Final Fantasy-pelisarja [Monta alustaa]\nRPG Maker Finland > Muu > Vapaa-aika > Final Fantasy-pelisarja [Monta alustaa] >\nTitle: Final Fantasy-pelisarja [Monta alustaa]\nHahmona osaan sen vähän perusteella mitä olen kutosta pelannut, että Kefka on suuruudenhullu, dikaattorimainen sekopää. Mutta en ole paljoa kutosta pelannut. Ja minä en itse ikinä ajatellut että Seppo olisi voinut olla nainen. Tosin Kujasta en minäkään tiennyt.\nEn voikaan päättää kuka siitä pitää ja kuka ei, mutta\npuhuinkin vain tuosta perustelun pienuudesta\nKefka on FFVI Pääpahis. Mielestäni se on todella hyvä hahmo, mutta luulin sitä ensin naiseksi siksi että katsoin yhtä fandubbia\njossa sillä oli niin korkea ääni että luulin väärin.\nSe on kuitenkin hyvä hahmo ja\nyllättävän hauska ollakseen RPG-Hahmo D:\nKefka rocks. Kefka ei ole paha koska hän on paha, vaan koska hän on hullu.\nKefka on lisäksi hyvin onnistunut "hullu hahmo." Aina kun hän tekee jotain sairasta hän nauraa ja puhuu kuin lapsi, joka kiusaa muurahaisia suurennuslasilla. Hän on henkisesti vielä lapsi.\nAivan kuin oikeatkin psykopaatit.\nKutosen suuruudenhullu ja diktaattorimainen sekopää on pikemminkin keisari Gestahl, mutta hän ei olekaan tarinan pääpahis.\nEikös Kuja muuten ole japsiversiossa nainen, mutta kääntäjät tekivät hänestä enkkuversioon miehen?\nFF1- Ihan ok peli. Ei huono muttei mitenkään erikoinenkaan. 7\nFF2- Parempi kuin FF1 mutta liian suuret random encounterit tekee pelistä ärsyttävän. 8-\nFF3- Hieman kuin FF1, hahmoluokat valitaan. Hieman parempi mutta juoni ei ole mitenkään erilainen. 7½\nFF4- Parempi kuin FF1-FF3, paitsi että kristallijuonta käytetään yhä. 8\nFF5- Vähän kuin parempi FF3, hahmoluokkia on enemmän ja hahmoja voi kustomoida miten tahtoo. Kristallijuoni taaskin. 8+\nFF6- Parempi kuin muut tähän mennessä, paitsi Kefka on kamalan ärsyttävä. 8+\nFF7- 3D grafiikat teki vähän kiinnostavamman, vaikka vähän sököt grafiikat siinä on. Juoni ei ole kummoinen. En voi oikeen antaa tarkkaa arvosanaa kun en ole pelannu läpi. (Ykkös levy jäi kesken)\nFF8-En ole pelannut, mutta tuskin koskaan aion, sillä useat on sanonnu ettei ole hyvä peli.\nFF9- Pidän vähän enemmän tästä kuin FF6 ta. Grafiikat on hienoja ja juoni on ok. 9\nFF10- Täysin syvältä. Pälpätys on tylsää ja Tidus the p*skapää pilaa pelin. Juonikaan ei ole kovin kummoinen. 7-\nMuita en ole pelannut.\n19-04-2009, 12:58:19 (This post was last modified: 19-04-2009, 13:00:31 by Pyhänkoski.)\nKannttaa pelata kasia, ei se ole niin paska kuin kaikki väittää. Hieman hankala vain. Junction systeemi on jos ei suoraan, Pstä niin hankalhko. Mutta senkin oppii. Juonesta en osaa snaoa kun en ole pelannut läpi. (itse olen päässyt vain johonkin kakkos levyn alkuu)\n[ps, hattumies meseen]\n19-04-2009, 15:42:24 (This post was last modified: 19-04-2009, 15:43:07 by Sage.)\nNo juoni on parempi kuin FF7n ainakin (kuulemma) mutta pelattavuus vähän tylsä. FF7 sä oli Golden Saucer, joka on aika kiva ja Materia systeemiä on ihan helppo käyttää.\nTosin FF8ssa aseita ei voi vaihtaa, tietenkin kun näköjään työntekijät olivat laiskoja keksimään uusia aseita.\nFF8ssa tuo pelattavuus vähän tökkii.\nEn voi kyllä pelaa FF8 sillä ei ole pleikkaria enää. Heitettiin mokoma p*sk* konsoli hiiteen.\nNo? Vaikkei se olekaan isoveljensä veroinen, kyllä PSX silti kannattaa pitää. Tai edes myydä. Vai menikö rikki?\nQuote: Kefka rocks. Kefka ei ole paha koska hän on paha, vaan koska hän on hullu.\nKefka on lisäksi hyvin onnistunut \_"hullu hahmo.\_" Aina kun hän tekee jotain sairasta hän nauraa ja puhuu kuin lapsi, joka kiusaa muurahaisia suurennuslasilla. Hän on henkisesti vielä lapsi.\nTällaista kuulin minäkin (Kuja rocks!)\n"Ahem... There\_'s sand in my boots..."\nNoh, yritin ainakin... Jotain tuollaista Kefka sanoo Imperiaaleille kun hän on matkalla Figaroon\nKefka on täydellinen pahis.\n// Kujasta on BTW monta kuvaa joissa se näyttää mieheltä ja monta joissa se näyttää naiselta, mitä olen nähnyt D:\nJa Kujan biisi on hyvä\nE: Ja mielestäni kannattaa pitää PlayStation 1 vaikkei sitä käyttäisikään. Parempi vaikka myydä se jos se on ehjä, kuin että heittää menemään. Sille on aivan klassikkopelejäkin. ^^\nNiin no, jos ne ei oo ware tai NTSC/JAP niitä voi pelata plaikka kakosella suoraan (ja modaamalla tai mieluummin disk swappaamalla, jos se onnistuu... tai jollakin ohjelmalla...)\nFF1- En juurikaan kokeeillut vaikka koneelta löytyykin\nFF5- Kokeillut oon mutta kyllästyin nopeasti\nFF6- Paras Snes tuleista ff- pelannut nyt läpi jo kerran mutta löytyy myös koneelta 9,1/2\nPeli tunteja tuli pelattua En muista mutta ainakin yli 100 H\nFF7- 3D jota hahmoissa käytettin ei oikein iskenyt mutta plin juoni oli sitäkin parempi 10 !\nFF8-Tylsät musat sekä hamojeen aseeiden kehitys teehty liian hankalaksi. pelissä ainoa hyvä puoli kortti peli ! 7\nPeli tunteja tuli pelattua n 50 H\nFF9- Pidin ihan kohtuu hyvänä vaikka peli olikikin jokseenkin hieman lyhykäinen ja hamot jotenkin tylsiä. 9\nPeli tunteja tuli pelattua n 60 H\nFF10- Pelin rafiikat olivat huippu luokkaa ja tarinakaan ei oikeastaan ontunut juuri missään kohtaan vaikka välillä tuntui putkijuoksulta.\nTarinan lisäksi paljon mielen kiintoisia sivutehtäviä sekä aseita.\nPeli tunteja tuli pelattua n 300 H\nff10 2´ Hieeman tyttömäinen peli. Tarina ei oikein iske joten pelissä olevat sivu tehtävät kiinnostivat enemmän. Peli tunteeja tuli pelattua 240 H\nTosi tylsät pastelli värit sekä tylsähköt juonen käänteet eivät iskeneet olenkaan!\nTaisteluista tehty täysin automaatisia, joten sekin vietty pois pelaajilta.\nJotkin kohdddat vaikeeeasti selitetty koska käytössä oli murteilla puhuttua englantia.\nHamojen ase lisensit + -,mutta aseiden hankkiminen -\n( Suurtyölästä ja joskus lähes mahddotonta).\nJotkut sivutehtävät liian pitkiä ja hankalia kuteen etsi monsteri jostakin saa*** isosta kentästä.\n+ Isot alueet\n-Isot alueet, jotka toistavat itseeään liikaa\nTuhoJ ja PKP, koko konsoli heitettiin pois kun isoveli osti XBOXin, ja se PS2 ei toiminu kunnolla edes kun se ei suostunut pistää kaikkia levyjä pelaamaan (Kuten Rogue Galaxy\nSekotit mut TuhoJ\_'hin\nTuosta RPG.Rof\_'n viestistä sen verran että ei ne battlet ny ihan automaattisia oo, mutta niissä monet vaan käyttää pelkkiä\nItellä melkein koko ajan attacki päällä kun ei siinä hässäkässä kerkee miettiä että käyttäskö jotain taikaa, vaikkeii olisikaan battle Activella :/\nBTW, jännä kun pelasin NES\_'llä joskus FF1 enkä pärjänny Garlandille,\nniin pelasin sitä myös GBA ja sitte pärjäsin\n(NES\_'llä treenasin, GBA\_'lla en )\n22-04-2009, 15:40:37 (This post was last modified: 22-04-2009, 15:47:37 by Joona.)\n1. Ihan hyvä näin alkuperäiseksi ja omistan oman versioni GBA:lla pelitunteja tullut varmaankin n. 20-30h\n2.Myöskin ihan hyvä vaikka viimeinen bossi tuottaa vaikeuksia. Pelitunteja n 20-30h\n3. En kokeillut\n4.Todella hyvä ja hyvä juoni. Pelitunteja mahdollisesti siellä 50-60 tunnin paikkeilla\n5.En pidä kun hahmojen ammatteja voi vaihtaa jatkuvasti joten menee liian hankalaksi. Pelitunteja vajaa 10h\n7.Yksi parhaista tähän saakka. Materia systeemi on hyvä ja juoni on yksi parhaista. Useampia tallennuksia on ja pelitunteja voipi olla yli 300 yhteensä\n8. Juoni on jotenkin tylsä ja junction systeemi ei ole parhaasta päästä.\n9.Myöskin hyvä. Minusta tämä kykyjen oppimis systeemi toimii ihan hyvin ja pelin muusikit ovat hyvät. Pelitunteja olisi jotain 90-140 välissä\n10. Ihan ok. Hienoa on että summoneita saa itse ohjata. Ja sphere grid on nyt jotenkin ihan hyvä systeemi. Vaihtoon vein mutta silloin oli pelitunteja n. 170h yhteensä\n10-2. P*skin tähän astisista.\n12. Todella hyvä myös. Uusi taistelu systeemi on tervetullut uudistus vaikka juoni on vähän tylsähkö. Mutta tekemistä riittää kun pelissä on noin 60-70 eri hunttia ja kaikki piilotetut esperit sun muut sivutehtävät. Tosin juu gambitsit tekivät taistelusta liiankin automaattista mutta kun 12 tuuppaa vihulaisia tulemaan useammin niin ei nyt jokaisessa vastaantulevassa jaksa commandeja ruveta näpyttämään ja kyllä ne sitten myöhemmin käteviksi osoittautuu kun kerran 12 ei nyt ole vuoropohjainen. Lisenssit ovat minusta ihan kiva lisä myös peliin ettei olla jumissa tietyllä hahmolla miekan ja kilven kanssa jne. Pelitunteja voisi olla tässäkin jotain 160-200 välissä molemmissa tallennuksissa.\nQuote: 12. Todella hyvä myös. Uusi taistelu systeemi on tervetullut uudistus vaikka juoni on vähän tylsähkö. Mutta tekemistä riittää kun pelissä on noin 60-70 eri hunttia ja kaikki piilotetut esperit sun muut sivutehtävät. Tosin juu gambitsit tekivät taistelusta liiankin automaattista mutta kun 12 tuuppaa vihulaisia tulemaan useammin niin ei nyt jokaisessa vastaantulevassa jaksa commandeja ruveta näpyttämään ja kyllä ne sitten myöhemmin käteviksi osoittautuu kun kerran 12 ei nyt ole vuoropohjainen. Lisenssit ovat minusta ihan kiva lisä myös peliin ettei olla jumissa tietyllä hahmolla miekan ja kilven kanssa jne. Pelitunteja voisi olla tässäkin jotain 160-200 välissä molemmissa tallennuksissa.\nEn uskonut kuulevani tätä keltään :P\n// Oon vieläkin jumissa Tiamatissa :( En osaa tehä yhtään mitään muuta kun piestä lepakoita ja sitä yhtä saurusta :P\nTuosta löytyy monta läpipeluu opasta englanniksi... Minä en ole muita kuin brsekkerin katsellut tarkkaan mutta se on todella hyvä. Suosittelen. (itse asiassa, noita kahta muuta jättiopasta en ollut ennen nähnytkään)


2010-12-23 Image: Hylätyt - Siirtolaiskriisi Kreikassa\nKirjoittaja Aihe: 2010-12-23 Image: Hylätyt - Siirtolaiskriisi Kreikassa (Luettu 8438 kertaa)\n« : 03.01.2011, 11:06:01 »\nImagen joulukuun numerossa on pitkä reportaasi turvapaikkaturisteista.\nToimittaja Joanna Palmén on käynyt vuosia vapaaehtoisena ulkomaalaisten säilöönottoyksikössä Helsingissä. Hän ystävystyi siellä senegalilaisen Malick Diopin kanssa, vaikkei olisi saanut. Sitten Diop palautettiin Kreikkaan, keskelle yli miljoonan siirtolaisen kaaosta. Nyt Palmén päätti lähteä katsomaan, mitä kaverille kuuluu.\nJoanna Palmén KUVAT Ville Palonen\nVaikka juttu onkin periaatteessa yhden naisen nyyhkytarina mustan miehen perään, niin tämä on kyllä lukemisen arvoinen. Jutusta käy mm. ilmi kuinka paljon käytännön tason epärehellisyyttä turvapaikkaprosessin eri vaiheista löytyy sekä Suomessa että ulkomailla.\nMuutamia mieleen jääneitä kohtia:\n-Artikkelissa annetaan ymmärtää, että Suomen poliisi hakkaa turvapaikanhakijoita.\n-Suomessa turvapaikan saa joka kolmas. Ainakin jos onnistuu välttämään sormenjälkitestin Kreikassa.\n-Suomessa on vain muutama sata paperitonta turvapaikanhakijaa - eli ei ole ongelma meillä.\n-Maahanmuutto on naurettava vaaliteema kun se ei ole ongelma meillä.\n-Senegalilaiselle tuli yllätyksenä, että Suomessa on sosiaaliturvaa - hän haluaisi vain tehdä töitä.\n-Nigerialaisilta saa väärennetyn passin hintaan 1200 euroa.\n-Toimittaja päätyi lähettämään rahaa senegalilaiselle ystävälleen, jotta voisi rahoittaa tämän laitonta kaupustelua Kosilla.\n-Televisiosta Diop kuuli, että Suomi tarvitsee työvoimaa.\n-Säilö on suljettu laitos, johon joutuvat ulkomaalaiset, joiden henkilöllisyydestä tai matkareitistä Suomeen on epäselvyyttä. Metsälän säilö on Suomen ainoa ja sinne mahtuu 40 ihmistä.\nVs: 2010-12-23 Image: Hylätyt - Siirtolaiskriisi Kreikassa\n« Vastaus #1 : 03.01.2011, 12:34:42 »\nLainaus käyttäjältä: Daghem - 03.01.2011, 11:06:01\nSiihen kahteen kolmaosaan kuuluvat sitten niin suoraa päätä hylätyt EU-maiden romanit kuin jo muissa maissa turvapaikkahakemuksen tehneet Dublin-kiertolaiset. Varsinaisista käsitellyistä hakemuksista hyväksytään 77 prosenttia, mikä on korkein osuus Euroopassa ja epäilemättä koko maailmassa.\nPaperittomien osuus hakijoista on 80-90 prosenttia, Ruotsissa ja Norjassa vieläkin suurempi. Maahanmuuttoviraston ilmoituksen mukaan oleskelulupia on jaettu tuhansille paperittomille turvapaikanhakijoille.\nNäinhän se on. Ruotsissa taas se on naurettava vaaliteema siksi, että ongelmalle ei enää tunnu voivan mitään.\nMinä uskon ihan oikeasti ainakin sen puolen, että moni turvapaikanhakija on hankkiutunut EU-alueelle nimenomaan töihin. Kun hyväpalkkaista ja pieniveroista työtä ei löydykään, niin täytyy tyytyä valtion korvaukseen, joka kuitenkin on moninkertainen kotimaan ansiotasoon verrattuna, eikä estä tienaamasta ekstraa pimeillä hommilla.\n« Vastaus #2 : 03.01.2011, 13:14:19 »\na) Miksi hän lähti Senegalista alunperinkään?\nb) Miksi hän ei tehnyt näin laillisia menetelmiä käyttäen?\nc) Miksi hän ei lähde takaisin Senegaliin kun on käynyt ilmi että niitä töitä ei ole?\n« Vastaus #3 : 03.01.2011, 13:29:06 »\nEhkä Palménin pitäisi muuttaa Senegaliin yhdessä Diopin kanssa. Loppu hyvin, kaikki hyvin.\nMitähän Palménin vanhemmat ja tuttavat muuten tykkäävät hänen vuosikausia kestäneestä vapaaehtoisesta hääräämisestään vastaanottokeskuksessa?\n« Vastaus #4 : 03.01.2011, 13:33:31 »\nMielenkiintoisia ohjelmia Senegalin televisiossa näytetään. Onkohan Suomen ulkoministeriö osallistunut kyseisen ohjelman rahoitukseen? Kerrottiinko jutussa kaverin koulutuksesta mitään?\n« Vastaus #5 : 03.01.2011, 15:11:39 »\nLiittymättä ollenkaan aiheeseen olen yhä tyytyväisempi päätöseen perua imagen tilaus. Alkoi olla niin yksipuolisen viherpunaista ennen ajatuksia herättänyt lehti.\n« Vastaus #6 : 03.01.2011, 15:47:11 »\nTämä näyttää olevaan ikuinen ilmiö nämä "vapaaehtoisena pakolaisten keskellä hääräävät" nuoret neidit.\nJa kas kummaa; aina jossain vaiheessa he "ystävystyvät" jonkun karrellekärähtäneen kanssa. Sitten alkaa se valitus ja vikinä julmaa ja epäreilua "systeemiä" kohtaan, joka ei jousta eikä ymmärrä. Lapsikin kun olisi jo tulossa ja töitä vaan haluttaisiin tehdä ja Suuri Rakkaus ja...Sama näytelmä näytellään vuodesta toiseen, vain nimet vaihtuvat.\nMikä ajaa nuoren hyvinvointivaltion naisen käyttäytymään näin?\n« Vastaus #7 : 03.01.2011, 15:57:37 »\nImage on jo hyvän tovin ( aina?) ollut liian tiedostavaa matskua, ei kerta kaikkiaan pysty. Jos Homma^^^-lehti joskus rupeaa ilmestymään niin ostan välittömästi kestotilauksen.\n« Vastaus #8 : 03.01.2011, 16:15:02 »\nLainaus käyttäjältä: Alkuasukas - 03.01.2011, 15:57:37\nOlen jo pidemmän aikaa ihmetellyt, miksei Homma-henkistä aviisia Suomesta löydy? Tälläkin foorumilla on monta lahjakasta kynäilijää ja jos jonkin alan tietäjää ja taitajaa, joten pelkästään tästä porukasta saisi aika varteenotettavan julkaisun aikaiseksi.\nLehti on kuitenkin aina ja vieläkin lehti, jolla on omat lyömättömät etunsa nettiin verrattuna (ja toki myös toisinkin päin).\nOlen saanut itse seurata "sisältäkäsin" mediamaailmaa ja voin vahvistaa todeksi sen, minkä kaikki kait täällä jo tietävätkin, että toimittajat ja muut mediatyöläiset ovat ihan järjestään vihervasureita. Muut ovat jo todellisia harvinaisuuksia ja yksinäisiä susia, joilla ei ole helppoa suljetussa pienessä piirissä.\nSitä en ole kuitenkaan koskaan käsittänyt, miksei toisin ajattelevat tule -ilmeisestä lahjakkuudestaan huolimatta - lähteneeksi mukaan media-alalle? Ei luulisi olevan kovin vaikea tehtävä pistää esim. vastavoimaa Voima- ja 6 degrees- lehdille?\n« Vastaus #9 : 03.01.2011, 16:35:37 »\nItse asiassa se nimenomaan on vaikeaa. Varsinkin tulovirran saaminen uudelle lehdelle vaatii nimenomaan alan osaamista ja ilman rahaahan ei mikään pitkään pyöri.\n« Vastaus #10 : 03.01.2011, 18:14:07 »\nLainaus käyttäjältä: BeerBelly - 03.01.2011, 13:33:31\nItse asiassa en yllättyisi vaikka tällaisia ohjelmia esitettäisiin jossain Pönttö ry:n valistus tilaisuuksissa.\n« Vastaus #11 : 03.01.2011, 19:34:59 »\nLainaus käyttäjältä: KalleK - 03.01.2011, 15:47:11\nLainaus käyttäjältä: Roope - 03.01.2011, 12:34:42\nOlisiko tutkintapyynnön paikka, Joanna?\nNiin totta, että itkettää!\nNiin aina, niin aina!\n« Vastaus #12 : 03.01.2011, 19:40:40 »\nLainaus käyttäjältä: ibn ghul - 03.01.2011, 13:14:19\na) Kysyttiin juu. Senegalissa kuulemma onnitellaan poikanlapsen syntyessä, että toivottavasti hän pääsee Eurooppaan.\nb) Taisi lähteä ihan laillisesti turistiviisumilla Turkkiin.\nc) Ei taidettu päähenkilön tilanteesta mainita, mutta muuten korostettiin, että lähtisiväthän he jos olisi varaa, mutta nyt ei voi lähteä kun ei ole rahaa matkaan. Toisaalta jos asenne lähtömaassa on kuten kohta a) antaa ymmärtää, niin en yhtään ihmettele ettei kukaan palaa tyhjin käsin.\n« Vastaus #13 : 03.01.2011, 19:43:34 »\nHe näyttävät arpia, joita Suomen tai jonkun muun maan poliisi on aiheuttanut, ja kertovat, kuinka koko omaisuus meni salakuljettajalle.\n« Vastaus #14 : 03.01.2011, 20:54:48 »\nLainaus käyttäjältä: Jari Leino - 03.01.2011, 19:07:26\nEi se journalistisesti olisikaan, mutta rahallisesti ei onnistu.\nEn tiedä paljon Voima saa erilaisia valtionapuja, mutta 6 degrees ainakin saa huomattavan osan mainostuloistaan erilaisilta mokutushenkisiltä oppilaitoksilta ja muilta mokuttavilta julkishallinnon yksiköiltä.\nHomma-lehti ei saisi avustuksia eikä mainostuloja mistään.\nNettilehden tekemistä on kokeiltu joten voin kertoa, että kyllä siinä työtä on. Ja työstä olisi kiva saada joskus palkkaakin.\nMites nyt noin lohduton lähtöasenne?\nSanoisin, että juuri nyt alkaa olla sen verran jo tähdet kohdillaan, että voisi ihan hyvin mainostuloja alkaa saamaankin "Homma"-lehdelle. Vuosi sitten tilanne oli eri, nyt salonkikelpoisuus on lisääntynyt siinä määrin (ja tulevien vaalien jälkeen lisääntyy entisestään) ettei mahdolliset mainostajat enää kaihda samalla lailla näkyvyyttä "rasistien" lehdessä. Uskaltaisinpa veikata, että itseasiassa jotkin palveluntarjoajat (kapakat, joissa suomenlippu ulko-ovessa???) nimenomaan mieluimmin mainostaisivat ko. aviisissa.\nTottahan lehden teko työtunteja vaatii, se on selvä. Ja etenkin alussa tuollainen aatteenlehti paljon talkoohenkeä. Niin se oli/on Voimassakin. Ei sieltäkään ainakaan jokunen vuosi sitten kirjoittajat saaneet kuin korkeintaan karkkirahoja työnsä vastineeksi.\nJa valtionavustukset "Homma-lehti" toki voi unohtaa jo heti alkuunsa, mutta ettei rahaa tulisi mistään??? Se on jo hieman liian paksua. Kuinkakohan moni tämänkin foorumin lukijoista suostuisi sitoutumaan jo ennakkotilaajaksi? Tai muuten ojentamaan auttavan kätensä kolehdin muodossa, jos tällainen projekti käyntiin polkaistaan? Ei kannata aliarvioida aatteen paloa.\n« Vastaus #15 : 03.01.2011, 21:09:34 »\n6 degrees ainakin saa huomattavan osan mainostuloistaan erilaisilta mokutushenkisiltä oppilaitoksilta ja muilta mokuttavilta julkishallinnon yksiköiltä.\nErinomaisen hyvä ja paikkaansa pitävä havainto. No, on siellä takasivulla ollut jo joitakin kuukausia se puhelinoperaattorin mainos, jossa kerrotaan kuinka halpaa on soittaa Somaliaan.\nUutiskynnys oli hyvä juttu, mutta valitettavasti muutaman vuoden aikaansa edellä. Jonkinlaiselle valtamedian linjauksista poikkeavalle riippumattomalle verkkojulkaisulle olisi tilausta.\n« Vastaus #16 : 03.01.2011, 21:24:18 »\n^Nimeksi voisi sopia hyvin "Toisinajattelija".\n« Vastaus #17 : 03.01.2011, 23:02:18 »\nVastasit itse. On varaa olla tyhmä. Jos asiat menevät puihin aina löytyy auttajatahot.\nMutta mikä ajaa miehet sinisilmä-ääliöiksi onkin mielenkiintoisempi juttu.\n« Vastaus #18 : 03.01.2011, 23:27:51 »\nImagen juttu antaa voimakkaasti sellaisen kuvan, ettei siirtolaisilla jotka lopulta päätyvät laittomiksi tai humanitaarisiksi ole ollenkaan totuutta vastaava käsitys siitä mikä on ja mikä ei ole mahdollista, tai ainakaan realistista sellaista. Taas kerran etten paremmin sano.\nOlen lukenut n kertaa kuinka (etenkin Länsi-) Afrikassa Eurooppa kuvitellaan jonkinlaisena paratiisina jossa rahaa kasvaa puissa ja töitä on kaikille. Perheet sijoittavat tuloihinsa nähden valtavasti resursseja saadakseen pojan lentokoneeseen tai jollaan, paikkaa Barcan tai Milanin futisjoukkueessa ei löydykään eikä mitään muitakaan laillista työtä, mutta kotiin ei ole menemistä tyhjin käsin, vaikka silkasta häpeästä. Kun toiveet olivat niin (kohtuuttoman) suuret ja perhe odottaa rahalähetyksiä.\nNäitä tarinoita on liikaa että ne voisivat olla ihan sattumaa tai poikkeuksia jotka muistuttavat säännöstä. Minä myös uskon, että ihmiset tulevat tänne ihan oikeasti töihin. Mutta kun markkinat ja työnhakijat kuten 800 miljoonaa afrikkalaista joista 70% näkee tulevaisuutensa jossain muualla eivät kohtaa.\nMonikohan potentiaalinen siirtolainen muodostaa kuvan EU-alueesta television ja tuttavan sukulaisten rehentelevien kertomusten pohjalta? Pitäisikö odotuksia jotenkin tarkistaa esim. antamalla Frontexille 100 miljoonan lisäbudjetti lentolehtisten kylvämiseen?\nTai onko ihme jos vähemmistöistä tulee katkeria, kun totuus onkin kohtalaisen kylmää kyytiä ja salaliittoteoriat siitä kuinka eurooppalaiset vedättävät ja sortavat silkkaa ilkeyttään ovat in vogue ("kaikille olisi oikeasti loputtomasti töitä ja rahaa mutta kavalat kolonialistit haluavat pitää kaiken itsellään")? Minua ainakin vituttaisi.\nTästä tulee vielä melkoinen sekamelska seuraavan 10 vuoden aikana. Erikoista on ainakin minusta se ettei afrikkalaisten ja lähi-itämaalaisten siirtolaisten haavemaailmasta koskaan edes puhuta vaan sen sijaan leikitään kollektiivisesti sellaista leikkiä jossa jokainen pakenee kuolema kintereillään.\nTosin ei sillä ole lopulta väliä vaikka kaikki 2 miljoonaa siirtolaista (+ rekisteröimättömät) jotka Eurooppaan vuosittain saapuvat haluavatkin vain aidosti tehdä töitä, jos niitä töitä ei ole.\n« Viimeksi muokattu: 03.01.2011, 23:39:48 kirjoittanut Zngr »\n« Vastaus #19 : 04.01.2011, 11:55:27 »\nJos suomeen tulisi tuhansia nuoria naisia vuosittain turvapaikanhakijoina aasiasta (esim. thaimaa ja japani) tai latinalaisesta amerikasta (esim. brasilia,venezuela ja kolumbia) niin varmaan aika moni suomalainen peräkamarin poika ilmoittautuisi vapaa-ehtois toimintaan ja jos esim. brasilialaiselle tyttöystävälle tulisi sitten karkoitus päätös niin valitus olisi äänekästä. Pitäisi varmaan mennä sitten naimisiin tai hommata tyttöystävä raskaaksi että hän saisi jäädä.\nNämä suomalaiset naiset jotka häärivät turvapaikanhakijoiden parissa ovat naispuolisia versioita suomalaisista peräkamarin pojista.\nTietenkin osatekijänä on myös "hyvän" ihmisen sädekehän saaminen, maailmanparantaminen, samalla tavoin ajattelevien kaverien ihailu, hienot media jutut näiden naisten "rohkeudesta" ja "ennakkoluulottomuudesta" ja eksotiikan kaipuu.\n« Vastaus #20 : 04.01.2011, 13:52:16 »\nSiinä on vain sellainen jekku, että jos Suomeen yhtäkkiä alkaisi virrata kovin suurin määrin hedelmällisessä iässä olevia aasialaisia tai väli-amerikkalaisia naisia, niin sille muuttovirralle tulisi hyvin äkkiä stoppi. Suomalaiset feministit ja näitä nuoleskelevat aisankannattaja-miehet nostaisivat asiasta sellaisen äläkän että alta pois.\nOlisikin äärimmäisen mielenkiintoista seurata, millä verukkeella nämä feministit olisivat torppaamassa silloin maahanmuuttoa. Todellista syytähän he eivät voisi ääneen sanoa, joka on yksinkertaisesti se, että VHM:lle ei saa lohjeta piparia.\n« Vastaus #21 : 04.01.2011, 17:21:52 »\nLainaus käyttäjältä: Jari Leino - 03.01.2011, 22:04:29\nLainaus käyttäjältä: KalleK - 03.01.2011, 20:54:48\nJuurikin siksi, että olin Uutiskynnyksen päätoimittaja sen puolisen vuotta, kun se oli loistonsa huipulla.\nHommalehden tekeminen on ikuisuusaihe, joka pulpahtaa esiin säännöllisin väliajoin. Pajan puolella on siitä aiheesta varmaan 10 ketjua.\nEn toki kiellä ketään yrittämästä. Antaa palaa vaan!\nKiitos, Toveri Leino muistutuksesta. Kävinkin jo postaamassa hieman laajemmin tuonne sopivampaan ketjuun http://hommaforum.org/index.php/topic,1751.60.html omia näkemyksiäni Homma-lehdestä.\nKyllä se vielä sieltä tulee, muodossa tahi toisessa! Älä anna Uutiskynnys-kokemuksen lannistaa kokonaan. Ei ne kaikki viritelmät aina lähde lentoon.\n« Vastaus #22 : 04.01.2011, 21:20:48 »\nLainaus käyttäjältä: Zngr - 03.01.2011, 23:27:51\nSamaa virttä muuten veisasi eräässä muutama kuukausi sitten näytetyssä dokumentissa Suomesta karkotettu somali, jolla oli tilillään runsas rikoshistoria. Pääsyy karkoitukseen oli kuitenkin se, että hän oli saapunut aluksi Kreikkaan. Hän raivosi kuinka meillä on täällä kaikkea ja hänellä ei mitään.\nTosiasiassa me emme ole saaneet mitään ilmaiseksi ainakaan täällä Suomessa. Isovanhempani kävivät ankaran sodan ja rakensivat Suomen lähes tyhjästä ainoana luonnonvarana metsät. Nyt kun Suomi on muutaman vuosikymmenen ollut todellinen hyvinvointivaltio, jaolle kyllä tullaan. Eipä näkynyt Afrikkalaisten apua sota-aikana. Myöskään he eivät jälleenrakentaneet täällä mitään, kun Suomi oli rutiköyhä sodan runtelema maa.\nRakentaisivat hemmetti vieköön oman maansa itse. Ei köyhyys ja muut ongelmat maailmasta poistu sillä, että köyhät kansat muuttavat "valmiiseen pöytään".\n« Vastaus #23 : 04.01.2011, 21:43:19 »\nKolmasmaalaisten haaveista ja houreista todellakin kirjoitetaan aivan liian vähän. Comanche-intiaani David Yeagley on blogissaan käsitellyt aihetta. Hän puhuu afrikkalaisesta uhri-asenteesta, missä köyhä näkee jonkun ajavan autolla ohi ja alkaa ajatella, että tuo toinen on riistänyt häneltä auton. Itsessä ei ole mitään vikaa, vaan muut ovat vieneet kaiken ja ovat nyt velkaa.\nEräs opiskelijakaverini aikoinaan kävi useammassakin arabimaassa ja törmäsi jatkuvasti ilmiöön, missä paikalliset nuoret miehet kyselivät häneltä mahdollisuuksista muuttaa Eurooppaan. Mistään sotapakolaisuudesta ei tietenkään ollut kysymys, piti vain päästä Eurooppaan, koska Eurooppa.\nVeikkaan, että yksi suurimpia syitä Eurooppa-hinkuun ovat länsimaiset pornofilmit, joita tiirataan savimajoissa kylän ainoasta televisiosta ja sitten pitäisi päästä Eurooppaan. Näin ainakin eräässä dokumentissa. Yksi afrikkalaiskylän nuorista miehistä oli saanut päähänsä, että hänellä on edessä ura pornonäyttelijänä USA:ssa. Oli lähettänyt jo kirjeenkin valokuvan kera jollekin pornofirmalle.\n« Vastaus #24 : 04.01.2011, 22:04:17 »\nLainaus käyttäjältä: nimetönkeskustelija - 04.01.2011, 21:20:48\nEi poistu ei. Valitettavasti köyhissä maissa voi selata nettiä ja katsella televisiota. Kaukaiset sukulaiset voivat näppärästi, halvalla ja pienellä vaivalla soittaa vaikka Somaliaan ja kertoa kuinka pohjolassa rahaa noukitaan maasta.\nMaailma on kutistunut aika nopeasti: karkeasti voidaan sanoa, että 10 tai 20 vuotta sitten Jakartan tai Mumbain kaatopaikoilla elävät ihmiset eivät paljon muusta tienneet. Sama päti vaikka Sudaniin tai Somaliaan. Voidaan julmasti sanoa, että köyhä ihminen oli tyytyväisempi osaansa kun ei muusta tiennyt.\nNykyään ainakin Sudanissa, Somaliassa tai Ranskan Länsi-Afrikassa tiedetään sangen hyvin ja osin erheellisesti, että Euroopassa kaikilla on töitä, hieno talo, rahaa ja hyvinvointivaltion elintaso. Ja miten sinne voi mahdollisesti päästä.\nKun SEO Economic Research & Randstad Holding, Amsterdam, laativat vuonna 2007 raportin kansainvälisistä trendeistä työmarkkinoilla julkaisu käsittely myös maahanmuuttoa kohtalaisen kattavasti ja tulovertailun jälkeen raportin laatineet tutkijat ihmettelivät ainostaan tätä seikkaa:\nMiksei huomattavasti useampi afrikkalainen yritä kaikin keinoin EU-alueelle töihin, turvapaikanhakijaksi tai perheenyhdistäjäksi?\nElintasokuilu on niin valtava. Tylysti Afrikassa pysyy töillä hengissä ja saa katon pään päälleen: Euroopassa saat 10 kertaa paremman elintason jos sinulla on perhe vaikka et tee yhtään mitään. (Vertailun vuoksi jos ruotsalaiset tai suomalaiset kuulisivat, että jossain saa 10 kertaa parempaa palkkaa tekemättä mitään kuin kotimaassa paiskimalla pitkää vuoroa, en epäile hetkeäkään etteikö lähtijöitä löytyisi.)\nThedore Dalrympleä lainatakseni, "teemme oikeastaan kaiken täysin väärin päin. Annamme heille rahaa siitä etteivät he tee mitään ja samalla estämme heitä myymästä meille mitä tahansa."\nArvelen, vaikka en vielä esitä kiveen hakattuna faktana, että seuraavan 10-15 vuoden aikana yhä useampi ja useampi keski-aasialainen ja afrikkalainen huomaa saman asian, lainaa rahaa, myy kioskinsa ja lähtee kokeilemaan onneaan. Siitä tulee melkoinen karuselli sillä tämä on vasta alkusoittoa ja leikimme vieläkin sitä leikkiä, että OECD maiden ulkopuolelta saapuvat siirtolaiset pakenevat kuolema kintereillään ja käytetään turvapaikkaprosessin läpi sen sijaan, että he ovat siirtolaisia leveämmän leivän edessä.\nYksi optio on olemassa:\nEU kokee seuraavina vuosina niin pahoja iskuja kun maa toisensa jälkeen kriisiytyy taloudellisesti, että samat tietoliikenneyhteydet joilla taianomaisesta onnelasta alunperin kuultiin alkavat kertomaan uutta viestiä massatyöttömyydesta ja levottomuuksista kantaväestön keskuudessa.\nEn esimerkiksi usko erityisen monen siirtolaisen suunnittelevan asettuvansa Kreikkaan edes tänä päivänä, vaan sitä pidettänee lähinnä kauttakulkumaana ikuisen sosiaaliturvan tai rahakkaan ansiotyön lähteille.\n« Viimeksi muokattu: 04.01.2011, 22:11:32 kirjoittanut Zngr »\n« Vastaus #25 : 04.01.2011, 22:11:19 »\nSenegalin TV:ssä on nähtävästi näytetty J.Kataisen haistattelu - tai uudenvuodepuhe.\n« Vastaus #26 : 05.01.2011, 01:09:35 »\nSydämessä on iso aukko siinä, mihin mahtuisi nuiva lehti.\n« Vastaus #27 : 05.01.2011, 01:33:13 »\njoutessani googletin tuota toimittajaa. hyppäsi paljon materiaalia ja uusia termejäkin silmille mm tämä:\nVihreiden juristin ja kunnanvaltuutetun Zaida Catalánin mielestä taas väkisin kätteleminen on ihmisoikeusrikkomus.\n« Vastaus #28 : 05.01.2011, 12:24:34 »\nLainaus käyttäjältä: Rekku - 05.01.2011, 01:33:13\nMillonkahan tuo saadaan Suomen rikoslakiin? Nimikkeitä voisi olla vaikka: laiton kätteleminen, kättelemiseen pakottaminen, väkisin kätteleminen, törkeä väkisin kättely? Väkisin kättelyn yritys?\n« Vastaus #29 : 05.01.2011, 12:46:35 »


Keski-Suomen ELY-keskuksen ESR- ja EAKR-haku 17.12.2014 - 16.2.2015 (Länsi-Suomen alue) - Hakuajat - Rakennerahasto\nKeski-Suomen ELY-keskuksen ESR- ja EAKR-haku 17.12.2014 - 16.2.2015 (Länsi-Suomen alue)\nKeski-Suomen ELY-keskus avaa Kestävää kasvua ja työtä 2014 - 2020 -ohjelman ESR-haun Länsi-Suomen alueella. Haussa etsitään työllistymiseen, tuottavuuden ja työhyvinvoinnin parantamiseen sekä osallisuuden tukemiseen liittyviä hankkeita seuraaviin erityistavoitteisiin:\nTarkemmat maakunnittaiset hakupainotukset ja hakuohjeet : Hakuohje (pdf)\nEAKR-haku on jatkuva haku, lisätietoa hakuohjeesta.\nHankkeen on oltava Suomen rakennerahasto -ohjelman mukainen ja sen tulee tukea hakupainotuksia sekä huomioida maakuntien kehittämisen painopisteet. Hankkeiden arvioinnissa käytetään seurantakomitean hyväksymiä arviointikriteerejä. Lisäksi käytetään alueellisia tarkentavia valintaperusteita. Hankkeet saavat pisteitä (1-5) haun mukaisuudesta sekä maakuntaohjelman mukaisuudesta (1-5).\nSähköisesti EURA2014 -järjestelmässä viimeistään 16.2.2015.


Metsäsektori 2017 - kevät - Pellervon taloustutkimus PTT\nMetsäsektori 2017 - kevät\nPaula Horne, Emmi Haltia, Jyri Hietala, Matleena Kniivilä ja Anna-Kaisa Rämö. PTT-ennuste: Metsäsektori 2017/kevät. ISSN 1799-9340. Helsinki 2017.\nUudet investoinnit ja sahateollisuuden kohentuneet markkinanäkymät suuntaavat metsäsektorin kehitystä\nTänä vuonna käynnistyvät kemiallisen metsäteollisuuden kapasiteetinlaajennukset ja parantuneet sahateollisuuden markkinanäkymät ovat keskeisessä asemassa metsäsektorin kehityksessä tänä ja ensi vuonna. Paperituotanto vähenee edelleen, mutta kartonki kompensoi osin tuotannon alenemista. Massantuotanto kasvaa erityisesti ensi vuonna voimakkaasti lisääntyvän sellun viennin vetämänä. Sellun hinta kuitenkin laskee ensi vuonna selvästi. Puutuotteiden tarve rakentamisessa kasvaa niin kotimaassa kuin päävientimarkkina-alueella Euroopassa. Kiinan merkitys sahateollisuudelle nousee entisestään. Metsäteollisuuden euromääräinen vienti kasvaa selvästi investointien tukemana.\nPuun lisääntyvä käyttö pohjautuu kotimaisten markkinahakkuiden kasvuun. Hakkuumäärät jatkavat tasaista nousuaan ennustejaksolla. Puukaupat kasvoivat jo viime vuonna selvästi tyydyttääkseen tänä ja ensi vuonna lisääntyvän puun käytön tarpeet. Kasvu jatkuu vauhdin hieman loivetessa tänä ja ensi vuonna. Lisääntyvä kysyntä heijastuu puun vuosittaisiin keskihintoihin, jotka nousevat tänä vuonna. Bruttokantorahatulot yksityismetsissä lisääntyvät kasvavien hakkuiden ja nousevien puun hintojen myötä.\nEnnusteen erityisteemaosuutena tänä vuonna on Suomi100-juhlavuoden mukaisesti "Metsätalous itsenäisyyden alussa", jossa tutustutaan Suomen metsäteollisuuden ja -talouden tilaan itsenäisyyden alussa ja verrataan muutosta nykypäivään. Lue erityisteema täältä.\nMetsäteollisuuden vienti kasvaa selvästi\nMetsätaloudessa jo lähes täysi vauhti päällä\nPuumarkkinat ja metsätalous\nPaperi määrä -4 - -3 -4 - -3\nhinta -2 - -1 0 - 2\nKartonki määrä 5 - 7 1 - 2\nhinta 1 - 3 0 - 2\nMassa 1 määrä 6 - 8 15 - 17\nhinta 2 - 4 -8 - -6\nSahatavara määrä 5 - 7 3 - 5\nhinta 1 - 2 1 - 3\nVaneri määrä 3 - 5 3 - 5\n1 pääosin sellua\nPuun käyttö 3 - 5 4 - 6\nMarkkinahakkuut 2 - 4 3 - 5\nPuukaupat yksityismetsissä 6 - 8 2 - 4\nPuun nimellishinta 1\ntukki 2 - 5 0 - 2\nkuitu -1 - 0 1 - 2\nNimelliset kantorahatulot 5 - 7 1 - 3\n1 pystykaupat, vuotuinen keskihinta\nGlobaalit kysynnän muutokset näkyvät Suomessa\nMaailmanlaajuiset kysynnän rakenteeseen liittyvät muutokset näkyvät tänä ja ensi vuonna selvästi Suomen kemiallisessa metsäteollisuudessa. Jo aiemmin paino- ja kirjoituspapereiden kysynnän väheneminen on johtanut paperikoneiden sulkemisiin Suomessa. Nyt myös muutoksen positiiviset vaikutukset alkavat näkyä. Esimerkiksi sellun kysynnän kasvamisen seurauksena tuotantokapasiteettia on lisätty Suomessa. Myös kartongin kasvava kysyntä on viime vuosina heijastunut Suomeen uusina investointeina ja sitä kautta tuotanto on kasvanut. Viime vuosien voimakkaiden paperintuotannon leikkausten seurauksena kemiallisen metsäteollisuuden jalostusaste on kuitenkin lähivuosina alempi kuin mihin on aiemmin totuttu.\nPaperin tuotanto vähenee – kysynnän väheneminen määrää tahdin\nPaperintuottajajärjestö Euro-Graphin mukaan paino- ja kirjoituspaperin kysyntä väheni Euroopassa viime vuonna noin neljä prosenttia ja toimitukset noin viisi prosenttia. Vientimäärä Suomesta laski viime vuonna vielä tätäkin enemmän, lähes kahdeksan prosenttia. Tämä johtui osin tuotantokapasiteetin pienentymisestä. Myös hinnat olivat Euroopassa edelleen laskusuunnassa. Suomen keskimääräinen vientihinta säilyi kuitenkin likimain edellisvuoden keskihinnan suuruisena.\nKysynnän vähentyminen vaikuttaa edelleen paperin tuotantomääriin Suomessa. Sekä tuotanto- että vientimäärät alenevat sekä tänä että ensi vuonna. Muutos on kysynnän vähenemisen suuruusluokkaa, mutta myös suuremmat muutokset koneiden sulkemisten myötä ovat mahdollisia. Tämän vuoden alussa useimpien paperilajien hinnat ovat Euroopassa joko edelleen laskeneet tai korkeintaan säilyneet aiemmalla tasolla.\nSellun hinnan nousu tuo korotuspaineita eri paperilajien hintoihin, mutta kysynnän edelleen heikentyessä hintakehitys ei lähikuukausina merkittävästi muutu aiemmasta. Paperin keskimääräinen vientihinta Suomesta laskeekin tänä vuonna hiukan viime vuodesta. Euroopassa suljetaan tämän vuoden aikana useita paperikoneita, mikä parantaa kysyntä-tarjontatilannetta hetkellisesti. Mikäli koneiden sulkemisia jatketaan ensi vuonna, myös Suomen vientihinta nousee tämän vuoden hinnasta hieman.\nKartongin vienti kasvaa edelleen investointien vaikutuksesta\nKartongin vienti Suomesta kasvoi viime vuonna lähes kahdeksan prosenttia. Keskimääräinen vientihinta laski kuitenkin yli kolme prosenttia. Hinnan lasku johtui osin taivekartonkia halvemman kraftlinerin osuuden kasvamisesta Suomen tuotannossa. Tänä vuonna kartongin tuotantomäärään vaikuttaa edelleen viime vuonna käynnistynyt Kotkamillsin kartonkikone. Kone valmistaa taivekartonkia ja suojakerroskartonkia 400 000 tonnia vuodessa. Investoinnin myötä kartonkituotanto kasvaa Suomessa edelleen tänä vuonna selvästi.\nKartongin hintakehitys eroaa jonkin verran kartonkilajeittain. Kraftlinerin hinta nousee tänä vuonna hieman kysyntä-tarjonta -tilanteen ollessa kireä, mutta taivekartongin hintakehitys on tasaisempaa. Suomen keskimääräinen vientihinta nousee hiukan viime vuodesta. Ensi vuonna kartongin vientimäärä Suomesta kasvaa hieman ja myös hinta nousee kysynnän kasvaessa.\nSellun tuotanto kasvaa voimakkaasti\nSuomessa sellukapasiteetti laajenee tänä vuonna selvästi. Metsä Groupin 1,3 miljoonaa sellutonnia vuodessa tuottava tehdas käynnistyy Äänekoskella syksyllä. Kapasiteetti laajenee aiemmasta 0,77 miljoonaa tonnia. Havusellun lisäksi Äänekosken tehdas tuottaa koivusellua. Myös UPM:n Kymin tehtaan uusin laajennus käynnistyy tämän vuoden loppupuolella. Uusi kapasiteetti on 0,17 miljoonaa tonnia. Suomen investointien lisäksi pohjoisen havusellun tuotantokapasiteettia lisätään ennustejaksolla myös muualla. Ruotsissa tuotantoaan laajentavat SCA ja Södra. Myös lyhytkuituisen sellun tuotanto kasvaa maailmalla. Tämän vuoden sellun tarjontaa lisää edelleen viime vuonna käynnistynyt Asia Pulp and Paperin 2,0 miljoonan tonnin tehdas Indonesiassa. Vuoden 2017 loppupuolella käynnistyy Fibrian lähes 2 miljoonan tonnin sellutehdas Brasiliassa.\nSellun vienti Suomesta kasvoi viime vuonna lähes 11 prosenttia. Keskimääräinen vientihinta puolestaan oli 12 prosenttia edellisvuoden keskihintaa alempi. Sekä tämän että ensi vuoden vientimääriin vaikuttaa vahvasti kapasiteetin kasvu. Sellukapasiteetti on vuonna 2018 Suomessa noin 12 prosenttia suurempi kuin vuonna 2016. Uudet investoinnit käynnistyvät kuitenkin vasta tänä syksynä eivätkä ne siten vaikuta vielä tänä vuonna täysimääräisesti Suomen viennissä tai pitkäkuituisen sellun globaalissa hintakehityksessä. Vuonna 2018 vaikutus Suomen vientimäärään on jo huomattava.\nPitkäkuituisen havusellun hintakehitys oli viime vuoden aikana melko tasaista dollarihinnoissa mitattuna. Euromääräiset hinnat nousivat Euroopan markkinoilla. Lyhytkuituisen sellun hinnat alenivat selvästi ja hintaero pitkäkuituiseen kasvoi suureksi. Tämän vuoden alussa erityisesti lyhytkuituisen sellun hinnat, mutta myös pitkäkuituisen, ovat kääntyneet selvään nousuun. Nousua selittävät vahva kysyntä Kiinassa sekä yksittäisten tehtaiden tuotantovaikeudet. Hinnan nousu tasoittunee kuitenkin tämän vuoden aikana lisäkapasiteetista saatavan tuotannon tullessa markkinoille. Vuonna 2018 sellun hinta laskee tarjonnan noustessa kysyntää voimakkaammin. Myös Suomen keskimääräinen vientihinta laskee selvästi.\nSellukapasiteetin kasvaessa ja kartongin tuotannon noustessa tuotetun massan määrä (sisältää sellun lisäksi myös mekaanisen ja puolikemiallisen massan) nousee Suomessa jo tänä vuonna jonkin verran, vaikka paperintuotantoon tarvittavan massan määrä selvästi väheneekin. Massantuotannon muutos on kuitenkin erityisen huomattavaa ensi vuonna, jolloin sellun vienti vetää massantuotannon selvään kasvuun.\nSahatavaran tarve kasvaa kotimaassa ja vientimarkkinoilla\nSahatavaran tuotanto Suomessa nousi viime vuonna seitsemän prosenttia. Vientimäärä lisääntyi edellisvuodesta kymmenen prosenttia ja saavutti kaikkien aikojen ennätyksen. Samalla viennin osuus tuotannosta kohosi jo 76 prosenttiin. Aiempien vuosien tapaan vienti kasvoi voimakkaimmin Kiinaan, mikä nosti sen arvossa mitattuna jo koko Suomen sahateollisuuden tärkeimmäksi vientikohteeksi. Euroopassa talouden ja rakentamisen elpyminen nostivat niin ikään sahatavaran vientiä Suomesta. Kotimaan toimitusten viiden vuoden alamäki taittui. Toista vuotta jatkunut lopputuotteen epäsuosiollinen hintakehitys suhteessa puuraaka-aineeseen heikensi osaltaan sahateollisuuden katteita. Kannattavuutta tuki puolestaan käyntiasteiden nousu. Vanerin tuotanto laski prosentin ja keskivientihintaan ei tullut muutoksia viime vuonna. Vanerintuotannon kannattavuus säilyi vahvana.\nPuutuotteiden tarve lisääntyy tänä ja ensi vuonna niin Suomessa kuin päävientimarkkina-alueilla. Kuusisahatavaran kysyntä kasvaa suhteessa voimakkaammin kuin mäntysahatavaran johtuen erilaisista markkina-alueittaisista painotuksista. Kotimaassa sahatavaran tarve kasvaa etenkin omakotirakentamisen lisääntyessä. Euroopassa kokonaisuudessaan Euroconstruct ennustaa rakentamisen kasvavan pari prosenttia tänä vuonna ja nousevan hieman ensi vuonna. Kasvua ennakoidaan kaikille Suomelle tärkeille markkinoille. Iso-Britanniassa rakentaminen kuitenkin hetkellisesti vähenee Brexitin vaikutuksesta.\nKaukoidässä sahatavaran kysyntä voimistuu etenkin Kiinan kuusisahatavaramarkkinoilla. Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän aluetta leimaa edelleen muita markkinoita suurempi epävarmuus poliittisen epävakauden ja yleisesti heikentyneen taloustilanteen myötä. Egyptin valuuttavarantojen palautuminen normaalimmalle tasolle ennakoi kuitenkin helpotusta maksuliikenteeseen liittyviin ongelmiin.\nVälillisesti Suomen vientiin vaikuttaa USA:n ja Kanadan välisen kauppakiistan ratkeaminen mahdollisesti vielä keväällä 2017. USA:n asettama tuontitullin korotus lisäisi kilpailua etenkin Kiinan mäntysahatavaramarkkinoilla, luoden kuitenkin helpotusta kilpailutilanteeseen muilla markkinoilla kuten Euroopassa. Venäjän sahatavaran viennin painottuminen voimakkaammin Kiinaan voi samalla tavoin lisätä kilpailua etenkin halvemman mäntysahatavaran segmentissä ja toisaalta luoda mahdollisuuksia Euroopan ja Pohjois-Afrikan markkinoilla. Pohjoismaita alkuvuodesta vaivannut konttipula voi pitkittyessään vaikuttaa koko vuoden näkymiin heikentävästi. Valuuttakurssien osalta viennin suhteelliseen kilpailukykyyn ei odoteta heikennystä tärkeimpiin kilpailijoihin nähden.\nSekä sahatavaran että vanerin tuotantokapasiteetit nousevat ennustejaksolla. Esimerkiksi Keitele Forest on ilmoittanut lisäävänsä Alajärven sahan kapasiteettia vuoden 2017 jälkipuoliskolla. Stora Enson viime vuoden kesäkuussa käynnistämä LVL-tuotanto pääsee täyteen vauhtiin ensi vuoden aikana. Metsä Woodin käynnistämä 100 miljoonan euron investointiohjelma puutuoteteollisuuden toiminnoissa tulee lisäämään muun muassa LVL-tuotantoa Lohjalla ja havuvanerin tuotantoa Suolahden tehtaalla vuosien 2017-2018 aikana. Lisäksi Äänekoskella aloitetaan koivuviilun tuotanto. Kapasiteettivaikutusten lisäksi massantuotannon kasvu voi osaltaan kannustaa etenkin sahatavaran tuotannon nostoon.\n2013 7,7 10,5 3,0 10,4 1,1\n2016 6,8 10,7* 3,3 11,4 1,1\n2017e -4 - -3 2 - 3 5 - 7 5 - 6 3 - 5\n2018e -4 - -3 5 - 6 1 - 2 4 - 5 3 - 5\nPuun käytön muutos oli viime vuonna vielä maltillinen\nMetsäteollisuuden puunkäyttö lisääntyi viime vuonna arvion mukaan reilulla kolmella prosentilla. Lisäys nojautui pääosin kotimaan hakkuisiin, jotka nousivat PTT:n arvion mukaan ensi kertaa yli 60 miljoonan kuutiometrin. Lisääntynyt hakkuuaktiivisuus kohdistui erityisesti kuusitukki- ja mäntykuituleimikoihin. Yhtiöiden ja Metsähallituksen yhteenlaskettu hakkuumäärä kasvoi muutaman vuoden laskun jälkeen. Yksityismetsissä hakkuukertymän kasvuvauhti oli kuitenkin edelleen selvästi suurempi.\nTuontipuun osuus metsäteollisuuden puunkäytöstä pysyi arvioiden mukaan vakaana noin 13 prosentissa. Puun tuonti maahamme lisääntyi kahdella prosentilla. Koivukuitupuun ja hakkeen osuus raakapuun tuonnista on noin kolme neljäsosaa. Venäjän osuus puun tuonnista nousi 85 prosenttiin. Venäjältä tuodun hakkeen määrä on laskenut 2010-luvulla reilulla neljänneksellä, kun taas koivukuidun määrä on kasvanut 65 prosentilla. Havutukkien ja -kuidun tuonti Venäjältä on kasvanut prosenttimääräisesti selvästi, mutta kuutiometreinä tuontimäärän kasvu jää noin sataan tuhanteen kuutiometriin puutavaralajeittain.\nTänä ja ensi vuonna puun käytössä ja hakkuissa kiihdytys kohti täyttä vauhtia\nEnnustejaksolla metsäteollisuuden puun käyttö nousee vuosituhannen alun, yli 70 miljoonan kuutiometrin lukemiin. Vuosina 2006 ja 2007 käyttö ylsi yli 75 miljoonaan kuutiometriin, mutta laman iskiessä putosi parissa vuodessa noin 20 miljoonalla kuutiometrillä. Kun ennen lamaa tuontipuu kattoi lähes neljänneksen käytetystä puusta, on sen osuus ennustejaksolla enää noin 10 prosenttia. Kotimaassa tullaan näkemään siis ennätysmäisen suuria hakkuita.\nPuukauppojen kasvu jatkuu, mutta viime vuotta loivempana\nViime vuonna yksityismetsien pystykauppojen määrä kasvoi noin 22 prosentilla edelliseen vuoteen verrattuna. Erityisesti kuusileimikoiden kaupat vauhdittuivat noin 30 prosentin kasvuun. Mäntyleimikoiden kaupat painottuivat selvästi harvennushakkuisiin. Mänty- ja koivukuitukauppojen määrä lisääntyi noin 22 prosentilla. Mänty- ja koivutukin kauppamäärät sen sijaan nousivat hieman maltillisemmin. Yksityismetsien kauppamäärää kokonaisuudessaan nosti lisäksi hankintakaupoiksi tilastoitavien kauppojen kasvu edellisvuodesta lähes kolmanneksella. Muutos oli suurin havutukkien hankintakaupoissa. Hankintatukkien osuus yksityismetsien kauppojen kokonaismäärästä on noin kymmenys.\nMetsäalalla muutaman vuoden jatkunut positiivinen vire tulee voimistumaan ennustekaudella jo toteutuneiden ja uusien investointien myötä. Myös mekaanisen metsäteollisuuden vahvistuvat lopputuotemarkkinat lisäävät puun kysyntää. Tuonti ei merkittävästi kasva, joten lisääntyvät hakkuut kohdistuvat kotimaahan. Kysynnän kasvu ei kuitenkaan ole tasaista, vaan kuljetusmatkat, korjuuolosuhteet ja puulajisuhteet vaikuttavat leimikkojen kysyntään. Pystyvarastojen lisääntyminen metsissä jo viime vuonna loiventaa tämän ja ensi vuoden puukauppamäärien kasvuvauhtia.\nPuun nimellishintojen muutokset puutavaralajikohtaisia\nPuutavaralajien vuosittaisten keskihintojen muutokset olivat muutamia prosentteja vuonna 2016. Muutokset hinnoissa olivat puulajikohtaisia. Mänty- ja koivupuun hinnat laskivat. Mäntytukin hinta laski noin kaksi prosenttia, kuitupuun hinnassa lasku oli selvästi pienempi 0,3 prosenttia. Koivutukin ja -kuidun hinnat laskivat reilun prosentin. (2,1 ja 1,2 prosenttia). Sen sijaan kuusitukin vuosittainen nimellishinta nousi 1,6 ja kuusikuidun hinta 1,9 prosentilla. Kuusen hinnannousu oli sen verran suuri, että sekä tukkipuun että kuitupuun painotettu keskihinta nousi edellisestä vuodesta hieman. Puun nimellinen vuotuinen keskikantohinta pysyi kuitenkin edellisvuoden lukemissa, 34,71 eurossa, koska kaupat painottuivat kuitupuuhun edellistä vuotta enemmän.\nPuun pystykauppahinnat ovat lähteneet nousuun vuoden 2017 ensimmäisellä kvartaalilla viime vuoden alkuun verrattuna. Hinnat ovat nousseet alkuvuonna myös viime vuoden loppukuukausiin verrattuna. Lisääntyvä kysyntä on tuonut hintoihin nousupaineita, mutta toisaalta markkinoille tulee myös korjuukustannuksiltaan kalliimpia leimikoita.\nEnnustekaudella kapasiteettilisäykset ovat kuitupuuta käyttävässä teollisuudessa. Kuitupuun hinta nousee etenkin männyllä. Kuitupuun tarjontaa harvennusleimikoissa säätelevät kuitenkin pitkälti metsänhoidolliset tarpeet, mikä heikentää hinnan ja kysynnänlisäyksen välistä suhdetta. Hakkuista kertyy myös tukkipuuta, joten sahateollisuuden tuotannon lisäys on osittain tarjontalähtöistä etenkin männyllä. Sahateollisuuden lopputuotemarkkinoiden epävarma hintakehitys ei välttämättä mahdollista mäntytukille merkittävää vuosittaisen keskihinnan korotusta. Kuusisahatavaran markkinanäkymät ovat selkeämmät, mutta kuusitukkimarkkinoiden mahdollinen ylikuumentuminen voi johtaa tukin hinnan nousuun ja sahojen kannattavuuden laskuun.\nMetsätilojen hinnoissa maltillista nousua\nMetsätilojen mediaanihinnat nousivat viime vuonna kolme prosenttia Etelä-Suomessa ja kaksi prosenttia Pohjois-Suomessa. Väli-Suomessa mediaanihinta laski prosentin. Väli-Suomessa yli 5 hehtaarin suuruisten tilojen kaupat lisääntyivät 15 prosentilla edellisestä vuodesta. Kauppojen lisäys painottui vähäpuustoisiin metsiin, mikä selittää mediaanihinnan laskua. Puun hinnan nousu, matala korkotaso ja metsätalouden yrittäjävähennys luovat nousupaineita tilojen hintoihin. Nousua rajoittaa kuitenkin se, että tiloista maksetut hinnat ovat jo nousseet korkeiksi odotettavissa olevaan tuottoon nähden.\nMetsähakkeen käytössä lievää nousua\nMetsähakkeen kokonaiskäyttö energiantuotannossa nousi Luken ennakkotietojen mukaan viime vuonna hieman. Kokonaiskäyttö oli 8,3 miljoonaa kuutiometriä ja nousua oli kolmisen prosenttia vuodesta 2015. Kasvu tuli kokonaan lämmöntuotantoon käytetystä metsähakkeesta. Sähkön ja lämmön yhteistuotannossa metsähakkeen käyttö sen sijaan laski hieman. Metsähakkeen käyttö pysynee nykyisellä tasolla tänä ja ensi vuonna, sillä käyttöä merkittävästi kasvattavia tekijöitä ei ole näköpiirissä.\nHavukuidun markkinatilanne erilainen Keski- ja Pohjois-Euroopassa\nHavutukkien koko maan keskihinnat laskivat Ruotsissa, Virossa, Saksassa ja Itävallassa vuonna 2016 edellisen vuoden keskihinnoista. Hintakehityksen taustalla oli pääosin myrskypuun runsas tarjonta sekä sahatavaran vaikea kysyntätilanne joillakin vientimarkkinoilla. Tämän vuoden alussa sahaus on vilkastunut sekä Pohjois- että Keski-Euroopassa, mikä on kasvattanut havutukin kysyntää. Kysynnän jatkuessa samanlaisena, havutukin hinnat saattavat lähteä nousuun kevään aikana.\nHavukuiduilla koko vuoden keskihinnat pysyivät vuonna 2016 likimain ennallaan Ruotsissa ja Virossa, mutta laskivat selvästi vuoden 2015 keskihinnoista Saksassa ja Itävallassa. Ruotsissa ja Virossa uusien selluinvestointien käyttöönotto kasvattaa tänä vuonna havukuidun kysyntää ja havukuidun hintoihin voi tulla korotuksia. Virossa on myös viritelty hanketta noin miljardin euron investoinnista havukuitua ja sahahaketta hyödyntävään biojalostamoon. Laitoksen raakapuun tarve olisi suurin piirtein yhtä suuri kuin Virosta nykyisin vietävä havukuitumäärä. Alustavien suunnitelmien mukaan laitos aloittaisi tuotannon vuonna 2022. Saksassa ja Itävallassa havukuidun kysyntä pysynee vaimeana tänä vuonna, sillä tehtailla on suuret puuvarastot ja sahahaketta sekä jätepuuta on runsaasti markkinoilla.\nSellun vientimäärä kasvaa huimasti\nPaperin vienti Suomesta vähenee sekä tänä että ensi vuonna. Tämän vuoden vientimääriin vaikuttavat vielä jossain määrin viime vuonna toteutetut koneiden sulkemiset. Uusista sulkemisista ei ole ilmoitettu, mutta ne ovat edelleen mahdollisia. Kaikkiaan paperin tuotanto ja vienti vähenevät vuonna 2017 3–4 prosenttia ja vuonna 2018 edelleen saman verran. Kartongin vienti kasvaa viime vuoden investointien myötä selvästi edelleen tänä vuonna, 5–7 prosenttia. Kartongin kysyntä säilyy vakaana myös vuonna 2018 ja vienti kasvaa 1–2 prosenttia.\nSellun vientiä lisää huomattavasti tänä ja ensi vuonna uuden tuotantokapasiteetin käynnistyminen. Koska massankäyttö kotimaassa pienenee vuosina 2017-2018, yhä suurempi määrä tuotetusta massasta ohjautuu vientiin. Vaikutus näkyy erityisesti ensi vuonna; vienti kasvaa tänä vuonna 6–8 prosenttia, mutta vuonna 2018 15–17 prosenttia. Massantuotanto kaikkiaan kasvaa Suomessa tänä vuonna 2–3 prosenttia ja ensi vuonna 5–6 prosenttia. Kasvua vaimentaa paperin tuotannon väheneminen.\nPaperin vientihinnassa ei juuri muutoksia\nSuomesta viedyn paperin keskimääräinen hinta oli viime vuonna likimain sama kuin edellisvuonna. Hinnat Euroopassa kaikkiaan olivat kuitenkin edelleen laskusuunnassa. Alkuvuonna 2017 markkinatilanteessa ei ole tapahtunut merkittävää paranemista aiemmasta ja hinnat ovat Euroopassa edelleen pääsääntöisesti alentuneet. Ilmoitetut koneiden sulkemiset Euroopassa vaikuttavat hintoihin, mutta vasta vuoden 2017 loppupuolella. Suomen keskimääräinen vientihinta alenee tänä vuonna noin -2 - -1 prosenttia viime vuodesta. Ensi vuonna keskihinta kuitenkin nousee hieman, 0–2 prosenttia, mikäli kapasiteetin väheneminen Euroopassa jatkuu. Kartongin vientihinta nousee tänä vuonna 1–3 prosenttia ja ensi vuonna 0–2 prosenttia.\nSellun vientihinta aleni viime vuonna selvästi. Alkuvuonna 2017 globaalit hinnat ovat kuitenkin olleet selvässä nousussa. Kotimaisista ja globaaleista kapasiteetinlisäyksistä huolimatta Suomen keskimääräinen vientihinta nouseekin tänä vuonna 2–4 prosenttia. Ensi vuonna keskimääräinen vientihinta laskee 6–8 prosenttia tarjonnan kasvaessa kysyntää voimakkaammin.\nPuutuotteiden kysyntä kasvaa kotimaassa ja ulkomailla\nSahatavaran tuotantomäärä nousee viennin ja kotimaan kysynnän tukemana noin viisi prosenttia vuonna 2017. Sahatavaran vientimäärä lisääntyy 5–7 prosenttia ja kotimaan toimitukset suhteellisesti lähes saman verran. Edellisvuosien tapaan kuusisahatavaran kysyntä lisääntyy voimakkaammin kuin mäntysahatavaran. Vanerin vienti kääntyy tänä vuonna jälleen kasvuun. Havuvanerin näkymiä nostaa etenkin rakennussektorin piristyminen Euroopassa. Koivuvanerin kysyntä pysyy vahvana myös teollisissa loppukäyttökohteissa. Kysynnän kasvu ja lisääntynyt tuotantokapasiteetti nostavat vanerin vientiä 3–5 prosenttia tänä vuonna.\nMarkkinoiden perusfundamentit ovat myös vuonna 2018 otolliset Suomessa tuotettaville puutuotteille. Talouden ja rakentamisen elpyminen kotimaassa ja Euroopassa nostavat niin sahatavaran kuin vanerin toimituksia. Sahatavaran vienti voimistuu edelleen Kiinaan. Tuotannon nostamista tukee myös lisääntyvä sahaus- ja vanerintuotantokapasiteetti. Sahatavaran vienti ja tuotanto nousevat kaikkiaan 4–5 prosenttia ensi vuonna, ja vanerin 3–5 prosenttia.\nSahatavaran hintakehitys käännepisteessä\nKysynnän kasvu antaa hyvän pohjan lopputuotteiden hintojen korotuksille vuonna 2017. Sahatavaran markkinatasapaino on myös kokonaisuudessaan parantunut edellisvuodesta. Lisäksi rahtikustannusten nousu tuo painetta lopputuotteiden hinnankorotuksille. Mäntysahatavaraan kohdistuva epävarmuus toisaalta pitää sahatavaran keskimääräisen vientihinnan nousun maltillisena päätyen koko vuoden tasolla pariin prosenttiin. Havuvanerin parantunut kysyntätilanne ja jalostusasteen lisääminen tukevat positiivista hintakehitystä. Koivuvanerin hinta jatkaa hyvällä tasolla. Yleisesti halpatuonti pitää hintakilpailun kireänä perustuotteissa. Havuvanerin osuuden nousu kokonaisviennistä alentaa vanerin tämän vuoden keskivientihintaa noin prosentilla edellisvuodesta.\nNousujohteinen kehitys markkinoilla mahdollistaa myös ensi vuonna sahatavaran vientihintaan korotuksia. Avainasemassa on markkinatasapainon säilyttäminen. Vanerin keskivientihinta jää vuonna 2018 lähelle kuluvan vuoden hintaa johtuen pääasiassa muutoksista havu- ja koivuvanerin osuuksissa vanerin kokonaisviennissä.\nMetsäteollisuuden kannattavuudessa ei isoja muutoksia\nKotimainen metsäteollisuus saavutti arvion mukaan noin kuuden prosentin liiketuloksen viime vuonna. Kannattavuus säilyi kohtalaisella tasolla alentuneesta liikevaihdosta huolimatta. Massa- ja paperiteollisuuden liiketulosta rasitti lopputuotteiden yksikköhintojen aleneminen. Puutuoteteollisuuden tulosta puolestaan heikensi sahatavaran ja tukkipuun hintasuhteen epäsuosiollinen kehitys. Vanerintuotannon kannattavuus sen sijaan pysyi hyvällä tasolla. Edellisvuoden tapaan kannattavuutta tukivat yleisesti yritysten keskittyminen kannattavampiin tuotteisiin sekä tuotannon tehostamistoimet.\nTänä vuonna metsäteollisuuden kannattavuuden ennustetaan paranevan lievästi edellisvuodesta. Massa- ja paperiteollisuuden liikevaihto ja euromääräinen liiketulos nousevat pitkäkuituisen sellun ja kartongin tuotantomäärien sekä vientihintojen nousun myötä. Vähentynyt paperintuotanto heijastuu positiivisesti massa- ja paperiteollisuuden suhteelliseen kannattavuuteen. Puutuoteteollisuuden liikevaihto ja liiketulos nousevat niin ikään maltillisesti tänä vuonna. Vanerintuotannon kannattavuuteen ei odoteta merkittävää muutosta. Sahatavaran kannattavuuden suhteen oleellista on, miten tukkipuun ja sahatavaran hintasuhde kehittyy. Tuotannon kannattavuutta parantaa sahojen käyntiasteiden nousu.\nTilastokeskuksessa tehtyjen tilastointimuutosten vuoksi vuoden 2012–2015 tilastot eivät ole suoraan vertailukelpoisia aiempien vuositietojen kanssa. Uudet luvut on korjattu vastaamaan aiempaa tilastosarjaa vähentämällä UPM:n tukkutoiminnan vaikutus.\nPuun käyttö nousee jälleen yli 70 miljoonan kuutiometrin\nMetsäteollisuuden puun käyttö nousee vuonna 2017 sekä sahateollisuuden tuotannon kasvun, että Äänekosken ja Kymin tuotantolaitosten käynnistyttyä. Nousua viime vuodesta on 3–5 prosenttia. Ensi vuonna mekaanisen metsäteollisuuden yhä parantuvat lopputuotemarkkinat ja sellun tuotannon kohoava käyntiaste Äänekoskella nostavat edelleen puun kysyntää. Käyttö yltää lähemmäs 70 miljoonaa kuutiometriä. Vuonna 2018 kasvuprosentti on 4–6.\nTuontipuun käyttömäärä nousee vain muutamia prosentteja lisääntyvästä puun kysynnästä huolimatta. Kotimainen sahateollisuus tuottaa haketta markkinoille ja koivukuitupuun tuontimäärät eivät kasva. Tuontipuun käyttö on tänä vuonna kokonaisuudessaan noin yhdeksän miljoonaa kuutiometriä. Ensi vuonna kasvua on kaksi prosenttia.\nKotimaan markkinahakkuut tasaisessa nousussa\nTämän vuoden tammi-helmikuun hakkuumäärä oli tilastojen mukaan viidenneksen viime vuoden vastaavaa ajanjaksoa suurempi. Tilastointi kattaa aikaisempaa laajemmin hakkuut, mikä nostaa hieman tilastolukuja. Hyvät korjuuolosuhteet ja puunkäytön lisääntyminen loppuvuotta kohti ovat kuitenkin kirittäneet talvileimikoiden korjuuta. Puun käytön nousu lisää hakkuita 2–4 prosentilla vuonna 2017.\nHakkuumäärät jatkavat nousuaan 3–5 prosentilla vuonna 2018, jolloin puuta korjataan edelleen myös seuraavan vuoden lisääntyvään käyttöön. Myös metsäteollisuuden ja valtion yhteenlaskettu hakkuumäärä kasvaa tänä ja ensi vuonna. Arvion mukaan yli 60 miljoonan kuutiometrin raja rikottiin jo vuonna 2016, vaikka tämän hetken kuukausitilastot osoittavat pienempää lukua.\nPuukauppa vilkasta, hinnat nousevat\nPuun kysynnän vilkastuminen lopputuotemarkkinoiden paranevan tilanteen ja investointien tukemana lisää vuoden 2017 pystykauppakertymää, joka kasvaa 6–8 prosenttia viimevuotista suuremmaksi. Puukaupat kohdistuvat erityisesti kuusitukkileimikoihin ja harvennusleimikoihin. Myös mäntytukin kauppa on kasvussa. Vuonna 2018 puukaupan kasvuvauhti tasaantuu. Kauppaa käydään 2–4 prosenttia tätä vuotta enemmän.\nVuonna 2017 mänty- ja kuusitukin nimelliset vuotuiset keskihinnat nousevat viime vuoden keskihinnasta 2–5 prosentilla. Epävarmuutta kasvun suuruudesta lisäävät viime vuoden lopulla nousuun lähteneet kuukausittaiset keskihinnat. Kilpailu puunostajien välillä saattaa nostaa tukin hintaa sahatavaran vientihinnan kehitystä reippaammin. Ensi vuonna mäntytukin vuosittaisen nimellishinnan nousu on 1–2 prosenttia. Kuusitukin hinnan jo aiemmin alkanut kasvu hidastuu 0–1 prosenttiin.\nLisääntyvä kysyntä nostaa mäntykuitupuun keskihintaa vuonna 2017 2–4 prosenttia eli lähelle vuoden 2013 keskihintaa. Runsas tarjontapotentiaali ja harvennustarpeet metsissä loiventavat mäntykuidun hinnan nousua sen kysynnän lisääntyessä. Kuusikuitupuun keskihinta lähti viime vuonna nousuun lähinnä kuusitukin kysynnän vauhdittuessa. Vuonna 2017 hinnan nousu on 1–2 prosenttia. Ensi vuonna kuitupuiden nimellishintojen nousu on suurin piirtein inflaation tasolla.\nKantorahatulot hipovat vuoden 2007 ennätystä\nYksityismetsien bruttokantorahatulot olivat vuonna 2016 arviolta noin 1,8 miljardia euroa. Nimelliset puunmyyntitulot nousivat siten noin neljä prosen ttia edellisestä vuodesta hakkuumäärien kasvaessa.\nVuonna 2017 yksityismetsien nimelliset puunmyyntitulot nousevat 5–7 prosenttia reiluun 1,87 miljardiin euroon. Kasvun taustalla on hakkuiden lisääntyminen ja puun hinnan nousu viime vuodesta. Ensi vuonna kantorahatulot nousevat edelleen noin 1–3 prosentin vauhdilla puun hinnan hienoisen nousun ja kasvavien hakkuumäärien myötä. Nimelliset bruttokantorahatulot ja ylittävät 1,9 miljardin euron rajan. Bruttokantorahoissa jäädään siis vielä alle vuoden 2007 yli kahden miljardin ylittävien tulojen.\nMetsäkiinteistöjen hinnoissa edelleen nousupaineita\nVuonna 2016 metsätilakauppojen hehtaarikohtainen mediaanihinta laski prosentin Väli-Suomessa, vaikka tiloista maksetut keskimääräiset hehtaarihinnat nousivat hieman. Kauppoja tehtiin tällä alueella 15 prosenttia edellistä vuotta enemmän. Kauppojen mediaanihinnan lasku viittaa siihen, että kauppoja on tehty enemmän erityisesti heikkopuustoisista tiloista. Etelä-Suomessa mediaanihinta nousi kolme prosenttia ja Pohjois-Suomessa kaksi prosenttia. Etelä-Suomessa tilastoitujen, pinta-alaltaan yli 5 hehtaarin kauppojen määrä laski seitsemän prosenttia edellisvuodesta ja nousi Pohjois-Suomessa 18 prosenttia. Tänä vuonna metsätilojen hintojen nousu jatkuu puun hinnan nousun, metsäteollisuuden positiivisten näkymien ja matalan korkotason seurauksena. Myös metsätalouden yrittäjävähennys tukee hintojen nousua. Toisaalta erityisesti Etelä- ja Väli-Suomessa tilojen hinnat ovat jo korkeita odotettavissa olevaan tuottoon nähden.\nMetsähakkeen käytössä lievää kasvua\nLuonnonvarakeskuksen ennakkotiedon mukaan metsähakkeen käyttö kasvoi Suomessa vuonna 2016 hieman kahden peräkkäisen laskuvuoden jälkeen. Viime vuonna metsähaketta käytettiin lämpö- ja voimalaitoksissa 7,6 miljoonaa kuutiometriä ja pientaloissa vajaat 0,7 miljoonaa kuutiometriä. Metsähakkeen kokonaiskäyttö oli siten noin 8,3 miljoonaa kuutiometriä (+ 3 %). Kasvu tuli lämmöntuotantoon käytetyn metsähakkeen lisäyksestä (+12 %). Sähkön ja lämmön yhteistuotannossa metsähaketta sen sijaan kului viime vuonna hieman vähemmän (-1 %) kuin vuonna 2015.\nMetsähakkeen energiakäytölle asetetun tavoitteen eli noin 13 miljoonan kuutiometrin käyttö vuoteen 2020 mennessä edellyttäisi käyttömäärien kasvavan vuosittain yli miljoona kuutiometriä vuosina 2017–2020. Tälle ja ensi vuodelle ei kuitenkaan ole näköpiirissä merkittäviä metsähakkeen käyttöä kasvattavia tekijöitä ja käyttö pysyneekin suurin piirtein nykytasolla. Metsähakkeen käyttöön vaikuttavat tukipolitiikka sekä päästöoikeuksien ja fossiilisten polttoaineiden hinnat. Muutokset näissä tekijöissä voivat muuttaa käyttömääriä. Lämmityskausien pituus ja niille osuvat kireät pakkasjaksot vaikuttavat metsähakkeen käyttöä lisäävästi.\nTämän vuoden alussa tehdyn Metsätutka-kyselyn mukaan noin joka viides metsänomistaja on aikeissa tarjota energiapuuta markkinoille vuoden 2017 aikana. Tarjontahalukkuus on hieman yleisempää kuin vuosi sitten tehdyssä kyselyssä. Noin puolet kyselyn metsänomistajista ei odota muutoksia energiapuun hintoihin. Kyselyn toteutti Suomen Gallup Elintarviketieto Oy.\nVilkas sahaus kasvattaa havutukin kysyntää Euroopassa\nRuotsissa havutukkien koko vuoden keskihinnat laskivat vuonna 2016 edellisen vuoden keskihinnoista. Mäntytukilla hinta laski 3,6 prosenttia ja kuusitukilla 1,4 prosenttia. Hintojen laskun taustalla oli muun muassa myrskypuun runsas tarjonta. Danske Bankin katsauksen mukaan sahatavaran positiiviset vientinäkymät Kiinaan ovat vilkastuttaneet sahausta Ruotsissa vuoden 2017 alussa ja havutukin kysyntä on ollut vahvaa.\nVirossa mäntytukin koko vuoden keskihinta laski 2,7 prosenttia vuonna 2016, mutta kuusitukin keskihinta nousi aavistuksen verran (+0,4 %). EUWID-katsauksen mukaan sahatavaran kysynnän voimakas kasvu sekä vientimarkkinoilla että kotimaassa kasvatti sahatuotantoa Virossa viime syksynä. Tämä lisäsi havutukin kysyntää ja nosti puun hintoja. Havutukin kysyntä on jatkunut vilkkaana myös tämän vuoden alkukuukausina.\nSaksassa havutukkien koko maan keskihinnat laskivat vuonna 2016 selvästi. Kuusitukilla laskua oli 4,6 prosenttia ja mäntytukilla 6,1 prosenttia. Hyvälaatuisen tuoreen havutukin kysyntä alkoi kasvaa vuoden 2016 jälkipuoliskolla ja paikoitellen kysyntä ylitti tarjonnan. Kysynnän kasvu vakautti havutukkien hinnat. Vuoden 2017 alkukuukausina sahaus on saksalaisten markkinakatsausten mukaan ollut vilkasta ja havutukin kysyntä on vahvistunut edelleen.\nMyös Itävallassa havutukkien koko vuoden keskihinnat laskivat vuonna 2016 edellisestä vuodesta. Mäntytukilla hinnan muutos oli -4,2 prosenttia ja kuusitukilla -2,4 prosenttia. Sekä kuusi- että mäntytukin hinnat pysyivät alkuvuonna melko vakaina alhaisella tasolla, jolle ne laskivat edellisen vuoden lopulla. Vuoden 2016 puolivälissä hinta kääntyi kuusitukilla lievään nousuun. Mäntytukilla hinta pysyi likimain ennallaan vuoden loppuun asti. Markkinakatsausten mukaan sahaus on ollut vilkasta Itävallassa tämän vuoden alussa ja huolimatta sahojen suurista puuvarastoista tuoreen havutukin kysyntä on ollut vahvaa. Tukin tarjontaa ovat alkuvuonna ajoittain heikentäneet säiden aiheuttamat vaikeudet puun korjuussa ja kuljetuksissa.\nHavukuidun kysyntä vaihtelee Euroopassa\nRuotsissa mäntykuidun koko vuoden keskihinta vuonna 2016 oli 1,2 prosenttia korkeampi kuin edellisenä vuonna. Kuusikuidulla vuoden keskihinta pysyi edellisen vuoden lukemissa. Havukuidun hintaa piti yllä hyvä kysyntä ostajien varautuessa uusien investointien käyttöönottoon. Danske Bankin katsauksen mukaan kuitupuumarkkinat pysynevät rauhallisina tämän vuoden alkupuoliskolla. Syksyllä kysynnän arvioidaan kasvavan sitä mukaa kun uudet tehdasinvestoinnit käynnistyvät.\nVirossa havukuitujen koko vuoden keskihinnat pysyivät vuonna 2016 edellisen vuoden tasolla. Havukuitujen hinnat laskivat keväällä melko jyrkästi, mutta kääntyivät nousuun vuoden loppupuoliskolla. EUWID-katsauksen mukaan havukuidun vienti Ruotsiin väheni alkuvuonna, mikä laski puun hintaa. Syksyllä hinta kääntyi nousuun kysynnän kasvun myötä. Itämeren alueella valmistuvan uuden sellukapasiteetin käyttöönotto kasvattanee havukuidun kysyntää myös Virossa, sillä maassa ei toistaiseksi ole omaa kaupallisesti merkittävää havukuituun perustuvaa selluntuotantoa.\nSaksassa havukuidun koko maan keskihinnat laskivat vuonna 2016 yli seitsemän prosenttia vuodesta 2015. Hintojen laskun syynä oli myrskyjen jäljiltä täyttyneet tehtaiden puuvarastot. Saksalaisten markkinakatsausten mukaan myös sahahaketta ja jätepuuta oli markkinoilla runsaasti saatavilla.\nItävallassa havukuitujen koko vuoden keskihinnat laskivat vuonna 2016 vajaat kolme prosenttia edellisestä vuodesta. Pitkään jatkunut hintojen lasku taittui viime vuonna, kun tuhopuun tarjonta alkoi hiipua. Markkinakatsausten mukaan kuitupuun kysyntä pysyy Itävallassa vaimeana tänä keväänä, sillä tehtailla on suuret puuvarastot ja tarjolla on runsaasti sahahaketta.\n1) Aikasarjat perustuvat nimellishintoihin. Saksan tukkitilastot ja Viron tilastot kattavat vain myynnit valtion metsistä. Ruotsin aikasarja perustuu neljännesvuosihintoihin. Suomen, Saksan, Itävallan ja Viron aikasarjat perustuvat kuukausihintoihin. Suomen hinnat ovat kantohintoja, muut tienvarsihintoja.\nLähteet: Luke (Suomi), Skogsvårdsstyrelsen (Ruotsi), State Forest Management Centre (Viro), Stat. Bundesamt (Saksa), Statistik Austria (Itävalta)\nPaperi-, kartonki- ja selluteollisuus: metsäekonomisti Matleena Kniivilä, puh 040 164 8078\nSaha- ja vaneriteollisuus: metsäekonomisti Jyri Hietala, puh. 040 164 8151\nMetsätalouden kannattavuus ja kiinteistöjen hinnat: metsäekonomisti Emmi Haltia, puh. 040 164 8169


Halvat lennot: Tallinna–Pafos\nHalvat lennot: Tallinna-Pafos\n82 € – 107 €\nTallinna TLLPafos PFO\nTallinna TLLMalta MLAPafos PFO\nTallinna TLLMalta MLATallinna TLL\nTallinna TLLRiga International Bus Station ASTallinna TLL\nMatkustajien lähtöpaikka on tavallisesti Tallinnan Lennart Meri -lentoasema, Tallinn-Vana Paaskula tai Tallinn - Reval, kun heidän matkareittinsä on Tallinna–Pafos. Etäisyys välillä Tallinna–Pafos on 2805 km. Suosituimmat lentoyhtiöt tällä reitillä ovat Ryanair, Lufthansa, airBaltic, Finnair ja Wizz Air. Kohteiden Tallinna ja Pafos välillä on 211 suoraa lentoa viikossa.\nSuorat lennot 28 27 24 40 - 43 49\nTee lähtöselvitys lennolle reitillä Tallinna–Pafos\nMiten kauan kestää matkustaminen reitillä Tallinna – Pafos?\nYksisuuntainen välilaskuton (suora) lento reitillä Tallinna – Pafos kestää noin 4.1 tuntia.\nMikä on lentoetäisyys reitillä Tallinna – Pafos?\nLentoetäisyys reitillä Tallinna – Pafos on 2805 km.\nMitkä lentoyhtiöt tarjoavat välilaskuttomia (suoria) lentoja reitillä Tallinna – Pafos?\nUseat lentoyhtiöt liikennöivät lentoja reitillä Tallinna – Pafos. Välilaskuttomia (suoria) lentoja tarjoaviin lentoyhtiöihin lukeutuu mm. Ryanair.\nMatkustajat etsivät usein reittiyhdistelmiä, kuten Tallinna ja Helsinki, Málaga, Lontoo, Milano, Las Palmas de Gran Canaria, Alicante, Barcelona, Lissabon, Istanbul, Wien, Kutaisi, Napoli, Ateena, Faro, Nizza, New York, Antalya, Varsova, Amsterdam, Berliini.\nMatkustajat etsivät usein reittiyhdistelmiä, kuten Pafos ja Helsinki, Turku, Riika, Göteborg.\nOnko lentojen sekä bussi- ja junamatkojen yhdistäminen samaan matkasuunnitelmaan mahdollista matkustettaessa reitillä Tallinna – Pafos?\nKyllä, eri matkustustavat reitillä Tallinna – Pafos voidaan liittää yhdistelemällä eri lentoyhtiöiden lentoja. Lentojen lisäksi myös junalla ja bussilla matkustaminen reitillä Tallinna – Pafos voi johtaa aivan uusiin seikkailuihin. Lue Kiwi.com Stories -kertomuksista lisää siitä, miten eri matkustustapojen yhdisteleminen toimii.\nMitkä lentoyhtiöt lentävät reitillä Tallinna – Pafos?\nMikä on paras ajankohta matkustaa reitillä Tallinna – Pafos?\nMitä lentoja liikennöidään reitillä Tallinna – Pafos?\nMihin aikaan lähtee välilaskuttomia (suoria) lentoja reitille Tallinna – Pafos?\nMihin aikaan saapuu välilaskuttomia (suoria) lentoja reitillä Tallinna – Pafos?\nMihin aikaan lähtee lentoja reitille Tallinna – Pafos?\nMihin aikaan saapuu lentoja reitillä Tallinna – Pafos?\nEtsi paras yhteys reitille Tallinna – Pafos


Jazzrytmit | April Jazz 2019 – Valtteri Laurell Nonet\nApril Jazz 2019 – Valtteri Laurell Nonet\nValtteri Laurell Nonet\nEhdottomasti mielenkiintoinen kotimainen projekti oli säveltäjä-kitaristi Valtteri Laurell Pöyhösen johtama Valtteri Laurell Nonet joka on vasta muutamia kertoja esittänyt tätä projektia varten sävellettyä materiaalia.\nJotain siemeniä tälle projektille kylvettiin Ricky-Tick Big Bandin syntyessä vajaa kymmenen vuotta sitten. Silloin Laurell Pöyhönen halusi tehdä musiikkia vahvasti Duke Ellingtonin hengessä ja tuohon tarvittiin myös klarinettia, mutta Ricky-Tick -sukupolvesta ei löytynyt tarpeeksi taitavaa tyyppiä klarinettisolistiksi joten hommaan pyydettiin suomalaisen swingin ja jazzklarinetin legenda Antti Sarpila.\nSittemmin Ricky-Tick Big Bandin tie vei yhteistyöhön huippu hiphop-herrojen Julkisen sanan kanssa, mutta muutama vuosi sitten ajatus Sarpilasta totuttua hieman modernimmassa kontekstissa ja nuoremmassa seurassa nousi taas pintaan trumpetisti Jukka Eskolan taiteellisessa johdossa olleen Oulun Elojazzin tarpeisiin ja syntyi tämä nyt April Jazzeille saapunut nonetti ja sille sävelletty kuuden kappaleen sarja Tigers are Better Looking joka perustuu dominicalaissyntyisen kirjailija Jean Rhysin kirjoituksiin.\nKuuden puhaltajan nonetissa soittaa Suomen jazzpiirien kärkikaartia – saksofoneissa Jussi Kannaste, Pope Puolitaival ja Ville Vannemaa, pasuunassa Antti Rissanen, trumpetissa Jukka Eskola, bassossa Jori Huhtala ja rummuissa Jaska Lukkarinen.\nKaribian saarilta teini-ikäisenä englantiin muuttaneen Rhysin teemoista ulkopuolisuuden tunne ja melankolia olivat keskeisiä tunnelmia. Tyylillisesti musiikkin ammensi paljon cool jazzista ja swingistä komeine torvisektioharmonioineen mutta myös 60-luvun jazzista. Kotimaisista viime vuosikymmenien kokoonpanoista mieleen tulivat suhteellisen vahvasti mieleen Jussi Lampelan nonetti ja Teppo Mäkysen johtama Teddy’s West Coasters.\nLaurell Pöyhösen musiikki on usein elokuvallista ja nytkin välispiikkien lisää avaamana mukana oli suhteellisen paljon tarinankerrontaa ja musiikin pinnan alla kyteviä kerroksia. Kirjoitusten teemat ja Laurell Pöyhösen oma tyyli tulivat ainakin tässä kontekstissa hyvin yhteen – tosin vain puhua vain tekstejä lukemattoman näkökulmasta.\nTässä kokoonpanossa tuntuisi olevan enemmänkin potentiaalia – erityisesti vahvoja solisteja olisi tässä porukassa niin monia että yksi setti vasta raapaisi mahdollisuuksien pintaa. Sarpila soitti upeasti – oli hieno kuulla soiton värien todella puhkeavan kukkaan kun hän siirtyi sävelletystä materiaalista sooloihin. Jori Huhtala onnistui myös bassosoolossaan soittaen yhden festivaalin komeimmista. Myös Jukka Eskola loisti tuttuun tapaan solistina joka pystyy aina erottumaan hienosti massasta. Hieman riskialtis valinta oli Till September Petronella kappaleessa laitta Eskola soittamaan vuoropuhelua soolossa Jussi Kannasteen kanssa – nämä kaksi ovat nimittäin varsin erilaisia solisteja, Eskolan ollessa takuuvarma liekittäjä Kannasteen puolestaan ollessa minimimalistisistakin aihioista hitaasti ideoita etsivä pohdiskelija. Nyt tämä riski hieman realistoitui Eskolan jättäessä kierroksia lisätessään Kannasteen liikaa varjoon.\nKuuden uuden sävellyksen sarjan lisäksi kuultiin sovitukset kahdesta vanhemmasta sävellyksestä. Elegia vapaalle hengelle josta nyt definitiivisen version lienee levyttänyt Timo Lassy Moves -levyllään soi herkästi ja Little Dirty Thoughts lisäsi loppuun vähän kierroksia.\nJonkun verran yleisökatoa tapahtui väliajalla maailmantähden soitettua settinsä ensin – harmi sinänsä sillä Laurell Pöyhösen nonetti on kiinnostava kokoonpano. Musiikkia toivottavasti kuullaan vielä tulevaisuudessakin – ainakin Laurell Pöyhönen lupaili että studiosuunnitelmia on ja ehkä ensi vuonna voidaan saada tätä materiaalia levylläkin.\nValtteri Laurell Pöyhönen, sävellykset, kitara, Antti Sarpila, klarinetti, Jussi Kannaste, tenorisaksofoni, Pope Puolitaival, alttosaksofoni, huilu, Jukka Eskola, trumpetti, Antti Rissanen, pasuuna, Ville Vannemaa, baritonisaksofoni, bassoklarinetti, Jori Huhtala, basso,\n27.4.2019 klo 19.00 Tapiolasali, Espoo\nTigers are Better Looking livenä Elojazzeilla taltioituna


Riesa: kesäkuuta 2016\nKeppi- ja ratatreeniä\nEi ole varmaan montaakaan treenikenttää, jolle ei olisi tämän viikon aikana rakentunut maksien SM-finaalin keppikuviota. Pitihän se itsekin käydä testaamassa ja samalla treenata muitakin keppikulmia.\nYllätyin suuresti siitä, että Riesa luopui putkesta helposti. Vihreä-valkoinen putki, vihreä-valkoiset kepit ja vielä vihreä ruoho on varmasti koiralle tosi haastava yhdistelmä, mutta Riesa löysi aina kepit. Gibson-keppien lisäksi treenattiin itsenäisiä keppien hakuja vaikka putki olikin suorana taustalla häiriönä. Parin viikon takaisesta keppivammailusta ei ollut tietoakaan, vaan kaikki kulmat löytyivät hyvin.\nTorstaina käytiin myös tekemässä ratatreeni. En ajatellut tehdä ennen karsintoja muuta ratatreeniä kuin tämän, joten oli tärkeää saada kunnon suoritus alle. Hyvin me vedettiinkin! Keppien kanssa kokeiltiin vähän eri variaatioita ja samalla tuli hyvin treenattua itsenäistä pujottelua. Siinä oli seinäkin heti edessä, joten todella hyvä treeni. Videolle otettiin vielä viimeinen pätkä, jonka piti olla nollaveto. Valitettavasti Riesa lähti japskissa lukemaan kädessä olevaa palloa, joten nollarata jäi siihen :D Mutta kisaradan verran päästiin nollana, tällä on hyvä lähteä karsintoja kohti.\nLähettänyt Elena klo 00:33 1 kommentti:\nVuoden huikein viikonloppu taas takana päin. Viikonloppuun mahtui paljon sadetta ja märkiä vaatteita, mutta se ei meidän menoa haitannut. Meillä oli ihan sairaan kivaa koko viikonlopun, vaikka olosuhteet eivät aina olleetkaan meidän puolella.\nLauantaina aloitettiin urakka yhdellä agilityradalla. Rata rullasi kivasti, mutta keinu ei sujunut ihan kriteerien mukaan. Varmaan oma moka, vedätin enkä käskyttänyt keinua kunnolla, eli Riesa ehkä luuli puomiksi? Tuomari ei näin rumasta keinusta olisi kuitenkaan virhettä edes antanut!? No, sillä ei ole meille mitään väliä. Sinänsä positiivinen virhe, sillä tiesin, ettei Riesa tule viikonlopun aikana keinuvirhettä toistamiseen tekemään. Jäi hyvä ja luottovainen fiilis tosiratoja varten.\nLauantaina joukkuekisassa startattiin joukkueen kakkoskoirakkona. Meillä on seurassa joka vuosi vain tavoitteena tehdä tulos, eli hyvin rennosti saa joukkueradalla juosta. Onnistuttiin tekaisemaan kelpo nolla, keinukin oli tällä kertaa hyvä. Aa ja puomi vähän hitaita, mutta edessä olevien ansojen takia en uskaltanut hetsata kamalasti. Joukkueradalla ottaa aina mielummin vähän varman päälle.\nRiesan nolla jäi lopulta joukkueen ainoaksi, kun muille sattui pikkuvirheitä. Lopullinen sijoitus joukkueella 16.\nLauantaina ehdittiin vähän viettää aikaa mökilläkin ja grillailtiin seurakavereiden kanssa. Riesa rauhouttui tosi hyvin vieraaseen paikkaan ja itselläkin oli luottavainen fiilis sunnuntaille. Nukkumaan mennessä alkoikin alamäki... Oksensin lähes koko yön, eikä nukkumisesta tullut mitään. Me oltiin vielä ensimmäisessä ryhmässä, eli koko yön aikana ehdin nukkua vain ihan hetken. Riesakaan ei yön aikana enää pystynyt kunnolla rauhoittumaan.\nOnneksi olo koheni sen verran, että pääsin lähtemään kisapaikalle. En uskaltanut syödä mitään, joten olo oli melkoisen heikko, eikä rankkasade erityisesti piristänyt fiilistä. Päätin kuitenkin vetää täysillä, jos pyörtyisin radan jälkeen, niin ehkä joku sieltä kuitenkin keräilisi mut ja koiran talteen.\nRata oli ihan täynnä vesilammikoita, joten pari ohjausvaihtoehtoa piti miettiä sen mukaan. Ei olla ennen ihan näin extreme olosuhteissa harrastettu, joten Riesan suhtautuminen oli taas ihan arvoitus.\nRiesa toimi kuitenkin ihan hyvin, mutta itse ajoitin KAIKKI takaakierrot huonosti ja ne tökkivät pahasti... Etenkin radan neljännellä esteellä oli kielto lähellä. Riesa ei ehkä liikkunut pehmeällä pohjalla ihan niin lujaa kuin yleensä, mutta ei kuitenkaan ruvennut liikoja hienostelemaankaan.\nJoka tapauksessa onnistuttiin taistelemaan nolla ja sen myötä ekaa kertaa SM finaaliin!\nEn ollut ihan tyytyväinen rataan niiden takaakierojen takia, mutta on myös myönnettävä, että itsellä oli melkoisen heikko happi, joten suoritus oli siihen nähden varsin ok.\nHeti radan jälkeen kuuluteltiin tuloksia, eikä Riesaa mainittu viiden parhaan joukossa. Hetkellisesti masennuin, sillä meitä ennen oli startannut vain 20 koirakkoa. Oikeasti Riesa oli mennyt siinä vaiheessa toiseksi, ja siinä keikuttiinkin melko pitkään. Pikkuhiljaa alkoi nopeita koiria mennä ohi, mutta pitkään oltiin ihan kärjen tuntumassa. Lopulta olimme sijalla 14./262, mikä ei toki ole huono sekään. Nappisuorituksella olisimme varmasti olleet pari pykälää ylempänä, mutta minkäs sitä olosuhteille voi.\nMedien finaali oli päivän viimeisenä, joten todella pitkä odotus oli tiedossa. Yritin välissä käydä autossa nukkumassa, mutta ei siitä juuri mitään tullut. Syöminenkin osoittautui huonoksi ideaksi, joten pitkä päivä sinniteltiin vissyn ja parin leivän voimin.\nFinaaliradalle mentäessä jännitti ainoastaan se, miten Riesa kykenee toimimaan. Se on aina ottanut tosi paljon painetta yleisön hurraamisesta, eikä ole aina kyennyt tekemään mitään.\nPieni jännähän siinä startissa pikkuketulle iski, eikä lähtöön jääminen mennyt ihan oppikirjan mukaan. Riesa lähti epävarmana kävelemään perään, mutta ei kuitenkaan tullut hypyn yli ilman lupia. Jos olisin huomannut ajoissa, olisin varmaankin saanut Riesan vielä palautettua lähtöön. Pitää jatkossa muistaa tämä.\nSiinä kun lennosta lähdettiin matkaan, en yhtään tiennyt mitä radasta tulee. Yleensä Riesa on vastaavissa tilanteissa ollut ihan mahdoton ja juoksennellut päättömästi vähän sinne sun tänne. Olinkin siis ihan varma, että Riesa ampaisee puomilta suoraan ansaputkeen. Järkytys oli suuri, kun Riesa jopa pysähtyi puomille :D Ihan noin tarkasti ei ollut tarkoitus SM-finaalissa kontakteja ottaa... Valitettavasti tämän jälkeen tippui yksi rima, tosi epätyypillinen virhe Riesalle, mutta näitä joskus sattuu kun kartturi ei ohjaa kunnolla. Riman jälkeen tuli vielä hölmö keppivirhe, kun omat jalat eivät enää liikkuneet mihinkään. Tuloksena 10 ja lopullinen sijoitus 30./262.\nRadan jälkeen fiilis oli pettynyt, oltaisiin pystytty parempaan. Mutta kuten jo todettu, olosuhteille ei voi mitään ja niillä mennään millä voidaan. Finaaliin pääseminen oli joka tapauksessa ihan huikea juttu ja karsintaradalla monta kovaa koirakkoa jäi taakse. Finaaliratakaan ei näin jälkikäteen katsottuna näytä niin kamalalta kuin tuntui. Riesa ylitti itsensä vaikka vähän jännittikin, joka vuosi vaan paranee tuon koiran meno. Jatkossa osaan myös taas hieman paremmin ennakoida tilanteita.\nVaikka tunnelmat on jo vaihtuneet positiivisiksi, niin nälkä jäi. Pystytään parempaan ja halutaan myös näyttää se! Nyt hetki lepoa ja sen jälkeen valmistaudutaankin täysillä karsintoihin. Niin siistiä päästä sielläkin starttiviivalle!\nLähettänyt Elena klo 20:57 Ei kommentteja:\nLet go, have faith and don’t you be afraid\nNyt on kaikki tehty ennen SM-kisoja, koira ei enää treenaa ennen perjantain iltakisoja. Tiistaina Riesalla on vielä huoltokerta osteopaatilla, sen lisäksi ohjaaja yrittää valmistautua henkisesti ja korjata kesälomalla aivan täysin sekaisin mennyttä unirytmiä.\nTällä hetkellä on olo, että olisi pitänyt tehdä jotain enemmän. Treenata rataa ja vahvistaa tekniikka tai jotain. Viikkotreenien loppuminen huhtikuussa oli huono juttu itselle, vaikka tosiasassa kuudesta viikosta viitenä ollaan tehty ratatreeniä. Yksi niistä treeneistä oli vielä isompi leiripäivän setti. Kisastartteja on toukokuun alun jälkeen kertynyt yhdeksän, että kyllä tässä on agilityä tehty ihan tarpeeksi. Ratojen lisäksi ollaan itsenäisesti käyty muutamia kertoja vahvistamassa tekniikkaa. Ehkä fiilis tekemättömyydestä tulee siitä, että edellisvuosina on kisattu nollien takia tosi aktiivisesti kalkkiviivoille asti ja siihen vielä viikkotreenit päälle. Tulosta on tällä kaudella syntynyt tällä vähän rauhallisemmalla tahdilla, joten uskotaan tähän myös viikon päästä. Vuoden nollaprosentti huitelee jossain viidenkymmenen tietämillä, toivotaan että kisojen jälkeen prosentti olisi vähän parempi! ;)\nViime maanantaina käytiin vielä hakemassa kisarutiinia Kellokoskelta. Tuloksena nolla ja hyl. Ensimmäinen rata oli vähän haastava, sillä koiralla olisi pitänyt olla pelkkään käskyyn perustuva putkijarru hallussa. Putken toiseen päähän oli niin kova kiire, että mitään rytmityksiä ei ehtinyt tekemään. Riesa valahti tosi pahasti kahdessa eri kohdassa, eikä tullut kovin nätisti sen jälkeen ohjauksiin. Taisteltiin kuitenkin loppuun asti.\nKontakteista radalla oli puomi ja aa, joka mentiin kahteen kertaan. Puomi oli hyvä ja nopea, aalla ensimmäinen suoritus oli tosi hyvä ja toinenkin vielä mukiinmenevä.\nSeuraava rata oli profiililtaan jo paljon sujuvampi, vaikka siinäkin oli pari kinkkistä kohtaa. Tällä radalla kävi sitten juuri niin, mitä ei juuri ennen arvokisoja tuolta koiralta toivo. Riesa otti puomilla häiriötä ilmeisesti tuomarista... Riesa jäi kontaktipinnan yläosaan hetkeksi ihmettelemään ja se piti uudelleen käskeä alas. Kun Riesalla on ollut ennakointiongelmaa, se on jäänyt selvästi alemmas, joten ilmeisesti tuomari häiritsi nyt kovasti. Aalla suoritus oli hyvä ja nopea, mutta alastulolla pää kääntyi puomin suuntaan. Riesa lähti kuitenkin hyvin mukaan, eikä jäänyt häiriöön kiinni, joten sinänsä jotain positiivista. Loppuradasta Riesa lähti vähän lapasesta ja hyppäsi yhden ylimääräisen hypyn. Ensin ajattelin, että nyt se lähti tsekkaamaan jotain radan reunalla rääkyvää koiraa, mutta tosiasiassa taisin vain ohjata vähän liikaa olettaen. Hyvin tuli kuitenkin takaisin ja loppurata sujuvasti.\nRiesan kanssa saa aina kaikkien häiriöiden kanssa olla vähän varpaillaan, sillä kyseessä on koira, joka on joskus mm. lähtenyt kesken radan katsomaan kehänauhaa paikallaan pitävää kiveä... Puhumattakaan niistä kerroista, jolloin suuri yleisömäärä on vain ollut pikkuketulle liikaa. Sinänsä en pidä Riesaa häiriöherkkänä koirana, mutta ylivilkkaana koirana Riesa huomaa aina ihan kaiken ympärillä tapahtuvan.\nYritän olla repimättä tästä liikaa stressiä, sillä Riesa suoritus ei varsinaisesti millään tavalla häiriintynyt, vaikka se nyt pienen hetken vähän tuomaria katsahtikin. Selkeä parannus siis.\nViime vuoden iltakisojen fiiliksiä.\nKisojen jälkeen ei olla juostu enää rataa, vaan käyty vahvistamassa paria pikkujuttua. Viimeaikoina Riesan suurimmaksi heikkoudeksi on muodostunut keppien haku avokulmasta kun itse ohjaan ulkopuolelta. Tästä virhe tuli Virossa, eikä viime viikon Juhan treeneissä oikeaa kulmaa meinannut millään löytyä hallin nurkasta, vaan Riesa haki aina kakkosväliä. Nytkin Riesa yritti ensin väärään väliin, mutta nopeasti saatiin hyviä suorituksia aikaiseksi. Silti toivon kovasti, että tätä kulmaa ei tule näissä kisoissa vastaan... Todennäköisesti itse suolaisin koko suorituksen sortumalla yliohjaamiseen. Ennen karsintoja onneksi ehditään vielä pari kertaa tehdä keppikulmia.\nKeppien lisäksi vahvistin pussilta etenemistä ja paria ohjausjuttua. Lisäksi kaikki kontaktit on palkattu kerran, ei ollut ennakoimisongelmaa tällä kerta...\nJoten ei kai tässä muuta. Vähän on tosiaan epävarma olo, enkä oikein edes tiedä miksi. Ei kai tässä lajissa varmaan koskaan voi saavuttaa täydellistä varmuutta, etenkin kun kisakaverina on eläin. Tässä tapauksessa vielä melko epävakaa sellainen :D Mutta lähdemme tekemään täysillä ja rennosti, liikoja varmistelematta ja meidän vahvuuksiin nojaten.\nHuippureissu on varmasti taas tulossa parhaan seuraporukan ja tietenkin parhaan pikkuketun kanssa.\nLähettänyt Elena klo 01:14 1 kommentti:\nJoka kevät ja kesä sosiaalinen media täyttyy koiran turkin ajelua koskevista ketjuista. Osalla asiaa kovasti vastustavilla tuntuu olevan kovinkin kiihkeä suhtautuminen aiheeseen, eikä vastapuolen argumentteja juuri kuunnella. Joku ehkä arvaakin, mihin tähä postaus on jatkumassa, mutta pohjustetaan nyt hieman.\nRiesa on aina ollut tosi herkkä kuumalle. Ihan lenkeilläkin se tuntuu yhtään kuumalla kelillä nopeasti nuutuneelta ja treenaaminen kiihdyttää koiraa jo itsessään niin paljon, että aurinkoa ei tarvittaisi enää koiraa lämmittämään. Omalta kentältä löytyy vesiletku, jolla koiran alaosan ja kaulan on voinut katsella ennen ja jälkeen suorituksen, jolloin treenaaminen onnistuu hyvin. Joka paikassa ei vaan ole tätä mahdollisuutta ja viilentämisestä tulee heti paljon hankalampaa.\nRiesan pohjavilla on vain vuosien saatossa koko ajan paksuuntunut, ja siitä on ihan mahdoton saada vettä iholle asti jostain pullosta valuttamalla. Viilennysloimen kanssa on sama homma, vaikutus ei mene perille asti. Pahin pelko on se, että koira saa joskus lämpöhalvauksen, koska en saa sitä yrityksistä huolimatta viilennettyä riittävän hyvin. Toinen vaihtoehto on toki olla tekemättä mitään koko kesänä, mutta jotenkin se ei tunnu hyvältä idealta aktiivisen koiran kanssa.\nTorstaina Turun suunnalla lämpötila näytti 31 astetta ja olin koko edellisyön heräillyt Riesan läähätykseen. Ei siis muuta kuin tuumasta toimeen. Marialta löytyi trimmeri ja yhdessä saatiin Riesa helposti klipattua. Turkki jäi alle 2mm pituiseksi ja on kyllä niin törkeän näköinen, että melkein hävettää tuon kanssa liikkua yhtään missään. Mutta se ei haittaa, jos tämän myötä Riesan elämä helpottuu ja sen viilentäminen käy kätevästi.\nTurkkia lähti yllättävän paljon, en itsekään ihan ymmärtänyt, että Riesalla oikeasti on niin paljon pohjavillaa. Jäljelle jäänyt sänkikin on niin tiheää, että iho on varmasti turvassa auringon polttamilta.\nAivan järkyttävän ruma, mutta koiran olo tuntuu heti paremmalta. Yöllisiä läähätyksiä ei tarvinnut enää kuunnella ja jaksaminen parantui.\nNo, turkkijutut sikseen ja aiheeseen. Viime viikolle ostin paikkauskerran Juhalle. Rata oli suht haastava ja me jumitettiin kolmannen esteen pakkovalssissa... Pakkovalssi olisi pitänyt tehdä kauempana esteestä ja lähteä nopeasti liikkelle. Vieressä oli vielä ansahyppy. Riesa fokusoi aina lähdössä tosi vahvasti minuun ja sen onkin haastava vaihtaa ohjaajafokuksesta estefokukseen. Tämä on varmaan sellainen asia, mihin yritän keskittyä isosti ensi kaudella.\nPakkovalssia lukuunottamatta rata meni hyvin. Kontaktit oli hyviä, puomin tyhmäilystä ei ollut tietoakaan. Riesa haki tosi hyvin myös takaakierrot, vaikka niissä on aina välillä ollut ongelmia. Myös vaikea poispäinkäännös meni ongelmitta. Ihan positiiviset treenit siis kuitenkin.\nItsenäisesti kävin vielä treenamassa tätä samaista pakkovalssia... Valmiin palkan kanssa onnistui, muuten suoritukset oli vähän kehnoja. Pakkovalssin lisäksi tehtiin kaksi putkijarrua sekä yksi putkelta suoraan irtoaminen sekä pari vaikeaa keppikulmaa.\nTällekin viikolle ostin Juhalle treenivuoron, siitä ei jäänyt ihan hirveästi käteen. Hallissa ilma ei liikkunut ollenkaan, eikä ulkonakaan mikään viileä ollut. Helle taisi pehmittää pään, sillä Riesa ei yht'äkkiä osannutkaan hakea keppejä ulkokautta. Kepit oli nurkassa, joten ehkäpä se hieman hämäsi. Itsekin aloin olla tosi nuutunut ja muutamia ryhmitysvirheitä sattui matkalle. Kaikki kontaktit kuitenkin hyviä, niistä yritän jotain positiivista repiä.\nTorstaina olikin vuorossa kisat Turussa. Kaksi starttia ulkona, teemana meillä kontrollissa pysyvät kontaktit. Etukäteen vähän pelkästin, että lähteekö Riesa uuden turkkinsa kanssa ihan lentoon, mutta eipä se uudesta lookistaan välittänyt.\nItse häiriinnyin ensimmäisellä radalla tosi paljon lähdön vieressä kovaa haukkuvasta koirasta, pelkäsin että Riesa reagoi siihen. Jotenkin en saanut koko radalla pakkaa kasaan ja rytmitys meni ihan penkin alle, tästä kaksi kieltoa. Hyvin näkee, miten yhtään väärin rytmittäessä Riesa ei sitten teekään mitään :D Kontaktit oli kuitenkin kaikki tosi hyviä. Keinu nyt oli vähän hidas, mutta parempi näin päin.\nToiselta radalta oli tehtävä nolla oman kisapääni kannalta. Vaikka välissä oli vain yhdet kisat, joissa ei tehty yhtään nollaa, alkoi pieni epävarmuus hakata takaraivossa.\nNo, nolla tehtiin sijalla 3. Aa oli tällä radalla rumempi kuin ikinä, en tiedä mistä se keksi noin hidastella?! Käskytin aika kovasti ja ajoissa, en tiedä olisiko se voinut olla vähän epävarma sen takia? Toisen teoriani mukaan Riesa oli radan alussa vaan niin kovilla kierroksilla, ettei olisi muuten kuin hidastelemalla kyennyt pysähtymään :D No, näitä voi tulla, toivotaan ettei tule toiste.\nPuomilla Riesa sai selkeästi jonkun hajun (juuri edellä oli mennyt juoksukoira), mutta pysähtyi kuitenkin kiltisti eikä jäänyt hajuun kiinni.\nVähän jäi laimea fiilis kisoista, mutta mukavaa, että kontrolli toimi kontakteilla, eikä omin lupineen poistumista nähty. Ensimmäisellä radalla oli myös vähän hankala keppikulma, vaikka videolta näyttääkin suoralta. Oli tärkeä saada se onnistumaan viime treenien keppihinkkaamisen jälkeen.\nEdelleen tuntuu, että olisi ehkä ollut hyvä ottaa joku isompi kisarupeama tähän alle. Olisi rutiinit kunnossa niin koiralla kuin ohjaajallakin. Tässä vaiheessa on enää turha murehtia, mutta ensiavuksi ilmoitin Riesan vielä maanantaille kahteen starttiin. Sieltä toivottavasti hyvät viimeistelyt SM-kisoja varten. Kisojen lisäksi ajattelin ensi viikolla käydä kerran halilla ainakin tekemässä kaikki kontaktit ja vahvistamassa paria eniten ahdistavaa asiaa. Siihen saakin jäädä meidän treenit, SM viikolla ei enää treenailla. Edeltävänä tiistaina Riesa pääsee osteopaatille ja perjantaista lähtien sitten vaan kaikki peliin.\nLähettänyt Elena klo 15:12 Ei kommentteja:


Mielenterapiaa. - Dump\nHirveää kuraa sanon minä. Seuraava video kertoo kaiken oleellisen.\nMielestäni tärkeimmät ajatukset kotielämästä kulminoituvat kolmeen asiaan. Kutsun niitä haasteiksi. Ne ovat:\nMitäpä tähän lisäämään. Avataan näitä asioita kuitenkin hieman.\nAkka, tyttöystävä, nainen, puoliso, eukko, muija, mitä näitä nyt on. Nimityksiä on monia ja yhä harvempi on yhtään kehuva. Syystäkö? -Voi olla. Olen ollut viime aikoina usein väärässä, vaikka se tuntuukin vastenmieliselle ajatukselle.\nLapset, mukulat, kakarat, skidit, pennut, sama tarina. Tiesitkö, että ihmisen todellinen arvo yhteiskunnalle lasketaan lisääntymisen perusteella. Ja kyllä – et saa pisteitä vasta kun lapsenlapsista. ”Vittu mitä paskaa.”\nLemmikit ovat iloa elämään tuovia kumppaneita, ystäviä, joiden kanssa on mukava lähteä ulkoilemaan. Varsinkin kun sataa kaatamalla vettä ja on kiire johonkin, kuten töihin. Eikä ole sitä iloisempaa kotiintulotoivotusta, kuin ihana hymyilevä lemmikki, joka tehnyt tortut uudelle design-matolle.\nMistä hakea sitten apua näihin ongelmiin tai haasteisiin?


Majoitu meren äärellä luonnonrauhassa viiden tähden Santalahti Resort -lomakeskuksessa | Visit Kotka-Hamina\nMajoitu meren äärellä luonnonrauhassa viiden tähden Santalahti Resort -lomakeskuksessa\nKoe merenrantamaisemien maaginen lumo myös talvikaudella ja nauti omasta rauhasta luonnon keskellä tasokkaassa mökissä tai huoneistossa. Santalahti Resortin kaikkiin majoitustiloihin ovat tervetulleita myös lemmikit – ilman lisämaksua. Nettisivujen kautta tehtyihin mökkivarauksiin saa kampanjatarjouksena yhden aktiviteetin koko mökkiseurueelle jokaista majoittumisvuorokautta kohden.\nSantalahden aktiviteetteja ovat säätilasta riippuen minigolf ja ympäri vuoden polkupyörät ja fatbiket. Luontopoluille pääsee myös lumikengillä tai murtomaasuksilla.\nSantalahti Fat Bike\n”Meillä majoitut turvallisesti omassa rauhassasi, loman aikana ei tarvitse kohdata ketään”, kertoo Santalahti Resortin yrittäjä, Mastermind, Jukka Markkola.\nSantalahti Resortissa on talvikaudella 32 mökkiä ja huoneistoa sekä vuonna 2019 valmistunut loft-tyylinen luksushuvila Villa Aava, jossa on 10 makuuhuoneessa majoitustilat 18 hengelle. Laadukkaissa mökeissä on oma keittiö sekä suihku tai sauna.\nMökkejä ja huoneistoja ympäröi kaunis luonto. Meren rantaan on kaikista majoituspaikoista vain kivenheiton matka.\n”Merimaiseman moni-ilmeisyys ja vaihtelevuus talvikuukausina on monille iso ja iloinen yllätys”, Jukka Markkola kertoo.\nSyvemmälle luontoon sekä merimaisemien äärelle pääsee myös Santalahden luontopoluilla, joista molemmat ovat 2,5 kilometrin mittaisia. Forest Track on nimensä mukaisesti metsäisempi ja Sea View Track kiertää kallioisella merenrannalla.


Blogi - www.ilkkajukarainen.fi\nLuonto on aina suurempi kuin ihminen!\n13. joulu, 2020\nKuuntelin perjantaina täysistuntoa eduskunnasta koskien ulkoministeri Pekka Haavistoa. Puheenvuorot olivat hyvin vaihtelevia riippuen asetelmasta oliko kyseessä opposition vai hallituksen edustaja. Puheenvuorossa, joko puolusteltiin tai tuomittiin maamme ulkoministeri. Hallitus on antanut täyden tue Haavistolle.\nUseassa vihreiden puheenvuorossa oltiin sillä kannalla, että syyllinen oli enemmän niskoitteleva virkamies, kokenut Pasi tuominen, joka on juristi ja yhteiskuntatieteiden maisteri. Osan kansanedustajien mielestä Haaviston toimenpiteet olivat oikeutettuja. Aivan kuin kansalaistottelemattomuus olisi jälleen sallitua vihreillä ja he olisivat pari kerrosta muiden yläpuolella. Vihreät postasivat nopeasti, että "mitään väärää tai lainvastaista ei ole tapahtunut ja toimet lasten auttamiseksi ovat olleet asianmukaisia". Hetken kuluttua julkaisu kuitenkin poistettiin.\nPerustuslakivaliokunta kuitenkin totesi, että Haaviston menettelyn moitittavuutta ei voida pitää vähäisenä.\nMissä on sitten Pasi Tuomisen oikeusturva? Eikö hänen oikeusturvastaaan olla kiinnostuneita? Nyt olisi erittäin kiinnostavaa saada Pasi Tuomisen avoin haastattelu televisiossa. Vai onko hänet jo vaiennettu, ettei hän saa antaa asiassa enää haastatteluja. Ammattiyhdistysliike ei ole nyt noussut barrikaadeille puolustamaan hänen oikeuksiaan.\nSe tuntui täysistunnossa pahalta, että ne kansanedustajat, jotaka ilmoittivat, ettei vanhempia haeta pois al-Holin leiriltä loistivat perjantaina täysinnstunnossa posissaolollaan. Ehkä he mutustelivat yksin jossain katkerana karvahattuaan kaikilla mausteilla.\n#täysistunto #vihreät #kahdenkerrokkoksenväkeä #pasituominen #pekkahaavisto #kaikillamausteilla #mutustelivat #karvahattua #kansanedustajat #ammattiyhdistysliike #virkamies #kokenutvirkamies #haastattelu #perustuslakivaliokunta #moitittavuutta #kansalaistottelemattomuus #oikeusturva #eduskunta