Miksi vaihtaisin maalämpöön? - Maalämpöpumput Hämeenlinna, Hattula, Hauho | Lämpöeko\nInvestointi, joka kannattaa välittömästi!\nMaalämpöpumpun avulla voit alentaa lämmityskustannuksia jopa 80 %.\nSäästöjen lisäksi saat kiinteistöllesi lisäarvoa, kun investoit maalämpöpumppuun.\nMaalämpöjärjestelmä on energiatehokas ja ympäristöystävällinen.\nMaalämpöpumppu on myös erittäin helppo vaihtoehto. Toisin kuin esim. puu-, pelletti- tai öljylämmitys.\nLämpöpumppu ei tarvitse polttoainelisäystä.\nLämpö kerätään luonnosta, eikä käytön seurauksena savupiipusta pääse ilmaan haitallisia aineita.\nEnergiatehokkuudesta yksi esimerkki on matalaenergiakiertovesipumput ja uusi inverter tekniikka.\nNämä vähentävät merkittävästi sähkönkulutusta verrattuna aikaisemmin käytettyihin kiertovesipumppuihin ja on/off kompressoritekniikkaan.\nSamalla lämmityskustannukset pienenee.\nKoska jokainen kohde, pieni tai suuri, on yksilöllinen, käy edustajamme aina paikan päällä katsomassa kohteen tilat ja olemassa olevan lämmitysjärjestelmän sekä selvittää kohteen lämmityksen ja käyttöveden tarpeen.\nTämän jälkeen kohteesta tehdään mitoitus- ja säästölaskelmat.\nLaskemissa oleellinen tieto on vanhan kohteen todellinen vuosikulutus. Jos ei vuosikulutus ole tiedossa, niin mitoitus tehdään talon iän, lämmitettävän tilavuuden, tehtyjen perusparannusten ja asukkaiden lukumäärän mukaan.\nMitoitus- ja säästölaskelmilla on tarkoitus löytää jokaiseen kohteeseen paras mahdollinen lämmitysratkaisu.\nMaalämpöpumpun asennus on nopeaa ja vaivatonta ja siksi sen voi tehdä myös talvella.\nTarkempia tietoja niin pumpuista kuin kaikesta muustakin asiaan liittyvästä saat lämmitysasiantuntijaltamme. kts. yhteystiedot.\nMiksi enää mietit – vaihda maalämpöön – vaihtamalla paranee!


Valmistaudu tapaamiseen! - LeadCloud\nMe LeadCloudilla toimitamme perinteisen kontaktidatan lisäksi myös muita työkaluja myynnin avuksi. Yrityskohderyhmäpalvelun avulla saat käyttöösi yli 470 000:n päättäjän yhteystiedot. Lisäksi pääset muun muassa hyödyntämään 430 000:n aktiivisen yrityksen tunnusluku- sekä toimialatietoja, joiden avulla voit tehostaa myyntiä entisestään. Ole rohkeasti yhteydessä, jos olet uusi tekijä, vanha konkari tai haluat muuten vaan tehostaa myyntityötäsi! Etsitään paras ratkaisu juuri sinulle.


Luterilaisuus ja minä |\nLuterilaisuus ja minä\n31.10.1517 Martti Luther paukutti teesinsä Wittenbergin kirkon oveen, ja tämä mullistava tempaus aloitti reformaation, joka vavisutti koko Euroopan keskiaikaista järjestystä. ”Tässä seison enkä muuta voi!”\nVaikka historioitsijat eivät nykyään näe teesien julkaisemista yhtä dramaattisessa valossa ja esittämäni kuuluisa Luther-sitaattikaan ei ilmeisesti ole peräisin reformaattorin suusta, reformaation on kuitenkin perinteisesti katsottu alkaneen teesien naulaamisesta, mikä tarkoittaa, että huomenna reformaation alkamisesta on kulunut tasan 500 vuotta!\nLiityin katoliseen kirkkoon toukokuussa 2014. Sitä ennen olin jo uskonut Kristukseen Jumalan Poikana ja Vapahtajana noin yhdeksän vuotta. Uskoni oli herännyt Suomen evankelis-luterilaisen kirkon rippileirillä, ja tähän kirkkoon kuuluvassa Raahen seurakunnassa tutustuin kristinuskon sanomaan sekä olin seurakuntanuorena.\nOlen siis alun perin omaksunut kristinuskon sen luterilaisessa muodossa ja luterilaisin korostuksin. Vaikka koinkin Pyhän Hengen tahtovan minun liittyvän katoliseen kirkkoon, suhtautumistani Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon ja luterilaisuuteen ei määritä vastakkainasettelu tai voimakas irtiotto vanhasta perinteestä, vaan syvä arvostus ja kiitollisuus kaikesta, mitä olen siltä saanut.\nMinulla on paljon luterilaisia ystäviä, joista osaan olen tutustunut Raahen seurakunnan raamattupiireissä, ripareilla ja muissa tapahtumissa. Käyn usein paikallisen papin kanssa kahvilla vieraillessani entisessä kotikaupungissani. Nämä seikat eivät ole kuitenkaan ainoita tekijöitä, jotka saavat minut suhtautumaan positiivisesti luterilaiseen taustaani, vaan koen että itse luterilaisuus, jonka piirissä kasvoin kristityksi, elää minussa joidenkin korostusten ja lähestymistapojen muodossa edelleen.\nTässä artikkelissa tahdon reformaation 500-juhlavuoden kunniaksi reflektoida suhdettani luterilaisuuteen. Vaikka olenkin vakuuttunut siitä, että Kristuksen kirkko on ja pysyy (subsistit in) katolisessa kirkossa, jonka piispat ovat yhteydessä Pietarin seuraajaan, koen että myös luterilainen kirkko kantaa hyvää hedelmää ja vie ihmisiä lähemmäksi Kristusta painotuksellaan Jumalan anteeksiannosta ja laupeudesta syntistä ihmistä kohtaan.\nPositiivisesta ja kunnioittavasta suhtautumisestani huolimatta minun täytyy rehellisesti sanoa tämä: Luther on ollut minulle aina vaikea ja ristiriitaisia tunteita herättävä hahmo. Vaikka luterilaisena ajattelin tietysti hänen olleen oikeassa koskien vanhurskauttamista ja Raamattua kristillisen uskon ainoana auktoriteettina, aloin suhtautua jo melko varhain kriittisesti joihinkin hänen piirteisiinsä.\nVaikka Luther osasi puhua kauniisti, hänen suustaan (ja kynästään) tuli myös uskomattomia törkeyksiä, jotka ovat toisinaan lähinnä pissa-kakka-tasoisia. Vielä enemmän minua on vaivannut se, että kun jotkut luterilaiset lukevat tai kuulevat näitä ”Ukko-Lutherin” lohkaisuja, he höhöttelevät keskenään, kuinka äijä hän oli, vaikka samanlaiset heitot olisivat jonkun muun suusta kuultuina äärimmäisen pöyristyttäviä tai vähintäänkin naurettavan typeriä.\nTämä ei tietenkään tarkoita, että suhtautuisin Lutheriin yksinomaan negatiivisesti. Pidän häntä vilpittömänä kristittynä, joka koki toimivansa pakon edessä oikeaksi näkemällään tavalla. Kirkon hajoaminen ei ollut yksin Lutherin syy, vaan vikaa oli suuresti myös tuon ajan kirkollisessa hallinnossa, jonka suhtautumistapa oli yhtä epädiplomaattinen kuin Lutherinkin.\nEntäpä sitten ne luterilaiset ”korostukset ja lähestymistavat”, jotka mainitsin? Heti kärkeen täytyy sanoa, että mielestäni katolinen ja luterilainen vanhurskauttamisoppi eivät ole käsitteellisellä tasolla olevista eroistaan huolimatta perimmiltään ristiriidassa keskenään. (Olen käsitellyt aihetta tarkemmin tässä artikkelissa.)\nKorostusten ja lähestymistapojen tasolla sanoisin kuitenkin, että luterilainen korostus, jonka mukaan ihminen on syntisenä koko ajan pelkän Jumalan armollisuuden ja anteeksiannon kannattelema ja että hän ei voi omilla hyvillä teoillaan lainkaan lisätä Jumalan armahtavaa suosiollisuutta itseään kohtaan, on hyvä ja tarpeellinen.\nKatolilaisena uskon, että vanhurskautettu on todella vanhurskas ja että hän voi kasvaa vanhurskaudessa, mutta tässä ajassa meidän ja Jumalan pyhyyden välillä on ylitsepääsemätön kuilu. Vaikka ihminen olisi päässyt kuinka pitkälle pyhityksessä, hänessä on koko tämän maallisen elämän ajan taipumus pahaan, eikä hän voi koskaan päästä siihen pisteeseen, etteikö voisi pyhittyä vielä lisää tai ettei tekisi mitään syntiä.\nTämän vuoksi ihminen voi viime kädessä olla Jumalan pyhyyden edessä ainoastaan turvautuen hänen armahtavaisuuteensa, joka on saanut täydellisimmän ilmauksensa Kristuksen ristinuhrissa.\nVanhurskaus ja luottamus\nLuther ja 95 teesiä. Ferdinand Pauwelsin (1830-1904) maalaus\nToinen mielestäni säilyttämisen arvoinen luterilainen korostus on vanhurskauden ymmärtäminen luottamuksena Jeesuksen sovitustyön riittävyyteen myös omalla kohdallaan. Kristus on kuollut myös minun puolestani ja tällä perusteella saan uskoa syntini anteeksi, olenpa sitten kuinka epäonnistunut tahansa.\nKoska luterilaiset opettavat, että vanhurskaus tulee ”yksin uskosta”, katolinen osapuoli on reformaatiosta lähtien nähnyt tarpeelliseksi korostaa tekojen merkitystä uskon rinnalla. Väitän kuitenkin, että varsinkin nykyään tämä korostus on suureksi osaksi tarpeeton ja antaa vaikutelman suuremmista opillisista eroista katolisen ja luterilaisen kannan välillä kuin niiden välillä todellisuudessa onkaan.\nLuterilaiset eivät nimittäin ajattele, että kristitty voi elää miten moraalittomasti tahansa ja pelastua, kunhan vain uskoo, vaan heille pyhitys on vanhurskauttamisen välttämätön seuraus. Näin ollen katolisen ja luterilaisen opin välillä on hyvin vähän, jos ollenkaan, käytännön eroa.\nTietenkin kirkon on hyvä opettaa, että kristityn kuuluu noudattaa käskyjä ja että tällä on vaikutusta hänen pelastuksensa kannalta. Mielestäni voitaisiin kuitenkin korostaa vielä enemmän, että kristityn elämän keskiössä eivät ole velvollisuudet tai käskyt vaan luottamus Jumalan armoon ja Kristuksen sovitustyöhön, joka mahdollistaa ja saa aikaan sen, että kristitty tahtoo käydä kirkossa, rukoilla ja noudattaa elämässään Jumalan tahtoa.\nNähdäkseni tämä luterilainen korostus lain ja evankeliumin välisestä erotuksesta on vaikuttanut siihen, että olen myös katolilaisena suhtautunut ”terveellisen rennosti” kirkon säädöksiin liittyen esimerkiksi sunnuntaivelvollisuuteen: vaikka Jumala tahtookin meidän käyvän joka viikko messussa, hänen tahtonsa tuskin on, että meidän uskonelämämme muuttuu ankaraksi stressaamiseksi kirkon säädösten pilkuntarkasta noudattamisesta. Jos olet päättänyt olla taittamatta puolen tunnin pyörämatkaa vaakasuuntaisessa vesisateessa kiukuttelevan lapsen kanssa, jonka kanssa lähtö on jo valmiiksi viivästynyt, on tuskin hedelmällistä viettää seuraava viikko miettien, että oliko minulla nyt tarpeeksi hyvä syy jäädä pois messusta.\nToki meidän tulee tutkiskella omaatuntoamme, mutta kuolemansynti on teko, jossa tietoisesti käännämme selkämme Jumalalle ja hänen tahdolleen. Tällainen synti on meidän henkilökohtainen ratkaisumme, eikä sitä tehdä vahingossa. Tällä kaikella yritän sanoa, että meidän tulee varoa näkemästä kristityn elämää sääntökokoelmana, jota meidän pitää noudattaa pelastuaksemme, vaan pistää toivomme Kristuksen ristinuhriin ja uskoa, että meillä on hänen tähtensä rauha Jumalan kanssa. On hyvä muistaa, että Jumalan tahto tai kirkon käskyt eivät ole meille koe, jonka läpäisemällä voimme ansaita pelastuksen, vaan olemme Kristuksessa jo pelastettuja, ja häneen uskomalla ja hänen armossaan vaeltamalla pysymme tässä pelastuksessa.\nLopuksi tahdon tähdentää, että en ajattele edellä mainitsemieni hyvien asioiden puuttuvan katolisesta kirkosta. Kyse on korostuksista, ja edellä mainitsemani painotukset ovat reformaatiosta lähtien kuuluneet luterilaisuuden ytimeen.\nOlen vakaasti katolilainen, mutta olen silti kiitollinen luterilaiselle kirkolle kaikesta, mitä olen siltä saanut. Olen iloinen siitä, että se pitää sanomansa keskiössä julistuksen Jumalan armosta ja anteeksiannosta. Omasta puolestani toivon ja rukoilen, että katolinen kirkko ja luterilaiset voisivat edistyä ykseyden tiellä ja että luterilaisuus omine painotuksineen voisi jonain päivänä olla täydessä yhteydessä katolisen kirkon kanssa.\nPosted in Artikkelit and tagged luterilaisuus, Luther, reformaation merkkivuosi, vanhurskauttaminen on 30.10.2017 by Eetu Manninen. 1 kommentti\n← Voiko protestantti uskoa kiirastuleen?\nKasvavaa yhteyttä – mutta kenen kanssa? →\nOlen kääntynyt katolisuuteen jo 35 vuotta sitten, ja silloin ajattelin varsin samalla tavalla kuin kirjoittaja. Minulla on uskovia ystäviä, esim. kummitätini, papin leski, joiden uskoa suuresti arvostan ja hiukan kadehdinkin. Viime vuosina Suomen kirkon uskontulkinnat ovat kuitenkin ohjanneet minua poispäin siitä. Minun ei ole tarvinnut katua ratkaisuani.


Mutta mistä flow-tilassa on kysymys?\nFlow-käsitteen lanseerannut amerikanunkarilainen psykologian professori Mihaly Csikszentmihalyi esittää, että flow-tilaan pääsylle on olemassa neljä ennakkoehtoa. Ensinnäkin, käsillä olevasta tehtävästä täytyy saada selvää ja tarkkarajaista palautetta. Toisin sanoen, sinun täytyy tietää, milloin tehtävä on valmis – ja milloin se on onnistunut. Toiseksi, tehtävään täytyy pystyä keskittymään täysin. Flow-tilalle tyypillistä on niin täydellinen uppoutuminen, että jopa käsitys itsestä tai ajan kulusta katoaa.\nKolmanneksi, tehtävän täytyy olla jollakin tavalla merkityksellinen. Tehtävän täytyy siis palkita itsessään, tai liittyä johonkin suurempaan päämäärään. Ja neljänneksi, tehtävää tehtäessä sen vaativuuden ja tekijän taitojen tulee olla tasapainossa. Toisin sanoen, tehtävä ei saa olla turhauttavan vaikea, mutta ei tylsistyttävän helppokaan.\nFlow-tilassa on ensi sijassa kysymys toiminnasta: siitä, miten saat tekemisesi järjestettyä optimaalisesti. Vaikka flow-tilan yhteydessä onkin tutkittu useimmiten huippusuorituksia esimerkiksi urheilussa tai musiikissa, on oman hyvinvointimme kannalta keskeistä ennen kaikkea arki-flow: miten pystymme sovittamaan oman toimintamme Csikszentmihalyin linjaamiin puitteisiin.\nSeuraavassa esittelen tarkemmin flow-kokemuksen tukipilarit ja linjaan menetelmiä, joilla flow-tilaa voi edistää.\nTehtävästä tulee saada konkreettista palautetta\nFlow-kokemuksen ensimmäinen kriteeri on tehtävästä saatava tarkkarajainen palaute. Useilla työpaikoilla kuulee, että keskeisin työhyvinvointia jarruttava seikka on palautteen puute tai sen epämääräisyys. Tehtäväkenttä tulisikin rakentaa niin esimiesten kuin työntekijöidenkin toimesta niin, että tiedämme konkreettisesti, mitä kulloinkin tulee tehdä – sekä tiedämme, milloin työ on valmistunut onnistuneesti.\nYksinkertaisimmillaan tehtäväkenttää voi hallita ihan itsekin hyödyntämällä esimerkiksi erilaisia tehtävälistoja. Tässä keskeistä on kuitenkin muistaa pilkkoa hoidettavat asiat konkreettisiin toimiin. Jos tehtävälistalla lukee ”kirjoita sähköposti” ja ”tee tilinpäätös”, ei ole epäselvää, kumpaan tehtävään tulee tartuttua. ”Tee tilinpäätös” ei ole itse asiassa konkreettinen tehtävä, vaan tavoite: jotain, mikä seuraa sarjasta konkreettisia tehtäviä, kuten Excel-taulukoiden täyttämisiä ja taselaskelmien läpi käyntejä.\nTehtävät kannattaa siis pilkkoa konkreettisiin osiin. Henry Ford onkin osuvasti sanonut, ettei mikään tehtävä ole erityisen vaikea, kunhan sen pilkkoo riittävän pieniin osiin.\nTehtävään täytyy pystyä keskittymään täysin\nFlow-kokemuksen elinehto on kyky keskittyä käsillä olevaan asiaan. Tämä on nykypäivän datasumussa helpommin sanottu kuin tehty. Kännykät pirisevät, sähköposti sanoo tämän tästä plim ja avokonttorissa kuukkelehtivat kollegat varastavat huomion kerran kymmenessä minuutissa. Lisäksi pirstaloitunut tehtäväkenttä kuormittaa myös aivotoimintaa: ihminen kykenee kerrallaan käsittelemään vain neljästä seitsemään asiaa tietoisesti.\nKeskittymistä voi edesauttaa ensinnäkin välttämällä moniajoa. Tutkimukset osoittavat kiistatta, että moniajoon perustuva työ on huomattavasti tehottomampaa kuin yhteen asiaan kerrallaan keskittyminen. Ensi askel kohti keskittynyttä flow’ta onkin pyrkiä välttämään mahdollisuuksien mukaan moniajotyöskentelyä ja tehdä yksi asia kerrallaan.\nToisekseen, keskittymistä edesauttaa myös oman työpisteen siivoaminen häiriötekijöistä. Työpisteen ja tietokoneen työpöydät kannattaa putsata kaikesta, mitä ei ole aivan välttämätöntä pitää esillä. Keskittymistä vaativassa työssä sähköposti kannattaa sulkea ja kännykkä laittaa äänettömälle. Jos mahdollista, sulje työhuoneen ovi ja ikkunat.\nKolmanneksi, oman mielen muistutuksetkin on mahdollista saada kuriin kirjoittamalla kaikki hoidettavat tehtävät ylös. Tähän voit käyttää jotakin tehokasta tehtävänhallintajärjestelmää, kuten David Allenin GTD-menetelmää tai Filosofian Akatemian ajattelunhallintaa. Kun käytät päivittäin tehtävänhallintajärjestelmää, vähenevät mielen omat keskeytykset merkittävästi. Näin kykenet keskittymään paremmin käsillä olevaan tehtävään.\nTehtävän täytyy olla jollakin tavalla merkityksellinen\nMihaly Csikszentmihalyi puhuu usein teoksissaan autoteelisestä persoonasta: ihmisestä, jonka tavoitteet kumpuavat häneltä itseltään, eivät pomon tai yhteiskunnan asettamista haasteista. Flow-tilaan pääsyn kannalta onkin tärkeää, että toiminta on joko sisäismotivoitua eli autoteelistä, tai että se liittyy johonkin suurempaan päämäärään.\nAntiikin Sokrateen ohjenuora oli: tunne itsesi. Sisäismotivoituun toimintaan pääsee käsiksi pitkällisen itsetutkiskelun kautta. Jos tiedät jo, mitä haluat tehdä – hyvä! Jos arki ei vielä palkitse parhaalla mahdollisella tavalla voit jo tänään alkaa miettiä, mitä juuri sinä voisit tehdä sisäismotivoidusti. Tähänkin on olemassa lukuisia toimivia työkaluja. Esimerkiksi Stephen Coveyn loistoteoksesta 7 Habits of Highly Effective People löytyy roppakaupalla toimivia menetelmiä itsetutkiskeluun.\nTehtävän ei kuitenkaan tarvitse kummuta kutsumuksesta kiidättääkseen sinut flow-tilaan. Riittää, että se liittyy johonkin suurempaan kokonaisuuteen. Matkalaskun täyttäminen on pelkkää tervanjuontia, jos sillä ei ole suurempaa merkitystä. Jos sen sijaan tiedät, että Excel-taulukon ajallaan täyttäminen on keskeisessä roolissa tuoteuudistuksen onnistumisessa, löytyy flow-tila mitä yksinkertaisimmista asioista kuin itsestään.\nTehtävän vaativuuden ja tekijän taitojen tulee olla tasapainossa\nJos tehtävän vaativuus ja taitosi ovat tasapainossa, seuraa flow-tila usein kuin itsestään. Tässä polttopisteessä sijaitsee flow-kanava: toimimisen ja oppimisen optimitila. Kun pyrit aina pääsemään tehtävässäsi taitojesi rajalle, löytyy flow-tila kuin itsestään. Mukavuusalueelta kannattaa siis harhailla kauemmas – kunhan et painu liian pitkälle pöpelikköön.\nFlow-kanavaan pääsyn kannalta keskeistä on tunnistaa, mikä on kulloinenkin olotilasi. Flow:n vastakohtia on kaksi: tylsistyminen ja turhautuminen. Tylsistyminen tarkoittaa sitä, että ei ole mitään mielekästä tekemistä. Aika raahustaa sekunti sekunnilta ja lähinnä haukotuttaa.\nTylsistymisestä pääsee helpoiten eroon rakentamalla ”flow-viuhkan”. Pidä aina mukanasi joukko erilaisia virikemateriaaleja, esimerkiksi kirjoja, sarjakuvia, oman alasi erikoislehtiä ja niin edelleen. Myös ongelmanratkaisua vaativat kännykkäpelit ovat omiaan palauttamaan flow’n. Löytäessäsi itsesi tylsistymissektorista, turvaudu johonkin tällaiseen valikoituun virikkeeseen ennemmin kuin Facebookiin. Näin pääset pian takaisin flow-tilaan.\nTurhautumista vastaan tehokkaimpia lääkkeitä ovat lepo ja liikunta. Jos päätä puristaa vanne, ota puolen tunnin nokkaunet tai käy kävelemässä korttelin ympäri. Jo viidentoista minuutin kävelylenkki riittää palauttamaan työkyvyn stressitilassa.\nVoit myös ehkäistä ennalta turhautumisen syntymistä buukkaamalla joka päivälle puolen tunnin tai tunnin pituisen tauon. Amerikkalainen bisnesguru Tony Schwartz opastaa näin Sonyn ja Googlen huippujohtajia. Tulokset ovat olleet ilmiömäiset: tauko nostaa viretilan takaisin huippuunsa ja moninkertaistaa huippujohtajien tuottavuuden. Tietotyössä tuottavuus ei riipu käytetystä ajasta vaan siitä, miten ajan käyttää.\nFlow-tilassa on siis kyse toiminnasta: siitä, miten arjen tuoksinassa vallitseva pirstaloitunut tehtäväkaaos saadaan suitsettua niin, että pystyt työskentelemään tasapainoisesti yhden merkityksellisen asian kanssa kerrallaan. Flow ei edellytä huippusuoritusta, vaan se voi löytyä mitä yksinkertaisimmista arjen pikku hetkistä. Hyvinvoinnin keskiössä eivät ole tähtihetket, vaan aivan tavallinen arki – eli arjen flow.\nMistä on huonot leffat tehty? Mistä Malcolm Gladwellille maksetaan? Mistä motivaatio työhön kumpuaa? Tee itsestäsi mestariajattelija\nPosted on 22.3.2012 22.3.2012 by Lauri Järvilehto\tThis entry was posted in Vieraskynät and tagged ajattelunhallinta, flow, haaste, lepo, merkityksellisyys, ongelmanratkaisu, palaute. Bookmark the permalink.\n← Pahan pomon parannus\nKoulutodistus vuonna 2040 →\n11 thoughts on “Mistä flow-tilassa on kysymys?”\nHieno artikkeli hienosta aiheesta. Tuo konkreettisen palautteen ehto flow-tilan saavuttamiseen on hieman yllättävä, ja olenkin siitä jossain määrin eri mieltä. Työyhteisön puitteissa se voi hyvinkin pitää paikkaansa, etenkin jos puitteet nimenomaan tukevat mieluummin epämääräisyyttä kuin tavoitekeskeisyyttä. Kuitenkin oma kokemukseni on, että flow voi syntyä myös ennen tavoitteen selkiytymistä, ja jopa auttaa sen syntymisessä.\nMainio kirjoitus. On jokseenkin ironista, että Flow-käsitteen on lanseerannut psykologi, jolla on niinkin flow nimi kuin Csikszentmihalyi.\nKiitos mielenkiintoisesta flow-tilan saavuttamista edesauttavasta jutusta. Kun miettii arjen tehtäviä, niin huomaa helposti, kuinka kaikki tehtävät eivät oikeasti ole tärkeitä tehtäviä, eikä kaikki tehtävät ole lainkaan edes mielenkiintoisia. Hankalimpia juttuja tällöin ovat ne tehtävät, jotka muodostuvat aikavarkaiksi, eli tehtävät, jotka ovat mielenkiintoisia, mutta eivät tärkeitä tehtäviä. Toinen haaste ovat tehtävät, jotka sinänsä ovat tärkeitä, mutta vähemmän mielenkiintoisia.\nKiinnostaisi kommenttisi siitä, miten voi oppia kokemaan flowilmiön tähän viimeisieen haasteeseen?\nPalaute tarkoittaa tässä itse asiassa tarkkaan ottaen sitä, että tiedät milloin homma etenee ja milloin ei. Yksi tehokkaimpia palautejärjestelmiä on kirjoittaa lista hoidettavista asioista. Ihan pikku jutut muuttuvat nopeasti palkitseviksi, kun ne saa ruksata listalta pois.\nTavoitteen muodostaminen puolestaan auttaa merkittävästi sen hahmottamisessa, mitkä askelet tarkkaan ottaen ovat merkityksellisiä.\nNähdäkseni epämielenkiintoisten tehtävien kohdalla keskeisintä on pystyä linkkaamaan ne tärkeisiin päämääriin. Esimerkiksi räntäsateessa juokseminen tuskin palkitsee ketään, mutta kun se on osa maratonille tähtäävää juoksuohjelmaa, saa sekin merkityksen päämäärän kautta.\nOlennaista on siis selvittää, mitkä päämäärät ovat tavoittelemisen arvoisia ja linkata tylsät tehtävät niihin. Sellaisista tylsistä tehtävistä, jotka eivät palvele mitään päämäärää kannattaa hankkiutua eroon. Tässä auttavat erilaiset priorisointimenetelmät. Yhdenlaiseen ainakin itselleni hyvin tehokkaaseen menetelmään voit tutustua täältä:\nKim Nakano sanoo:\nootte te kyllä aika sekasin, ne jotka USKOVAT näihin flowjuttuihin. tämä flow-juttu, siis flow:hin uskominen, on vähän niinkun skitsofrenian esiaste mun mielestä. ja ehdottomasti tämä ”ilmiö” on läheisissä tekemisessä uskonnon kanssa. korkeampaan voimaan tms. ylimaalliseen, vaikkakin kineettis-psykologiseen kuten joogahumputus, kuvioon uskominen, on ihmisen itse itselleen rakentama henkinen kupla, pakoreitti, itseä eheyttävä psyykkinen pakotie, keino kieltää itse valikoimiensa asioiden olemassaolo, kyse on nimenomaan oman identiteetin aukkojen paikkaamisesta. mitä isommat aukot, sitä isommat harhat ihminen tuottaa itselleen joihin sitten usko totena, ja sitä lähempänä ollaan skitsofreniaa.\ntoisaalta ihminen hakee turvaa – eläin kun on, ja kun ei asfalttiviidakossa näe henkeään uhkaavaa petoa missään (ilmeisesti etsii sitä alitajuisesti, koska kehittää tällaisia flow humputuksia itselleen) eikä voi juosta sitä piiloon jolloin asia olisi käsitelty, niin nykyihminen kehittää itselleen suojavaipan kieltämällä kaiken ulkoisen häntä mahdollsesti ehkä uhkaavan pahan olemassaolon, marinoimalla päänsä sisällä itsensä kaikella hyvällä ja kaikkivoipalla – syntyy itse aiheutettu psykologinen illuusio, johon sitten vielä tämä humputtelija alkaa uskomaan, eli: uskoo, ei ainostaan sekundääriseen, vaan sekundarisesta vaiheesta johtamaansa tertiääriseen itse luomaansa illuusioon, joka on niin kaukana alkuperäisestä pedon suojan hakemisesta, ettei tämä valikoivasti todellisuutta itselleen luova ihminen enää huomaa (koska ei halua uskoa niin) että uskoo itse itselleen luomiinsa kuvitelmiin. flow, hah!!!\njohonkin maagiseen flowtilaan luuleminen (eli uskominen, itse itselleen uskotteleminen ja siihen itselleen luomaan illuusioon uskokominen, tämän yhdistelmän luuleminen todeksi) on ehkä osa modernin ihmisen kriisiä, kun ei tiedä onko ihminen vai eläin vai elossa vai kuollut. kertakaikkiaan omasta henkisestä epävarmuudesta kumpuaa moiset humputukset. eli kyse on oman hen kisen epävarmuuden paikkaamisesta tällaisilla flow humputuksilla.\nKiitos Lauri vastauksestasi ja ennen kaikkea linkistä 4 askelta tehokkaaseen priorisointin. Tuo artikkelisi edustaa ajattelua, jossa asioita tarkastellaan monipuolisesti, laajasti ja syvällisesti.\nItse tein omiin kokemuksiini perustuvan havainnon flowsta, kun ryhdyin itselleni vähemmän miellyttävään tehtävään eli monisivuisen valmennusohjelmaehdotuksen auki kirjoittamiseen. Ryhtyminen eli eka askeleen ottaminen oli joskus työlästä, mutta sen ottamisen jälkeen saattoi koko työpäivän mittainen kirjoitustyö ollakin flow-kokemusta, kun ei tullut nälkä eikä jano.\nFlow-tila ei ole uskoa, ei uskontoa, eikä jokin skeema, vaan sellainen kokemus, jossa ihminen kokee homman sujuvan optimaalisella tavalla.\nEsim. prof. Martin Seligman on yksi aikamme positiivisen psykologian uraa uurtava tutkija, joka on tutkinut mm. flow-ilmiötä.\nFlow-tilassa ihmisen psyykinen toimivuus on parhaimmillaan.\nSensijaan skitsoreenikko ei pysty pitämään sisäistä ja ulkoista maailmaansa toisistaan erossa, vaan sekoittaa ne keskenään ja näin hänen psyykinen toimivuutensa (esim. kyky havaita ja käsitellä havaintojaan) heikkenee merkittävästi.\nPaluuviite: Tajunnan virtaa etsimässä | Kg-lehti\nPaluuviite: Mistä flow-tilassa on kysymys? | Lipas | S...\nPaluuviite: Johtaminen | Pearltrees


Biteiksi jäivät! - Kuluttaja | HS.fi\nYstäväni osti digitaalikameran. Lähdimme talvella hiihtämään. Koska pieni digipokkari kulki kätevästi taskussa, hän napsi hauskoja kuvia myös rinteessä. Ystäväni siirsi kuvat nettiin. Kätevää, ajattelin.


Kauppakeskus rakentaa uusia vetonauloja | Pääkirjoitukset | HS\nKauppakeskus rakentaa uusia vetonauloja\nUusia kauppakeskuksia rakennetaan hyvien julkisten liikenneyhteyksien varrelle.\nKauppakeskus Iso Omena Espoon Matinkylässä avasi tällä viikolla laajennuksensa ensimmäisen osan. Toinen vaihe aukeaa ensi keväänä.Iso Omena luottaa asiakasvirran kasvuun, kun länsimetro tekee kauppakeskuksesta liikenteen solmukohdan. Valttina on myös asutuksen kasvu aivan kauppakeskuksen läheisyydessä.Laajennuksen yhteydessä Isoon Omenaan tuli uudenlainen Palvelutori, josta löytyvät niin terveysaseman, neuvolan, nuoriso-ohjaajan kuin kirjaston palvelut.Laajennusosaan valmistui myös erityisen paljon uusia kahviloita ja ravintoloita, sillä edullinen ruokailu tai kahvilla käynti on tullut yhä useammalle osaksi kauppareissua. Kauppakeskukset ovat entistä selvemmin myös kaupunkilaisten julkisia olohuoneita.Kansainvälinen trendi onkin jo vuosien ajan ollut se, että kauppakeskuksista muovautuu koko perheen viihdekeskuksia. Samassa paikassa voi käydä paitsi ostoksilla myös elokuvissa, kuntosalilla, kirjastossa ja syömässä. Suuri asiakasvirta on kauppakeskusten menestyksen avain. Asiakas taas hyötyy, jos hän voi hoitaa monta asiaa samassa paikassa. Espoossa kauppakeskukset ovat olleet tiivis osa kaupunkisuunnittelua. Hajanaisen kaupungin viisi aluekeskusta ovat muovautuneet kauppakeskusten ympärille. Uudet kirjastot on sijoitettu kauppakeskusten yhteyteen.Pääkaupunkiseudulla uusia kauppakeskuksia ja vanhojen laajennuksia on tänä vuonna rakenteilla harvinaisen paljon. Kiinteistösijoittajat ja kaupat laskevat sen varaan, että seudun asukasmäärä kasvaa tulevina vuosikymmeninä. Kaupan näkymät ovat kuitenkin edelleen heikot. Verkkokauppaa suurempi syy tähän on Suomen heikko talouskasvu. Kauppakeskuksessa pienetkin myymälät pärjäävät kuitenkin suuren asiakasvirran imussa hieman paremmin kuin erikoisliikkeet muualla.Kauppakeskusten menestykselle on aiempaa tärkeämpää myös se, että ne sijoittuvat lähelle asutusta ja hyvien julkisten liikenneyhteyksien varrelle. Esimerkiksi Helsingissä Kalasataman Redi tulee metroaseman kupeeseen ja Pasilan Tripla rautatieaseman yhteyteen.


Syödään yhdessä töissä, koulussa ja armeijassa - Syödään yhdessä\nSyödään yhdessä töissä, koulussa ja armeijassa\nJulkaistu 6.3.2017 Kirjoittaja Susanna HaavistoKategoriat Etusivun teema, Teemat, Yleinen\nYhteinen ruokahetki lisää työtehoa, ja kokoaa työ- tai kouluporukan yhteen. Työpaikka- ja kouluruokailu syntyivät vastauksena yhteiskunnan muutoksiin, ja halusta tukea erityisesti vähävaraisimpia perheitä. Ne ovat muovanneet perheiden ateriarytmiä, ja ovat yksi hyvinvointivaltion kulmakivistä.\nTyöpaikkaruokailun juuret ovat tehtaissa\nMonenlaiset uutuudet mullistivat suomalaisen työelämän 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, jolloin maataloudesta elänyt maa teollistui. Muuttoliike vei nyt maalta kaupunkiin. Uusi elämä vaati monilta totuttelua. Tehtaassa työpäivät olivat usein jopa 16 tuntia pitkiä. Työtä tehtiin myös viikonloppuisin, koko vuoden. Tehtaissa työskentelivät myös naiset ja lapset. Näin syntyi uusi yhteiskuntaluokka, työläiset.\nTyöväenliike syntyi ajaakseen tehtaan työntekijöiden etuja. Tärkeimpiä tavoitteita 1800-luvulla oli ajaa läpi 8 tunnin työpäivä. Työ tuotti tulosta, kun laki säädettiin vuonna 1917. Siinä turvataan työntekijöille paitsi säännöllinen työaika, myös tauot. Säännöllistä kahdeksan tunnin päivää tekevälle työntekijälle esimerkiksi oli tarjottava ”joko vähintään puolen tunnin ruokailuloma tai tilaisuutta syömiseen työn aikana”. Tänä aikana työntekijälle piti mahdollistaa poistuminen työpaikalta.\nTyöläiset söivät usein eväitä tai edelliseltä päivältä yli jäänyttä ruokaa. Vielä 1900-luvun alkupuolella työntekijät huolehtivat usein itse ruoastaan, vaikka ensimmäiset tehdasruokalat oli perustettu jo 1840-luvulla. Höyrykone tuli keittoloihin 1910-luvulla, mikä mahdollisti ensimmäistä kertaa suurten ruokamäärien nopean valmistamisen. Ruokalistoilta löytyi esimerkiksi kiisseliä, keittoa ja tietenkin kahvia. Työlainsäädännön ja työpaikkaruokailun kehittyminen muutti koko perheen ateriarytmiä. Syntyi käsite lakisääteisestä kahvi- ja lounastauosta. Päivällistä alettiin syödä neljän tai viiden aikaan iltapäivällä. Elämänrytmi muuttui.\nKouluruokailu on hyvinvointivaltion kivijalka\nSuomalainen innovaatio, joka edistää terveyttä, oppimista ja hyviä tapoja – kouluruoka. Juuri ruoka oli yksi merkittävä syy siihen, että kaikkien lasten oli mahdollista lähteä koulutielle. Vielä 1800- ja 1900-lukujen taitteessa kansakoulussa kävivät vain harvat. Matkat kouluihin olivat monille pitkiä, eikä kotoa usein riittänyt evästä koulupäiväksi – tai sellaista ei ehditty valmistaa. Näin vaihtoehdoksi jäi joko istua nälkäisenä koulunpenkillä, tai jäädä kotiin auttamaan talon töissä.\nIlmaista kouluruokaa alettiin tarjota joillakin paikkakunnilla, kuten Kuopiossa, 1900-luvun alussa. Keskustelu ruokailun tarpeellisuudesta, ja siitä kenelle ilmaista ruokaa tulisi tarjota, kävi vilkkaana. Järjestövaikuttaja Augusta af Heurlin ryhtyi toimeen kouluruoan puolesta, ja perusti valtakunnallisen Koulukeittolayhdistyksen vuonna 1905. Tämän seurauksena kahdeksan vuotta myöhemmin valtio myönsi ensimmäisen kerran avustusta kouluruokailuun. Ruokaa saivat ensin vain köyhimmät kansakoululaiset, oppikouluissa sitä ei vielä tarjottu lainkaan.\nUusi kouluruokailuun liittyvä laki tuli valmisteltavaksi 1930-luvulla, jolloin mm. Turkuun perustettiin omia koulukeittoloita. Niissä valmistetut ruoat olivat yksinkertaisia keittoja, vellejä ja puuroja. Ruoka syötiin usein luokkahuoneessa, pulpettien ääressä. Kuten monia muitakin asioita, sota muutti myös suhtautumista kouluruokailuun. Lasten ruokailusta heräsi huoli. Eduskunnan määräyksestä 1943 kaikkien kansakoulujen oli ryhdyttävä tarjoamaan lämmin lounas oppilaille ilmaiseksi vuoteen 1948 mennessä. Kaikille peruskouluikäisille tarjottava lämmin ateria säädettiin 1970-luvulla voimaan tulleessa laissa, kun siirryttiin peruskoulujärjestelmään.\nJoukkoruokailussa on valtavasti voimaa\nNyt työpaikoilla syödään yhdessä harvoin. Kaikista koululaisista taas 85 prosenttia syö kouluruokaa, mutta määrä laskee kun tarkastellaan teini-ikäisiä. Samaan aikaan yhä useammat tutkimustulokset osoittavat, että rauhoitetusta ruokahetkestä yhdessä on kiistattomia hyötyjä työ- ja opiskeluteholle, yhteisöllisyydelle ja siten kokonaishyvinvoinnille.\nJoukkoruokailussa on paljon hyödyntämätöntä potentiaalia. Työpaikka- ja kouluruokalat tavoittavat suuren osan suomalaisista. Tukemalla joukkoruokailua, voimme tukea miltei kaikkien suomalaisten hyvinvointia pienillä teoilla. Ensimmäinen askel on herätä näkemään yhteisöllisen ruokailun edut.\nKouluruoka herättää tunteita: olemme ylpeitä ainutlaatuisesta innovaatiostamme, toisaalta päivittelemme yhdessä inholla kumiperunoita. Erityisesti teini-ikäiset jättävät kouluruoan usein väliin, tai korvaavat sen karkeilla ja välipaloilla. Yksi syy saattaa olla se, että nuoret eivät koe ruokailutilannetta omakseen. Heillä ei ole mielestään riittävästi mahdollisuuksia vaikuttaa, vaikka halua löytyisi. Tämän eteen tehdään nyt runsaasti töitä, ja edelläkävijät oppilaitosten joukossa ovat ottaneet lapset ja nuoret osaksi kouluruoan suunnitteluprosessia. Näin syntyy tunne yhteisestä, yhdessä tehdystä ruokailuhetkestä.\nSuomalaiset ovat tunnetusti sisukkaita. Korkea työmoraali on meille ylpeydenaihe ja käsitys siitä, mitä on oikea työ ja työnteko tulee suomalaisesta historiasta. Luonnon armoilla eläneiden maanviljelijöiden Suomessa arvostettiin fyysistä työtä, pitkiä päiviä ja itsensä ylittämistä – taisteltiin ’hallaa ja suota vastaan’. Se varmisti leivän. Arvostamme yksilösuorittamista edelleen, ja puurtamisen ihanne elää vahvana. Työ on ollut kunnia-asia, ja tärkeä osa yksilön identiteettiä.\nNyt sekä työnantajat että –tekijät voivat rakentaa itselleen uuden, yhteisen kunnia-asian. Rauhallinen, yhteisöllinen ruokahetki on etu kaikille. Työnantajalle se takaa virkeän, energisen ja motivoituneen työvoiman. Työntekijä, joka kokee kuuluvansa yhteisöön, voi hyvin. Työpaikan yhteisten ruokahetkien kautta voidaan tehdä näkyväksi myös yrityksen tai yhteisön arvoja ja tavoitteita. Hiljainen tieto siirtyy yhteisessä kahvipöydässä, eikä varttitunnin tauon rauhoittaminen vaadi suuria tekoja. Yhdessä sovituista käytännöistä on helppo pitää kiinni, ja edun huomaavat kaikki.


VAUDE Alushousut netistä | Bikester.fi\nVAUDE Alushousut 4 Tuotetta\nAlushousut merkiltä: "VAUDE"\nAlushousut merkiltä: "VAUDE". Meiltä löydät laadukkaita tuotteita hyvään hintaan. Jos haluat kuitenkin ennakkoon arvaamattomasta syystä palauttaa tai vaihtaa ostamasi tuotteen, niin sinulla on aina 100 päivän palautusoikeus ja ilmaiset palautukset. Bikesterin Alusvaatteet toimitetaan aina nopeasti ja niillä on 24 kuukauden tuotetakuu. Tilaa tänään, lähetämme huomenna. Bikester - sinun polkupyöräkauppa netissä!


Viikon kuulumiset 47/2020 | Eero Heinäluoma\nViikon kuulumiset 47/2020\n2020-11-24 2020-11-24 / Uutiskirje / Kirjoittaja Eero Heinäluoma\nMennyt viikko on ollut valiokuntaviikko, johon on vanhaan tapaan mahtunut myös ryhmäkokoukset. Viikolla on valmistauduttu ensi viikon parlamentin täysistuntoon, jossa on jälleen monipuolinen asialista. Oma työskentelyni on tapahtunut etätyönä, kuten lähes kaikkien muidenkin kollegoiden osalla on tilanne.\n– Unkari ja Puola riitauttivat sovun\n– Budjettivaliokunnan ajankohtaiset kuulumiset\n– Rahanpesun torjumisesta, talousvaliokunnan äänestyksistä ja verovaliokunnan ajankohtaisaiheista\n– Yhdysvaltain presidenttivaalien vaikutus EU:hun\n– Kiina-toimet yhdistävät demokraatti- ja republikaanipuolueita\n– EU:n kunnianhimoinen kauppapolitiikka\n– EU:n ja Iso-Britannian neuvottelut menevät tiukalle\nUnkari ja Puola riitauttivat sovun\nParlamentin ja neuvoston välistä sopua monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja oikeusvaltioperiaatteesta ehdittiin juhlia runsaan viikon ajan ennen maanantain Eurooppa-ministerien kokousta. Maanantaina Unkari ja Puola hävisivät äänestyksen oikeusvaltioperiaatteesta ja ilmoittivat sen jälkeen estävänsä EU:n budjetin rahoitukselle välttämättömän omien varojen päätöksen. Omien varojen päätös edellyttää yksimielisyyttä, joten kyseessä on näiden kahden maan yritys kiristää muita jäsenmaita heikentämään oikeusvaltioperiaatetta.\nParlamentin sosialidemokraattisen ryhmän johdon kokouksessa todettiin keskiviikkona yksimielisesti, että parlamentin tulee pitää kiinni oikeusvaltiota koskevasta sovusta. Samaan johtopäätökseen on päädytty myös muissa suurissa ryhmissä. Parlamentti ei siis tule perääntymään oikeusvaltioperiaatetta koskevista kirjauksista ja näiden periaatteiden noudattamisen välttämättömyydestä ehtona EU-rahoitukselle.\nJulkisuudessa on sanottu, että Unkarin ja Puolan veto on ajanut EU:n vakavaan kriisiin. Minusta ei ole syytä dramatisoida tilannetta ylimääräisillä kriisipuheilla. Oikeusvaltiovaatimus on niin suuri asia, että koko ajan on ollut tiedossa, ettei asiasta synny ratkaisua ilman kovaa vääntöä ja tosiasiallista riitaa EU:n yhteisiä arvoja rikkovien kanssa.\nPuolan ja Unkarin kortit neuvotteluissa eivät kuitenkaan ole hääppöiset. Oikeusvaltioperiaate päätetään määräenemmistöllä, ja se on nyt ratkaistu. Jos ne estävät omien varojen päätöksen, ne ampuvat paitsi muita jäsenmaita, ennen muuta omaan jalkaansa. Jos elvytysrahoja ei päästä jakamaan, ovat niin Unkari kuin Puolakin suuria menettäjiä. Unkarin osuus elvytysrahastoista vastaa viidesosaa Unkarin kansantuotteesta.\nJos Unkari ja Puola jatkavat vastarintaansa, voidaan elvytyssopimus tehdä myös jäsenmaiden välisenä sopimuksena, jolloin siihen tulevat mukaan 25 jäsenmaata 27 sijasta.\nJa jos monivuotisesta rahoituskehyksestä ei nyt synny sopua, EU:n ensi vuoden budjetti voidaan rakentaa tämän vuoden budjetin jatkumona. Jos siis on tarve, lisäkeskusteluille on aikaa ilman, että maailma romahtaa.\nTodennäköisin lopputulos on, että oikeusvaltioperiaatetta, rahoituskehystä tai elvytyspakettia ei muuteta. Kasvojenpesuvesi Unkarille ja Puolalle tarjotaan niin, ettei itse perusasioihin kajota.\nJulkisuudessa on puhuttu siitäkin, että Unkari tai Puola voisivat erota unionista. Sekin on tietysti mahdollista, mutta kuka näitä maita puolustaisi – tai rahoittaisi – EU:n ulkopuolella? Ja mitä näiden maiden kansalaiset sanoisivat, jos heidän siirrettäisiin EU-yhteisön, sen vaikutusmahdollisuuksien ja etujen ulkopuolelle? Veikkaukseni on, että EU-eroon suuntautuva hallitus menettäisi nopeasti kansalaistensa luottamuksen.\nBudjettivaliokunnan ajankohtaiset kuulumiset\nBudjettivaliokunnan pääkeskustelunaiheena oli monivuotisen rahoituskehyksen, oikeusvaltiomekanismin ja elvytyspaketin pattitilanne neuvostossa. Aiheesta keskusteltiin tuoreeltaan maanantaina, kun Puolan ja Unkarin uhkaus budjettisovun torppaamisesta kävi toteen.\nMaanantain kokouksessa kuultavana oli komission budjettipääosaston pääjohtaja Gert-Jan Koopman, joka oli luottavainen sen suhteen, että neuvostossa löytyisi ratkaisu erimielisyyksiin nopeasti.\nVaikka EU:n omat varat -päätös on tällä hetkellä jäähyllä Puolan ja Unkarin toimesta, etenee omien varojen käsittely parlamentissa. Tällä viikolla pöytäsin tarkistuksia budjetti- ja talousvaliokuntien lausuntoihin hiilitullimekanismista. Aihe on herättänyt suurta kiinnostusta parlamentissa ja parlamenttiryhmistä etenkin vihreissä, Renew Europessa, sekä omassa ryhmässäni S&D:ssä löytyy innostusta edetä mekanismin suhteen nopeasti.\nPainotin omissa tarkistuksissani maltillisempaa lähestymistapaa. Mielestäni on perusteltua asettaa hiilitulli tai hiilirajavero EU:n ulkopuolelta tulevalle tuonnille, jolla suojellaan ympäristöä ja varmistetaan reilut kilpailuedellytykset eurooppalaisille yrityksille. Asiassa tulisi kuitenkin edetä asteittain, koska kysymys on potentiaalisesti suuresta muutoksesta kansainväliseen kauppaan ja EU:n päästökauppajärjestelmään. Tulevan hiilitullimekanismin täytyy pohjautua perusteelliseen vaikuttavuusanalyysiin. Hiilitullien käyttöönotto tulee tehdä maailman kauppajärjestön WTO:n sitoumuksia kunnioittaen ja päätavoitteena tulisi olla eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn säilyttäminen ja vähähiilisten tuotteiden kysynnän kasvattaminen maailmanlaajuisesti.\nKomissiolta odotetaan esitystä hiilitullimekanismista ensi kesään mennessä. Myös Suomessa on syytä aloittaa laajempi keskustelu aiheesta. Hyvää pohjaa keskustelulle antaa esimerkiksi ETLAn tuore raportti aiheesta.\nTällä viikolla alkoivat myös sovitteluneuvottelut parlamentin ja neuvoston välillä EU:n vuoden 2021 -talousarviosta. Parlamentti hakee lisärahaa esimerkiksi EU:n tutkimusohjelmaan. Käynnissä ovat analyysit siitä, miten MFF-sopu ja hyväksytyt korotukset heijastuvat vuoden 2021 budjettiin, joka on tulevan uuden rahoituskauden ensimmäinen budjetti. Sovittelua käydään suuressa epätietoisuudessa neuvoston hankalan tilanteen takia. Vaikka MFF:ää ja vuoden 2021 budjettia ei saataisi sovittua ajoissa, EU:n budjettisääntöjen mukaan 2021 budjetti laaditaan vuoden 2020 pohjalta, eli suunnitelma on olemassa tämänkin tilanteen varalta.\nRahanpesun torjumisesta, talousvaliokunnan äänestyksistä ja verovaliokunnan ajankohtaisaiheista\nKeskustelu rahanpesun torjumisen ympärillä vilkastuu ja luo uudenlaista optimismia. Vaikka tänä syksynä paljastuneet skandaalit ovat olleet järkyttäviä, ovat ne tuoneet uutta ryhtiä rahanpesun kitkemiseen. Tänään keskustelimme aiheesta Euroopan maksuinstituutioiden liiton asiantuntijaseminaarin paneelissa. Oli kiinnostavaa kuulla monipuolisia näkemyksiä keinoista rahanpesun kitkemiseksi. Vaikka toimimme rahoitusalalla hyvin eri rooleissa – lainsäätäjinä, pankkiviranomaisina, yksityisen sektorin edustajina – tuntui paneelissa olevan yhteisymmärrys siitä, että selkeämpi ja tarkempi sääntely hyödyttää kaikkia.\nPuheenvuoroissani korostin, että rahanpesun kitkeminen on välttämätöntä ja hyödyllistä koko yhteiskunnalle. Se vaatii sitovaa lainsäädäntöä, panostuksia kansainväliseen yhteistyöhön, kansallisten viranomaisten väliseen yhteistyöhön, tiedonjakoon ja avoimuuskäytäntöjen parantamiseen. Ensi vuoden alussa odotamme komission lainsäädäntöehdotusta rahanpesun vastaisista uusista toimista. Tilanteen tulee kohentua pikaisesti, ja tästä tarpeesta kertovat myös luvut. Rahanpesun myötä suurimmille jäsenvaltioille koituu jopa 58 miljardin kulut. Samaan aikaan vain 1% pestystä rahasta jää kiinni.\nPuheenjohtamani ajatuspaja CEPS:n rahanpesun vastainen asiantuntijaryhmä saa raporttinsa valmiiksi heti alkuvuodesta. Raportti tulee antamaan komission lainsäädäntötyöhön materiaalia, suosituksia ja evästystä. Keinoja on, tahtoakin löytyy – nyt on aika konkretisoida ne aidosti toimivaksi lainsäädännöksi ja vaikuttavaksi sääntelyksi. Rahanpesussa menetettävät verotulot tarvitaan koronakriisistä toipumiseen ja elpymiseen.\nTalous- ja rahavaliokunnan kokouksessa oli paljon asiaa. Euroopan keskuspankin johtaja Christine Lagarde oli kuultavana edelleen epävakaasta koronatilanteen aiheuttamasta taloustilanteesta. Hän korosti, että julkisen päätöksenteon pitää nyt valaa uskoa ja luottamusta EU:n kansalaisiin. Lagarde on Euroopan keskuspankin lisäksi myös Euroopan riskienhallintaelimen johdossa. Tästä roolista käsin hän korosti korona-aikana yleistyneiden investointivarojen likviditeettiriskejä. Hän alleviivasi myös kriisin vaikutuksia vakuutussektorille.\nÄänestimme valiokunnassa valiokunnan oma-aloitteisesta mietinnöstä ”Avoimuuden ja eheyden vahvistaminen EU: n toimielimissä perustamalla riippumaton EU: n eettinen elin”. Tällaisen riippumattoman eettisen elimen perustaminen on tärkeää, kun otetaan huomioon korkeimpien eettisten periaatteiden tarve. Vasta viime vuonna löysimme edessämme Farkasin tapauksen, jossa EU:n pankkivalvontaviranomaisen pääjohtaja jätti työnsä tullakseen Euroopan rahoitusmarkkinoiden liiton AFME:n puheenjohtajaksi. Täydellinen avoimuus, selkeät säännöt lobbauksesta ja pyöröovista ovat olennaisia tekijöitä hyvässä päätöksenteossa. Olen puuttunut tähän suomalaisessa politiikassa ja aion puuttua edelleen myös EU:ssa. Poliittiset instituutiot eivät ole hollitupia.\nVeroasioiden valiokunnassa käytiin erittäin kiinnostava keskustelu veropolitiikasta osana koronakriisistä toipumista. Valiokunnan kuultavana oli asiantuntijoita OECD:sta, Lissabonin yliopiston taloustieteen huippuyksiköstä ja ETUC:sta. Ilmaisin kuulemisessa huoleni erityisesti rahanpesun yhteydessä menetettävistä verotuloista.\nVain muutama viikko sitten paljastunut FinCEN-skandaali osoitti nykyjärjestelmän kestämättömät porsaanreiät, joiden myötä vain alle prosentti pestystä rahasta jää kiinni. Siksi odotamme komission ensi vuoden uudistuksia. Vero- ja pankkitietojen jakaminen on myös olennainen osa verovälttelyyn puuttumista. Alleviivasin myös tarvetta tilitoimistojen tiukemmalle sääntelylle, sillä aivan liian usein kansainvälisesti toimivat suuret tilintarkastusyhtiöt ovat epäonnistuneet omassa valvontatyössään.\nOECD:n veropolitiikan keskuksen varajohtaja Graze Perez Navarro oli antamissaan vastauksissa hyvin täsmällinen. Rahanpesu linkittyy monenlaisiin talousrikoksiin ja myöskin muuhun rikollisuuteen. Tyypillistä näille rikoksille on, että rahaliikenteen jäljet kätketään. Siksi viranomaisilla täytyy olla pääsy olennaisen tiedon äärelle.\nPankkien salassapitosääntöjä on uudistettu, kuten myös säännöksiä omistamiseen. Nämä säännöt eivät kuitenkaan ole tulleet johdonmukaiseksi noudatetuiksi. Siksi ensi vuonna luvassa on vahvempien standardien kehittäminen. Tämä Perez-Navarron lupaus oli merkittävä ja toivonkin, että Suomi omissa kannanotoissaan tukee asian käsittelyä OECD:ssä. Oikean tiedon äärelle pääseminen, tiedon käyttö, syytteiden nostaminen ja sääntöjen noudattamisen valvonta ovat kaikki avainasemassa rahanpesun vastaisessa työssä.\nRahanpesun pysäyttämisen keskiössä ovat siis tuleva EU-tason rahanpesun vastainen sääntely, kansallisten viranomaisten saumaton yhteistyö ja tiedonvaihto.\nNavarro oli linjassaan selkeä myös tilintarkastusyhtiöiden vastuun osalta. Navarro otti esille niin tilintarkastajat, näiden toimistojen asiantuntijat kuin lakimiehet ja konsultit. Ilman laajan asiantuntijajoukon välinpitämättömyyttä tai suoranaista apua ei olisi mahdollista kätkeä rahaliikenteen jälkiä. OECD julkaisee ensi vuonna keinoja tähän puuttumiseksi.\nYhdysvaltain presidenttivaalien vaikutus EU:hun\nJoe Bidenin vaalivoiton jälkeen voidaan todeta, että valinta vaikuttanee transatlanttisiin suhteisiin myönteisesti, sillä Bidenin tiedetään olevan myötämielisempi EU:ta kohtaan, kuin vielä vallassa oleva presidentti Trump. EU:n ja Yhdysvaltojen suhteet tulevat lämpenemään ja Bidenin odotetaan vierailevan europarlamentissa, kun koronatilanne sallii. Lisäksi on odotettavissa, että Yhdysvallat palaavat Pariisin ilmastosopimuksen piiriin, Maailman terveysjärjestöön ja mahdollisesti myös Iranin ydinsopimukseen.\nSamalla on hyvä tiedostaa, ettei kannata haikailla menneiden perään. Yhdysvallat on kahtiajakautuneempi kansa, kuin oli presidentti Obaman aikana. Monet republikaanit ja Trumpin kannattajat eivät ole hyväksyneet Bidenin vaalivoittoa ja tulevaa vallanvaihtoa. Ihmettelen kovasti, miten 2020-luvun sivistyneessä länsimaisessa demokratiassa tällaista voi tapahtua.\nObaman aikana EU turvautui Yhdysvaltoihin monissa asioissa. Trumpin aika selvensi tarvetta sille, että Euroopan pitää oppia seisomaan omilla jaloillaan. Yhtä selvää on, että Eurooppa ei voi ripustaa omaa turvallisuuttaan ja omaa toimintaansa siihen, kuka kulloinkin amerikkalaisessa vaalijärjestelmän painiottelussa tulee päällimmäiseksi.\nTrump on presidentti tammikuun loppupuolelle asti ja hänellä on kaksi kuukautta aikaa tehdä päätöksiä presidenttinä. Tämä on huolestuttavaa. Esimerkiksi Trumpin väläytykset Yhdysvaltojen armeijan joukkojen yksipuolisesta vetämisestä pois maailman kriisialueilta heikentää globaalia turvallisuustilannetta. Toivotaan, etteivät seuraavat kaksi kuukautta ole pitkiä kuukausia.\nBidenin ja Kamala Harrisin valinnat antavat toivonpilkahduksia, vaikka vaalitulos olikin vasta ensimmäinen erävoitto tiellä demokratian uskottavuuden palauttamiseksi ja monenkeskisen yhteistyön vakauttamiseksi.\nKiina-toimet yhdistävät demokraatti- ja republikaanipuolueita\nParlamentin jäsenten ja asiantuntijoiden kesken nousee huoli Kiinan vaikutuksesta länsimaalaisten demokratioiden turvallisuuteen. Kiinaa alettiin tukea menneinä vuosikymmeninä, jotta se pystyisi kehittymään pois ns. kolmannen maailman maan -statuksesta ja kasvamaan edistykselliseksi demokratiaksi. Nyt tiedämme, että matka on monipolvinen. Kiina on etääntynyt oikeusvaltioperiaatteesta ja ihmisoikeuksia loukataan. Kiinan painostus Hong Kongia ja Taiwania kohtaan tai järkyttävä tapa kohdella uiguurivähemmistöä eivät kerro hyvää.\nAsiantuntijapaneelissa tuotiin esille Kiinan pyrkimys päästä puolijohdeteollisuuden ykkösmaaksi. Tällä hetkellä etelä-korealainen Samsung, taiwanilainen TSMC ja yhdysvaltalainen Intel ovat alansa suurimmat yhtiöt. Kiina tulee alan kärkeä noin 3-5 vuotta perässä. Puolijohdeteollisuus nousi keskustelun ykkösaiheeksi, koska sen valmistamia tuotteita, kuten mikropiirejä, käytetään monissa laitteissamme muistikorteista kännyköihin ja roboteista autoihin. Monet laitteet keräävät myös tietoa käyttäjistään – huolta herättää, kenelle data päätyy. Kiinalla on etulyöntiasema ottaa alan kärkeä kiinni maan alhaisten tuotanto- ja työvoimakustannusten vuoksi.\nYhdysvaltalaisasiantuntijoiden mukaan dialogi ei näytä toimivan Kiinan suuntaan, vaan he haluavat ja ovat jo käyttäneetkin taloudellisia keinoja hidastaakseen Kiinan yritystä päästä markkinajohtoon. Amerikkalaisten asiantuntijoiden mukaan kansallista turvallisuutta luodaan taloudellisin keinoin, esimerkiksi pakotteilla, ja niitä onkin Trumpin presidenttikaudella asetettu. Vaikka tällä hetkellä Yhdysvallat on poliittisesti jakautunut maa, Kiinan suhteen sekä demokraatit että republikaanit ovat yhtenäisiä. Kiinan toimiin tulee puuttua.\nEU:n kunnianhimoinen kauppapolitiikka\nEuroopan unionin kauppapolitiikkaa uudistetaan. Parlamentti esittää kantansa uudistuksesta Euroopan komissiolle. Ryhmäni ajaa uudistukseen monia tärkeitä asioita. Kauppapolitiikan tulee olla ympäristölle kestävää, sen pitää olla joustavampaa muuttuvissa globaaleissa tilanteissa ja turvata sekä kuluttajia että yrityksiä mutta huolehtia myös ympäristön ja työntekijöiden suojasta.\nEuroopan parlamentin päätösten tulee noudattaa vihreän kehityksen ohjelmaa. Parlamentti ajaakin kauppajärjestelmään hiilineutraaliutta vuoteen 2050 mennessä. Tämä ei tule olemaan helppoa, mutta se on välttämätöntä. Myös sosiaalinen pilari pitää huomioida politiikan uudistuksissa.\nEU:n tulee vaatia kauppakumppaneiltaan samojen sääntöjen noudattamista. Kauppapolitiikan uudistukseen on luontevaa asettaa myös seuraamuksia, jos huomataan, ettei toinen osapuoli noudata sovittuja sääntöjä ja käytäntöjä.\nEU:n ja Iso-Britannian neuvottelut menevät tiukalle\nIso-Britannia erosi EU:sta kuluneen vuoden tammikuussa ja viimeisetkin siirtymäkauden menettelyt päättyvät tämän vuoden loppuun mennessä. EU ja Iso-Britannia ovat neuvotelleet uusista sopimuksista, esimerkiksi kauppasopimuksesta, jotka astuisivat voimaan ensi vuoden alussa.\nEU:n ja Iso-Britannian neuvottelut kumppanuudesta Brexitin jälkeen eivät ole olleet helppoja. Ryhmäni kokouksessani kuulin, että neuvottelut tulevat venymään tuttuun tapaan viime hetkelle. Joissain asioissa ollaan päästy lähemmäs toisiamme, mutta monissa asioissa ollaan vielä kaukana toisistamme.\nHarva toivoo tilannetta, jossa Euroopan Unionin ja Iso-Britannian välillä ei olisi omia sopimuksia. Se haittaisi molempien talouksia ja esimerkiksi ihmisten liikkuvuutta alueiden välillä.\nMonet uutiset ja kirjoitukset ovat käsitelleet presidentiksi valittua Bideniä ja se voi näkyä myös näissä neuvotteluissa. Iso-Britannian pääministeri Boris Johnson saattaa huomata maansa jäävän tärkeiden neuvottelupöytien ulkopuolelle, jos sopimukseen EU:n kanssa ei päästä ja hänen ystävänsä Trump ei ole enää tukemassa häntä. EU:lla on tässä suhteessa paremmat kortit kädessä.\nParlamentti haluaa olla myös aktiivisesti neuvotteluissa mukana komission ja neuvoston lisäksi. Parlamentin tulisi esittää kantansa sopimusehdotuksiin, jota sille ei ole vielä esitelty. Aika käy tiukille, kun monisatasivuinen ehdotus parlamentille luovutetaan ja asiasta tulisi päättää ennen vuoden vaihdetta. Brexitiä ollaan lykätty moneen otteeseen, mutta tällä kertaa se ei ole enää mahdollista. Nyt vaaditaan lehmän hermoja, jotta EU-elimet saavat sellaisen lopputuloksen aikaan, josta EU-kansalaiset ja jäsenmaat, mutta myös Iso-Britannia hyötyy.\nEnsi viikolla on täysistuntoviikko ja asialista on jälleen kiinnostava ja monipuolinen.\nIstuntoviikon aloittaa maanantai, jolloin käsittelemme mm. Euroopan keskuspankin johtokunnan täydentämistä ja lehdistönvapautta. Raha- ja talousvaliokunnassa hyväksyimme esityksen hollantilaisen Frank Eldersonin nimittämisestä EKP:n johtokuntaan, mutta johtokunnan sukupuolitasapaino herätti kommentteja. Katsotaan, mihin täysistunto maanantaina päätyy.\nLehdistönvapauden kohdalla huolena on kritiikin vaimennusyritykset ja journalisteihin kohdistuvat hyökkäykset. Mediaan ja toimittajiin kohdistuva painostus ja häirintä on riski lehdistön monimuotoisuudelle. Äänestämme päätöslauselmasta, joka keskittyy poliittisen häirinnän uhkaan, toimittajien suojeluun, vihapuheen ja väärän informaation aiheuttamiin uhkiin sekä online-alustojen merkitykseen. Päätöslauselman sisältö, jonka kansalaisoikeuksien valiokunta on ottanut kannakseen, korostaa joidenkin jäsenmaiden yrityksiä vaimentaa kriittisiä äänenpainoja ja itsenäistä mediaa. Päätöslauselmassa vaaditaan, että EU-varoja ei voisi kanavoida propagandan rahoittamiseen. Unkarin painostus Slovenian ja Pohjois-Makedonian mediaa kohtaan on erikseen asialistalla keskiviikkona.\nMaanantaina ja keskiviikkona aiheena on myöskin parlamentin suunnitelma uudeksi teollisuusstrategiaksi. Parlamentti tulee vaatimaan komissiolta strategian päivittämistä parlamentin suunnitelman pohjalta. Sen myötä helpotettaisiin teollisuusyritysten siirtymää digitaalisten ja ympäristöllisten vaatimusten kohdalla, sillä koronatilanne on iskenyt myös teollisuuden toimintakenttään.\nTiistaina aiheena on jännitteiden lisääntyminen Pohjois-Kyproksen Varoshassa Turkin laittomien toimien johdosta ja tarve käynnistää neuvottelut pikaisesti uudelleen. Päätöslauselmasta äänestetään torstaina. Lokakuussa Pohjois-Kyproksen vaalit voittaneen Turkki-mielisen Ersin Tatarin voittoon kohdistuu epäilyksiä, joiden mukaan Turkki olisi vaikuttanut vaalien kulkuun.\nKeskiviikkona keskustelemme ja äänestämme keinoista edistää kestävämpää kuluttamista, kuten tuotteiden uudelleenkäytön ja korjaamisen kannustamisesta sekä tuotteiden käyttöiän pidentämisestä. Laittomista toimista kärsineet kuluttajat voivat jatkossa puolustaa oikeuksiaan ja hakea korvauksia yhdessä yhtenä ryhmänä. Mepit vaativat kuluttajille ”korjauttamisoikeutta”. Parlamentin ja neuvoston neuvotteluiden tuloksena syntyneestä kuluttajansuojaa käsittelevän kokonaisuuden sovusta on nyt tarkoitus äänestää.\nTorstain agendalla on EU:n lääkestrategia. Täysistunto keskustelee strategiasta, jonka tarkoituksena on edistää turvallisten ja kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuutta sekä turvata EU-alueen lääketuotannon innovaatiomahdollisuudet. Tähän kuuluu myös lääkkeiden loppumisen ennakointi, joka on nyt koronakriisin myötä kärjistynyt, sekä kysymys siitä, miten lääkejätteen käsittelystä kehitetään aiempaa riskittömämpää niin terveydelle kuin ympäristöllekin.


Marjon matkassa : Joulukalenterin luukut 2.-7.12.\nJoulukuun 1.päivän postauksessa kerroin teille "lapsenmielisestä" joulukalenteristani,\njoka ilmestyy henkilökohtaisessa Facebook-profiilissani.\nPäivittäin avataan siis yksi uusi luukku, jossa tänä vuonna seikkailee Ada Hiiri.\nTänä vuonna ilmestyvä joulukalenterini on viides tekeleeni. Minulle tulee idea,\njonka ympärille sitten lähden rakentamaan kunkin päivän teemaa. Tämän kalenterin tekeminen on ihanaa "puuhastelua" kaiken muun lomassa ja tiedän, että tätä odotetaan tuolla Facebookin puolella. Ensimmäiset kysymykset kalenterista tulivat jo marraskuun puolella. Tuntuu kivalta, että tätä seuraavat kaikki "lapsenmieliset" ystävät.\nTässä luukut 2.-7.12.\nNyt on Ada Hiiri ihan pyörällä päästään. Äiti käski tuoda kaupasta perin outoja juttuja:\nkanelitankoja, tähtianiksia, kardemummaa, manteleita,saksanpähkinöitä, pekaanipähkinöitä?\n"Joulun alla ei saa udella. Kaikki selviää kyllä aikanaan." nauraa Äiti Hiiri Adalle :)\nTänä iltana Ada Hiiri laulaa joululauluja ystäviensä Sanni ja Senni kaksosten\nsekä Maijan kanssa läheisen kauppakeskuksen ovensuussa.\nTytöt haluavat tuoda iloista joulumieltä kaikille ohikulkijoille\n"Kilisee, kilisee kulkunen helkkyen välkkyen...." ♥\nOlohuoneen kaappiin on ilmestynyt kauniita lasisia kenkiä ja saappaita.\n"Mitä ihmettä nämä mahtavat olla?" tuumailee Ada Hiiri.\n"Äiti, voinko sovittaa näitä kenkiä jalkaani niinkuin Tuhkimo sadussa?"\nRouva Hiiri tulee topakasti sulkemaan kaapin sanoen\n"Ada, nyt ei oteta vielä joulukoristeita esille.\nVasta aatonaattona kun koristellaan kuusi pääsevät kengät roikkumaan kuusen oksille" :)\nPÖH...nämä ovatkin siis kuuselle, tuumii Ada.\nAda Hiiri kirjoitti tänään Joulupukille pitkän kirjeen lahjatoiveistaan.\nKirje pudotettiin postilaatikkoon ja nyt Adaa vähän jännittää ehtiikö\nse perille Korvatunturille ajoissa? Kohta pitäisi alkaa jo nukkumaan mutta\nAdaa ei yhtään nukuta ja Nalle Puh kirjoja on kiva lukea oma uninalle kainalossa.\n"Kohta sammutetaan kynttilä Ada kun Nukkumatti on tulossa!" kuuluu Isä Hiiren ääni....\nAda nosti Isä Hiiren kanssa aamulla Suomen lipun salkoon\nkoska nyt on syytä juhlaan. Äiti Hiiri kertoi, että illalla Suomen 98. Itsenäisyyspäivää\njuhlitaan Presidentinlinnassa ja vierailla on hienot puvutkin päällä\nAda päätti järjestää ihan omat sinivalkoiset juhlat.\n"Onnea Suomi" toivottaa Ada koirineen ♥\nTänään on Ada Hiirellä ollut todella kiireinen päivä.\nÄiti Hiiri oli ostanut paljon joulukukkia, joista sitten yhdessä tehtiin\nkaikkea kivaa kotiin ja joululahjaksikin. Viikonloppuna metsästä kerätty\nsammal pääsi hyasinttien juurelle.\n"Oikein hyvä puutarhuri sinä Ada olet!" kehuu Äiti Hiiri ja Adaa hymyilyttää :)\nLähettänyt Marjo klo 21.58\nTunnisteet: DIY, joulukalenteri, jouluvalmistelut, just for fun, valokuvaus\nOuti Krimou/Outi's life 7. joulukuuta 2015 klo 22.26\nIhana Ada hiirulainen.\nMarjo 8. joulukuuta 2015 klo 10.04\nKiitos Outi....lapset ovat terveitä kun leikkivät ja myös aikuiset :)\nLady of The Mess 8. joulukuuta 2015 klo 1.14\nIhana Ada-hiiri ja ihana kalenteri. Kiitos - kyllä lapsenmielisillä on aina hauskempaa;)\nKiitos :) elämä ei ole niin kovin vakava juttu vaan välillä pitää aina päästää sisäinen lapsensa valloilleen :)


MOTORCYCLE-aiheiset blogit - Blogit.fi\nMotoblogi · 14.10.2021Motoblogin kirjoittaja Tommi jatkoi outoihin nähtävyyksiin tutustumista. Nyt aiheena on Tampajan vino sauna.\nMP Miehen seikkailuja · 30.12.2020Voimaa on tarpeeksi, kun sitä on liikaa..Kauneus on katsojan silmässä, mutta teknisen näköinen laite onPari sanaa itse moottoripyörästäni, niitä on nykyään enää yksi.Itse ajelen nyt toista Gessuani, eli BMW:n 1250 GSA...\nMP Miehen seikkailuja · 20.12.2020Lapin rauhaaTien päällä taas (silloin). Tässä nyt joulun alla on tietysti joulun vastaanottaminen mielessä, mutta näköjään myös kesän prätkä-hommat pyörivät mielessä. Edellisen kesän ajot jäivät minulla vähän alle 20tkm...\nMotoblogi · 21.08.2020Tommi Simon kirjoitti Motoblogiinsa käynnistään Högbergetin luolassa.\nMotoblogi · 24.09.2019Tommi Simon Motoblogista vaihtoi moottoripyöräänsä alle uudet Pirellit.\nMotoblogi · 04.09.2019Motoblogi ja bloggaaja Tommi ajelivat Café Lättähattuun.\nMotoblogi · 23.08.2019Tommi Simon kirjoitti Motoblogiinsa Kymiringin testiajoista toimitsijan näkökulmasta.\nMotoblogi · 13.06.2019Motoblogin Tommi testasi Honda Monkeyn, Suzuki Katanan, Yamaha Tracer 900 GT:n ja Husqvarna Vitpilenin.\nMP Miehen seikkailuja · 31.05.2019Kessult kessu maistuu.... sanoi Hietanen Tuntemattomassa.Moro!No nyt voi sanoa, että on ollut luova tauko tämän blogin kirjoittamisessa. On ollut...\nMotoblogi · 17.04.2019Motoblogin Tommi aloitti vuoden 2019 ajosesongin.\nOma Aika · 11.10.2018E6 Mo i Rana - NarvikKun aiemmissa osissa on kehotettu ajamaan muitakin teitä kuin E6:tta, niin nyt sitä kuitenkin mennään Mo i Ranasta Narvikiin....\nMotoblogi · 26.09.2018Motoblogi vieraili Haltialan mp-keskiviikkojen päättäjäisissä ja Hondan 70-vuotisjuhlilla.\nlähettäjäpiiri slush21 joulu kuvataide valkohäntäpeura ihmisyys koirat uutinen blog marraskuu sijoittaminen yrittäjyys rauha perhe unboxing seksi metsä shoppailu sairaanhoitaja ajankohtaista


Tästä asiallinen 530:ppi.\nIsolla rahalla huollettu joista löytyy tarkat dokumentit/kuitit.\nÄkkiseltään muistamani huollot: Jarrut, iskarit, jouset, tukivarret, tuulilasi, etupöränlaakerit, pyyhkijöiden moottori ja vivut, starttimoottori, sisäilmamoottori ja vastukset, vebasto, uusi i drive näyttö, laatikko öljyt huuhtelemalla jpm. kaikista huolloista löytyy kuitit. Auto myydään tarpeettomana mutta jotain järkevää voi koittaa tarjota vaihdossa.\nAuto on jokapäiväisessä käytössä ja sitä saa tulla katsomaan ja kokeilemaan.\nVastaus: Päikseen ei kyllä pysty!\nVastaus: Kylläpä siihen välirahaa tarvitsee!!\nEhdotus: Saman vuoden dieselpihimpi vaihdossa?\nEhdotus: Oiskos mieleen?\nKysymys: Vaihto vm97 6.5TD Chevy vaniin? - *****\nVastaus: Minkälaista vaihtoa? laita kuvia@\nNettiauto ID 9853125


Hotellit Lohitzun-Oyhercq | Hotellitarjoukset | Hotels.com\nHotellit – Lohitzun-Oyhercq\nEtsi hotelleja kohteessa Lohitzun-Oyhercq\nNäytä kohteen Lohitzun-Oyhercq hotellit kartalla\nEtsitkö hotellia kohteessa Lohitzun-Oyhercq?\nHotels.com voi auttaa sinua löytämään parhaat hotellit kohteessa Lohitzun-Oyhercq.\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen kohteesta Lohitzun-Oyhercq, Ranska, sillä avullamme voit verrata eri hotelleja helposti (mukaan lukien suositut ketjuhotellit). Tällä hetkellä kohteen Lohitzun-Oyhercq suosituin hotelli on Domaine Agerria. Sinne on tehty 11 varausta edellisen tunnin aikana.\nKun varaat yöpymisen Hotels.comin kautta, voit myös ansaita ilmaisia palkintoöitä liittymällä Hotels.com Rewards -kanta-asiakasohjelmaan. Ohjelma on ilmainen, ja liittymiseen menee vain kaksi minuuttia, ja kun olet yöpynyt 10 yötä, saat 1 palkintoyön ilmaiseksi*. Joten viikonloppumatka kohteeseen Lohitzun-Oyhercq voi olla ensimmäinen askel kohti ilmaista hotelliyötä.\nMiksi kannattaa varata majoitus kohteessa Lohitzun-Oyhercq Hotels.comilta?\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen mihin tahansa tarkoitukseen. Löydät palvelustamme 12 hotellia kohteessa Lohitzun-Oyhercq. Vertaile hotelleja nopean ja helpon hotellihaun avulla. Voit myös rajoittaa hakutuloksia näillä ehdoilla:\n- kohteen Lohitzun-Oyhercq alueet\n- kohteen Lohitzun-Oyhercq nähtävyydet\n- 26 Hotels.com-asiakkaiden arvostelua yöpymisestä kohteessa Lohitzun-Oyhercq\n- saatavilla olevat päivät - tarkat tiedot ja kuvat - tarkat kartat, joista näet hotellien sijainnit sekä lähimmät julkisen liikenteen palvelut ja turistinähtävyydet kohteessa Lohitzun-Oyhercq.


Leirilleeeee! Ei tänään mutta huomenna. Ihana päästä pitkästä aikaa Pajulahden patojen ääreen treenaamaan tuttujen turpien kanssa. Siellä on lauantaina kuulemma seiväskisatkin, joita olisi lystiä päästä katsomaan. Toivottavasti illan aikataulu antaisi hiukan myöten.\nTänään nautiskelin rapsakasta säästä. Aamulla pukemiseen meni puolisen tuntia. Housuvalinta tuotti eniten tuskaa. Oli kovin haastavaa löytää housut, joiden alle voisi pukea tykit ja jotka silti näyttäisivät hyvältä vinkkeleiden (=huopikkaiden) kanssa. Seuraava haaste oli löytää viimeksi yli vuosi sitten käytetyt Rukan pinkit paholaiset jostakin kaapin syövereistä. Terminologiaa selventääkseni totean nyt tarkoittavani diktaattoreilla/tykeillä/paholaisilla pitkiä kalsareita. Niitähän voi kutsua oikeastaan miksi vain monikkomuotoiseksi asiaksi. Diktaattorit on nimityksistä lähinnä sydäntäni.\nLöydetty. Päädyin survomaan päälle farkkutrikoot ja asu olikin puoliksi valmis. Paitavalinta oli tänään helppo, takkia tuumin tovin. Krimiturkki olisi 27 asteen pakkaseen ollut oiva vaihtoehto, mutta koska olen hukannut suosikkipiponi, ei huputon takki tullut kysymykseen. Päälle päätyi naulakosta paksu sininen nahkatakki, jossa on tarvittaessa koko pään kätkevä karvahuppu. Paljon karvoja, erittäin hyvä. Sain suljettua hupun sopivaan suppuun käärimällä pienen violetin villapeiton kaulaani. Poistuin viimein kämpiltä kädet syvälle taskuihin työnnettynä, sillä olen pipon lisäksi hukannut myös ainoat lapaseni. Tiistaina poljin kouluun villasukat käsissä, ja puolen kilometrin matkan jälkeen sormia sulatellessani totesin idean kelvottomaksi. Ystäväni ehdotti pakastepussien vetämistä villasukkien päälle tuulenpitävyyden lisäämiseksi, mutta se olisi jo outoa. Kädet taskuihin, siis!\nKävely eskimoasussa on paitsi kömpelöä, myös vaarallista. Mainio karvahuppu blokkaa tuulen ja kylmyyden lisäksi kaiken näkyvyyden sivuille, minkä vuoksi risteyksissä on pyörittävä typerän näköisesti pituusakselinsa ympäri ennen turvallista tienylitystä. Onneksi yksi kierros yleensä riittää. Kuulonsakaan ei voi luottaa, sillä rauhalliseen taaperrukseeni kuuluu olennaisena osana musiikin kuuntelu. Käsineettömyyden etuja on näppäryys kappaleiden vaihtamisessa, kun ei ensin tarvitse riisua lapasia.\nNiinpä niin, hengissä selviäminen arktisessa Turussa on onnen kauppaa ja kiitän luojaani jokaisesta päivästä. Seuraava haaste on tehdä vahinkoilmoitus tuhoutuneesta läppäristä, ja metsästää ruokaa. Onneksi tähtäimessäni olevaan opiskelijaruokalaan pihan toiselle puolen pääsee kätevästi maanalaista tunnelia pitkin. Vältän uuvuttavan pukeutumissession lisäksi yhden vaarallisen tienylityksen.\nLähettänyt Emma Aronen klo 12.35


Takana kirkas taivas: Antaudun... en osaa...\nOnko elämässä muuta vaihtoehtoa kuin ottaa kaikki vastaan? Suuri osa minua hyväksyy, että näin on, mutta toinen osa minua ei tahdo ainakaan tätä kaikkea, mitä nyt on jo annettu. Olo on kaksijakoinen.\nOlen kuitenkin huomannut, että ihminen kestää juuri sen verran kuin on pakko. Odotin ystäväni kanssa kahvilassa hetkeä, jolloin menin valitsemaan lapselleni arkkua. Ystävä sanoi, että miten voit, miten kestät, miten... Sanoin, että siten, kun on pakko. Ihminen tekee sen, mikä on tehtävä. Äiti tekee sen, mikä on lapselleen tehtävä. Äiti ja isä eivät jätä asioita tekemättä lapsensa hyväksi, jos vain suinkin kykenevät.\nYmmärrän nyt myös konkreettisesti sen, mitä merkitsee virsi "Päivä vain ja hetki kerrallansa". Tänään minun on täydellisen turha huolehtia huomisen voimista, sillä ne voimat annetaan jokaiseen hetkeen erikseen. Kummallisesti. Jopa rauhaa on annettu tilateisiin, joissa kukaan äiti/isä ei uskoisi selviävänsä. Kun näen kuolleen lapseni, näen, että siinä on hänen kuorensa. Hän on jo poissa. Mieluummin tunnen hänet seisomassa vierelläni, käsi olkapäälläni ja sanovan, että äiti, nyt ei tarvitse itkeä.\nElän myös todeksi sitä, että "rakkaus ei koskaan kuole". Vaikka rakas lapseni kuolee, minun rakkauteni häneen ei kuole koskaan. Rakkaus on todellakin ikuista.\nSilti lähimenneisyyteen mahtuu shokkia, kriisiä, paniikkia, huutoa, itkua, itkua, itkua ja itkua. Itkua, joka ei tervehdyttävästi huuhtele minua eikä lievitä oloa, mutta joka vain loppuu hyytymällä. Alkaakseeen toisessa tilanteessa kohta uudelleen. Itkua, joka on joskus surua menneen huonoista hetkistä ja toisinaan itkua menneen ilon hetkistä. Itkua, joka koskee käyttämättömiä mahdollisuuksia tai itkua, jotka ovat kärsimyksiä, jotka olisivat kenties olleet edessä. Itken ja koen rauhaa vuorotellen.\nLapseni lähtö oli tapaturma ja vahinko, mutta yhtälailla myönnän, että pelkäsin viime vuonna toisenlaisten lähtöjen mahdollisuutta. Oliko sisääni rakennettu käsittämätön pelko siitä, mitä todella tulee tapahtumaan - vaikka se tulikin sitten yllättävässä muodossa?\nOlen miettinyt blogini jatkoa. Onko taas aika delata entiset tarinat ja tehdä uusi osoite? Poistanko vanhat kirjoitukset ja jatkan samalla nimellä? Teenkö toisen blogin rinnalle, jossa käsittelen asiat juurta jaksain salasanan takana? Lopetanko bloggauksen kokonaan? Onko tämä liian suuri ja vakava asia käsitellä täällä?\nJoka tapauksessa minulle on ollut elämässä kaksi päivämäärää, joiden jälkeen olen ollut toinen ihminen kuin ennen. Sellaisen muutoksen olen taas kokenut ja tiedän, että Kaikki On Toisin. On elämä ennen tätä ja elämä tämän jälkeen.\nOlen nyt lyhytjännitteinen ja päätöksiä on vaikea tehdä. Jos haluatte, antakaa kommentteja. Joka tapauksessa tehnen kuitenkin niin, kuten pikkutyttöni aikoinaan sanoi, kun vaihdoin vaatteita ja kysyin häneltä, mitä näistä puen päälleni: Turha sinua on neuvoa, kun teet kuitenkin juuri niinkuin itse haluat. Voi olla, mutta nyt olen haparoivampi, epäröin... Vaikenenko, häviänkö vai...\nLähettänyt Pilviharso klo 22.16\nTunnisteet: kuolema, pohdintaa, suru\nHeini ja Sara kirjoitti...\n"Oi Herra, tule pian ja valaise yöni. Niin kuin kuoleva minä kaipaan sinua. Sano sielulleni, ettei mitään tapahdu ilman sinun sallimustasi, ja ei mikään, mitä sinä sallit, jää ilman lohdutusta Oi, Jeesus, Jumalan Poika, sinä olit hiljaa tuomitsijoittesi edessä, hallitse kieltäni, kunnes olen saanut tietää, miten minun tulee puhua. Osoita minulle tie ja tee minut halukkaaksi vaeltamaan sillä. Vaarallista on jäädä paikoilleen ja vaarallista on kulkea eteenpäin. Niinpä täytä kaipaukseni ja osoita minulle tie. Tulen luoksesi niin kuin haavoittunut tulee lääkärille."\nPyhän Birgitan rukouksia\nTällaisen rukouksen haluan lähettää Sinulle siunauksena.\n29. maaliskuuta 2009 klo 0.28\nOlin ilahtunut kuin huomasin, että olit kirjoittanut...\nAika näyttää, aika parantaa, aika sitoo yhteen ...\nhaluan lähettää sinulle lämpimiä halauksia, siunauksia, valoa!!!\n29. maaliskuuta 2009 klo 11.42\nToivoisin voivani kulkea rinnallasi, en neuvoen, en ohjaten vaan vain hiljaa rinnallasi. Jos jatkat blogia salasanan takan, niin halusaisin sinne. Päätös on sinun.\nMitään en ole pelännyt niin kovin kuin lapseni mahdollista kuolemaa. Hän on sairastanut vaikeaa masennusta vuosia, kuten minä itsekin.Tiedän kuitenkin, että saisin voimia siihenkin. Mieheni kuolemasta tulee ensi kuussa vuosi.\n29. maaliskuuta 2009 klo 11.56\nMihin tulokseen kirjoittamisen kanssa tuletkin, haluaisin kulkea mukanasi...\nPyydän ympärillesi enkeleitä <3\n29. maaliskuuta 2009 klo 16.51\nIhminen kestää niin vaikeita asioita, ettei sitä aina itsekään usko. Kestää, kun on pakko. Kaikki eivät kestä, mutta sekin on ymmärrettävää. Tuo aika, mitä elät, on vähän kuin sumussa kulkisi, mutta ajatus on kirkas. Tavoitteena on aluksi saattaa lähimmäinen hautaan ja se vaatii järjestelyjä. Hautajaisten jälkeen alkaa vasta vaikein vaihe suremisessa.\nTiedät varmaan itse jonain päivänä, haluatko kirjoittaa kaikki ajatuksesi tänne vai vaativatko ne toisen blogin. Lukijasi ja ystäväsi kulkevat rinnallasi, teet mitä hyvänsä. Voimaa ja lämpöä sydämeesi!\n29. maaliskuuta 2009 klo 18.12\nminäkin huojennuin kun tulit käymään.\neikä minun tarvitse erikseen vakuuttaa että kuljen rinnallasi. niin kuin palaga, hiljaa, samaan tahtiin. käteni on tässä, sylini on tässä.\nolet antanut minulle paljon, olen täällä jos tarvitset.\n30. maaliskuuta 2009 klo 19.28\nHyvä nähdä kirjoituksesi.\nVoimia, että jaksat.\nNäin se on: usko, toivo ja rakkaus, mutta suurin on rakkaus.\nMielelläni lukisin edelleen kirjoituksiasi.\n31. maaliskuuta 2009 klo 14.55\nIhailen taitoasi purkaa sanoiksi ajatuksiasi. Kuten edellisetkin ajatuksen voimin lähetän teille siunausta ja voimia.\n31. maaliskuuta 2009 klo 15.52\nKirjoitat kauniisti ja mielelläni lukisin myös jatkossa ajatuksiasi ja kuulumisiasi. Kun aikaa kuluu, tiedät, tarvitsetko meitä "vieraita ihmisiä" avustamaan surutyössäsi. Päätös on varmaan sen mukainen.\ntoivon enkeleitä ympärillenne voimaa ja lohtua antamaan\n31. maaliskuuta 2009 klo 17.13\nHeini ja Sara,\n"vaarallista on jäädä paikoilleen ja vaarallista on kulkea eteenpäin" - juuri näin. Kun luin tämän, tiesin jotenkin, että teen vain oikein eli kuten minun on tehtävä. Kiitos.\nKiitos halauksistasi, valosta.\nSiispä ymmärrät syvästi sydämelläsi minua...\n"kuin sumussa kulkisit, mutta ajatus on kirkas" - aivan. Kiitos voimasta ja lämmöstä.\nKiitos kädestäsi ja sylistäsi!\nRakkaus on suurin eikä se koskaan kuole!\nKiitos siunaus- ja voimatoivotuksista.\nKiitos enkeleiden lohdusta ja voimasta.\n1. huhtikuuta 2009 klo 9.10\nTulin sivuillesi Olemattoman linkin kautta. Järkytyin. Tulin surulliseksi. Yhdeksän vuoden takaiset tunteet ja ajatukset ponnahtivat pintaan. Kyllä ne aika ajoin tulevat mieleen muutenkin, vaikka nyt olen... mitä? Minun ei ollut tarkoitus viivähtää koneella kuin hetken, mutta tässä sitä taas ollaan.\nLyhyesti kommenttini: Jatka! Monet läheisensä menettäneet ovat kaiken tunnemyrskynsä keskellä hämmentyneitä. En osaa sanoiksi pukea kaikkea sitä, mitä mielessä liikkuu.\nJoskus on pysähdyttävä, mietittävä ja jos osaa kirjoittaa, kuten sinä, niin se on uskomattoman hyvä keino selvittää itselleen mielen myllerrystä. Se on myös vertaistukea toisille samassa tilanteessa oleville tai sellaisille, jotka eivät ole pystyneet asiaa henkilökohtaisella tasolla käsittelemään itsenäisesti. Hartain toiveeni on: Jatka!\nToivon sinulle ja läheisillesi voimia uskomattoman raskaassa elämänvaiheessanne! Voimahalauksia!\n2. huhtikuuta 2009 klo 9.15\nKiitos voimahalauksista ja kannustuksesta kirjoittamaan. Jatkan, vaikka aihe on tätä mitä on. Kyllähän sitä itsekin aina etsii samoissa suossa tarponeita kuin itse kulloinkin on sattunut kulkemaan. Ja onhan näitä soita piisannut... tämä letto lisäksi...\n3. huhtikuuta 2009 klo 13.11


Valterin toiminta ja koronavirus | Valteri\nKirjoitettu 16.3.2020 17.3.2020\nValterin toiminta ja koronavirus\nOppimis- ja ohjauskeskus Valteri pyrkii ehkäisemään koronaviruksen leviämistä ja toteuttaa ohjauspalvelu-, koulutus- ja työnohjaustoimintaansa vain etäyhteyksin ajalla 16.3- 31.5.2020. Ammattilaisemme ovat yhteydessä asiakkaisiin ja auttavat mielellään jo sovittujen palveluiden uudelleenjärjestelyissä.\nAvoimet ovet ja vierailut toimipisteisiimme on peruttu. Valteri-koulun toiminta jatkuu valtakunnallisen ohjeistuksen mukaisesti. Oppilaidemme terveyttä ja turvallisuutta suojataan kaikin tavoin. Seurataan tiedotusta ja pidetään huolta toisistamme!\nLue lisää Opetustoimi ja Koronavirus (OPH:n tiedote-sivu)


Virkistyspäivä - Laajis - Urban Outdoors\nPUITTEET NIIN KESÄ- KUIN TALVIAJAN VIRKISTYSPÄIVIIN\nJokainen tarvitsee välillä irtiottoa arjen töistä. Laajiksessa on loistavat puitteet niin kesä- kuin talviajan virkistyspäiviin! Seikkailupuisto on uusine ratoineen kestosuosikki!\nLaajavuoren hiihtokeskuksen ytimessä on myös täysin uudenlainen hyvinvointikeskus ja kuntosali. Kipinä Studio on erikoistunut yksilö/pienryhmä- ja yritysvalmennukseen. Studiolta löydät laadukasta valmennusta ja ammattitaitoista hierontaa ja fysioterapiaa. Kipinän personal trainerit ovat järjestäneet ja räätälöineet mm. Olympialaisia, vaellusretkiä Laajavuoren luontopolulla, lumikenkäsafareita, kahvakuulatunteja, kehonmittausta ja testausta, laavuretkiä... Kysy lisää ja räätälöimme juuri teille sopivan päivän!\nFrisbeegolfin parissa pääset liikkumaan luonnossa ja testaamaan taitojasi huippuluokan frisbeegolf-radoilla. Kysy meiltä myös ohjausta ja vuokrakiekkoja.\nTalvella hiihtokoulumme tuo lasketteluusi ja lautailuun aivan uusia ulottuvuuksia! Paatuneimmatkin laskijat voivat löytää jotain uutta esimerkiksi freestyle-tunnista, joka vedetään turvallisesti ja taitojen mukaan läpi. Kysy lisää hiihtokoulumme tarjoamia mahdollisuuksia virkistyspäiväänne.\nErilaisia järjestämiämme ryhmäaktiviteetteja\n* Rinneriehapäivä sisältäen hiihtokoulua ja hauskoja rastipisteitä rinteillä\n* Talvi- tai kesä-"olympialaiset"\n* Frisbeegolf-ohjaukset (ja kiekkovuokrat)\n* Kehonmittaus (sopii hyvin lisäaktiviteetiksi)\n* Luontoretket laavulle\nMeiltä kannattaa kysyä myös Vuorilammen savusaunaa ja ruokia illanviettoa sekä rentoutumista varten.\nOta meihin yhteyttä, niin kehitellään juuri teidän yrityksellenne sopiva virkistyspäivä!\nKipinä tarjoaa yhteistyössä Laajiksen kanssa upeat mahdollisuudet ikimuistoiseen virkistäytymiseen. Voit valita päivään esimerkiksi ohjattua treeniä tai luennon ja tämän jälkeen herkullisen ruokailun Laajiksen rinneravintolassa. Loppuiltaa voikin viettää mukavasti Vuorilammen savusaunalla ja pulahtaa vaikka paljuun päivän päätteeksi.\nRäätälöi itsellesi ja työporukallesi monipuolinen hyvänolon virkistyspäivä!\nTervetuloa viihtymään urbaaniin ja värikkääseen keskukseemme!\nVoit jättää tarjouspyynnön:\nTai varata elämyksellisen päivän ottamalla yhteyttä:


Rakkaudesta sadepäiviin ♥ - At Maria's\nKesäloma: Mökillä vai kaupungissa? →\ntiistai 30. kesäkuun 2020\nEilen illalla töiden jälkeen sytyttelin olkkariin kynttilät ja nautin pitkästä aikaa sadeillan tunnelmasta. Sadeilta tuli kuin tilauksesta. Viikonlopun juhlintojen jälkeen sitä kaipasi yhtä iltaa, jolloin aurinko ei houkuttele ulos touhuamaan. Jolloin saa ihan vain olla. Sekin on muuten ihan hirmuisen tärkeää.\nSurffailin kanavarallia ja luin sisustuslehtiä. Katsoin mökkiohjelmaa ja vihdosta viimein sen Advokatenin tokan kauden vikan jakson loppuun. Jonka mies katsoi jo muutama viikko sitten, mutta jota en muka ole ehtinyt aiemmin katsomaan.\nPitkästä aikaa sai kaivaa keltaisen sadetakinkin esiin koiralenkille ♥\nMä rakastan sadepäiviä. Varsinkin sadeiltoja. Vielä kymmenisen vuotta sitten olisin manannut, että siinä se nyt sitten kesä meni ja syksy tekee tuloaan. Tajuamatta olla kiitollinen niistä hellepäivistä, joista me saatiin nauttia. Nyt ajattelen niin, että meillä kävi ihan mieletön mäihä säiden suhteen. Olihan tuo viime viikko ja sen edeltäjä aika ihania. Me saatiin edes ne ja se on kuulkaas jo jotain.\nMun mielestä lause ”How much of life do we miss by waiting to see the rainbow before thanking for the rain?” kuvaa hurjan hyvin tilannetta, jota olen tänään pallotellut ajatuksissani sen jälkeen, kun aamulla törmäsin sadekelidebaattiin IG:n puolella ;) Eli jos nyt jäämme odottavalle kannalle, manaamme tilannetta ja odotamme vain hellepäiviä palaavaksi, niin missaamme todennäköisesti monta hyvää kesäpäivää. Kuinka paljon saisimme kesästä irti, jos ottaisimme ilon irti myös sateesta ja olisimme siitäkin kiitollisia?\nSillä tässäkin on paljon, josta olla kiitollinen. Mulle tulee ihan ekana mieleen olla kiitollinen luonnon puolesta. Olihan se jo aika raasunoloinen. Motarin vieressä näytti samalta kuin etelässä, kuivalta ja karhealta. Vähän sadetta, niin se luontokin puhkee taas kukkaan. Lisäksi mä olen aika onnellinen näistä sadekeleistä heinäallergiani takia. Sade tuli kreivin aikaan! Kiitollinen olen myös karvaisten kaverien puolesta. Alkoi olla jo aika kuuma asfaltti tassujen alla. Ollakin, että meidän hienohelma ei kyllä tykkää sadekeleistä ja lenkit jäävät lyhyeksi.\nJoten ennen kuin seuraavan kerran synkistellään näitä kelejä, niin muistetaan, että me ei voida näille mitään. Joten paras vaan ottaa kaikki ilo irti niistä olosuhteista, mitkä on. Huomaan muuten tsemppaavani tällä paasauksella itseäni. Sillä pienesti mielessäni välähti kesäloma mökillä ja mietin, että jos on pakko sataa, niin olisi edes tyyntä, että pääsisi suppailemaan :D\nNyt viikkomaitokauppalistan kimppuun ja kauppaan. Kauppalistaan ei tarvitsekaan tällä kertaa kirjoittaa leikkokukkia, sillä niitä piisaa juhlien jäljiltä. Laitoin eilen juhlien pionit yhteen maljakkoon ja siinä missä pioni on kaunis yksinäänkin maljakossa on se isona kimppuna vielä kauniimpi. Voi kun saisi nuo säilymään hengissä mahdollisimman kauan! ♥\n8 Responses to “Rakkaudesta sadepäiviin ♥”\nOnnea rippijuhlista,niin kauniit kuvat ja tietenkin juhlaneiti:)Minäkin niiiiiiin rakastan sadetta!Tultiin iltasella kotiin Yyteristä ja niin ihana painostavien hellepäivien jälkeen,kun ilma on raikas ja sade ropisee kattoon.\nSiivosin koko huushollin,tein lasagnea ja nyt saunaan.Toivon saunan jäähyllä tulevan kaatosateen:)Sitten puhtaisiin lakanoihin nukkumaan,Parasta!\nSade on varsinkin tuollaisten hellepäivien iltana ihan parasta! Se sateenropina kattoon menee meditatiivisista äänistä. Ihan parasta, nuo puhtaat lakanat ja sade :)\nKivaa keskiviikkoa täältä kaatosateen keskeltä ♥\nRakastan lämpöä ja aurinkoa enkä koskaan valita helteestä. Tänään olen kyllä nauttinut sateesta, ja siitä ettei tarvitse tehdä mitään. Voi käpertyä peiton alle lukemaan ja katsomaan telkkaria. Luonto tarvitsee vettä, ja helteellä monissa tehtaissa on todella lämmintä.\nja sama juttu, rakastan hellettä, mutta ah että rakastan sadettakin…ainakin näin sisältä toimistosta ulos katsoessani sade tuntuu ihanalta :)\nSadepäivissä on paljon hyvää!\nOnneksi saitte pionit maasta ja juhlat pidettyä ennen sateiden alkua. Puutarhoissa näyttivät pionit varsin surkeilta rankan sateen jälkeen. Muuten luonto kyllä hyvillään tästä veden määrästä. Ja onhan itsekin välillä kiva laittaa hunnille jäänyttä kotia kuosiin sadepäivänä.\nja sanopas muuta; eivät nuo olisi sadetta kestäneet! :)\nJuurikin se, että siinä missä koti on kaaos hellepäivinä, tulee sitä siivottua sadepäivinä.\nMinusta keli on asennekysymys, oli se sitten helle tai sade, molemmista voi nauttia. Kesään kuuluvat molemmat säät ja paljon siinä välissä, nautin kesästä ja sen keleistä, pitkälle syksyyn saakka keli kuin keli niin en oikeastaan ole pahoillani.\nja se on just näin! Ja kun me ei oikein voida vaikuttaa säähän, vain siihen miten suhtaudumme siihen :)


Maat, joilla on eniten suojeltuja maita (prosenttiosuus aluevarauksista) - 2021\nKaikkialla maailmassa maat pyrkivät yhä enemmän säilyttämään luonnonvarojensa vaurauden ja kauneuden. Vaikka jotkut sanovat, että luonnonsuojelualueiden syrjäyttäminen estää taloudellista kehitystä, toiset väittävät voimakkaasti, että näin on suuri tuonti, ei ainoastaan luonnonvaraisille eläimille ja biologiselle monimuotoisuudelle, vaan myös ihmiskunnan tulevaisuudelle. Seuraavassa tarkastellaan niitä maita, joiden suhteellisen osuuden maasta on varattu maalla, luonnonsuojelualueina.\n10. Hongkong (SAR Kiina) 42%\nLähes 42% Hongkongin maanpäällisestä tilasta on suojattujen varantojen käytössä. 24 maaseutupuistoa ja 22 erityisaluetta, mukaan lukien Tai Mo Shan, Ma On Shan ja Lantau Island, kattavat yhdessä noin 440 neliökilometrin alueen. Hongkongin varauksia hallinnoi maatalous-, kalastus- ja suojeluvirasto. Hongkongin suojelualueet houkuttelivat vuonna 2011 lähes 13, 5 miljoonaa kävijää. Hongkongin kansalaiset pitävät näitä luonnonsuojelualueita myös alueen parhaimpina virkistyspaikoina.\n9. Seychellit 42%\nSeychellit, Intian valtameren saaristo, ovat tällä hetkellä 42 prosenttia alueellisesta alueestaan suojellessaan kansallisia puistoja ja varantoja. Lisäksi maan hallitus aikoo laajentaa näitä suojelualueita edelleen tavoitteenaan suojella 50 prosenttia maan pinta-alasta. Morne Seychellon kansallispuisto ja Praslinin kansallispuisto ovat kaksi merkittävää Seychellien suojelualuetta, joista kukin on harvinainen ja ainutlaatuinen kasvisto ja eläimistö. Nämä suojelualueet vetävät joka vuosi tuhansia turisteja saarivaltioon.\nLiechtensteinissa, joka on maalla lukittu saksankielinen mikrostaatti Keski-Euroopassa, suojatut metsät kattavat 43 prosenttia alueen koko alueesta. Nämä metsät ovat elintärkeitä alueen asukkaille, suojelemalla ihmisten asutuksia ja kuljetusreittejä lumivyöryjen ja maanvyörymien aiheuttamilta vaurioilta. Liechtensteinin luonto- ja maisemaosasto ylläpitää maan luonnonsuojelualueita ja metsien suojelualueita, jotka myös toimivat monien uhanalaisten kasvilajien ja eläimistöjen elinympäristöinä.\nNamibia oli ensimmäinen Afrikan maa, joka otti perustuslakiinsa ympäristönsuojelun. 43% maan alueellisesta alueesta on tällä hetkellä suojelualueilla, kuten Maailmanpankin viimeaikaisissa tiedoissa (2011-2015). Vuonna 2010, kun perustettiin Dorobin kansallispuisto, Namibiasta tuli maailman ainoa maa, jolla on täysin suojattu rannikko. Namibia Wildlife Resorts ylläpitää Namibian kansallispuistojen tiloja, mutta kansalaisjärjestö Namibia Nature Foundation on vastuussa luonnonvarojen suojelemiseksi ja suojelemiseksi. Namibian suojelemat metsät houkuttelevat tuhansia matkailijoita maahan, mikä hyödyttää merkittävästi koko maan taloutta.\nBrunei, pieni saarivaltio Borneossa Kaakkois-Aasiassa, on 44% maanpinta-alasta, joka on suojeltujen metsien peitossa, mikä tarkoittaa, että 2 569 neliökilometriä sen kokonaispinta-alasta on 5 962 neliökilometriä. Kaksi kansallispuistoa, Ulu Temburongin kansallispuisto ja Ulu Ulun kansallispuisto sekä 47 metsäpuistoa, luonnonsuojelualueita ja luonnonvaraisia suojelualueita vastaavat maan suojelualueista. Brunein teollisuusministeriön ja primäärivarojen metsäosasto valvoo maan suojelualueiden hallintaa.\n5. Turks- ja Caicossaaret 44%\nTurks- ja Caicossaaret ovat joukko trooppisia saaria, jotka ovat osa Britannian merentakaisia alueita Lucayanin saaristossa. Niiden kokonaispinta-alasta, joka on 1 017 neliökilometriä, suojellaan 451 neliökilometriä aluetta. 11 kansallispuistoa, 11 luonnonsuojelualuetta, 4 suojelualuetta ja muita saarten suojelualueita ylläpitää ympäristö- ja merioikeus. Turistit, etenkin amerikkalaiset ja kanadalaiset, vierailevat Turks- ja Caicossaarilla suurina määrinä joka vuosi, houkuttelevat sekä sen upeat rannat että suojatut trooppiset metsät. Tämä tuo merkittäviä tuloja hallitukselle ja alueella asuville paikallisille.\n4. Saksa 48%\nMaailmanpankin vuosien 2011–2015 tietojen mukaan lähes 48 prosenttia Saksan maa-alueesta on suojattu. Saksassa on 16 kansallispuistoa, 742 erityissuojelualuetta sekä valikoima luonnonsuojelualueita, maisemansuojelualueita ja yhteisön tärkeitä alueita sekä muita suojelualueita. Metsätalous muodostaa maan tärkeimmän maankäytön toiseksi tärkeimmän lajin, ja maan metsä- ja puuteollisuus tarjoaa 1, 3 miljoonaa työpaikkaa maassa. Saksan metsätalouspolitiikka on liittovaltion hallituksen mukaan, mutta osavaltiot vastaavat suojelualueiden hallinnoinnista ja metsäpolitiikan tavoitteiden toteuttamisesta. Tällaisen järjestelmän tarkoituksena on varmistaa Saksan metsien jatkuva ja vastuullinen käyttö sekä luonnonsuojelussa että taloudellisessa kehityksessä.\nVenezuelan eteläamerikkalaisessa maassa on suuria suojelualueita. Yli puolet (494 049 neliökilometriä) maan pinta-alasta on 917 366 neliökilometriä. Maassa on 154 suojelualuetta, joista 46 on kansallispuistoja, 34 kansallista monumenttia, 10 metsäpuistoa, 54 suojelualuetta ja suuri määrä muita suojelualueita. Venezuelan suojellut metsät auttavat säilyttämään joitakin maailman harvinaisimmista ja vaikeimmista eläin- ja kasvilajeista, vetämällä matkailijoita ympäri maailmaa maahan.\n2. Slovenia 54, 5%\n54, 5% Slovenian, Euroopan unionin eteläisen Keski-Euroopan maan, entisen Jugoslavian alueen, pinta-alasta on suojattu. Slovenian aluetta kattaa suuri joukko luonnonsuojelualueita (59), luonnonmuistomerkkejä (1159), erityisiä suojelualueita (354), puutarha-alueita (121), yhteisön tärkeitä alueita (323) ja ekologisesti tärkeitä alueita (305). . Slovenian metsät ovat tärkeitä ekologisia ja sosiaalisia tehtäviä, ja ne edistävät myös Slovenian maiseman kauneutta. Slovenian metsäpalvelu, jonka Slovenian tasavalta on perustanut metsälain (1993) ohella, ylläpitää ja hallinnoi maan metsiä.\n1. Uusi-Kaledonia 61, 3%\nUusi-Kaledonia, Ranskan lounais-Tyynellämerellä sijaitseva erityinen kollektiivi, järjestää suurimman osan alueellisista suojelualueista maailmassa. Uuden-Kaledonian maanpäällisestä alueesta 63 prosenttia on suojattujen meren elinympäristöjen lisäksi suojattu. Uuden-Kaledonian sademetsien ja kuivien metsien joukossa on maailman monipuolisimmat ja ainutlaatuiset kasvilajit ja eläimistöt. Tämä on tehnyt alueen tärkeimmäksi suojelualueeksi, ja monet kansainväliset järjestöt, mukaan lukien Maailmanlaajuinen luontorahasto, ovat jatkuvasti ahdistaneet Uuden-Kaledonian ainutlaatuisten ekosysteemien säilyttämiseksi.


Always in memoriam Grande Of Fully\n★ 16.7.2005 - ✝ 10.5.2008\nGrande Of Fully kärsi jaloistaan, sillä oli nivelrikko kummassakin etujalassa. Välillä ori pystyi kipulääkkeiden ansiosta kirmaamaan laitumella muiden perässä ja välillä se ei meinannut päästä edes ylös karsinasta. Vaivaa oli esiintynyt vuoden ajan, kunnes se tuntui jatkuvan koko ajan vain huonona. Rane oli aamulla kipeän oloinen, vaikka se urheasti yritti kömpiä pystyyn ja tervehtiä kuten normaalisti. Istuin sen karsinassa itkien ja soitin eläinlääkärille, sillä tiesin että nyt oli tullut aika. Eläinlääkärin tulo kesti tunnin ja koko sen ajan rapsuttelin ja paijasin ja syötin Ranelle herkkuja. Se tuntui hieman levottomalta, eikä oikein tiennyt miten olla. Eläinlääkäri saapui ja talutimme vaivoin kävelevän shetlanninponiorin tallin taakse. Se mutusteli hetken heinää, ennen kuin sai viimeisen piikin. Katselimme, kuinka rakas ja vanhin hevosistani nukahti ikiuneen.\nGrande Of Fully "Rane" shetlanninponi, ori\nkasvattaja Faithful omistaja misery. (Moondance)\nHelppo B / 65cm (yleispainotus) ei saavutuksia\nRane ei ollut helppo, mutta ei ylivoimainenkaan. Se rakasti kokeilemista ja oli erittäin taitava vaistoamaan ihmisen ajatukset. Jos ihminen epäröi hiemankin, oli Rane heti pomottelemassa. Jos ihminen ei epäröinyt ja oli selvä johtaja, Rane oli oikein säyseä. Pieniä ihmisiä Rane kohteli varovasti, eikä koskaan purrut heitä.\nHoitaessa Rane oli joko kiltisti, tai sitten ei ollut. Rane oli helpompi hoitaa, kun sen oli sitonut kiinni. Ori rakasti rapsuttelua ja muutenkin harjaamista. Kaviot nousivat mukavasti ylös ja antoi harjata kaikkialta. Pää oli herkin Ranella, joten sitä se viskoi harjatessa hieman. Satulan sai helposti selkään, mutta satulavyötä kiristäessä takakoivet nousivat. Suitsia laittaessa viskoi päätään - Ranella ei tuota kokoa paljoa löydy, joten ei tuottanut ongelmia. Pesusta poika ei pitänyt. Se ravisteli koko ajan itseään pesupaikalla, jolloin pesijä oli taatusti märempi kuin poni.\nRatsastaessa Rane osasi kaikki temput ja koitti selvitä helpoimman kautta. Ori kyllä rakasti esiintymistä, ja mikäli yleisöä löytyi, kuljettiin niin hienosti kuin vain päästiin. Taipui ihan mukavasti ja kuunteli pohkeita. Raippaa käyttäessa takapää sinkosi vastalauseeksi muutaman kerran ilmaan, ja sitten vasta alettiin kulkea hienosti. Rane yritti oikoa kulmista, joten päättäväiset otteet tehosivat parhaiten. Koulu oli Ranen erikoisalaa ja se osasikin kulkea hyvin. Joidenkin mielestä näytti huvittavalta, kun tuollainen ponipallo väänsi ihan tosissaan koulua. Esteillä Rane joskus intoili ja esteiden jälkeen pukitteli, mutta hyppäsi ihan mukavasti. Maastossa sama juttu - vauhtia ainakin löytyi, mutta se jarrukahva oli välillä hukassa. Rane osasi vetää myös kärryjä, ja sen osasikin tehdä hyvin.\nRane oli mukavan tasaisesta suvusta (evm). Sen vanhemmat olivat sekapainotteisia, mutta suvusta löytyi pari koulukonkaria ja jokunen valjakkoponikin. Sen isä oli Mustaf's Ariban, joka syntyi Ruotsissa ja kilpaili Pohjoismaissa menestyksekkäästi sekä koulua, että esteitä. Se kantakirjattiin ykköspalkinnolla, eikä suotta. Hieman äksy ori omisti todella upean ulkomuodon, joka periytyi lähes poikkeuksetta jokaiselle varsalle - kuten myös ainakin osa hankalasta luonteestakin. Ranen emä taas oli oikein kiltti tamma nimeltä Beautiful. Nimensä mukaan tammalla oli jo varsasta asti kaunis rakenne ja erittäin pitkä vaalea harja. Nimeä ei ollut siis vaikea keksiä. Bea oli Suomessa syntynyt tamma, joka kilpaili jokusen kilpailun kotimaassaan koulussa ja pärjäsi ihan mukavasti. Suurimman osan elämästään kuitenkin oli siitoskäytössä ja saikin usean varsan\nMoons Secret Wish, syntynyt 29.12.2007, tamma\nRanesta on jäljellä vielä pakastettua siemennestettä kaksi annosta! Jos tahdot siementää tammasi, ota yhteyttä moondance- @ suomi24.fi\n01.12.2005 kutsu, ERJ esteratsastus, 40-50cm, 1/30\n10.01.2006 kutsu, ERJ esteratsastus, 40-50cm, 2/35\n20.03.2006 kutsu, ERJ esteratsastus, 40-50cm, 3/50\n11.04.2006 kutsu, ERJ esteratsastus, 50cm, 1/50\n21.05.2006 kutsu, ERJ esteratsastus, 30-40cm, 4/63\n25.05.2006 kutsu, ERJ esteratsastus, 40-50cm, 1/40\n28.05.2006 kutsu, ERJ esteratsastus, 60cm, 8/67\n14.07.2006 kutsu, ERJ esteratsastus, 20-40cm, 1/41\n03.08.2006 kutsu, ERJ esteratsastus, 50cm, 7/50\n15.03.2006 kutsu, villi esteratsastus, 60 cm, 3/33\n02.07.2006 kutsu, villi esteratsastus, 60 cm, 2/9\n03.04.2006 kutsu, näyttelyt, ponioriit, 2/10\n07.05.2006 kutsu, match show, ponioriit, SIN2\n07.06.2006 kutsu, KRJ kouluratsastus, helppo b, 1/39\n01.06.2006 kutsu, KRJ kouluratsastus, helppo C, 3/30\n01.06.2006 kutsu, KRJ kouluratsastus, helppo B, 2/20\n10.03.2006 kutsu, VVJ valjakkoajo, Noviisien poniparivaljakko, 4/18\n15.03.2006 kutsu, VVJ valjakkoajo, Noviisien poniparivaljakko, 2/13\n13.05.2006 kutsu, VVJ valjakkoajo, Noviisien ponivaljakko, 6/47\n08.07.2006 kutsu, VVJ valjakkoajo, avoin ponivaljakko, 6/40\n03.09.2006 kutsu, VVJ valjakkoajo, avoin ponivaljakko, 5/31\n05.09.2006 kutsu, VVJ valjakkoajo, avoin ponivaljakko, 1/36\n06.09.2006 kutsu, VVJ valjakkoajo, avoin ponivaljakko, 3/31


Verso-porkkanaletut Jogurttikastikkeella | Avokadoa&sitruunaa\nPublished on 4 joulukuun, 2021 in Lounaat\nAah, nämä Verso-porkkanaletut on niin maukkaita. Suosittelen testaamaan. Versot ovat uskomattoman monipuolinen raaka-aine ja ne ovat todellista superruokaa ja täynnä vitamiineja. Teen yhteistyötä Herttoniemen puutahan kanssa ja kehittelen heille reseptejä. Tämä resepti on yksi niistä.\nKaupallinen yhteistyö Helsingin kaupunkiviljely kanssa\nPidät varmasti näistäkin ohjeista:\nRecipe by Avokadoa&SitruunaaCourse: LounaatDifficulty: Keskivaikea\n70 g Helsingin kaupunkiviljely retiisinversoja\n4 dl maitoa tai kaurajuomaa\n1 tl suolaarouhittua mustapippuria\n1 tl umami maustetta\ntuoretta silputtua basilikaa tai lehtipersiljaa\nHelsingin kaupunkiviljely retiisi- tai salaattiversoja\nSuikaloitua porkkanaa, kurkkua tai retiisejä\nKuori porkkanat ja raasta hienoksi raasteeksi. Leikkaa retiisinversot, sipuli ja ruohosipuli hienoksi silpuksi.\nLusikoi seosta kuumalle öljytylle paistinpannulle ja vähennä lieden lämpötilaa. Paista letut keskilämmöllä kullanruskeiksi. Voit paistaa lettujen pinnat ensin pannulla ja laittaa sitten 175 asteiseen uuniin kypsymään muutaman minuutin ajaksi.\nValmista jogurttikastike sekoittamalla kaikki ainekset sekaisin.\nTarjoa Verso-porkkanaletut jogurttikastikkeen, versojen ja muiden kasvisten kanssa. Nauti!


Talk-webinaari: Sote-alan työvoiman saatavuus haastaa tulevaisuutta – Turun ammattikorkeakoulu\nTalk-webinaari: Sote-alan työvoiman saatavuus haastaa tulevaisuutta\nVarsinais-Suomen TE-toimiston sotehy-koordinaattori Terhi Tevameren mukaan sosiaali- ja terveysalan henkilöstöpulaa on mahdollista taklata parantamalla alan vetovoimaisuutta ja työoloja. Alan ehdottomana voimavarana on merkityksellinen työ.\nTurun AMK:n Master Schoolin Talk-seminaari tarjoaa näkökulmia hyvinvointiin ja terveyteen kahdesti vuodessa. Alueellisessa koulutustilaisuudessa on perinteisesti kuultu asiantuntijapuheenvuoroja ja valmistuvat Master School -opiskelijat ovat esitelleet kehittämisprojektiensa tuotoksia.\nTällä kertaa Talk-seminaari järjestettiin etätapahtumana. Webinaarin keynote-luennon piti Varsinais-Suomen TE-toimiston sosiaali-, terveys- ja hyvinvointialan koordinaattori Terhi Tevameri, joka loi katsauksen sosiaali- ja terveysalan työtilanteeseen sekä toimintaympäristön ajankohtaisiin ja tuleviin muutoksiin.\nKorona muutti työvoiman kysynnän painopistettä\nTevameren mukaan koronapandemia on lisännyt kysyntää tietyissä palveluissa ja osaamisalueissa pakotetusti ja äkillisesti. Pulaa on ollut muun muassa teho-osaston hoitajista ja laboratorioalan osaajista. Tällä hetkellä henkilöstöä sitovat rokottaminen ja tartuntojen jäljittäminen.\nKysynnän painopisteen muutos on samalla merkinnyt joidenkin palvelujen kysynnän väliaikaista vähentymistä. Alalla on ollut lomautuksia, jotka ovat kohdistuneet eri tavoin eri alatoimialoihin. Varsinaisten työttömien määrä on vähentynyt vuoteen 2019 verrattuna.\n– Vaikka väliaikaisesti jonkun palvelun kysyntä onkin vähentynyt, se ei tarkoita sitä, että niin olisi jatkossa.\n– Koronatilanne myös tuo uusia palvelutarpeita, muun muassa mielenterveyspalveluihin. Poikkeusaika on lisäksi synnyttänyt kokonaan uusia, esimerkiksi tietojohtamiseen liittyviä, innovaatioita, Tevameri muistutti.\nGlobaali digitaalinen murros\nKoronapandemia pakotti sote-alan digiloikkaan. Esimerkiksi reaaliaikainen etäasiointi on moninkertaistunut.\n– Digitalisaatio on edennyt sote-palveluissa koronan myötä. Sairaanhoitajat ja terveydenhoitajat hoitavat etäasiointia nyt viikossa enemmän kuin kaikki muut ammattikunnat yhteensä yhtenä kuukautena vuonna 2019.\n– Digitalisaatio ja teknologian kehittyminen tarjoavat sote-palveluissa uusia näkymiä ja tuovat uudenlaisia osaamistarpeita. Voidaan esimerkiksi kysyä, miten ja millaisia digitaalisia palveluja on tarkoituksenmukaista käyttää tai missä ja millä tavoin työtä jatkossa tehdään, Tevameri pohti.\nTerveysteknologian vienti on ollut suurta ja herättänyt laajaa kiinnostusta maailmalla. Tevameren mukaan olisikin tärkeää, että Suomi olisi mukana aktiivisena digitaalisten palvelujen kehittäjänä, sillä etä- ja digiratkaisuilla on valtavaa kysyntää myös koronan jälkeen.\n– Sote-ala on muokkautumassa yhä vahvemmin globaalisti toimivaksi palvelualaksi.\nHoitajia eläkkeelle, vanhusten määrä kasvaa\nTevameren mukaan teknologia ei yksinään pysty tuottamaan riittäviä ratkaisuja ja etenkin hoivapalveluissa tarvitaan jatkossakin runsaasti osaavaa työvoimaa. Valtiovarainministeriö arvioi, että sote-alalle kaivataan noin 200 000 uutta työntekijää vuoteen 2035 mennessä. Vanhuspalveluihin on arvioitu tarvittavan 30 000 uutta työntekijää tällä vuosikymmenellä.\nSote-alan työvoiman saatavuus näyttää tulevaisuudessa haasteelliselta, eikä tavoitteisiin päästä pelkästään lisäämällä työvoiman ja koulutuksen määrää tai kasvattamalla organisaatioiden kokoa.\n– Meillä on koulutettua työvoimaa, mutta se ei välttämättä tarkoita sitä, että kaikki laskennallinen resurssi olisi käytössä. Esimerkiksi henkilöllä saattaa olla sairaanhoitajan pohjakoulutus, mutta hän toimii muissa asiantuntijatehtävissä.\n– Kun tarkastellaan sote-palveluja ja sote-alan koulutettuja tilastojen valossa, tiedot ja myös suuruusluokat poikkeavat toisistaan. Myös se, millä tarkkuustasolla dataa on saatavilla esimerkiksi ammattiryhmittäin, vaihtelee, Tevameri huomautti.\n”Sote-alalla valtavasti voimavaroja”\nSote-alan työvoiman saatavuutta voitaisiin Tevameren mielestä parantaa kiinnittämällä huomiota etenkin alan vetovoimaisuuteen ja työn tekemisen olosuhteisiin.\n– Henkilöstöpulan pahentuessa siirrytään kilpailuun työoloista. Etenkin yksityinen sektori on lähtenyt tämäntyyppiseen kehittämiseen.\nTevameri painotti, että työtä tulisi pystyä tekemään eettisesti kestävällä tavalla. Työtyytyväisyyttä voidaan kokonaisuutena lisätä esimerkiksi poistamalla työolosuhteisiin negatiivisesti vaikuttavia tekijöitä, kuten kiireen tuntua.\n– Kaiken kaikkiaan sote-alan ehdottomana voimavarana on merkityksellinen työ, jota ei tarvitse erikseen brändätä tai keksiä.\nYAMK-opinnot syventävät asiantuntijuutta\nTalk-webinaarin pääpuhujan ja opiskelijoiden suullisten esitysten lisäksi etätilaisuudessa pääsivät ääneen Turun AMK:n alumnit.\nSovellusasiantuntija, terveydenhoitaja (YAMK) Anu Kaunio CGI:sta avasi YAMK-koulutuksen jälkeistä työuraansa. Porin prikaatin kriisinhallinta-asioiden sosiaalikuraattori, sosionomi (YAMK) Dina Varjamo kertoi asiantuntijatyöstään Puolustusvoimissa ja Naantalin kaupungin varhaiskasvatusjohtajana työskentelevä sosionomi (YAMK) Kaisa Rantala siitä, miten YAMK-tutkinto on vaikuttanut hänen työuraansa.\nAlumnit olivat yhtä mieltä siitä, että ylempi ammattikorkeakoulututkinto on tuonut uusia ammatillisia mahdollisuuksia, syventänyt osaamista ja antanut luottamusta omaan asiantuntijuuteen.\nTiistaina 11.5.2021 pidetyn seminaaripäivän päätteeksi julkistettiin posteriäänestyksen voittajat . Kehittämisprojekteilla opiskelijat vastaavat työelämän ajankohtaisiin tarpeisiin.\nOpiskelijat kehittävät alueen hyvinvointia (verkkouutinen 19.5.2021)\nMaster School valmistaa asiantuntijoita oman alansa kehittäjiksi ja työelämän uudistajiksi