkoa omaksutun) vaikutus testiin. Jo pelkästään testin kuvauksen vaihtaminen muuttaa tuloksia merkittävästi. Jos henkilö pitää itseään tyhmänä, hän setviytyy huonommin testistä, jonka väitetään olevan vaikea ja mittaavan älykkyyttä, kuin testistä, jonka sanotaan olevan leikkimielinen. Itseään fiksuna pitävän tulokset eivät juurikaan eroa. Jos siis henkilö saadaan uskomaan että hän on tyhmä kansalaisuutensa tai ihonvärinsä vuoksi, hän voi alisuoriutua merkittävästi älykkyysosamäärätesteissä.\nSama ilmiö on toistettu sekä rasistisilla, että seksistisillä stereotypioilla. Kun naisia pidettiin heikompiälyisinä, he menestyivät älykkyyosamäärätesteissä miehiä huonommin. Nyt kun moinen ennakkoluulo on saatu murrettua, naisten keskimääräinen älykkyysosamäärä on joissain maissa mennyt miesten ohi.\nEhkäpä siis 'reliabiliteetistaan' ja 'ihheritabiliteetistään' huolimatta aihe on vielä niin hämärän peitossa, ettei mitään kovinkaan käyttökelpoista dataa rotujen älykkyydestä noilla tiedoilla saada. Paitsi tietysti se, että negatiiviset stereotypiat voivat vaikuttaa heikentävästi ihmisten kognitiiviseen kykyyn, ja siten tehdä merkittävää hallaa koko yhteiskunnalle.\nKaj Granlund 24.7.2017 16:16\nÄlykkyydestä noin 50-70 % on perittyä ja loput ympäristön ja olosuhteiden luomaa. Se että esim. aatelisto tai papisto ei sisäsiittoisuudestaan huolimatta tullut älykkäämmäksi, ei kumoa tätä. Se vaan todistaa, että myös matala älykkyys on periytyvää. Sitten sisäsiittoisuus itsessään voi muodostua rasitteeksi.\nJos tarkastelemme matalan ÄO:n maita, niin en hakemallakaan löydä yhtään merkittävää keksintöä, joka olisi sieltä peräisin. Mitä tehtiin esim. Afrikassa 1500-luvulla, kun Isac Newton määritteli edelleenkin pätevät mekaniikan lait? Tanssittiin nuotion ympäri ja uskottiin poppamiehiä?\nUskoisin, että 1500-luvulla afrikkalaisten aineellinen hyvinvointi oli keskimäärin samalla tasolla kuin Euroopassa, joten leipä, vesi ja ravinto eivät olleet kehityksen esteenä.\nVielä tänä päivänä näissä maissa ei kaikesta kehitysavusta huolimatta olla edes onnistuttu nousemaan länsimaisen sivistyksen tasolle, vaikka mitään uutta ei olisi tarvinnut keksiä.\nKauan ennen kuin Euroopan maat nousivat samalla tasolle kuin kehitysmaat ovat nyt, Euroopasta tehtiin innovaatioita, joista matalan älykkyyden maissa ei osattu uneksia. Muutamia tunnettuja keksijöitä:\n- Johannes Kepler 1571 -1630,\n- Isaac Newton 1642 – 1726,\n- Alessandro Volta 1745 – 1827,\n- Georg Simon Ohm 1789 – 1854,\n- Michael Faraday 1791 – 1867,\n- Gustav Kirchhoff 1824 – 1887,\n- Wilhelm Röntgen 1845 – 1923,\n- Thomas Alva Edison 1847 – 1931\nSitten on tietysti toinen asia mikä kanta on poliittisesti sopiva.\nJyrki Paldán 25.7.2017 09:03\n"Jos tarkastelemme matalan ÄO:n maita, niin en hakemallakaan löydä yhtään merkittävää keksintöä, joka olisi sieltä peräisin."\nSamaa voisi sanoa Euroopasta ennen Antiikin Kreikan korkeakulttuuria. Ennen sitä Afrikan ja Aasian korkeakulttuurit kukoistivat tuottaen käytännössä kaiken maailman sivistyksestä ja teknologiasta, samaan aikaan kun eurooppalaiset tanssivat nuotion ympäri ja uskoivat poppamiehiä. Mikäli Afrikkalaiset olisivat kyvyttömiä kehittämään korkeakulttuuria ja yhteiskuntia biologiansa vuoksi, ei noin olisi voinut koskaan olla. On siis lähes varmaa että joko rotu ja älykkyys eivät ole ratkaisevia tekijöitä yhteiskuntien kehityksessä ja/tai perinnöllistä biologista merkittävää eroa ei ole.\nPuhuttaessa keksijöiden roduista, on väärä lähestymistapa tuijottaa maita. Esimerkiksi Yhdysvalloista on tullut useita merkittäviä afrikkalaistaustaisia keksijöitä, kuten Lewis Latimer, Mark Dean, Patricia Bath, James E. West, Otis Boykin, Garrett Morgan jne.\nKaj Granlund 25.7.2017 09:10 Vastaus kommenttiin #57\nÄlykkyys ratkaisee, ei rotu! Afrikassa on ollut korkeita kulttuureja kuten Egypti ja Nuubia. Samoin niitä on löytynyt Pohjois- ja Etelä Amerikasta. Keskimääräinen älykkyys ei tarkoita sitä, että kaikki ovat vajaaälyisiä vaan sitä, että väestön keskiarvo asettuu tietylle tasolle. Näin jokaisesta maasta löytyy myös huippuja!!\nJos älykkyys olisi vain ympäristön tuote, niin miksi se noudattaa normaalijakaumaa myös Suomessa, jossa kaikilla tämän teorian mukaan pitäisi olla samat älykkyys? 2 % suomalaisista ovat vajaaälyisiä\nKannattaisikin pohtia miksi nämä eivät säilyneet ja kehittyneet.\nArto Vihavainen 25.7.2017 09:43 Vastaus kommenttiin #59\n"Jos älykkyys olisi vain ympäristön tuote, niin miksi se noudattaa normaalijakaumaa myös Suomessa, jossa kaikilla tämän teorian mukaan pitäisi olla samat älykkyys? 2 % suomalaisista ovat vajaaälyisiä."\nJos älykkyys olisi evoluution tuote, niin miksi kaikki ihmiset eivät ole huippuälykkäitä. Evoluutiohan karsii pois heikot yksilöt, myös vähemmän älykkäät, jos evoluution mielestä äly on selviytymisen edellytys.\nEntäs jos evoluutio olisikin ollut sitä mieltä että ihmislaumassa tarvitaan sekä älykkäitä että vähemmän älykkäitä yksilöitä ja se takaa parhaalla mahdollisella tavalla lajin säilymisen.\nJos Suomen kansassa on liian vähän älykkäitä yksilöitä, niitä kannattaa tuottaa lisää Kiinasta tai Intiasta tai mistä vain. Juuri näinhän Amerikoissa on menetelty.\nJos taas pulaa on suorittavasta työvoimasta, siivoojista, marjanpoimijoista, rakennustyöläisistä ja muusta sellaisesta, täydentävä väestö ei välttämättä tarvitse olla huippuälykästä porukkaa.\nKaj Granlund 25.7.2017 11:07 Vastaus kommenttiin #60\nEn voi olla kommentoimatta tuota.\nÄlykkyys kuten muut evoluution luomat ominaisuudet vaativat satojen tuhansien vuosien kehityksen. Evoluution sekoittaminen ihmisen kehitykseen on vähän kaukaa haettu ja osoittaa mielestäni melkoista tietämättömyyttä.\nIhminen on pienen älykkyytensä takia pyrkinyt ohittamaan evoluution jo kauan sitten. Me torjumme kulkutaudit, parannamme ebolat, hoidamme vajaaälyiset, vanhukset ja vammaiset täysin vastoin evoluution periaatteita. Luonnollinen valita on estetty ihmisen itsensä toimesta ja seuraukset näemme.\nPohdi mitä oikein toimiva evoluutio tarkoittaisi ihmiskunnalle.\n- sairaalat ja julkinen terveydenhuolto lopetetaan,\n- kaikki kehitys, joka tähtää elämän helpottamiseksi kielletään,\n- jokainen vastaa itsensä ja jälkeläistensä hyvinvoinnista. Jos hän ei siitä selviydy, niin kuolkoon pois.\n- ruokahuollon hygieniasäädökset puretaan ja annetaan luonnon kehittää ihmisten vastustuskykyä,\njne .. jne.\nNäin parhaimmat jäävät henkiin ja muut eliminoituvat. Joskus seuraavien satojen tuhansien vuosien jälkeen jäljelle jää olosuhteisiin sopeutunut ihmispopulaatio, jonka ÖO:sta ja sen kehittymisestä emme tiedä mitään.\nEläimen (myös ihmisen) sisää rakennettu itsesuojeluvaisto johtaisi kuitenkin siihen, että joku muita älykkäämpi keksisi lääkkeitä ja oivaltaisi, että laumassa toimiminen ja evoluution estäminen olisi jokaisen yksilön etu.\nNäin uusi oravanpyörä syntyy eikä menneistä olisi opittu mitään.\nArto Vihavainen 25.7.2017 11:29 Vastaus kommenttiin #61\n"Älykkyys kuten muut evoluution luomat ominaisuudet vaativat satojen tuhansien vuosien kehityksen. Evoluution sekoittaminen ihmisen kehitykseen on vähän kaukaa haettu ja osoittaa mielestäni melkoista tietämättömyyttä."\nTuo lainattu teksti, kuten koko kommentti on mielestäni ristiriidassa itsensä kanssa. Toisin sanoen se on epäjohdonmukainen, tai mitenkähän sen oikein vieläkin paremmin ilmaisisi. En kai osaa keksiä oikeaa termiä, mutta yritän muuten selittää.\nÄlykkyys, tyhmyys ja muut inhimilliset hyvät ja huonot ominaisuudet ovat tosiaan satojen tuhansien vuosien evoluution tulos. Tällä hetkellä evoluutio on ihmisen kohdalla pysähdyksissä ja me olemme ihmisinä sellaisia mihin evoluutio oli ihmisen muovannut siihen mennessä kun se pysäytettiin. Sitä paitsi maanviljelys on ratkaisevasti vaikuttanut kuolleisuuden vähenemiseen ja sitä kautta evoluution hidastumiseen.\nMinä arvelen että olemme ihmisinä jotain mammutin ja muun suurristan metsästäjiä, keräilijöitä tai paimentolaisia, tai jotain siltä väliltä. Siitä kun maanviljelys ja tehokas karjanhoito kehitettiin on niin lyhyt aika ettei sinä aikana juuri mitään evoluutiota ole ennättänyt tapahtumaan ja nythän se evoluutio on sitten tyystin lopussa.\nOlemme siis metsästäjä- keräilijä- paimentolais- eläimiä, jotka kuitenkin ovat oppineet maanviljelyn, mikä on ollut ratkaisevan tärkeä ihmiskunnan määrän kasvulle. Sen jälkeen me paimentolaiset olemmekin jo ennättäneet harrastamaan vaikka mitä, mutta pohjimmaltamme, fyysisesti ja psyykkisesti, sekä geeniemme perusteella olemme noita keräilijä- metsästäjä- paimentolaisia. Muu osa meistä, se "sivistys", se on opittua, se pitää meille lapsesta opettaa, se ei ole luonnostaan meidän ihmisyyttämme vaan opin kautta saatua. Me olemme siinä mielessä kuten koulutettuja koiria.\nKoirakin on luonnostaan susi, jonka oikea luonto on metsästää villieläimiä laumana erilaisissa ympäristöissä. Sellaisina meidätkin pitäisi siis evoluution tuotteina ymmärtää.\nMika Sarivaara-Satta 24.7.2017 21:20\nOnko lähdettä naisten paremmasta keskimääräisestä ÄO:stä joissain maissa?\nJyrki Paldán 25.7.2017 15:17\nTuo SAT-standardisointi on hyvä huomio, ja pakko myöntää että jäi minulta aikaisemmin huomaamatta. Kritiikki muun kuin tuon SAT-standardisoinnin osalta oli kuitenkin varsin löysää. Oikeastaan ainoa asia, jota sanottiin oli "ehkä tutkimus ei olekaan oikeassa". Niin, ehkäpä ei. Aihetta lisätutkimukselle, ja erityisesti replikoinnille, on aina.\nKuitenkin tärkeämpi ja olennaisempi havainto Steelen ja Aronssonin tutkimuksesta oli tuo ennakkoluulojen vaikutus pisteisiin. Vaikka mitään pariteettia rotujen välille ei saavutettukaan, nousivat negatiivisista stereotypioista kärsivän joukon pisteet huomattavasti kun heille ei syötetty ulkoista oletusta huonosta suoriutumisesta. Negatiivisista stereotypioista on siis nähtävästi konkreettista ja merkittävää haittaa.\nSukupuolten välisisitä eroista James Flynn on kerännyt varsin kattavia tilastoja.\nArto Vihavainen 24.7.2017 11:51\n"Suomikin on taantunut lähes kaikilla mittareilla mitattunua."\nEtkö tiedä yhtään mittaria joka osoittaisi edistystä?\nNo, kaikkilla on omat mittarinsa.\nNiille jotka tavoittelevat palaamista menneeseen muinaissuomalaiseen tuohikulttuuriin, edistys on taantumista.\nHyvin mielellään Makkonenkin kuitenkin tuntuu käyttävän näitä nykyajan edistyksellisiä vempaimia, tietokoneita, internettiä ja keskustelupalstoja.\nTämä on hiukan ristiriitaista. Jos taantumus on edistystä miin miksei Makkonen kirjoittele viestejään tuohenkäppyröille.\nAi niin, eihän se tuohiviestittely ollutkaan suomalaisten tapa, vaan muinaisten Novgorodilaisten viestitysmuoto. Mitenkähän ne suomalaiset silloin viestitti?\n"EU on täynnä järjellä perustelemattomia ideologioita joista ilmastonmuutos kansainvaelluksen ohella ovat ehkä pahimpia."\nIlmasttonmuutos ei ole ideologia, vaan se on ilmaston lämpenemisen seurausten mietiskelyä. Se ilmastonmuutos vain ei ole oikein pitävästi todistettu, vaikka moni siihen uskoo. Toki se on varmaa että ilmato muuttuu, lyhyellä tai pitkällä aikavälillä, joten siihen varautuminen on järkevää. Kukaan ei tosin oikeasti tiedä lämpeneekö ilmasto vai jäähtyykö se.\nKansainvaellus ei taida niinkään johtua siitä että EU olisi huono idea, vaan siitä että se on hyvä idea. Jos EU olisi huono idea, kansainvaellus tapahtuisi toiseen suuntaan.\nMika Sarivaara-Satta 24.7.2017 21:24\nHmm. Siis Euroopassa ei ollut hyvinvointia, joka olisi houkutellut siirtolaisia kuin hunajapurkki kärpäsiä , ennen EU:ta?\nPekka Näränen 24.7.2017 17:53\nJos tieteen Nobeleja pidetään mittarina, niin ruotsalaiset ovat maailman kirkkaasti älykkäin kansa. He ovat saaneet asukaslukuun verrattuna ylivoimaisesti eniten Nobeleja maailmassa. Missäs maassa ne tieteen Nobelit jaetaankaan?\nKaj Granlund 24.7.2017 20:15\n"Jos tieteen Nobeleja pidetään mittarina, niin ruotsalaiset ovat maailman kirkkaasti älykkäin kansa. He ovat saaneet asukaslukuun verrattuna ylivoimaisesti eniten Nobeleja maailmassa. Missäs maassa ne tieteen Nobelit jaetaankaan?"\nKannattaa hieman miettiä sitä, kuinka paljon erilaisia keksintöjä hakaneulasta lähtien on peräisin Ruotsista.\nMarkku Turpeinen 24.7.2017 18:03\nOn poliittisesti epäkorrektia julkisudessa vertailla eri kansakuntien kognitiivisia kykyjä esim. mitattuja älykkyysosamääriä.\nMikään lehti Suomessa ei tänä päivänä julkaise tutkimusta, jossa kerrotaan korealaisilla miehillä olevan keskimäärin tilastollisesti merkitsevästi korkeampi ÄO kuin kongolaisilla miehillä.\nSen sijaan medialla ei ole mitään estoa julkaista tutkimusta, jossa osoitetaan, että kongolaisilla miehillä on keskimäärin tilastollisesti merkitsevästi isompi penis kuin korealaisilla miehillä.\nRisto Jääskeläinen 25.7.2017 08:17\nPäätelmä: Elimet tarvitsevat runsaasti verta toimiakseen tehokkaasti. Jos yksi elin käyttää paljon verta, sitä ei riitä toisiin elimiin niin runsaasti.\nVeikko Mäkitalo 24.7.2017 18:52\nOnkohan kukaan tutkinut uskonnon vaikutusta ao kysymykseen.\nKari Enkvist eräässä kirjassaan ( uskomattoman matka uskontojen.. , nimi suunnilleen oikein) totesi 10 vuoden tarkastelujakson aikana islamilaisen maailman yltäneen vain kaksikertaiseen määrään tieteellisiä julkaisuja. Siis 1,3 miljardia versus mitä nyt niitä espanjalaisia onkaan sen ollessa verrokkina.\nRisto Jääskeläinen 25.7.2017 08:13\nJos mato on syönyt aivot, niin huonolla tuloksella älykkyystesteissä ei välttämättä ole paljoakaan tekemistä perinnöllisyyden kanssa. Toki testi ennustaa tässäkin tapauksessa koulumenestystä yms.\nTähän on vielä pakko lisätä: nigerialaiskirjeet haastavat Lynnin ja Vanhasen tulokset.


Korppien taivaan alla: Hähää! Syyllinen taisi löytyä!\nVihannespunkista kun ei oikein löytynyt merkkiäkään ja kurkun lehdet kun ovat reikäisiä eikä valkopilkullisia, eikä seittiäkään näy, aloin etsimään muita mahdollisia syyllisiä. Näitä öttiäisiä olen aina nähnyt paljon kasvihuoneissa, mutta en ole ajatellut niiden ollenkaan syyllistyvän mihinkään pahantekoon. Ne syövät myös tuholaisötököitä, mutta en tiennyt että kurkkukin niille kelpaa. Samoin samettikukat, mitkä nyin samantien ylös laatikoista. Samettikukkia ei edes pitänyt kurkkuhuoneeseen tulla, vaan kylvin kehäkukkia, joista sitten kasvoi samettikukkia. Nekin on ruokkineet monta ötökkää repaleisuudestaan päätellen.\nJa tosiaan olenkin ihmetellyt että mitä ihme purua on ikkunalaudoille oikein tullut. Aivan kuin kahvinpuruja. Eivät tartu kiinni, eli kärpänen ei ole ollut asialla. Ajattelin että vanhat ikkunanpokat jotenkin hankaa tukipuihin kun täällä tuulee niin kovaa ja puruja on tukipuiden kohdilla. Ne purut on varmana näiden öttiäisten kakkaa ja purujen sijoittuminen tukipuiden viereen johtuu siitä että ne luikkii karkuun sitä kautta. Outoa että edellisessä kasvihuoneessa en kiinnittänyt niihin niin paljoa huomiota. Ihmettelin vaan kun ne hiisaavat eestaas seinäkennon sisällä. Parhaaseen aikaan joka kennoon ahtautuu ainakin yksi, ellei viisi elukkaa. Täällä maalla niitä löytää välillä sisältäkin kun nostaa jotakin lattialta pois. Ne on ihan harmittomia. Paitsi ilmeisesti kurkuille.\nTihulaisen nimi on: Isopihtihäntä\nne änkee kaikkiin ahtaisiin väleihin\nLähettänyt Minttu klo 12.39\nTunnisteet: kasvihuone, tuhohyönteiset\nSussi 19. heinäkuuta 2012 klo 7.32\nHurjan näköisiä, häntäkin näkyy olevan nimen mukainen.


Urheilutähti aloitti hirviömäisen lihotuskuurin – suomalaislääkäri hämmästelee kaloripommia: ”Herää kysymys” - Muut lajit - Ilta-Sanomat\nAmerikkalaisen jalkapallon ammattilaispelaaja Noah Spence osaa reitin ruokapöytään. Kuva: Colourbox, Tampa Bay Times via ZUMA Wire\nUrheilutähti aloitti hirviömäisen lihotuskuurin – suomalaislääkäri hämmästelee kaloripommia: ”Herää kysymys”\nNFL-ammattilainen väittää syövänsä 9 000 kilokaloria päivässä kasvaakseen pelipaikkansa edellyttämiin mittoihin.\nUrheilijat ovat tunnetusti nälkäistä porukkaa. Mutta yhdeksän ateriaa ja 9 000 kilokaloria päivässä on mykistävä määrä ruokaa ja ravintoa.\nAmerikkalaisen jalkapallon pelaaja Noah Spence kertoo ESPN-kanavalle vieneensä ruokailut äärimmäisyyksiin.\nNFL-seura Tampa Bay Buccaneersin ulompana linjapuolustajana pelaava Spence aikoo kirjaimellisesti syödä itseänsä huipulle. Hän on jopa palkannut oman kokin saadakseen varmasti kaikki päivän ateriat kitaansa.\nViime kesänä Spencen paino oli joukkueen harjoitusleirin alussa 228 paunaa eli noin 103 kiloa. Se on maltillinen luku NFL:ssä hänen pelipaikallaan.\nNyt hän kertoo painavansa 263 paunaa eli noin 119 kiloa. Vuoden aikana massaa on kertynyt siis 16 kiloa.\nNoah Spence jaksoi juosta harjoitusleirillä jatkuvasta syömisestä huolimatta. Kuva: Cliff Welch / ZUMA Press\nESPN:n jutussa mainitaan, että 189-senttisen Spencen tavoitteena on lisätä painoaan puhtain keinoin. Hän pyrkii myös välttämään ylimääräisen rasvan kertymistä vartaloonsa.\n– Olen nyt painavampi kuin koskaan ja tuntuu mahtavalta. Kokeilin tällaista syömistä pelikauden ulkopuolella, jotta näkisin, kuinka se toimii. Tuntui siltä, että kunhan en vain lopeta syömistä tai juomista niin en menetä painoa, 24-vuotias Spence iloitsi.\n”Teki tietoisen valinnan”\nESPN:n mukaan Tampa Bay Buccaneersin valmennusjohto ei ollut suoranaisesti patistellut Spenceä lisäämään painoaan.\nPuolustajia valmentava Brentson Buckner oli kuitenkin näyttänyt Spencelle videoita saman pelipaikan pelaajista, jotka olivat tätä isompia.\n– Jos hän on vain kentällä suojineen, vastustajat vain juoksevat häntä päin. Sanoin hänelle, että ennemmin tai myöhemmin hänen on osoitettava, että hän pystyy hoitamaan tuollaiset tilanteet. Niinpä hän teki tietoisen valinnan painon nostamisesta ja se on hänelle nyt hyödyksi, valmentaja Buckner selvitti.\nNoah Spencen katse on pallon lisäksi yhä useammin ruuassa. Kuva: Cliff Welch / ZUMAPRESS\nSpence väittää mättävänsä suuhunsa yhdeksän ateriaa päivässä, joista kertyy 9 000 kilokaloria.\nItse asiassa Spencen koko lähestymistapa ruokaan ja ruokailuun on muuttunut. Syöminen on nyt osa ammattia, aivan kuten punttien nostelu tai vastustajien ennakkotarkkailu videolta.\n– En suhtaudu ruokaan enää siten, että pitäisin siitä. Nykyään vain syön, Spence kuvailee.\nValmentaja Bucknerilla on myös oma näkemyksensä.\n– Kun pääsee NFL:ään, jalkapallosta tulee koko elämä. Ja nyt hän elää tuota elämää.\nPastaa, perunoita, kanaa, proteiinipirtelöitä...\nPäivän aikana Spence kertoo juovansa muun muassa seitsemän nestemäistä proteiinisekoitusta. Lisäksi hän vetää kitaansa valtavat määrät muun muassa pastaa, perunoita, kanaa, kalaa ja lihaa.\nMutta. 9 000 kilokaloria päivässä. Se on liki käsittämätön määrä.\nUrheilulääkäri Harri Hakkaraisen mukaan kuntoilua harrastavan ja työssä käyvän, 80-kiloisen miehen päivittäinen tarve on noin 3 000 kilokaloria.\nSpence päiväannos on siis kolminkertainen.\nAmmattiurheilijoilla kulutus on kova ja ruoka maistuu, mutta pystyykö Spence harjoittelemaan ilman ähkyä tai ehtiikö hän ylipäätään treenaamaan syömisiltään?\nUrheilulääkäri Harri Hakkarainen suhtautuu varauksella jenkkifutari Spencen ruokapäiväkirjaan. Kuva: Andrei Serebjakov\nHakkarainen suhtautuu ahmatti-Spencen kertomuksiin varauksella.\n– Äkkiseltään kuultuna nuo esitetyt kalorimäärät vaikuttavat todella hurjilta. Tuohon kalorimäärään päästäkseen pitäisi syödä sellaiset yhdeksän tai jopa kymmenen isohkoa pitsaa päivässä. Missä välissä siinä sitten treenataan, Hakkarainen hämmästelee.\n– Herää kysymys, että missä vaiheessa tuo ruokamäärä imeytyy? Treenaamisen aikana ruuan imeytyminen heikkenee merkittävästi, kun verenkierto siirtyy suolistosta lihaksiin. Toinen kysymys tässä tapauksessa on se, että missä vaiheessa lihaksisto ja hermosto palautuvat, kun sielläkin pitäisi veren kiertää maksimivolyymillä jossain vaiheessa, jotta treenaaminen tehoaa, Hakkarainen jatkaa.\nSpencen painonnousuun Hakkarainen suhtautuu kriittisellä otteella.\n– Epäilemättä kerrotuilla ruokamäärillä tulee massaa, mutta mitä se massa sitten on? Onko se supistumiskykyistä lihasmassaa vai supistuskyvytöntä rasvamassaa? Tai nestettä, vai mitä se on ja onko siitä massasta hyötyä pelaamiseen?\nKarmeat kalorimäärät ja jatkuva ahmiminen myös kuormittavat elimistöä valtavasti.\n– Ruuansulatukseen osallistuvat elimet, suolisto, haima ja maksa joutuvat erittäin koville.\n– Pidemmän päälle tuollainen voi aiheuttaa maksan ja haiman toimintahäiriöitä. Voi esiintyä muun muassa aikuistyypin diabetesta, verenpaineen nousua ja suolistosairauksia, Hakkarainen huomauttaa.


Googlen pilvipalvelun lanseeraus l�hestyy / Data / Digitoday\n24.4.2012 09:14 Google haastaa Dropboxin, Evernoten ja Microsoftin SkyDriven kaltaiset palvelut.\nHakukonejätti Google valmistautuu esittelemään uuden palvelunsa, jossa käyttäjät voivat tallentaa tiedostojaan, kuten valokuvia ja dokumentteja, yhtiön palvelimille. Twiittaa\nGoogle Drive -nimisen palvelun on tarkoitus haastaa Dropboxin, Evernoten ja Microsoftin SkyDriven kaltaiset palvelut. Uutistoimisto Reutersin nimettömän lähteen mukaan Google saattaa esitellä palvelun jo tiistaina. Lähteen mukaan hakukoneyhtiö aikoo tarjota palvelusta kahta versiota: ilmaista ja maksullista. Näistä jälkimmäiseen sisältyy lisää toiminallisuuksia ja lisää säilytystilaa.\nReutersin lähteen mukaan ilmainen versio tarjoaa käyttäjille viisi gigatavua tallennustilaa. Maksavat asiakkaat voivat puolestaan kasvattaa tilansa jopa 100 gigatavuun.\nGooglen edustaja kieltäytyi kommentoimasta yhtiön tuotesuunnitelmia Reutersille.\nJutun kirjoitti: Taloussanomat-Reuters\nFTC palkkasi huippujuristin Googlen kimppuun 27.4.2012\nKappas, Lumian jalanj�lki� seuraa nyt kaikki.\nAnonyymi: Lumia laatua mit� se\n24.4.2012 10:21\tAnonyymi\nKappas, Lumian jalanj�lki� seuraa nyt kaikki.Lumian jalanj�lki� nauraa nyt kaikki.\n24.4.2012 11:53\tAnonyymi\nMiten te h elvetin applepeelot aina saatte vedetty� nokian sellasiinkin uutisiin mukaan, joka ei liity mill��n tapaa nokiaan??\nVoiko muiden valmistajien luureja edes kutsua �lypuhelimiksi?\n24.4.2012 14:48\tAnonyymi\nMS tarjoaa skydriven k�ytt�jille 25 gigaa ilmaista tilaa.\nAnonyymi: 25 gigaa\n24.4.2012 15:09\tAnonyymi\nMS tarjoaa skydriven k�ytt�jille 25 gigaa ilmaista tilaa.Eih�n tuolla p�rj�� alkuunkaan muut kuin pikku nassikat. Pelk�t iCloud varmuuskopiot useammalle iPhonella ja iPadille vie jo l�hes 200 Gigaa.\nAnonyymi: iOS k�y muuhunkin ku\n24.4.2012 16:07\tAnonyymi\nTeh�� oma pilvi, jossa on 500 Gt tilaa. Se helpottaa..\n25.4.2012 7:33\tSivut:


Sutādasuto - akitasuvun musta lammas\nAihe: Sutādasuto - akitasuvun musta lammas Ma Heinä 14, 2014 8:18 am\nKuolinsyy: Dasuto taisteli sodassa Rigeliä vastaan, ja sai luodin jalkaansa. Tämän vuoksi Dasuto ei kyennyt kunnolla taistelemaan nuorempaansa vastaan, ja Rigelin battouga haavoitti Dasutoa niin pahasti selkään, että tämä kuoli verenhukkaan.\nNimi:Sutādasuto [suom. Tähtisumu, uroksen isäntä keksi nimen Shiroi Senko -tekniikan mukaan, jonka Dasuto opetteli]\nKutsumanimiDasuto [vihaa koko nimeään]\nMotto: "Mikään ei sido sinua menneisyyteesi."\nVeljenpojat:Weed, Yukimura, Joe\nMuut sukulaiset:Sirius, Orion, Bellatrix, Rigel\nVäri:Punertavan ruskea, vaaleat merkit\nDasuto on hyvin rotumääritelmän mukaisesti kehittynyt akita. Ulkonäöltään ja väritykseltään (jalkoja lukuunottamatta) se muistuttaa hyvinkin erehdyttävästi isäänsä Rikiä, mutta on aavistuksen lihaksikkaampi. Ulkomuodoltaan uros on ylväs ja komea, vaikkakin hiukan karkea ja vakava ilme latistavat tätä vaikutusta, tuoden esille enemmän Dasuton pimeää puolta.\nAkitan keho on huippuunsa treenattu ja kestää iskuja hyvin. Jalat ovat vankat ja ponnistusvoima niissä on omaa luokkaansa. Dasuton turkki on karheaa ja tiivistä ja suojaa melko hyvin kylmyydeltä. Rinnassaan uroksella on neljä karhun repimää arpea. Dasutolla on vahva kaula ja lihaksikas rinta, jotka antavat voimaa iskuihin. Leuat ovat vahvat ja kestävät, joissa on hyvä purenta. Ketteryys ja nopeus eivät ole aivan lihasvoiman veroisia, mutta ovat aikalailla keskitasoa ja mikään kömpelys Dasuto ei ole. Päinvastoin, uros tarjoaisi kunnioitettavan vastuksen kenelle tahansa.\nDasuto harjoittaa itseään säännöllisesti ja pyrkii pitämään yllä hyvää kuntoaan ja kehittymään eri osa-alueilla. Täydelliseen puissa hyppimiseen akita kykenee tuskin koskaan, mutta osaa alkeet.\nDasuton luonne poikkeaa hyvin paljon veljensä Ginin luonteesta. Pentuaikoinaan uros oli hyvin pelkurimainen ja pakeni mielellään uhkaavista tilanteista, mutta kokemuksen ja aikuistumisen myötä akitan persoonallisuus on täysin muuttunut.\nDasuto ei ole juuri lainkaan armollinen tai oikeudenmukainen, vaan tekee asiat kuten parhaaksi näkee. Oikeastaan uros nauttii siitä, että saa toiset pelkäämään ja anelemaan armoa. Uros pitää vallantunteesta ja siitä, että voi päättää toisen elämän niin halutessaan. Jostain syystä Dasutoa ei kovin paljoa kiinnosta itse johtaa laumaa, vaan uros tyytyy siihen, että saa tuntea omalla panoksellaan olevan jotain merkitystä.\nVihollisiaan kohtaan akita on suoranainen hirviö. Ohu ja etenkin Gin ovat Dasuton verivihollisia, viitaten koiran menneisyyteen. Vihollisiaan uros käsittelee kuin silppuri papereita, ja koskaan Dasuto ei päästä vihollista menemään hengissä, jollei tilanne siihen pakota.\nYstäviä Dasutolla ei juurikaan ole, mutta uros kykenee silti jonkinlaiseen toveruuteen toisten kanssa. Riippuen pitkälti toisen luonteesta, voi Dasutosta saada ihan kelpo luottokaverin. Kannattaa kuitenkin varautua siihen, että akita saattaa kääntää takkinsa tuulessa koska tahansa. Tämä näkyy myös suhtautumisessa Harakiria ja paholaisia kohtaan; Dasuto on kyllä uskollinen, mutta viime kädessä vain itselleen.\nDasuto syntyi talvella Ohussa, Motelli Fujiwarassa, jota Daisuken isä sekä äiti pitivät. Kolmesta pennusta kuitenkin yksi herätti kaikkien mielenkiinnon, nimittäin Gin. Jo tuolloin Dasuto oli hyvin kateellinen veljelleen, muttei voinut mitään sille, että turkinväri määräsi heidän kohtalonsa.\nGohei Takeda totesi heti kaksi muuta pentua kelvottomiksi, kun nämä pelkäsivät kovia ääniä ja iskuja, ja hakivat heti turvaa äidistään. Dasuto, jota kutsuttiin aluksi Hiyaniksi (pennun ulvahduksen mukaan) olisi tahtonut kovasti olla rohkeampi, mutta pelko piti pentua liian vahvassa otteessaan. Salaa Dasuto kuitenkin haaveili olevansa tulevaisuudessa parempi kuin Gin.\nSalaa Dasuto aloitti harjoittelun öisin. Pentu sai kuulla päivisin olevansa laiska ja hyödytön vätys, kun nukkui rankkojen harjoitusten jälkeen. Silti Dasuto ei lannistunut, vaikka ihmiset ja muut koirat kiusasivat tätä ja haukkuivat osaamattomaksi pelkuriksi. Akita vain jatkoi entistä kovemmin. Dasuton luonne muuttui sulkeutuneemmaksi ja se alkoi kiusata jo pentuna tahallaan pienempiään.\nKun akita kasvoi ja alkoi olla jo vuoden ikänen, kuuli myös tämä Ginin saapumisesta takaisin. Pennun mielenkiinto heräsi. Se oli harjoitellut paljon ja ajatteli olevansa myös valmis käymään sotaa karhuja vastaan ja näyttääkseen kaikille paremmuutensa. Kun yö viimein saapui, Dasuto karkasi kotoa ja juoksi suin päin kohti vaarallisten karhujen aluetta, josta villikoirien jylinä kantautui.\nDasuto kulki vauhdikkaasti eteenpäin, eikä huomannut villikoirien tuoksun seasta karhun hajua. Yhtäkkiä yksi Akakabuton vartijoista kävi hänen kimppuunsa. Dasuto oli kauhuissaan, sillä ei ollut ennen kohdannut karhua. Urheasti akita kuitenkin päätti yrittää kaataa isompaansa, ja onnistuikin haavoittamaan karhua melko pahasti. Kokemattomana nuori koira sai kuitenkin karhun kynsistä rintaansa syvät viillot, eikä kyennyt enää jatkamaan. Juuri kun Dasuto olisi liiskaantunut karhun käpälän alle, kirkas valonvälähdys sokaisi sekä karhun että koiran, ja tuskastuttava karjahdus sai koiran kierähtämään kaatuvan karhun alta pois. Järkytyksestä toivuttuaan Dasuto näki hämärässä koiran, joka muistutti erehdyttävästi häntä itseään. Se oli Riki, joka käski Dasutoa poistumaan. Kaksikko ei ollut koskaan tavannut, joten he eivät tunnistaneet toisiaan. Dasuto kerto ylimieliseen sävyyn aikovansa osallistua taisteluun, mutta Riki kielsi tämän jyrkästi, olihan nuori akita tavallinen kotikoira. Riki vetosi myös koiran nuoreen ikään ja kokemattomuuteen, mikä vain yllytti Dasutoa. Hetken sanaharkan jälkeen puheeksi tuli Gin, ja molemmat tajusivat olevansa sukua toisilleen. Riki ei silti pitänyt ajatuksesta, että Dasuto osallistuisi, sillä nuori koira oli tämän mukan liian heikko. Nämä sanat kuultuaan Dasuto raivostui, vaikka Riki ei ollutkaan tarkoittanut niitä akitan ymmärtämällä tavalla. Kun karhu yllättäen nousi pystyyn, päätti Dasuto todistaa kelpoisuutensa, mutta Riki tönäisi poikansa pois tieltä ja käski tätä viimeisen kerran poistumaan. Dasuto ei voinut enää muuta, joten kääntyi ympäri ja juoksi katkerana pois.\nDasuto ei mennyt kuitenkaan kotiin, vaan kauemmas solasta. Se päätti silti osallistua ja vaikka tappaa jokaisen joka yrittäisi estää. Seuraavana päivänä Dasuto lähti etsimään villikoiria, vaikka olikin loukkaantunut. Ilta alkoi hämärtyä, kun Dasuto löysi viimein oikeaan paikkaan - todistaakseen isänsä kuolemaa ja veljensä julistamista uudeksi johtajaksi. Nuori koira joutui silmittömän raivon valtaan, kääntyi, ja pakeni. Se ei tahtonut nähdä veljeään enää koskaan.\nDasutosta oli tullut metsästyskoira, kun vanha mies oli löytänyt sen metsästä loukkaantuneena. Tultuaan kuntoon vahva koira oli jo taitava metsästämään eläimiä linnusta karhuun. Isäntä oli nimennyt akitan Sutadasutokso, eli Tähtisumuksi. Tämä tuli Shiroi Senko -tekniikan mukaan, jonka Dasuto oli opetellut muisteltuaan kyseistä tekniikkaa Rikin käyttämänä. Koira viihtyi pestissään seitsemänvuotiaaksi saakka, mutta jäätyään nuoremman koiran jalkoihin, Dasuto kyllästyi elämäänsä. Isännältä sateli enää vain haukkuja, eikä uros ollut enää silmäterä. Tästä suivaantuneena Dasuto karkasi, sytyttäen uuden vihanliekin ihmisiä kohtaan.\nDasuto oli palannut takaisin lähelle Futago-solaa. Se oli kuullut koirien paratiisista, ja päätti ottaa siitä selvää. Kun uros tajusi, että kyseessä oli sama lauma, Ginin johtama lauma, Dasuton vanhat kaunat ja katkeruudet heräsivät. Uros kävi tapaamassa veljeään, kertoen avoimesti mielipiteensä tuosta ja koko Ohusta. Vaikka Gin yritti selittää asioita, Dasuton pää ei kääntynyt. Akitan todellinen luonne oli tullut lopullisesti esiin. Dasuto häipyi Gajyolta ja koko Futago-solasta, alkaen punomaan jotain ilkeää ja kieroa Ginin pään menoksi.\nKuin sattumalta, törmäsi Dasuto myöhemmin Paholaiskaksosten johtamaan laumaan. Todistettuaan kelpoisuutensa, liittyi Dasuto joukkoihin. Vihdoin se oli päässyt toteuttamaan itseään laumassa, joka sopi sen luonteeseen ja tavoitteisiin täydellisesti.\nHahmo (c) Yoshihiro Takahashi


Japanissa laki kieltää liukuportaissa kävelyn – Stara\nJapanissa laki kieltää liukuportaissa kävelyn\nViihdeuutiset 7.4.2021, 18:00 · Tim Isokivi\nSuomessa liukuportaissa on tyypillisesti tapana joko seisoa portaan oikealla puolella tai kävellä niitä pitkin vasemmalla puolella. Japanin Saitamassa liukuportaissa kävely tulee kuitenkin olemaan lähitulevaisuudessa kiellettyä.\nSaitaman prefektuurin 26. maaliskuuta hyväksytyn lakiuudistuksen myötä liukuportaissa käveleminen tulee olemaan kiellettyä. Laki astuu voimaan lokakuussa. Samalla liukuportaiden viereen tulee asentaa kyltit, joissa niissä kävelemisen ja juoksemisen muistutetaan olevan kiellettyä.\nYllättävän lakiuudistuksen taustalla ovat Japanissa tapahtuneet lukuisat liukuporrasonnettomuudet. Maassa kirjattiin vuosien 2018 ja 2019 välillä 805 rullaportaissa tapahtunutta loukkaantumista, joissa eivät olleet pysytelleet paikoillaan tai pidelleet kiinni kaiteesta. The Asahi Shumbun -uutissivuston mukaan rullaporraslakia rikkovat eivät kuitenkaan tule saamaan ainakaan alkuun erityistä rangaistusta teostaan.


Penseys elämässä - Tuusulan seurakunta\nMoni ajattelee elämässään, ettei hänen tarvitse juuri nyt ajatella Jumalaa. Riittää, kun sitten joskus vanhuksena rukoilee ”jotain” ja pääsee taivaaseen. Usein kuitenkin käy niin, että ei kenties ehdikään ajatella Jumalaa ennen kuolemaansa.\nKuten Jonanneksen Ilmestyskirjassa Jeesus sanoo: ” Minä tiedän sinun tekosi: sinä et ole kylmä etkä palava; oi, jospa olisit kylmä tai palava! (Ilm. 3:15).\nTämä tarkoittaa sitä, että penseys edes ajatella Jumalaa on ajan henki. Jos ihminen on ”kylmä”, niin hänellä on suurempi mahdollisuus jossain vaiheessa ajatella Jumalaa, koska hän ei ole ”haalea” eli penseä, ajatellen kyllä rauhaa, omaa hyvää oloaan ja perhettään, rahaa ja kenties rikastumistaan. Jos taas ihminen on ”palava”, niin silloin hän ajattelee kyllä Jumalaa, ja kokee uskonsa oikeaksi. Palavakaan ihminen ei välttämättä ole aina oikeassa, tehden vain Jumalan lain mukaan, ymmärtämättä ehkä sitä tosiseikkaa, että me kaikki ihmiset olemme jossain kohtaa syntisiä. Myös Jeesukseen uskovat. Ja kuten tiedämme, ajatuksissa tehty synti on aivan sama, kuin teoissa tehty synti Jumalan silmissä.\n"Kilvoitelkaa päästäksenne sisälle ahtaasta ovesta, sillä monet, sanon minä teille, koettavat päästä sisälle, mutta eivät voi.” (Luuk. 13:24).\nHaastan ihmiset keskustelemaan uskostaan Jumalaan ja kokemuksistaan elämässä. Itse tulin uskoon 30-vuotiaana, todella kauhean trauman kokeneena. En olisi ikinä toipunut traumastani ilman Jumalaa.\nToivon, että ihmiset kurottautuisivat vaikeissa elämäntilanteissaan Jeesuksen puoleen pyytäen Häntä elämäänsä, eivätkä ajattelisi niin omavoimaisesti. Monesti ihminen ei pysty ymmärtämään Jumalan voimaa muuttaa asioita heidän elämissään. Jumala tietää meidän surumme ja kyyneleemme, jopa huokauksemme.\nToivon, että ihmiset ymmärtäisivät ajoissa rukoilla ja muistaa kiittää Jeesusta kaikesta, pienimmästäkin, avusta, joka on tullut hänen osakseen rukousvastauksena.


Käyttäjän susika kirjoittamat kommentit | OmaYhteisö\nKäyttäjän susika kirjoittamat kommentit\nSain tekstityksen toimimaan vanhassa netgemissä elisan avuliaan vikapäivystäjän kanssa ja sain tekstityksen toimimaan kaukosäätimen info näppäimellä klikkaamalla kaksi kertaa ja valitsemalla tekstityskieleksi suomi. Virran katkaisun jälkeen valinta pitää hakea manuaalisesti taas uudestaan. Kaikki ka...\nTeksitys puuttuuu edelleen TTV: n verkossa myös suorissa lähetyksissä ( tarkistettu useammalta katsojalta) Tampereen alueelta. Uudelleenviritys ja resetoinnit eivät auta asiaa. Eilen A- studiossa tekstitys käväisi yle 1 hd kanavalla, mutta se ilo oli lyhyt, koska tekstitykset hävisivät tämän ohjelma...\nEi nyt ole pelkästään kyse tallenteista vaan lähetyksistä puuttuu myös tekstitys. Aikaisemmassa YLE HD kanavassa tekstitys pelitti alkuvaikeuksien jälkeen. Boxi on siis se harmaa vaakamalli, tyyppiä en tidä


Jahtimatka voi olla viranhoitoa, sanoo oikeusasiamies | Yle Uutiset | yle.fi\nJahtimatka voi olla viranhoitoa, sanoo oikeusasiamies\nPuolustusvoimien mielestä kutsuvierasjahdit ovat joissakin tapauksissa ainoa tilaisuus tavata tärkeitä henkilöitä.\nValtiontalouden tarkastusvirasto pyysi oikeusasiamiestä selvittämään Puolustusvoimien ylimmän johdon toimintatapoja.\nTarkastusviraston omassa tarkastuksessa ilmeni, että osa ylimmästä johdosta osallistui usein ulkopuolisten järjestämille matkoille ja tapahtumiin.\nTavallisimmin kyseessä olivat metsästyksen liittyvät tapahtumat.\nApulaisoikeusasiamies Maija Sakslin katsoo, että ylin johto ei rikkonut lakia osallistuessaan niihin.\nApulaisoikeusasiamiehen mielestä jahtimatkan pitää kuitenkin liittyä viran hoitoon.\nOikeusasiamiehen mukaan Puolustusvoimien ylin johto ei ole rikkonut lakia osallistuessaan kutsuvierasjahteihin ja muihin ulkopuolisten järjestämiin tapahtumiin. Oikeusasiamies selvitti asiaa Valtiontalouden tarkastusviraston pyynnöstä. Tarkastusvirasto kiinnitti erityistä huomiota metsästystapahtumiin.\nValtiontalouden tarkastusvirasto huomasi omassa tarkastuksessaan, että Puolustusvoimien ylin johto osallistui usein ulkopuolisten järjestämiin tilaisuuksiin ja tavallisimmin kyse oli metsästyksestä.\nTarkastusvirasto selvitti asiaa kuuden Puolustusvoimien ylimpään johtoon kuuluvan henkilön osalta yhdeksän kuukauden ajalta vuosina 2014–2015. Eniten matkapäiviä oli Puolustusvoimien komentajalla, yhteensä 25. Pääesikunnan päälliköllä ja Ilmavoimien komentajalla niitä oli selvästi vähemmän.\nPäälliköillä eri säännöt vieraanvaraisuudessa\nPuolustusvoimien mukaan sillä on erityinen vastuu yhteiskuntasuhteiden hoidossa, koska se vastaa turvallisuudesta kokonaisuutena.\nJohtavassa asemassa olevat virkamiehet ovat velvollisia hoitamaan suhteita laajemmin kuin muu henkilöstö, joten heihin on Puolustusvoimien mukaan aihetta soveltaa vieraanvaraisuudessa erilaisia perusteita kuin muihin.\nKanssakäyminen edellyttää Puolustusvoimien mukaan myös sellaista yhteydenpitoa, joka ei välittömästi liity työasioihin. Ylimmän johdon osallistuminen tapahtumiin on kirjattu virkamatkoiksi ja niistä on maksettu virkamatkakorvaukset.\nJahtimatkat Puolustusvoimille tärkeitä\nApulaisoikeusasiamies Maija Sakslin katsoo, että Puolustusvoimien virkamiesten yhteydenpito ympäröivään yhteiskuntaan on tärkeää.\nYhteiskuntasuhteiden ylläpitämiseen liittyvä toiminta yhdistettynä metsästystykseen ei Sakslinin mielestä ole epätavallista tai moitittavaa. Sakslinin mukaan on tavanomaista, että sidosryhmätilaisuuksissa on usein vapaamuotoista sosiaalista ohjelmaa.\nSakslin kuitenkin katsoo, että tilaisuuden tulisi liittyä osallistujan virkatehtäviin ja osallistumiseen tulisi olla viranomaisen tarpeesta johtuva syy.\nPuolustusvoimien mukaan kutsuvierasjahdit ovat eräiden ryhmien kohdalla ainoa tilaisuus, jossa ylin johto voi verkostoitua talouselämän, hallinnon ja eri järjestöjen johdon kanssa.\nPuolustusvoimien tietoon ei ole tullut yhtään tapausta, jossa virkamiehen osallistuminen metsästystilaisuuteen olisi aiheuttanut epäluottamusta.\nPipoja ja villasukkia saa ottaa lahjoina\nApulaisoikeusasiamies Maija Sakslinin mielestä tavanomaisen ja kohtuullisen vieraanvaraisuuden vastaanottaminen on hyväksyttävää eikä yleensä vaaranna luottamusta.\nPuolustusvoimien edustajat ovat selvityksen mukaan saaneet yksittäisiltä yrityksiltä usein enintään muutaman kymmenen euron arvoisia lahjoja, kuten pipoja, sormikkaita, villasukkia tai jahtiliivejä.\nVastavuoroisesti Puolustusvoimien edustajat ovat esittäneet isännille kutsun osallistua omiin tilaisuuksiinsa tai luovuttaneet isännille kiitoksena pieninä lahjoina esimerkiksi huiveja tai puukkoja tai muita Puolustusvoimiin liittyviä muistoesineitä.\nSakslin toteaa, että hänellä ei ole Valtiontalouden tarkastusvirastolta ja Puolustusvoimilta saatujen tietojen perusteella syytä epäillä, että joku henkilö tai viranomainen Puolustusvoimien ylimmässä johdossa olisi tässä asiassa rikkonut lakia.\nPuolustusvoimien asiakirja paljastaa edustuskulujen ylilyönnit: Illanviettoon kului 13 364 euroa 15.9.2016\nKotimaan uutisetpuolustusvoimatmaanpuolustusValtiontalouden tarkastusvirastoKoulu- ja työmatkatliikematkatpuolustuspolitiikkaUlkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimiaseelliset konfliktitVillasukat


Hajoaako suomalainen yhteiskunta? - Kansallinen dynamiikka\n4.12.2019 päivän politiikkaa tulkitsee Anja Salmi\nYleinen hämmästys ja levottomuus levisi Suomen ylle viimeaikaisten poliittisten tapahtumien ja pääministeri Antti Rinteen eron yhteydessä. Tunnelmat olivat samankaltaisia kuin silloin, kun kotien kiltit tytöt alkavat repiä farkkuihin reikiä, paiskoa ovia ja kiroilla. Suurryhmädynaamisesta perspektiivistä katsoen vaikuttaisi siltä, että suomalaisessa politiikassa on tapahtumassa sukupolvenvaihdos.\nKansallisessa Dynamiikassa on kuvattu kompleksisten adaptiivisten järjestelmien (CAS-järjestelmien) ’solmukohtia’. Monet lukijat kertovat, kuinka heidän on vaikea ymmärtää, mitä tämä tarkoittaa. Tässä on nähtävissä eräs suurryhmädynaaminen ’solmukohta’: sukupolven vaihdos.\nMuutoksen ei tarvitse yhteiskunnallisesti tapahtua tällaisella rytinällä, vaikka nuorison itsenäistyessä myrskyä pidetään välttämättömänä.\nNykyisen rytinän voidaan ajatella johtuvan Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen haluttomuudesta poliittiseen ’sukupolven vaihtoon’. Vanhat miehiset konkarit Tuomiojasta Rinteeseen roikkuvat tiukasti vallankahvassa samalla kun puolue vaikuttaa liian pelokkaalta muutokseen. Uutta sukupolvea ei ole nostettu eikä kasvatettu toisin kuin joissain muissa puolueissa, esimerkiksi Kansallisessa Kokoomuksessa.\nStagnaatio on suomalaisen yhteiskunnan suuri ongelma, ja muutospaineet ovat nyt vyöryneet poliittisen kentän yli. Sosiaalidemokraateilla olisi oppositiossa ääniä keränneenä nyt ollut elämänsä tilaisuus muuttaa ja hallita suomalaista yhteiskuntaan, mutta ei – takerruttiin vanhaan ja kriisiydyttiin.\nNopeat muutokset ovat aina omiaan synnyttämään epäluottamusta ja ruokkimaan paranoiaa yhteiskunnassa. Niin nytkin erilaiset salaliittoteoriat vilisevät lehdistössä ja kansan keskuudessa: Sipilä olisi toiminut kuin Zeus vanhassa kreikkalaisesessa tarussa Leda ja Joutsen. Päästäkseen tavoitteeseensa hän muutti muotonsa kauniiksi joutseneksi, jonka Leda noukki lahden poukamasta syliinsä. Tehtyään tämän, Zeus pääsi tavoitteisiinsa.\nIltalehti kirjoittaa 4.12.2019 kuinka entinen pääministeri Juha Sipilä olisi junaillut koko shown.\nOn vaikea kuvitella, että mikään poliittinen ’peli’, vaikka niitäkin on toki käynnissä runsain mitoin, olisi kyennyt tempaamaan Suomen kansan huomion ja myötäelämisen mukaansa näin voimakkaasti, ellei kyseessä olisi todellinen ryhmädynaaminen paine sukupolven vaihdokseen.\nYleensä suurryhmädynaamisissa kriiseissä taannutaan Bionin kuvaamille ’perusolettamuksille’. Paranoidisten trendien lisäksi mielikuvissa nostetaan keskustapuolueelle kaksoisjohtoa: Kulmuni ja Sipilä. Tämä kuvastaa ’parinmuodostuksen’ perusolettamusta.\nVaarallisempi on tilanne sosiaalidemokraattien joukossa, jossa puhutaan Antti Rinteen jäämisestä puolueen johtoon Sanna Marinin tai Antti Lindtmanin ottaessa itselleen pääministerin tehtävät. Jo nyt on lehdistössä kysymyksiä tästä erikoisesta yhteisjohtajuuden (co-directing) synnyttämästä epäselvyydestä.\nNiin todeksi ovat osoittautuneet Bionin suurryhmädynaamiset lainalaisuudet, että mikäli uuden puheenjohtajan, Marinin tai Lindtmanin, yhteistyö Antti Rinteen kanssa nähdään parijohtamisena, tulee tämän johdon likvidointi tapahtumaan nopeasti ja varmasti.\nPrevWhat’s going on?\nRohkea avaus tunnistaa korruptiotaNext


tulostettu – Elektroniikkaa, 3D-tulostusta ja DIY-henkeä!\n3D-tulostukseen liittyviä kysymyksiä ja vastauksia 2\nKirjoittaja Hutasu.netJulkaistu 20.9.2019 10.12.2020 2 kommenttia artikkeliin 3D-tulostukseen liittyviä kysymyksiä ja vastauksia\nAika ajoin tulee kyselyitä ja "työtilauksia" erilaisten kappaleiden printtaamisesta. Usein printtaukseen liittyy myös erilaisia kysymyksiä, kuten esimerkiksi "kuinka tarkkaa jälkeä voi tehdä?" tai "pystyykö tällaista tulostamaan laitteillasi?". Tämän lisäksi monesti tuntuu myös tarpeelliselta selittää printtaus asetuksiin liittyviä asioita sekä perustella kustannuksia.\nAjattelinkin siksi tässä blogikirjoituksessa selittää näitä ja muitakin asioita tulosteisiin, materiaaleihin ja käyttökohteisiin liittyen. Asioita on paljon, joten voi olla, että tämä blogipostaus jatkuu päivitettynä joskus myöhemmin tai sitten tulee uusi päivitys. Joka tapauksessa kannattaa lukea alta lisää!\nKirjoitetut asiat pohjautuvat omiin ja toisten kokemuksiin sekä luettuihin ja opiskeltuihin asioihin sekä youtube-videoihin. En väitä kirjoitettuja asioita 100 % faktoiksi, koska muuttujia 3D-tulostuksessa on niin valtavasti, mutta seison sanojeni takana. Korjataan tarvittaessa väärät tiedot :).\nJulkaistu 20.9.2019 10.12.2020 Kategoriat yleisetAvainsanat 3D-printteri, 3d-tulostus, erilaiset muovit, filamentti, HDPE, LDPE, muovimateriaali, PETE, PETG, PLA, PP, PS, tarkkuus, tulostettu, tulostimen, V, varaosan tulostaminen2 kommenttia artikkeliin 3D-tulostukseen liittyviä kysymyksiä ja vastauksia\nMitä 3D-printterillä voi tehdä? 4\nKirjoittaja Hutasu.netJulkaistu 18.9.2019 18.9.2019 4 kommenttia artikkeliin Mitä 3D-printterillä voi tehdä?\nOtsikon kysymys nousee aina välillä esiin erilaisissa asiayhteyksissä. Olen yleensä hieman ympäripyöreästi vastannut, että "periaatteessa mitä vaan", mutta sitten kuitenkin hieman selitellyt tekniikan rajoituksia ja haasteita mikäli keskustelu on syventynyt. Ihan tätä kysymystä ajatellen, ajattelin näyttää ja lyhyesti kertoa erilaisista tulosteista, joita olen tehnyt joko itselle tai muille. Alle kirjatut asiat eivät ole välttämättä missään aikajärjestyksessä. Pidemmittä puheitta mennään itse otsikon mukaiseen asiaan.\nAuton avaimen kotelo rikkinäisen tilalle:\nMalli toimitettiin valmiina STL-tiedostona ja tulostus Anet A8:lla mustasta Easy PLA-filamentista. Tulostuslankaa meni n. 5 metriä ja aikaa n. 3 tuntia. Epäonnistuneita tulostusyrityksiä oli puolestaan 3.\nTulostusasetukset: kerrospaksuus 0.1mm, 20% täyttö, 1.2mm seinämäpaksuus, top/bottom-paksuus 1.0mm. Lämpötilat 215/55 C.\nJulkaistu 18.9.2019 18.9.2019 Kategoriat yleisetAvainsanat 3D-tulostettu, tulostettu, valmiita kappaleita4 kommenttia artikkeliin Mitä 3D-printterillä voi tehdä?\nKirjoittaja Hutasu.netJulkaistu 30.12.2017 31.12.2017 Kommentoi Filamenttifiltteri\n3D-printtaukseen kun on useamman vuoden ajan jo perehtynyt, niin voi melkein varmasti sanoa, että aina omistamistani tulostimista löytyy jotakin parannettavaa. Printtereitä modataan, muokataan ja parannellaan tulostuslaadun vuoksi. Tämä tarkoittaa siis sitä, että muokkauksien avulla pyritään saamaan tulosteista mahdollisimman tasalaatuisia ja onnistuneita kaikin puolin.\nTällä kertaa halusin parantaa printterin filamentin syöttöä. Syötössä itsessään ei ole ongelmia, ne toimivat niin kuin pitääkin, mutta olen huomannut että tulostusnauhoissa on monesti pölyä tai muuta likaa. Pöly päätyy nauhan pinnalle varsinkin silloin, kun nauha on "ladattu" tulostimeen ja se on alttiina huoneilman epäpuhtauksille. Vaikka kotilabrassa nämä tulostimet ovatkin, ei tämä mikään tekninen puhdastila ole :).lue lisää >>\nJulkaistu 30.12.2017 31.12.2017 Kategoriat yleisetAvainsanat 3D-printteri, 3D-tulostettu, 3d-tulostus, filamentti, filtteri, mod, modaus, muokkaaminen, suodatin, tulostettu, tulostimen, tulostus, työkaluKommentoi Filamenttifiltteri\nAnet A8 printterin modauksia\nKirjoittaja Hutasu.netJulkaistu 24.10.2017 29.10.2017 Kommentoi Anet A8 printterin modauksia\n3D-printtaus on hauska ja mielenkiintoinen harrastus, välillä jopa hyödyllinenkin. Siksipä kaikenlainen tulostimen virittely kuuluu asiaan ja tuntuu ainakin itselleni olevan hieman väistämätön pakko.\nKirjoittelin aiemmin uusimman Anet A8 tulostimeni tulostuspään virittelystä ja jatkan samaa settiä nyt printatuilla osilla, jotka ovat mielestäni parantaneet tulosteiden laatua ja toistettavuutta.\nJulkaistu 24.10.2017 29.10.2017 Kategoriat yleisetAvainsanat 3D, 3d-tulostus, Anet A8, DIY, kokemuksia, mod, muokkaaminen, thingiverse, tulostettuKommentoi Anet A8 printterin modauksia\nSivu 1 Sivu 2 … Sivu 5 Vanhemmat


Israel 1999: Eden - Happy birthday (Yom huledet) - Viisukuppila\nIsrael 1999: Eden - Happy birthday (Yom huledet)\nEden - Happy birthday (Yom huledet)\nViesti Kirjoittaja Aintsu » 27 Maalis 2014, 08:14\nKappale: Happy birthday (Yom huledet)\nSäveltäjä: Moshe Datz, Gabriel Butler, Ya'akov Lamai, Jackie Oved\nSanoittaja: Moshe Datz, Gabriel Butler, Ya'akov Lamai, Jackie Oved\nTänään on syntymäpäiväonnittelujen paikka! Israelilainen poikabändi Eden toivotti hyvää syntymäpäivää koko Euroopalle vuonna 1999. Bändiin kuuluivat Yhdysvalloissa syntyneet veljekset Eddie ja Gabriel Butler sekä Doren Oren ja Rafael Dahan -nimiset nuorukaiset. Butlerit olivat ensimmäiset Israelia edustaneet mustaihoiset artistit.\nPoikakvartetin kappale "Happy birthday" (Yom huledet) esitettiin osittain englanniksi ja hepreaksi. Eräs kappaleen säveltäjistä oli vuonna 1991 itsekin Israelia edustanut Moshe Datz. Hänen kynästään syntyi myös Israelin vuoden 1995 viisu "Amen".\nEden pääsi edustuskeikalle sisäisen valinnan kautta. Eurovision laulukilpailut järjestettiin 29. toukokuuta Jerusalemissa. Iloinen syntymäpäiväralli sai yleisön puolelleen aina 93 pisteen verran. Ne oikeuttivat viidenteen sijaan. Eden pysyi kasassa vielä pari vuotta, mutta bändi hajosi vuonna 2001. Eddie Butler lähti soolouralle ja palasi viisuilemaan vuonna 2006. Sijoitus oli tuolloin huomattavasti heikompi, mutta siitä saatte kuulla joskus toiste.\nRe: Israel 1999: Eden - Happy birthday (Yom huledet)\nViesti Kirjoittaja romualdo » 27 Maalis 2014, 09:23\nai sisäinen valinta...!?, no siltä tämä kyllä kuulostaakin... ei...vaan ihan kiva rallihan tämä, enteili jotenkin upean Viron 2001 esityksen tuloa... tuo biisin loppupuoliskolla oleva välisoitto tässä ehkä parasta, tai olisi jos se olisi tehty sinfonia-orkesterin koko jousiporukalla... mutta tästä se viisujen selvä notkahdus ja järkyttävä alasajo ja lama sitten alkoikin... musiikkityyli myös muuttui niin paljon että voi voi ...\nparastahan tässä on myös noitten tummaäänisten jannujen osuus...tietysti... tv-ohjaaja tai kameramies oli erityisen ihastunut toiseen tummista jannuista... kivoja noi paikalleen unoht.... jääneet kuvakulmat... israel onnistui mitä karmeimmin sössimään vuoden 1996 valinnan (älä hyvä mies enää muistuttele siitä, lat. huom.) sekä 1... nohhhh, ei nimiä, ei vuosia, koetan hillitä itseni... ja tälle noin 2.3 - 2.4 - 3.7 pist. kertosäe on kyl kivan lennokas, melodinen... iloinen styge, älkää vaan kukaan ruvekko vähättelemään = haukkumaan tätä ... Kyseessä on sentäs yksi upeimmista esc-maista ja siis tietysti eräs maailman musikaalisimmista ja muutenkin lahjakkaimmista kansakunnista... (ja sotaisimmista ... luonnollisesti ikävä kyllä - järkyttävää - ... historiako muka velvoittaa... "ensiksi rääkättiin meitä ja nyt me sitten teemme suunnilleen samaa palestiinalaisille!!?) ... kauheeta tätä flunssaa, taitaa olla meikän menoa... !?\nViimeksi muokannut romualdo, 28 Maalis 2014, 18:30. Yhteensä muokattu 3 kertaa.\nViesti Kirjoittaja jee euroviisut » 27 Maalis 2014, 09:25\narttuva syntymäpäiväralli tosiaan, tätä voisi laulaa viisufanin synttäreillä. Sen verran iskevää ja osuvaa on, että kyllä täältä nelonen irtoaa.\nViesti Kirjoittaja Serduchka » 27 Maalis 2014, 15:20\nMelko kiva biisi.\nViesti Kirjoittaja Valkealalainen » 27 Maalis 2014, 15:49\nAika epämiellyttävä turhake.\nViesti Kirjoittaja AntSa » 27 Maalis 2014, 16:51\nEi sitä parhainta Israelia, minusta. Yhdentekevä vaikutelma, tosin solistit ovat osaavia. Annetaan aurinkoisen päivän kunniaksi heikohko KOLMONEN.\nViesti Kirjoittaja klaus-12 » 27 Maalis 2014, 18:10\nMukava, mukaansa tempaava laulu\nViesti Kirjoittaja Leo » 27 Maalis 2014, 19:51\n"Hyvää syntymäpäivää, sinulle rakkain, hyvää syntymäpäivää - toi-vo-tan...."\nMenoa ja vauhtia oli osin sekavassa koreografiassa enemmän kuin biisi itsessään antoi aihetta. Välillä lavalta kuului pelkkää melodiaa, taustat häipyivät jonnekin. Laulajilla oli oudon kivettyneet ilmeet . Peräti viidennessä tilassa oli kyllä kotikenttälisää. Aikoinaan pidin enemmänkin, mutta nyt ei kyllä iskenyt. Tähditys pyöristyy ylöspäin heikkoon kolmoseen.\nViesti Kirjoittaja akuankka13 » 28 Maalis 2014, 23:23\nMelkoinen humpute, mutta kyllä tätä ihan mielellään kuuntelee. Kolme tähteä.\nViesti Kirjoittaja Leonardo » 30 Maalis 2014, 11:05\nTämä kuuluu sarjaan tyhjänpäiväiset rallatukset, jotka alkavat loppua kohti ärsyttää, kun mitään uutta ei tapahdu. Kovin viisu- ja israelilaiskliseisesti oli tämän koreografia rakennettu käsi- ja jalkaliikkeiden varaan, lisäksi kappaleen kaksikielisyys toimi harvinaisen huonosti. Rasittava kappale.\nViesti Kirjoittaja WildDance » 01 Huhti 2014, 12:22\nTodella tylsä ja mitäänsanomaton kappale.\nViesti Kirjoittaja TomppaJr » 12 Heinä 2014, 18:41\nTakuulla viisuhistorian jankkaavin kappale. Ihan kiva höpsötys silti, nelonen irtoaa!\nViesti Kirjoittaja Viiksivallu » 03 Tammi 2016, 13:41\nViisuhistorian suurimpia turhanpäiväisyyksiä.


Oman maan mansikoista – Anna Haverinen\nOman maan mansikoista\nPosted on 2012-02-16 2015-01-08 by Anna\nOlli Löytty kirjoitti eilen 15. helmikuuta (sopivasti syntymäpäiväni ratoksi) loistavan tekstin Kotimaisten kielten keskuksen blogiin aiheesta “Miksi en saa aikaiseksi ainuttakaan kansainvälistä artikkelia?” Teksti on enemmän kuin ajankohtainen itselleni, joka taistelen eipäs-juupas -tekeleen ensimmäisten lukujen kimpussa.\n“En osaa ajatella vieraalla kielellä. Ajatteleminen on tutkijan tärkein tehtävä, ja koska kirjoittaminen on minulle ajattelun ulkoistettu muoto, vieraalla kielellä kirjoittaminen tekee ajattelemisestani kömpelöä. Vieraan kielen rajat ovat äidinkielen rajoja ahtaammat.”\nEn voisi olla tällä hetkellä enempää samaa mieltä. Olen viimeiset pari kuukautta taistellut väitöskirjani kielen parissa, sillä päätimme vuosi sitten toukokuussa pääohjaajani Jaakko Suomisen kanssa, että vaihdamme suomen kielen kansainvälisempään englannin kieleen. Tutkimukselleni on ollut (yllätyksekseni!) paljon sekä kotimaista että ulkomaista kysyntää, sillä virtuaalisuremisesta ei ole vielä tehty monografian kaltaista laajempaa tutkimusta. Tutkimusartikkeleita toki ja aihetta on sivuttu useissa internetiä tutkivissa teoksissa, mutta laajempaa otosta kaipaillaan ilmeisesti vielä.\nAloittelevana tutkijana haluan luonnollisesti juuri sitä “menestystä ja mammonaa”, mitä on äärimmäisen vaikea tällä alalla saavuttaa. Miksi ihmeessä tekisin kaiken tämän työn – tutkimuksen, kenttätyön, verkostoitumisen – jos en tahtoisi olla “joku joskus jossakin”? Siksi siis minun(kin) täytyisi tarjota panostani kansainvälisillä akateemisilla markkinoilla ja tuoda tutkimukseni globaaliin tiedepöytään naposteltavaksi.\n“Monissa tieteellisissä aikakauslehdissä artikkeleilta edellytetään rakenteellista puhdasoppisuutta; vertaislukijoiden kommentit pakottavat tekstit tasalaatuiseksi metritavaraksi. Koska refereet eivät kiinnitä huomiota niinkään ajatusten omaperäisyyteen tai kysymyksenasettelun ajankohtaisuuteen vaan juuri rakenteellisiin muotovaatimuksiin, uudenlaisia näkemyksiä ja avauksia sisältävät käsikirjoitukset eivät pääse julkisuuteen.”\nEnsimmäinen kv-artikkelini hylättiin viime syksynä juuri Löytyn kuvailemien rakenneseikkojen vuoksi. Tarjoamani käsikirjoitus ei ollut toimituskunnan mielestä rakenteellisesti tutkimusartikkeli, vaikka yritin työstää tekstiä toimituskunnan antamien (muutamien päivien) aikarajoissa. Olin myöskin etukäteen selvittänyt ko. lehden mahdollista lukijakuntaa ja päätellyt lehden tarjoavan enemmän ammattiyhteisölle suuntautuneita tekstejä, kuin akateemisia tutkimuksia. Oma tekstini ei kuitenkaan ollut tarpeeksi “akateeminen”. Myönnän auliisti, että helmasyntinäni usein on lukijakunnan yliarvioiminen enkä osaa selittää näkemyksiäni usein tarpeeksi tyhjentävästi, vaan oletan liikaa.\nVarsinkin vieraalla kielellä.\nOlen aina ollut hyvin tarkka kielestä. (Se ei kuitenkaan tarkoita, että olisin valtavan hyvä kieliopillisissa seikoissa.) Suurpiirteisestä asenteestani ja Oulun murretta viljelevästä sanastostani tätä olisi ehkä vaikea päätellä, mutta kieli on aina ollut lähellä sydäntäni. Olen aina kirjoittanut paljon, lapsesta saakka, ja halunnut tuoda teksteilläni monipuolisia ja moniulotteisia mieli- ja kielikuvia, joita Löytyn sanoin voisi “maistella”. Kaunis, rikas ja vivahteikas suomen kieli ei kuitenkaan usein tarjoa niitä ilmaisuja, joita englannin kieli mahdollistaa. Tutkimusaineistoni on sekä suomeksi että englanniksi, jolloin koen jatkuvana ongelmana Sofia Coppolankin elokuvaksi lanseeraamaan ilmiön “lost in translation”.\nKirjoitusprosessin keskellä kamppailen myös sen tosiasian kanssa, että valitsemani kieli vie todennäköisesti jonkin verran huomiota myös itse tutkimukselta. Suomen kielellä minulla olisi hyvä mahdollisuus saada aikaiseksi myös kielellisesti monipuolinen väitöskirja, mutta vain suomenkielisille markkinoille. Englannin kielellä taas yleisöni laajenee kansainväliseksi, mutta joudun tekemään kompromisseja juuri tekstini vivahteikkuudesta.\nPääsenkö siis johonkin ratkaisuun? En. Cross your fingers and hope for the best.\nNext Post “Tee oma muistomerkkisi!”\n2 thoughts on “Oman maan mansikoista”\nLöytty puhui (kirjoitti) asiaa. Itse olen törmännyt tähän vieraalla kielellä kirjoittamisen tuskaan erityisesti suomenkielisen aineiston kääntämisen vaikeudessa. Muistelukerronnan kaikkia sävyjä vain ei ole mahdollista kääntää, sillä ne aukeavat vain samassa kielellisessä ympäristössä kasvaneelle ja kielen tuntevalle. Tuntuu aina, että menetän aineistoni persoonalliset sävyt, ja käännös voisi olla “mitä tahansa mistä tahansa”.\nKuitenkin on myös niin, että tutkimus kulkee eteenpäin, jos sen tuloksia saa vietyä muuallekin kuin suomenkieliselle alueelle. Siksi kielellinen rajoittuneisuus pitänee vaan hyväksyä, vaikkakin syvään huokaisten. En ole kirjoittanut yhtään kv-referee artikkelia enkä varmaan kirjoitakaan, sillä juuri tuo vieraalla kielellä ajattelemisen vaikeus tekee siitä turhan työlästä tässä elämänvaiheessani ja lisäksi olen _todella_ huono kirjoittamaan englantia. Kielikysymys koskee kuitenkin myös konferenssiesitelmiä, joissa mielellään käyttäisin aineistoani ja kuvailisin sen avulla analyysini eri vaiheita.\nMietin Löytyn tekstiä lukiessani, että vaikka omat fiilikset ovat pitkälti samoja, ei asia kuitenkaan ehkä ole ihan näin mustavalkoinen. Tiedän nimittäin, että on mahdollista kirjoittaa hyvä tieteellinen artikkeli. Olen lukenut sellaisia tai ainakin kuullut että sellaisia on. Ihan noissa Löytyn luettelemissa puitteissa ja samalla tylsällä rakenteella. Joku niitä siis osaa tehdä. En tosin tiedä, onko kyseessä sitten kuitenkin akateemisen maailman legenda: että joku jossain joskus on kirjoittanut innostavan ja inspiroivan ja tiedettä eteenpäin vievän artikkelin juurikin noilla rakenteellisilla reunaehdoilla. 🙂\n2012-02-16 at 11:13\nSepä se. Tiivistäminen ja kiteyttäminen (kiinnostavasti) on taitolaji jo pelkästään suomeksi, kun olisi (ah!) niin ihanaa vain rönsyillä ja (mieli)kuvailla. Ongelmia aiheuttaa myös eri tieteenalojen ja julkaisujen erilaiset kriteerit. Toisilla muotti on pyöreä, toisilla neliskanttinen, ja lopulta kun tutkija(raasu) luulee osaavansa edes yhden formaatin, pitäisi yrittää opetella toista. Sen vuoksi kai pitäisikin yrittää järkeistää omaa toimintaa ja kirjoittamista jo nyt varhaisessa vaiheessa kysyen mitkä ovat omat akateemiset tavoitteet? Aionko ulkomaille? Kannattaako minun tarjota työtäni kansainvälisille markkinoille? Monesti vastaus onkin ei, vaikka paineet tällä hetkellä tutkijoille ovat päinvastaiset. Verkostoidu. Kansainvälisty. Puhu seitsemäätoista kieltä sujuvasti. Käy tutkijavaihdoissa kerran vuodessa. Ole loistava ja inspiroiva opettaja. Lojaali kollega. Tuottelias työntekijä.


Kuinka hyödyntää sosiaalista mediaa musiikin markkinoimisessa? - Rytmimanuaali\nSosiaalinen media on nostanut musiikkivideot uuteen arvoon. Robinin, Sini Sabotagen ja SMC Lähiörottien YouTube-videoista nousseet viraali-ilmiöt ovat esimerkkejä siitä, miten sosiaalinen media voi parhaimmillaan olla radiosoittoakin tehokkaampi väline saada uusi artisti nopeasti laajan yleisön tietoisuuteen.\nSosiaalisessa mediassa pätee aiemmin mainittu Pekka Ruuskan kiuasvertaus. Ellei sisältö ole itsessään kiinnostavaa, siitä ei voi synnyttää ilmiötä pumppaamalla verkkoon markkinointirahaa tai ostamalla klikkauksia. Ensimmäisen polven viraliteetin saa liikkeelle sillä, että ystävät ja fanit jakavat linkkiä eteenpäin. Todelliset viraali-ilmiöt syntyvät kuitenkin seuraavien polvien viraliteetista: jos sisältö on tarpeeksi kiinnostavaa, sitä jaetaan eteenpäin myös toisen, kolmannen, neljännen jne. kerran ja yleisömäärä räjähtää eksponentiaalisesti.\nYlipäätään sosiaalisessa mediassa huutaminen ei auta mitään, ellei siihen saa interaktiivista vastakaikua. Spämmääminen ja keskustelufoorumien tukottaminen tekee artistin tai yhtyeen maineelle pelkästään hallaa. Kannattaa myös opetella sosiaalisen median säännöt, jotka elävät koko ajan: esimerkiksi Facebookissa on ollut aiemmin kiellettyä järjestää kilpailuja, joissa sivun, kuvan tai linkin kohdalla like-painiketta klikanneiden kesken arvotaan palkintoja.\nDJ Orion kertoo sosiaalisen median käytöstä promootiotyökaluna.\nTärkeää ei ole seuraajien määrä vaan fanisuhteen syvyys. Sosiaalisen median ideana on saada ihmiset aktivoitumaan: kommentoimaan, keskustelemaan, jakamaan sitaatteja ja linkkejä.\n”Tämä voi kuulostaa itsestään selvältä, mutta esimerkiksi bändistä kirjoitettujen juttujen linkittäminen sosiaalisessa mediassa palvelee sekä bändiä että jutut julkaissutta mediaa. Mitä aktiivisempi bändi on sosiaalisessa mediassa, sitä enemmän jutut saavat klikkauksia ja sitä kiinnostavampi bändi on jatkossa myös median silmissä”, sanoo toimittaja Janne Flinkkilä.\nFanien aktiivisuus artistin ympärillä sosiaalisessa mediassa on tärkeä mittari myös musiikkialan toimijoille. Kun artistin fanikannan kokoa ei voi enää mitata pelkällä levymyynnillä, esimerkiksi klubi- ja festivaalipromoottorit mittaavat artistin suosiota katsomalla, millaisia ilmiöitä sen ympärille on Facebookissa, YouTubessa ym. syntynyt. Jälleen kerran pelkkä Facebook-fanien tai YouTube-katselukertojen määrä ei merkitse mitään, ellei se heijastu aitona aktiviteettina: peukkuina, kommentteina ja niin edelleen.\nSosiaalisen median palvelujen päivittämiseen ja keskustelufoorumeille kirjoitteluun saa uhrattua loputtomasti aikaa. Siksi voi olla syytä pysähtyä miettimään, kannattaako aloittelevan yhtyeen satsata enemmän nokkelien Twitter-päivitysten keksimiseen tai Instagram-kuvien räpsimiseen kuin biisien sanoitusten hiomiseen. Eikä pelkkä Facebookin event-kutsujen klikkailu edelleenkään korvaa keikkajulisteiden levittämistä kaupungille.\nProPromotion Oy:n Taija Holm sanoo, että sosiaalinen media ei ole vain hiekkalaatikko, jossa leikitään. Kaiken sinne satsatun ajan pitäisi tähdätä yleisön laajentamiseen ja fanisuhteen syventämiseen sekä keikkalippujen ja levyjen myynnin edistämiseen.\n”Käyttäkää kaikki mahdollisuudet hyväksi. Jos promoatte uutta levyä, laittakaa Facebookiin Spotify-linkkejä. Jos teille on tulossa kiertue, pyytäkää lipunmyyntitoimistolta sivullenne painike, josta voi tilata ennakkolippuja.”\nHolm muistuttaa myös, että sosiaalisessa mediassakin kannattaa hakea yhteistyökumppaneita.\n”Moni tuotemerkki hakee näkyvyyttä rockbisneksessä. Sitä kautta esimerkiksi kilpailuihin voi saada palkinnoksi muutakin kuin levyjä. Sekin voi olla yksi tapa herättää kiinnostusta.”\nMyös sosiaalisessa mediassa kaikki lähtee siitä, että viestintä tukee artistin tarinaa. Kauko Röyhkän provosoivat Facebook-päivitykset vahvistavat artistin mielipiteitä jakavaa persoonaa. Anssi Kelan Peukkulyseo- ja Hevitalkoot-videot toivat esille humoristisen puolen aiemmin hieman tosikkomaisesta maineesta kärsineestä artistista. Jälleen kerran sama ohje: mieti, mitä ja kelle haluat sanoa ja toteuta viestintäsi sosiaalisessa mediassa sen mukaan.\nSosiaalisen median kymmenen käskyä\nJuho Koikkalainen (Digital Manager, Universal Music)\n1. Ole läsnä palveluissa, joissa potentiaalinen yleisö on jo valmiiksi. Tärkeimpiä ovat tällä hetkellä Facebook, YouTube, Twitter, Instagram ja SoundCloud. Näiden lisäksi on liuta muita palveluja, kuten Bandcamp, SongKick, BandsInTown jne.\n2. Kaikissa palveluissa ei ole pakko olla, jos niissä ei ehdi olla täysillä mukana. Jos haluat maksimoida läsnäolon, hyödynnä aggregaattipalveluja. Esimerkiksi Artistdata.comin kautta saa synkattua keikkatiedot lukuisiin palveluihin yhdellä kertaa.\n3. Tee työnjako eri palvelujen välillä tai keskitä sosiaalisen median vastuu yhdelle bändin jäsenelle. Kumpi vain tuntuu luontevammalta. Selkeä vastuutus on tärkeää, jotta asiat hoituvat.\n4. Päätä sopiva ”tone of voice” ja yritä pitää siitä kiinni, jotta viestintä on yhdenmukaista. Mieti, mihin sävyyn ja millä tyylillä faneille viestitään ja tuo viestinnässä esiin bändin omaa luonnetta. Huolehdi myös oikeinkirjoituksesta.\n5. Muista viestiä käyttämiesi sosiaalisen median palveluiden alustojen osoitteet myös kirjallisissa materiaaleissa, kuten keikkajulisteissa, flyereissa ja levynkansissa. Älä unohda ristiinlinkkauksia esimerkiksi YouTube-videoista Facebookiin.\n6. Arvosta yleisöäsi ja tarjoa heille sisältöä, joka heitä kiinnostaa. Tarjoa vastinetta fanitukselle. Esimerkiksi ”behind the scenes” -materiaali studiosta, keikkapaikan bäkkäriltä tai tien päältä tuo lisää syvyyttä bändin ja fanin suhteeseen. Päästä myös fanit osallistumaan ja vaikuttamaan erilaisissa kilpailuissa ja äänestyksissä.\n7. Löydä luonteva päivitysfrekvenssi. Älä tuota sisältöä vain sisällöntuottamisen vuoksi. Toisaalta liian harvaan tuotettu sisältö saa bändin hukkumaan aktiivisempien joukkoon.\n8. Testaa pienillä summilla Facebook- ja YouTube-mainontaa. YouTube on pullollaan opetusvideoita aiheesta.\n9. Älä kuitenkaan osta faneja, katselukertoja tms. niitä tarjoavista palveluista. Et tee mitään tuhansilla intialaisilla faneilla tai katselukerroilla, jotka ovat tulleet muualta kuin potentiaalisen kohderyhmän keskuudesta.\n10. Älä jätä promootiota vain sosiaalisen median varaan. Keikkajulisteet, flyerit, fyysisten arvostelukappaleiden lähettäminen medialle jne. ovat yhä tärkeitä.