Tutkimus tanssikiellosta toi tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon - Tietokirjat - Turun Sanomat\nNykyinen poikkeustilanne teki Marko Tikan ja Seija-Leena Nevalan tanssikieltoa käsittelevästä historiantutkimuksesta uudella tavalla ajankohtaisen ja ymmärrettävän.\n25.11.2020 19:31 5 kommenttia\nAimäävai? 25.11.2020 19:41\nAjankohtainen aihe, hyvin passattu ja ilmeisesti myös hyvin kirjoitettu (en tätä kirjoitettaessa ole vielä teosta lukenut, myöhemmin varmaan kyllä).\nMeikä meinaa vetäistä seuraavan alan palkinnon kaappiin kirjoittamalla teemasta "Pubien aukiolosäännöstely v 2020". Autofiktiota yhdistettynä tilastoihin. Ettäs tuomaristo voi valmistautua jo.\nS.F. 26.11.2020 7:47\nTanssin kieltämisen historia ei kuitenkaan pääty vuoteen 1948. Ehkä pisimpään säilyi kielto järjestää tanssitilaisuuksia pääsiäisenä ja jouluna. Kielto koski myös elokuvaesityksiä ainakin pääsiäisenä. Ja tuolloin elettiin jo -80-lukua. Eli Suomessa on ollut yleisempikin huvikielto. Ja jos jotain ei kielletä, niin silloin sitä ainakin verotetaan. Suomessa olikin pitkään erillinen huvivero, niin uskomattomalta kun se kuulostaakin.\nJulle 26.11.2020 7:55\nTanssikielto oli ongelmista pienin.\nOnkohan kirjoittajat osanneet sukeltaa sota-ajan pelon ja kauhun maailmaan niin syvälle kuin ne jotka elivät todeksi sen ajan. Suomella oli silloin suuri hätä kun kansakunnan olemassaolo oli uhattuna. Tanssikielto oli silloin ongelmista pienimpiä. Presidentti Kallio kehoitti kansaa painumaan polvilleen koska vaarana oli, että sodan jälkeen olisi tanssittu vain ripaskaa. Ja soittajat olisivat olleet meille outoja. Suomalaiset säilyttivät itsenäisyyden, se oli ihme🤔 Miten tämä ihme aikuisen oikeasti oli mahdollista, kas siinä uuden Finlandia palkinnon arvoisen kirjan alkujuuri.\nAimäävai? 26.11.2020 9:50\ntämä toki kansallinen suur-kysymys.\nOmassakin suvussanikin on kertomus siitä, kun oliko se nyt iso-eno vai äidinpuoleinen vaari, en muista, kumpi, mutta nääs oli omassa kodissa vetäissyt tangoa muutaman varvin (argentiinalaista Carlos Gardellia oli levylautasella ollut) siinä keittiön lattialla - ja annas olla, naapuri kuullut että nyt siellä tanssitaan, ja kaappiin oli joutunut tämä sukulaismies sitten.\nEn sano että tarina olisi tosi mutta näin suvun piirissä puhutaan kumminkin.


Myymäläkalusteet - Meiltä saat suunnittelun ja tuotannon saman katon alta.\nKaipaako myymäläsi uutta ilmettä ja toimivampaa kalustusta? Onko myymäläsi muuttamassa uusiin tiloihin?\nMeiltä saat myymäläkalusteiden suunnittelun ja tuotannon saman katon alta. Varmistat myymälääsi aidosti toimivat ja kustannustehokkaat ratkaisut, kun hankit kalusteiden suunnittelun ja toteutuksen samasta talosta.\nToteutamme myymälöitä, jotka mahdollistavat parhaan mahdollisen asiakaskokemuksen, työntekijöiden viihtyvyyden sekä myynnin. Hoidamme kaiken aina myymäläkalusteiden suunnittelusta niiden valmistamiseen ja asentamiseen saakka. Nimeämme Teille oman yhteyshenkilön, joka varmistaa projektin sujuvuuden alusta loppuun. Saat halutessasi meiltä myös avaimet käteen -paketin sisältäen valaistus- ja sähkösuunnitelmat sekä remontointityöt. Säästät aikaa, hermoja ja rahaa, kun valitset usean eri välikäden sijaan talon, joka hoitaa koko projektin alusta loppuun.\nLaadusta tinkimättä, aikataulussa ja budjetissa pysyen.\n“Oli ihan huippusuoritus kaikilta, kauppa kävi samalla vaikka kampaamo uudistettiin täysin! Jewall ylitti kaikki odotukset. Oli helppo luottaa, että tästä tulee hyvä.”\nTäytä yhteystiedot ja kerro viestissä toiveesi\nMikä on toimivan myymälän salaisuus?\nToimiva myymälä on suunniteltu myymälän arkea, asiakkaita sekä henkilökuntaa ajatellen. Kyse paljon muustakin kuin kauniista sisustuksesta! Aidosti toimivan myymälän taustalla on ammattilaisten huolellinen kädenjälki. Unohtamatta kaikkein tärkeintä: vilkasta myyntiä.\nAmmattimainen myymäläsuunnittelija huomioi visuaalisuuden lisäksi toimialasi, henkilökuntasi ja asiakkaidesi tarpeet, jokaista kalustetta ja yksityiskohtaa myöten. Toteuttamamme myymälät ovat toimivia, myyviä ja kustannustehokkaita. Erinomainen lopputulos tarkoittaa myös kestävyyttä. Valitsemme myymäläkalusteillesi materiaalit, jotka kestävät aikaa ja sopivat käyttötarkoitukseensa.\nTeemme kaikkemme, jotta myymäläsi kalustusprojekti sujuu vaivattomasti. Intohimon ja ammattitaidon pettämättömällä yhdistelmällä.\nMyymäläsuunnittelijamme varmistaa, että:\n“On ollut hauska huomata, että asiakkaat ovat lakanneet kommentoimasta palveluiden hintoja. Kun tilat ovat toimivat ja tyylikkäät, he maksavat palvelusta mielellään.”\nmyymälässäsi on tilaa liikkua\nmyymäläkalusteet kestävät aikaa ja käyttöä\nesillepanokalusteet vastaavat tuotteidesi tarpeisiin\nkalusteiden ergonomia tukee henkilökuntasi hyvinvointia\npalvelutiskien intimiteettisuoja on riittävä (erityisesti apteekeissa)\nsähkö- ja valaistussuunnittelu tukevat myymäläkokonaisuutta\nmyymäläkalusteet helpottavat kampanjoiden toteuttamista\nmyymälän akustiikka on miellyttävä\nvisuaalisuus on linjassa brändisi kanssa\nkalusteiden materiaalivalinnat vastaavat myymäläsi tarpeisiin.\nMyymäläkalusteiden suunnittelu, valmistus ja asennus – avaimet käteen\nMeille on äärimmäisen tärkeää, ettei sinun tarvitse stressata projektin etenemisestä. Projektipäällikkömme huolehtivat, että kaikki etenee suunnitelman mukaisesti ja myymäläkalusteet ovat paikoillaan silloin, kun on sovittu. Sinun tarvitsee vain kertoa mistä pidät ja mistä et – me suunnittelemme, valmistamme ja toteutamme.\nMikä on myymäläkalusteiden hinta?\nSaat meiltä alkukartoituksen jälkeen pohjakuvaehdotuksen sekä alustavan tarjouksen. Hinta muodostuu suunnittelutyöstä, kalusteiden valmistuksesta sekä asennustöistä. Myymäläkalusteiden hintaan vaikuttavat mm. myymälän koko, materiaalivalinnat sekä valitsemasi lisäpalvelut, kuten valaistus- ja sähkösuunnittelu tai remontointityöt. Kun suunnittelu, projektinjohto ja tuotanto tapahtuu saman katon alla, olemme erittäin kustannustehokkaita. Teemme kaikkemme, että pysymme budjetissa.\nKalustusprojekti voidaan toteuttaa myös leasingrahoituksella rahoitusyhtiön kautta.\nMikä on myymäläkalusteiden toimitusaika?\nKetteränä ja kotimaisena toimijana pystymme toteuttamaan toiveesi joustavasti, ajoittain ripeälläkin aikataululla. Suosittelemme silti olemaan meihin yhteydessä heti, kun saat tiedon kalustustarpeesta. Asiantuntemuksestamme on apua jo silloin, kun pohdit erilaisten liiketilojen välillä.\nKalusteiden toimitusajat voivat hieman vaihdella, mutta keskimäärin valmistamme ja toimitamme kalusteet noin 4–7 viikon kuluessa siitä hetkestä, kun asiakas sanoo kyllä.\nMiten projekti etenee ja mitä minulta vaaditaan?\nOta rennosti! Me huolehdimme, että projekti viedään maaliin. Päästämme myymäläsuunnittelijamme irti heti, kun olet hyväksynyt alustavan tarjouksen. Sinulta odotetaan vain yhteydenpitoa ja mielipiteitä – saatamme kysyä esimerkiksi ajatuksiasi värien ja materiaalien suhteen tai tiedustella brändisi graafista ohjeistusta.\nSaat uudesta myymälästäsi tarkat 3D-kuvat ennen toteutusta. Puuseppämme käärivät hihansa vasta sitten, kun olet tyytyväinen suunnitelmiimme. Halutessasi puramme myös vanhat kalusteet pois ja kierrätämme ne ennen uusien asentamista.


eSports / Uutiset / Rainbow Six Siege Year 7, kausi 1\nRainbow Six (R6) Siege Year 7 Seasons 1 toivotti juuri tervetulleeksi Demon Veilin. Ennen virallista julkaisua 15. maaliskuuta 2022 markkinoilla oli monia raportteja. Vaikka jotkut vuodot ovat toteutuneet, monet eivät. Nämä kaikki kuitenkin vain maalasivat kuvan tulevasta.\nThe Demon Veil, joka merkitsi vuoden 7 ensimmäistä tuotantokautta, julkaistiin äskettäin. Rainbow Six Siege -fanit toivottivat tervetulleeksi uuden tilan – Team Deathmatchin, uuden verhooperaattorin Azamin ja joukon uusia päivityksiä. Sen julkaisun jälkeen pelaajat saivat mahdollisuuden kokeilla viimeisimpiä päivityksiä ilmaiseksi, ilmaispeliviikon aikana 17.–24. maaliskuuta 2022.\nAzami, uusi Rainbow Six Siege -operaattori\nViimeisin R6 Siege 'Demon Veil' -päivitys sisälsi useita uusia lisäyksiä. Pelaajat ja eSport-vedonlyönti harrastajat ovat ottaneet nämä muutokset lämpimästi tervetulleiksi, sillä ne auttavat parantamaan yleistä pelikokemusta. Yksi tärkeimmistä muutoksista oli uuden Operaattorin, Kana 'Azami' Fujiwaran, esittely, toinen japanilainen hahmo, joka on luokiteltu pelin Operaattoriksi.\nHahmon taustatarina esittelee hänet moottoripyöräpoliisina, jonka itseilmaisun keinoja olivat fyysinen taistelu ja muoti. Taustatarinoiden mukaan hänen intohimonsa tulivat hänen lapsuudestaan, kun hän käytti niitä pakenemaan kotitaloudensa tiukkoja sääntöjä. Hän työskenteli kovasti ja nousi turvallisuuspoliisin riveihin, asiantuntijaosastoon, joka suojelee VIP-henkilöitä Japanissa. Hän oli kuitenkin luonteeltaan väkivaltainen ja moitti melko usein, että hänen oli poistuttava osastolta. Hän päätyi henkilökohtaiseksi henkivartijaksi yksityisellä sektorilla. Azamin tunnusomainen ilme perustuu Japanin turvallisuuspoliisiin.\nAzamin laitteet ja aseet\nAzamin lataus ei sisällä nimettyä ampujakivääriä tai rynnäkkökivääriä, toisin kuin useat aikaisemmat Operaattorit. Sen sijaan hän on aseistettu 9x19VSN-konepistoolilla ja ACS12-haulikolla ensisijaisina aseinaan. Konepistoolin nopeus on 750 rpm ja 34 luotivauriota. Haulikko pitää sisällään 31 luodin lippaan, mikä auttaa varmistamaan, että luodit eivät lopu nopeasti. Hänen oletusasetuksensa toissijainen ase on D50-käsiase. Hänellä on myös piikkilanka ja iskukranaatti ainoana vempaimenaan.\nAzamin kokonaislataus ei ole operaattorille vaikuttava. Hänen ainutlaatuiset vempaimet tekevät kuitenkin valtavan eron pelattavuudessa. Hänen ainutlaatuiset varusteensa, Kiba Barriers, on ensimmäinen laatuaan pelissä. Toisin kuin muut kilvet, jotka tyypillisesti estävät hyökkäykset edestä, Kiba Barriersilla voidaan levittää materiaalia, joka laajenee ja muuttuu betonimaiseksi luodinkestäväksi aineeksi. Käytetty materiaali on liuoksen K-13 ja yhdisteen L-7 seos. Kemikaalit sijaitsevat Kunaissa, piilotettuna hänen ranteensuojaan.\nKiba Barriers voi peittää reikiä seinissä, kattoissa, lattioissa ja missä tahansa kartalla. Pyöreän suojuksen pitelee materiaali, joka suojaa soitinta mistä tahansa kulmasta. Pelisuunnittelija Clement Dominicin mukaan Kiba Barriers voi mestarillisesti käytettynä olla yksi tärkeimmistä ja peliä muuttavista vempaimista puolustajille.\nAzami voi ottaa minkä tahansa puolustajan roolin. Clementin mukaan Azamin tulisi kuitenkin pysyä lähellä ankkuripelaajia, jotta hän voi suojella heitä. Hänen tulee myös olla lähellä tavoitetta käyttää arkkitehtonisia taitojaan estääkseen hyökkääjien mahdollisesti tekemät loukkaukset. Kaiken kaikkiaan jokaisen pelaajan pelistrategiat määräävät, kuinka hahmoa käytetään parhaiten. Online eSports -vedonlyönnin harrastajat hyötyvät hänen lisäsuojausominaisuuksistaan aina, kun vedonlyönti on puolustuspuolella.\nUuden Emeraldin tavallinen kartta\nOdotettuaan sitä yli kolme vuotta, R6 Siege -pelaajat on palkittu uudella ja mielenkiintoisella kartalla. Fortressin julkaisun joulukuussa 2018 jälkeen karttaa on muokattu lukuisia, mutta ei mitään erityisen uutta. Demon Veil vie pelaajat täysin uuteen paikkaan, Irlannin Emerald Plainsille.\nKartalla on upeita koristeita ja ylelliset maalaisklubit inspiroineet ylelliset korkeat katot. Huolimatta pelaajien kaikesta innostuksesta ja ahdistuksesta nauttia uudesta kartasta, heidän on odotettava kauden puoliväliin, kuten kehittäjät ilmoittivat. Kehittäjät väittävät myös, etteivät he aio tehdä karttamuokkauksia Operation Demon Veil -sovelluksessa myöhäisen julkaisun vuoksi.\nPelitilat ja pelin kulku muutokset\nKehittäjien mukaan R6 Siege aikoo laajentaa soittolistaansa. Se tuo mukanaan useita uusia pelitiloja kauden edetessä. Team Deathmatch on jo julkaistu ja sisällytetty pysyvälle soittolistalle. Siihen osallistuu kaksi joukkuetta, joissa kummassakin on viisi pelaajaa, jotka kilpailevat kilpailussa saadakseen 75 tappoa.\nPelitila ei sisällä vempaimia, joten Azamin Kiba Barriers ei voi olla hyödyllinen siellä. Pelaajat voivat käyttää vain perusaseita, eikä heitä saa hylätä. Kehittäjät pitävät sitä loistavana lämmittelynä uudelle kartalle. Se lisää myös eSportin vedonlyöntisivustojen tarjoamien online-vedonlyöntimarkkinoiden määrää. Pelaajat etsivät jo esport-vedonlyöntivinkkejä tämän uuden julkaisun hyödyntämiseksi.\nLukuisat pienet muutokset rikastuttavat epäilemättä yleistä pelikokemusta. Kasvoteknologiaan tulee myös useita parannuksia, jotka otetaan käyttöön tulevissa hahmoissa. Pelaajat voivat kuitenkin jo kokea joitain parannuksia toiminnassa Azamin kanssa.\nPixel.bet Matka eSports Prominenceen\nToimittajan valinnat Zulabetin uusimmasta arvostelusta


29.07.2015 klo 8:14\nPippuri.fi esittelee kolme pientä makkaratehdasta, jotka ovat saaneet raivattua tiensä kaupan hyllylle. Osa 3/3: Wursti.\nJari Saarela muistuttaa, että pitää keskittyä siihen minkä osaa. Turhista rönsyistä kannattaa luopua. RONI LEHTI\nToimitusjohtaja Jari Saarela:\n"Perustin Wurstin yhdessä isäni ja veljeni kanssa. Aloitimme heti isosti. Isä oli jo viisikymppinen, joten päätimme rakennuttaa suuren tehtaan Järvenpäähän. Jälkeenpäin ajatellen se oli todella iso riski, mutta isällä oli näkemys markkinoista. Hän huomasi, että meille oli olemassa markkinarako.\nEdelleen liikeideamme on sama. Teemme tuotteita hyvistä raaka-aineista ja kokolihasta ilman jauhoja. Pitää keskittyä siihen, minkä osaa, ja luopua turhista rönsyistä. Muita on turhaa matkia, vaan pitää keksiä omia juttuja.\nNäiden kohta 30 vuoden aikana olemme laajentaneet tehdasta 9 kertaa. Uskon, että kasvu tulee tasaisesta laadusta. Noin 15 vuotta sitten tuli murros, kun suuretkin firmat alkoivat tehdä erikoismakkaroita. Niiden kysyntä on kasvanut kovasti, koska ihmiset matkustelevat entistä enemmän ja televisio pursuaa ruokaohjelmia.\nGrillimakkaroiden luvattu maa\nMuistan, kun noin 20 vuotta sitten ison kauppaketjun sisäänostaja ihmetteli elintarviketeollisuuden edustajille, etteivätkö he keksineet muuta kuin uusia grillimakkaroita. Eipä hän tiennyt, mitä oli tulossa. Silloin makkaroita oli noin sata, nyt niitä on noin 600 eri merkkiä. Suomessa taitaa olla Euroopan suurin grillimakkaravalikoima.\nYrityksemme sijaitsee Puurtajankadulla. Monta kertaa olen naurahtanut, että nimi ei voisi olla osuvampi. Tämä on pienen katteen ala, jossa tulokset eivät kenelläkään päätä huimaa. Mutta pitkässä juoksussa tulosta kuitenkin syntyy.\nMeilläkin on jo kolmas sukupolvi bisneksessä mukana, joten eteenpäin mennään."\nKuka: Jari Saarela, toimitusjohtaja\nVirstanpylväät: Perustettu 1986, pääsi koko Suomen markkinoille 1996. Laitteita kehitetty kovasti koko 2000-luvun ajan\nHittituote: Siskonmakkarat ja extrapalvikinkku\nTulevaisuus: "Yrityksen tulee aina hakea pientä kasvua"


Missä stadin nekkaussalilla voi.. - Nyrkkeily - Suomi24 Keskustelut\nMissä stadin nekkaussalilla voi..\nNekkaa toisia daijuun. Missä on sellainen sali mihin voi mennä, astua kehään ja alkaa nekkaan daijuun?\nMiksi vihreät ja myös pääministeri vähättelee koronavirusta?\n..verrataan flunssaan ja "kuoleehan siihen se turha sakki muutenkin "-tyyliin. Koronavirus voi olla kohtalokas epidemia myös tuhansille suomalaisille. Toivottavasti hallituksen suhtautuminen ei tule maksamaan "talvisodan hintaa"-kun ei oteta tarvittavan vastuullisesti mahdollista uutta espanian tautia. Vitsikästä oli myös suomalaisten viranomaisten lausunto: "paperiset hengitys suojaimet eivät auta olleenkaan, mutta hoitohenkilökunnalle niitä on varattu 400 000 kpl. ovat hoitotyössä tärkeitä"? Miksi ei kannusteta ihmisiä ostamaan itse hangityssuojaimia ja käyttämään varmuudeksi nyt metroissa ja joukkoliikenteessä ja palvelualoilla? Italiasta tulee lentokoneellinen ihmisiä, joita ei mitenkään tarkisteta jne.? Kannatttaisiko nyt tehdä "turhia tutkimuksia" ja sitten jälkeenpäin todetaan, että kaikki olikin turhaa ja vältettiin taudin suomen tulo...\nMinne ovat kadonneet suomalaisten hyvät käytöstavat?\nVanhempien ihmisten kunnioittaminen on sivistynyt piirre. Hiljattain Kaarina Suonperä kertoo seuranneensa raitiovaunussa tilannetta, jossa sotaveteraanille ei annettu istumapaikkaa. Koululuokka oli täyttänyt penkit. Kukaan ei tehnyt elettä noustakseen. – Kysyin nuorelta oppilaalta, voisitko antaa paikan tälle herralle. Oppilas sanoi, että olen maksanut tästä paikasta. Kun Kaarina Suonperä otti asian puheeksi koululaisten opettajan kanssa, opettaja tokaisi unohtumattomat sanat. – Opettaja katsoi minua ja sotaveteraania ja sanoi sotaveteraanille: ”Kuule kundi, jos kondis on noin huono, tilaisit taksin”. – Loukkaannuin hirveästi. Sanoin, että jos annatte tällaisen mallin oppilaille, ei pidä ihmetellä. jos nuoret käyttäytyvät huonosti.\nEn halua puolisoani\nAsia joka on isona möhkäleenä kodissa, eli minun haluttomuus puolisoa kohtaan. Hän on edelleen ihan ok näköinen, hyvä kuntoinen ja seksissä ei sinänsä mitään vikaa. Mutta jostain syystä en halua häntä, enkä ole halunnut itseasiassa muutamaan vuoteen, seksiä on ehkä kerran kuussa jotta puoliso pysyisi edes suht tyytyväisenä. Ymmärrän että tämä ei ole kivaa. Mutta toisaalta ei sekään ole kivaa että häntä miellyttääkseni touhuun ryhdyn. Asiasta on ajoittain koitettu puhua. Täysin haluton en ole. Harrastan itsetyydytystä ja haaveilen toisesta miehestä . Pettänyt en ole, enkä siihen ryhdy. Mutta miten saan haluni kohdistettua omaan puolisoon ?\nNäin Michelin-kokki Kim Mikkolan ura sai alkunsa: ”Kaikki rahat menivät bussimatkoihin!”\nYksin kotona -lapsinäyttelijä tähdittää suosittua kauhusarjaa - Macaulay Culkin hämmästyi saamastaan huomiosta!\nJanni Hussia ei vielä nähdä valkoisessa mekossa alttarilla - "Ei ole aikaa häiden suunnittelemiseen!”\nCoronasta jo parantuneet sairastuneet uudestaan\nhttps://www.iltalehti.fi/ulkomaat/a/665a88cc-27e7-4aa9-8ce1-5e7a4f027914 Sairaus voi hetkellisesti mennä lepotilaan ja aktoivoitua uudestaan. Taitaa\n27.02.2020 10:20 Maailman menoa\nMarin: "Uuden virustaudin leviäminen on asetettava myös oikeaan mittakaavaan."\nPääministeri puhuu eduskunnalle koronaviruksesta ja rauhoittelee tilanteesta. "Tavalliseen kausi-influenssaan sairastuu Suomessa vuosittain noin 5 pr\n27.02.2020 16:17 Maailman menoa\nMiksi vihreät ja myös pääministeri vähättelee korona virusta..\n..verrataan flunssaan ja "kuoleehan siihen se turha sakki muutenkin "-tyyliin. Koronavirus voi olla kohtalokas epidemia myös tuhansille suomalaisille.\nEilen 06:25 Maailman menoa\nSkotlanti lupaa ilmaiset tamppoonit naisille\n"Skotlannin parlamentti on hyväksynyt lakiesityksen, joka takaa ilmaiset kuukautissuojat kaikille maassa asuville naisille. Lain mukaan tamponeja ja s\n27.02.2020 11:40 Maailman menoa\n"Kuule kundi, jos kondis on noin huono, tilaisit taksin"\nVanhempien ihmisten kunnioittaminen on sivistynyt piirre. Hiljattain Kaarina Suonperä kertoo seuranneensa raitiovaunussa tilannetta, jossa sotaveteraa\nEilen 14:57 Maailman menoa\nStella Hudgens tihkuu seksiä – jakoi bikinikuvat lomamatkaltaan\nKoronaviruksen leviäminen vaikutti Corona-oluen myyntiin – 170 miljoonan dollarin tappiot\nPrinssi Harry pelkää kaljuuntumista – kävi hiuksia paksuntavassa hoidossa


Paasikiven Suomi – Oulun Reserviupseerikerho\nAlaotsikko: Suurvaltojen puristuksessa 1944-1947\nKesän 1944 taisteluissa Suomen rintamat vakiinnutettiin, millä luotiin edellytykset aselevolle ja välirauhalle. Tasavallan presidentiksi elokuun alussa nimitetyllä marsalkka Mannerheimilla oli keskeinen rooli siirryttäessä sodasta rauhaan. Hänen tärkeimmäksi apulaisekseen kohosi marraskuussa pääministerinä aloittanut J. K. Paasikivi. Mannerheim antoi “Paasikiven linjalle” vahvan tukensa. Presidentti ja pääministeri olivat yksimielisiä siitä, että välirauhansopimuksen määräysten täyttäminen oli välttämätöntä ja edellytti myös yhteistyötä Neuvostoliiton kanssa. Yhtä lailla tärkeää oli sisäpoliittisen tilanteen pitäminen vakaana. Maailmansodan päättyessä toukokuussa 1945 Suomi oli ehtinyt olla irti sodasta jo useita kuukausia. Kuitenkin vasta Pariisin rauhansopimus vuonna 1947 mahdollisti Suomen aseman pysyvämmän vakiinnuttamisen. Kylmän sodan merkkien voimistuessa valtiojohdon oli noudatettava toimissaan varovaisuutta, jotta Suomi ei olisi joutunut suurvaltakiistoihin mukaan. Tämä onnistui, ja Suomi jäi Eurooppaa halkovan blokkijaon pohjoiselle sivustalle puolueettoman Ruotsin kupeeseen. VTT, professori Pekka Visurin kirjan keskeisiä lukuja ovat: kesän 1944 suurtaisteluista aselepoon, välirauhansopimuksen ehtojen täytäntöönpanon alku, kamppailu sisäpoliittisesta vallasta talvella 1945, sodan päätös Euroopassa ja heijastukset Suomeen, Pariisin rauhansopimuksen valmistelu kiristyvässä ilmapiirissä, rauhankonferenssi Pariisissa ja loppupäätelmät: miten Suomi selviytyi?\nPuna-armeija lopetti Jatkosodan asemasotavaiheen suurhyökkäyksellä Karjalankannaksella 9. kesäkuuta 1944 ja kaksi viikkoa myöhemmin Maaselän suunnalla. 10. kesäkuuta, neljä päivää Normandian maihinnousun jälkeen, Yhdysvallat julisti Suomen ja sen johtajien olevan saksanmielisiä ja pyysi lähettiläs Procopétä poistumaan maasta. Suurhyökkäyksen alettua Neuvostoliitto vastasi Suomen rauhantiedusteluihin vaatien ehdotonta antautumista. Neuvostoliiton tykistökeskitykset ja ylivoima mursivat suomalaisen puolustuksen (Valkeasaaressa 10. kesäkuuta 1944). VT-linja (Vammelsuu–Taipale) murtui Kuuterselässä 14. kesäkuuta ja Viipuri vallattiin suomalaisilta lähes taisteluitta 20. kesäkuuta. Samana päivänä tehtiin Elisenvaaran asemalle sodan tuhoisin lentopommitus, jossa kuoli yli sata henkeä, ja loukkaantui yli 300 henkeä. Karjalan kannaksella Suomen armeijan rintamaorganisaatio kesti kuitenkin etulinjan suuriakin menetyksiä, jos tykistön tulenjohto, panssarintorjunta ja konetuliaseitten verkko vain säilyivät. Etulinjasta luvatta jopa yksiköittäin irtautuvat joukot olivat kuitenkin suomalaisille ongelma, joka vaikutti suuresti taistelun lopputulokseen. Valkeasaaresta on Viipuriin noin sadan kilometrin matka, jonka taittamiseen puna-armeija käytti kymmenen päivää. Vaikka suomalaisten vetäytymisvauhti oli siten keskimäärin noin kymmenen kilometriä päivässä, mitä voidaan pitää sotilaallisesti onnistuneena suorituksena, manööveri aiheutti suomalaisille suuria ongelmia. Ongelmat ilmenivät muun muassa Viipurin nopeana menetyksenä ja karkuruutena. Neuvostoarmeijan viivyttäminen mahdollisti toisaalta lisäjoukkojen hallitun siirron Kannaksen rintamalle. Puolustustaistelussa suomalaisten tukena oli myös saksalaisia joukkoja. Erityistä merkitystä Kannaksen torjuntataisteluille on sanottu olleen Saksan jo aikaisemmin toimittamalla panssarintorjunta-aseistuksella, koska suomalaisten käytössä ollut pst-tykistö ei ollut tehokas neuvostojoukkojen uusimpia Klim Vorošilov ja Josif Stalin -panssareita vastaan. Kannaksen puolustustaistelun taistelulennoista suoritti lyhyen aikaa hyvin merkittävän osan saksalainen Lento-osasto Kuhlmey, erityisesti maataistelukoneita, huoltoyhteyksiä ja huoltoa vastaan suunnatuin iskuin, mutta materiaalinen ilmaherruus oli venäläisten. Yleisimmän arvion mukaan kenttätykistön taitava keskittäminen ja hyvä yhteistoiminta sitkeästi taistelleen jalkaväen kanssa auttoivat suomalaisia ainoina toisessa maailmansodassa pysäyttämään Neuvostoliiton strategisen suurhyökkäyksen Talin–Ihantalan taistelussa 25. kesäkuuta – 9. heinäkuuta 1944, Äyräpäässä–Vuosalmella ja Viipurinlahdella. Joidenkin historioitsijoiden mielestä Saksan tuki oli torjuntataistelun onnistumiselle ratkaisevan tärkeää. Suomella oli kesän 1944 torjuntataisteluissa käytössä 14 jalkaväkidivisioonaa, seitsemän prikaatia ja panssaridivisioona. Puna-armeija käytti Suomen rintamalla yhteensä 54 divisioonaa, 11 jalkaväkiprikaatia ja seitsemän linnoitusalueen joukkoja eli yhteensä 68 yhtymän verran joukkoja, yhteismäärältään noin 605 000 miestä, joiden taisteluvälineistö oli ylivoimainen. Suomalaisten kokonaistappiot olivat Kannaksella noin 44 500 ja Itä-Karjalassa noin 19 500 miestä kaatuneina ja haavoittuneina, Puna-armeijan tappiot olivat vähintään 96 400 miestä.\nSuomen hallitus ilmoitti 22. kesäkuuta, rintaman ollessa luhistumaisillaan, Moskovaan olevansa halukas luopumaan sodasta ja katkaisemaan suhteensa Saksaan. Neuvostoliitto vaati vastauksessaan ehdotonta antautumista. Samana päivänä Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop saapui maahan ja ilmoitti, että Saksa jatkaisi tuen antamistaan vain jos Suomi solmisi liiton Saksan kanssa ja jatkaisi sotimista. Saksalaiset vaativat Suomelta sitoutumista sotaan, koska Narvan rintama oli heille tärkeä. Presidentti Risto Ryti teki saksalaisten kanssa 26. kesäkuuta niin sanotun Ryti–Ribbentrop-sopimuksen, joka velvoitti Suomea olemaan neuvottelematta erillisrauhaa ja lisäsi saksalaisten materiaalitoimituksia. Rytin allekirjoittaessa kirjeensä Adolf Hitlerille pääosa saksalaisista panssarintorjunta-aseista, syöksypommittajista, rynnäkkötykeistä ja jalkaväkidivisioonista oli jo Suomessa tai matkalla. Ryti-Ribbentrop-sopimus ei ollut sitova valtiosopimus vaan ainoastaan Rytin henkilökohtainen vakuutus siitä, ettei hän tasavallan presidenttinä toimiessaan tee erillisrauhaa. Erillisrauha tehtiin sen jälkeen kun Ryti oli eronnut tehtävästään ja eduskunta oli poikkeuslailla valinnut marsalkka Mannerheimin presidentiksi. Heinäkuun puolenvälin jälkeen tilanne Kannaksella vakiintui ja madame Kollontai ilmoitti 12. heinäkuuta ruotsalaisten välityksellä, että ehdottoman antautumisen vaatimus oli johtunut hänen ”väärinkäsityksestään”. Neuvostoliitto luopui ehdottoman antautumisen vaatimuksesta ja Ruotsin kautta ilmoitettiin Mannerheimille, että Neuvostoliitto oli valmis aselepoon edellyttäen, että sen allekirjoittaisi Mannerheim eikä silloisen hallituksen jäsen. 1. elokuuta Ryti erosi ja Mannerheim nimitettiin hänen seuraajakseen. Mannerheim nimitti uuden hallituksen 7. elokuuta. 4. elokuuta 1944 virkaan astunut uudeksi presidentiksi valittu Mannerheim katsoi elokuun puolivälissä Rytin tekemän Ribbentrop-sopimuksena tunnetun henkilökohtaisena kirjeenä lähetetyn vakuutuksen olevan pätemätön sitomaan Suomea Saksaan. Rauhanehdot saatiin elokuun lopussa. Neuvostoliiton ehtona aselevolle oli suhteiden katkaiseminen Saksaan. Eduskunta äänesti 2. syyskuuta suhteiden katkaisemisen puolesta äänin 113–43 ja Neuvostoliitto oli valmis aloittamaan aselevon 4. syyskuuta 1944 kello 8.00 sillä edellytyksellä, että Suomi tiedottaa suhteiden katkaisemisesta Saksaan. Suomalaiset lopettivat sotatoimet tuona ajankohtana, mutta neuvostoliittolaiset jatkoivat tulitusta vielä vuorokauden, mikä ilmeisesti johtui tiedotteen julkaisun viivästymisestä. Neuvostoliitto ei suostunut solmimaan heti lopullista rauhaa, ja Moskovassa allekirjoitettiin 19. syyskuuta 1944 välirauha. Vuonna 1940 luovutetut, välillä jo takaisin vallatut ja Suomeen liitetyiksi julistetut alueet luovutettiin uudestaan Neuvostoliitolle sekä niiden lisäksi Petsamo. Neuvostoliitto luopui Hangon vuokraoikeudestaan mutta vaati sen sijasta Porkkalan vuokra-alueen. Rauhanehtoina oli Saksasta irtautuminen ja saksalaisjoukkojen karkottaminen maasta huolimatta siitä että samaan aikaan armeija tuli saattaa rauhanaikaiselle kannalle eli joukot kotiuttaa. Suomen ja Saksan välille puhkesi Lapin sota. Suomen armeijan vahvuutta oli rajoitettava ja suorittaa ankarat sotakorvaukset. Lisäksi oli tuomittava sotasyylliset. Menetykset olivat sekä taloudellisesti että maantieteellisesti raskaita, erityisesti 400 000 karjalaisen asuttaminen oli kova taakka pienelle maalle. Lapin sota päättyi 27. huhtikuuta 1945, kun viimeisetkin saksalaiset sotilaat vetäytyivät Norjan puolelle. Välirauhansopimuksen korvasi helmikuussa 1947 Pariisin rauhansopimus, jonka sisältö suurimmalta osaltaan vastasi välirauhansopimusta, eikä Suomi saanut myönnytyksiä rauhansopimuksen ehtoihin. Jatkosodan 4. syyskuuta 1944 sovittuihin aselepoehtoihin kuului saksalaisten joukkojen karkottaminen Suomesta 15. syyskuuta 1944 mennessä. Saksan ja Suomen välillä puhkesi Lapin sota. Saksalaiset katsoivat tärkeimmiksi tavoitteikseen Petsamon nikkelikaivosten tuotannon turvaamisen itselleen ja Pohjois-Norjassa olevien joukkojensa paluureitin varmistamisen. Saksalaisjoukot ryhmittyivät uudelleen ja ryhtyivät vetäytymiseen ennalta valmistellun operaatio Birken mukaisesti. Armeija vetäytyi taistellen suomalaisjoukkojen tieltä pohjoiseen turvautuen samalla poltetun maan taktiikkaan. Talvella sota muuttui asemasodaksi Käsivarressa, kunnes viimeisetkin saksalaisjoukot huhtikuun lopussa 1945 vetäytyivät Norjan puolelle. Varsinaista sodanjulistusta ei antanut kumpikaan osapuoli. Suomessa Paasikiven hallitus totesi maaliskuussa 1945 sotatilan vallinneen 15. syyskuuta 1944 lähtien ja vasta vuonna 1954 Tuomiojan hallitus totesi, että sotatila oli päättynyt.\nVaaran vuodet -nimitystä on käytetty Suomessa toisen maailmansodan jälkeisestä epävarmasta ajanjaksosta (1944-1947), jolloin Suomen pelättiin muuttuvan kommunistiseksi valtioksi joko Neuvostoliiton miehityksen tai kommunistien vallankaappauksen kautta. Pelkoa aiheuttivat tuolloin monet välirauhan ehdot sekä sisä- ja ulkopolitiikan tapahtumat. Uhka liittyi kylmän sodan alkuvaiheeseen, jolloin Neuvostoliitto tiivisti otetta etupiiristään ja kommunistiset puolueet nousivat yksinvaltaan muissa Itä-Euroopan maissa. Jatkosodan päättymisestä 1944 alkaneiden vaaran vuosien on katsottu jatkuneen vielä vuonna 1947 solmitun lopullisen Pariisin rauhansopimuksen ja sitä seuranneen valvontakomission maasta lähdön jälkeen ja päättyneen 1948 tai 1949. Jatkosodan ja Lapin sodan jälkeen Karjalasta evakuoitu siirtoväki sekä rintamamiehet oli asutettava, minkä vuoksi säädettiin maanhankintalaki. Lisäksi maan oli maksettava suuret sotakorvaukset Neuvostoliitolle, mutta toisaalta estettävä Neuvostoliiton vaikutusvallan liiallinen kasvu. Ulkopoliittiseksi linjaksi muodostui Paasikiven–Kekkosen linja. Linja pyrki ottamaan huomioon Neuvostoliiton turvallisuusintressit mutta estämään sen liiallisen vaikutuksen sisäpolitiikkaan. Toisin kuin muissa Neuvostoliiton vaikutuspiiriin jääneissä maissa, kommunistit eivät nousseet valtaan Suomessa, vaikka vaaran vuosina kommunistien vallankaappauksen uhkaa pidettiin todellisena. Merkittävänä syynä oli se, että Neuvostoliitto ei sotilaallispoliittisen kokonaistilanteen vuoksi halunnut tukea suomalaisten kommunistien mahdollisia vallankaappaussuunnitelmia millään tavoin. Kommunistit joutuivat jättämään hallituksen vuonna 1948, Suomi liittyi Pohjoismaiden neuvostoon ja Yhdistyneisiin kansakuntiin vuonna 1955 ja sai Neuvostoliitolle tukikohdaksi vuokratun Porkkalan takaisin vuonna 1956. Toisaalta Suomi joutui vuonna 1948 solmimaan YYA-sopimuksen, joka sitoi Suomen sotilaallisesti Neuvostoliiton vaikutuspiiriin.\nPekka Juhani Visuri[ (s. 25. joulukuuta 1942 Hämeenlinna) on suomalainen upseeri, professori ja politiikan tutkija. Visuri toimii Maanpuolustuskorkeakoulun dosenttina. Hän on myös ollut Ulkopoliittisen instituutissa vierailevana tutkijana. Oppiarvoltaan Visuri on valtiotieteen tohtori ja sotilasarvoltaan eversti (ylennettiin vuonna 2001 reservissä). Hänen väitöskirjansa käsitteli Suomen sodanjälkeistä turvallisuuspolitiikkaa. Vuonna 2013 hänet palkittiin Tietokirjailijapalkinnolla. Visuri pitää Suomen nykyistä aluepuolustukseen pohjautuvaa puolustusratkaisua toimivana. Paasikiven Suomi -teos on helppolukuista kieltä. Pekka Visurin kirjoittama teos on sisällöltään todella informatiivinen. Visurin teoksen keskeisiä lukuja ovat: kesän 1944 suurtaisteluista aselepoon, välirauhansopimuksen ehtojen täytäntöönpanon alku, kamppailu sisäpoliittisesta vallasta talvella 1945, sodan päätös Euroopassa ja heijastukset Suomeen, Pariisin rauhansopimuksen valmistelu kiristyvässä ilmapiirissä, rauhankonferenssi Pariisissa ja loppupäätelmät: miten Suomi selviytyi? Paasikiven Suomi -teos paneutuu Suomen sodanjohdon tekemiin ratkaisuihin ja siihen miten rauhantunnustelut etenivät ja sodasta irrottautumisen onnistumiseen vuodesta 1944 eteenpäin vuoteen 1947 asti. Paasikiven Suomi -teos on tasapainoinen ja kokonaisuutena sopii kaikentasoisille lukijoille ja täyttää hyvin paikkansa historiantutkimusten joukossa.


Www.tori.fi Pohjanmaa | Netti Uutiset\nTori.fi:ssä on tällä hetkellä 1411798 ilmoitusta alueella Tutustu ilmoituksiin tarkemmin!\nTori.fi:ssä on tällä hetkellä 19015 ilmoitusta alueella Pohjanmaa. Tutustu ilmoituksiin tarkemmin!\nTori.fi:ssä on tällä hetkellä 99765 ilmoitusta alueella Pohjois-Pohjanmaa. Tutustu ilmoituksiin tarkemmin!


Julkaisut | SSTL Puhtausala ry\nSSTL Puhtausala ry tuottaa puhtausalan ammattilaisille, opiskelijoille ja muille alalle aikoville tai alasta kiinnostuneille käsikirjoja, oppaita, videoita ja sanakirjoja. Käsikirjoittajat ovat siivousalan huippuosaajia ja julkaisujen sisältö vastaa alan viimeistä kehitystä.\nKaikkia julkaisuja voit tilata verkkokaupasta.\nSSTL Puhtausala ry:n julkaisusarjat\n(suluissa oleva vuosiluku kertoo uusimman painosvuoden)\nSiivousmenetelmät muuttuvat siivouksen tavoitteiden, välineiden ja resurssien muuttuessa. Perustietoa -sarjan oppaat sisältävät alan keskeiset asiat ammattitaidon hankkimiseksi . Työntekijääkään ei ole unohdettu.\nPuhtausalan matematiikkaa (2004)\nSiivousalan ympäristöopas (2007)\nSiivoustyön käsikirja (2015)\nSiivoustyön Menetelmäkortit (2005)\nTerveenä työssä ja työstä puhtauspalvelualalla (2005)\nPuhtausalan työturvallisuus (2013)\n2. Julkaisut eri siivouskohteiden puhtauspalveluista\nOppaisiin on koottu laitoshuoltajan toimenkuvaan kuuluvia tehtäväalueita. Useat oppaat sisältävät myös työohjekortteja.\nHygienia hoivalaitoksissa -opaskansio (2003)\nPuhdas koti - siisti juttu (2011)\nPuhtaus on puoli ruokaa (2005)\nTavoitteena tyytyväinen asukas (2007)\n3. Esimiestyön tueksi\nEsimieheltä vaaditaan monenlaisia taitoja työskennellessään asiakkaiden ja työntekijöiden keskellä. Esimiestyön tueksi –sarjaan on koottu käsikirjoja, joista erilaisissa esimiestehtävissä toimivat löytävät vinkkejä ja teorioita arkipäivän tilanteisiin.\nPalveluesimiehen käsikirja (2003, loppuunmyyty)\nPalveluohjaajan käsikirja (2002, loppuunmyyty)\nPieni opas valmentavaan esimiestyöhön (2015)\n4. Tutkittua tietoa\nTutkittua tietoa -sarjan julkaisuissa on hyödynnetty alan tutkimuksia.\nJokainen siivota osaa? Ammattisiivouksen historiaa 1950 - 2000 (2006)\nPesu- ja puhdistusaineet (2002)\n5. Sanakirjat, vieraskieliset julkaisut\nJokaisella alalla on oma terminologiansa, jonka käytössä ja kääntämisessä vieraalle kielelle auttaa Sanakirjat-sarjan julkaisut.\nHandbok i Städning (2000)\nSiivoustyön Menetelmäkortit venäjäksi (2007)\nStädteknisk ordlista (suomi-ruotsi-englanti-tanska-norja) (2002)\nJulkaisemme myös videoita ja verkkomateriaalia.\nMikrobit ja laitossiivous (2011)\nKosteiden tilojen siivous (2011)\nVuodeosaston siivous (2005)\nKunnon keinoilla kevyempää siivoamista (2005)\nVerkkoluento (cd), Ergonomia (2010)


Tekniset tiedot tuotteelle FWG-AF\nJäähdytysteho (vakio-olosuhteet) Järkevä teho, 2-putkinen Pieni kW 2.23 (1) 2.23 (1) 3.78 (1) 3.78 (1) 4.86 (1) 4.86 (1)\nSuuri kW 3.81 (1) 3.81 (1) 5.66 (1) 5.66 (1) 7.05 (1) 7.05 (1)\nKokonaisteho, 2-putkinen Pieni kW 2.79 (1) 2.79 (1) 4.97 (1) 4.97 (1) 6.46 (1) 6.46 (1)\nSuuri kW 4.36 (1) 4.36 (1) 7.11 (1) 7.11 (1) 8.88 (1) 8.88 (1)\nLämmitysteho (vakio-olosuhteet) Teho, 2-putkinen Pieni kW 4.45 (2) 4.45 (2) 7.09 (2) 7.09 (2) 10.09 (2) 10.09 (2)\nSuuri kW 6.74 (2) 6.74 (2) 9.86 (2) 9.86 (2) 13.79 (2) 13.79 (2)\nOttoteho Pieni kW 0.02 0.02 0.04 0.04 0.05 0.05\nSuuri kW 0.047 0.047 0.100 0.100 0.130 0.130\nMitat Yksikkö Korkeus mm 265 265 268 268 300 300\nLeveys mm 820 820 820 820 820 820\nSyvyys mm 820 820 820 820 820 820\nPaino Yksikkö kg 26.0 26.0 28.0 28.0 32.0 32.0\nCasing Väri Ilman pulverimaalia Ilman pulverimaalia Ilman pulverimaalia Ilman pulverimaalia Ilman pulverimaalia Ilman pulverimaalia\nSäleikkö Mitat Yksikkö Korkeus mm 85 85 85 85 85 85\nLeveys mm 990 990 990 990 990 990\nSyvyys mm 990 990 990 990 990 990\nFan Ilmamäärä Pieni m³/h 595 (3) 951 (3) 1,155 (3)\nSuuri m³/h 1,053 (3) 1,512 (3) 1,801 (3)\nÄänen tehotaso yhteensä Pieni dBA 34 (4) 34 (4) 49 (4) 49 (4) 49 (4) 49 (4)\nSuuri dBA 46 (4) 46 (4) 57 (4) 57 (4) 59 (4) 59 (4)\nÄänenpaineen taso Pieni dBA 23 (5) 23 (5) 37 (6) 37 (6) 41 (6) 41 (6)\nSuuri dBA 37 (5) 37 (5) 47 (6) 47 (6) 51 (6) 51 (6)\nVeden virtaus Jäähdytys Pieni l/h 770 770 1,250 1,250 1,570 1,570\nSuuri l/h 770 770 1,250 1,250 1,570 1,570\nLämmitys Suuri l/h 670 670 970 970 1,360 1,360\nPieni l/h 670 670 970 970 1,360 1,360\nVeden painehäviö Jäähdytys Pieni kPa 9 9 10 10 19 19\nSuuri kPa 18 18 19 19 32 32\nLämmitys Pieni kPa 9 9 15 15 24 24\nSuuri kPa 18 18 27 27 42 42\nPutkistoliitännät Vesi Tulo 3/4" 3/4" 3/4" 3/4" 3/4" 3/4"\nLähtö 3/4" 3/4" 3/4" 3/4" 3/4" 3/4"\nVaihe 1N~ 1N~ 1N~ 1N~ 1N~ 1N~\nVirransyöttö Pieni A 0.13 0.13 0.28 0.28 0.35 0.35\nSuuri A 0.26 0.26 0.74 0.74 0.95 0.95\nPuhallinmoottori Ottoteho Pieni kW 0.220 0.220 0.036 0.036 0.049 0.049\nSuuri kW 0.470 0.470 0.100 0.100 0.130 0.130\nHuomautukset Jäähdytys: sisälämpötila 27°CDB, 19°CWB, tulevan veden lämpötila. 7°C, veden lämpötilanousu 5 K. (1) - Jäähdytys: sisälämpötila 27°CDB, 19°CWB, tulevan veden lämpötila. 7°C, veden lämpötilanousu 5 K. Jäähdytys: sisälämpötila 27°CDB, 19°CWB, tulevan veden lämpötila. 7°C, veden lämpötilanousu 5 K. (1) - Jäähdytys: sisälämpötila 27°CDB, 19°CWB, tulevan veden lämpötila. 7°C, veden lämpötilanousu 5 K. Jäähdytys: sisälämpötila 27°CDB, 19°CWB, tulevan veden lämpötila. 7°C, veden lämpötilanousu 5 K. (1) - Jäähdytys: sisälämpötila 27°CDB, 19°CWB, tulevan veden lämpötila. 7°C, veden lämpötilanousu 5 K.\nLämmitys: 2-putkinen ilma 20°CDB; tulovesi 50°C (2) - Lämmitys: 2-putkinen ilma 20°CDB; tulovesi 50°C Lämmitys: 2-putkinen ilma 20°CDB; tulovesi 50°C (2) - Lämmitys: 2-putkinen ilma 20°CDB; tulovesi 50°C Lämmitys: 2-putkinen ilma 20°CDB; tulovesi 50°C (2) - Lämmitys: 2-putkinen ilma 20°CDB; tulovesi 50°C\nIlmavirtaus, 0 Pa ESP (3) - Ilmavirtaus, 0 Pa ESP Ilmavirtaus, 0 Pa ESP (3) - Ilmavirtaus, 0 Pa ESP Ilmavirtaus, 0 Pa ESP (3) - Ilmavirtaus, 0 Pa ESP\nÄänen tehotaso ISO3741:n mukaan (4) - Äänen tehotaso ISO3741:n mukaan Äänen tehotaso ISO3741:n mukaan (4) - Äänen tehotaso ISO3741:n mukaan Äänen tehotaso ISO3741:n mukaan (4) - Äänen tehotaso ISO3741:n mukaan\nÄänenpaineen taso mitattuna 1,4 m ohjauspaneelin alla (JIS C 9612). (5) - Äänenpaineen taso mitattuna 1,4 m ohjauspaneelin alla (JIS C 9612). Äänenpaineen taso mitattuna 1,4 m ohjauspaneelin alla (JIS C 9612). (5) - Äänenpaineen taso mitattuna 1,4 m ohjauspaneelin alla (JIS C 9612). Äänenpaineen taso mitattuna 1,4 m ohjauspaneelin alla (JIS C 9612). (5) - Äänenpaineen taso mitattuna 1,4 m ohjauspaneelin alla (JIS C 9612).\nÄänenpaine mitattuna 1,5 m ohjauspaneelin alla (JIS B 8615) (6) - Äänenpaine mitattuna 1,5 m ohjauspaneelin alla (JIS B 8615) Äänenpaine mitattuna 1,5 m ohjauspaneelin alla (JIS B 8615) (6) - Äänenpaine mitattuna 1,5 m ohjauspaneelin alla (JIS B 8615) Äänenpaine mitattuna 1,5 m ohjauspaneelin alla (JIS B 8615) (6) - Äänenpaine mitattuna 1,5 m ohjauspaneelin alla (JIS B 8615)


Rich Media -mainonnan aineisto-ohjeet | Sanoma B2B\nRich Media -mainonnan aineisto-ohjeet\nTarina on rich media-formaatti, jossa voi kertoa tarinan hyödyntäen viittä kuvaa tai videota. Se käynnistyy autoplayllä ilman ääniä ja pyörii loopiina.\nTarvittavat kuvat: 4–10 kuvatiedostoa\nAineiston mitat: 600 x 600 px\nMainokseen voi valita autorotaation, jolloin mainoksen sivu vaihtuu automaattisesti muutaman sekunnin välein. Autorotaatio päättyy, kun mainosta pyyhkäistään. Jos haluat käyttää autorotaatiota mainoksessa, mainitse aineiston toimituksen yhteydessä AUTO ROTATION.\nMainokseen on mahdollista lisätä autorotaatio, jolloin mainoksen sivu vaihtuu automaattisesti muutaman sekunnin välein. Autorotaatio päättyy, kun mainosta pyyhkäistään. Jos haluat käyttää autorotaatiota mainoksessa, mainitse aineiston toimituksen yhteydessä AUTO ROTATION.\nKorttipakka / Deck of Cards\nTarvittavat kuvat: 4-10 kuvatiedostoa\nMainoksessa on nopea alkuanimaatio, joka ohjaa käyttäjää mainoksen pyyhkäistävyyteen. Voit halutessasi myös erikseen kehottaa käyttäjää pyyhkäisemään mainosta copy-tekstissäsi.\nTarvittavat kuvat: 2–10 kuvatiedostoa


Juoksupäiväkirja: maaliskuuta 2013\nViikko 13 (25.3.-31.3.2013)\nJuoksua 163 km (4:58/km).\nLiikuntaa yhteensä 14h 15min.\nOikein hyvä viikko, vaikka lähtikin vähän lapasesta.\n- Viikkoon mahtui 12 lenkkiä\n- Kaksi puolikovaa vk-harjoitusta (4000m + 1000m ja 3 x 2000m)\n- Paljon perusjuoksua ja mukana kiihdytyksiä jonkin verran\n- Hyvä pitkä lenkki sunnuntaina\n- Jalat hyvässä kunnossa ja kevään hölkkäkisat tähtäimessä\nPitemmät vk-juoksut puuttuvat kokonaan, mutta niitä tulee sitten hölkkäkisojen muodossa ja niillähän se kunto sitten nousee taas. Perusta on nyt hyvä.\nEnsi viikolla määrää selvästi vähemmän, mutta vauhteja jonkin verran. Teivo tähtäimessä, kunhan reitti on sula.\nLähettänyt pjh klo 17.28 1 kommentti:\nSu 31.3. – Komea päätös maaliskuulle\nTänään 30km, 2h 29min.\nAp: pitkä 30.1km, 2:28:35, 4:56/km.\nJärvenkierto upeassa auringonpaisteessa entisen mattomiehen (jaha) kanssa. Tänään oli kulku kevyttä ja mukavaa. Lenkin jälkeen täysin freesi olo ja loppupäivä hyvillä fiiliksillä. On se ihme homma, kun alkutalvesta yli puoli minuuttia hitaammilla vauhdeilla meni aina koko päivä pilalle pitkästä lenkistä palautuessa.\nAlusta oli pääosin sula ja muutamat pienet peilijäätiköiden ylitykset eivät haitanneet. Vähän yllättäen muita lenkkeilijöitä oli liikkeellä aika vähän (selvästi alle 10 koko matkalla). Pakkasta pari astetta. Pilviä nolla.\nKuukauden kilsat olivat lopulta 656km, eli toiseksi paras kautta aikain. Kun jalat tekivät käänteen parempaan helmikuun lopussa, niin nostin maltillisesti kilsoja helmikuusta 135%. Ja tietenkin samalla nousivat tehot ja keskivauhdit. Itse asiassa juoksin maaliskuussa 30% enemmän kuin tammi- ja helmikuussa yhteensä. En kuitenkaan aio jatkaa progressiota enää samanlaisena.\nLähettänyt pjh klo 17.07 Ei kommentteja:\nLa 30.3. – Aamuvedot hallissa\nTänään 15km, 1h 12min.\nAp: vr3 + 3 x 2000m / 5min + vr4 ml. 5 x 100m (yht. 15.2km), 1:11:52, 4:44/km.\nSain kuin sainkin itseni hallille kukonlaulun aikaan. Kunnianhimoisena haaveena oli 4 x 2000m kiihtyvästi 7:30-7:20-7:10-7:00. Tiesin kyllä sisimmässäni, että tuo viimeinen ei ilman kiriapua onnistu.\nAlkuverkat tyhjässä hallissa ja siihen mukaan vähän tavallista enemmän avauksia, jotta olisin heti ekassa vedossa hereillä. Eka veto menikin sitten vähän turhan kovaa 7:22. Kunnon palauttelun jälkeen toinen meni edelleen melko kivasti 7:18. Kolmaskin kulki vielä ilman ongelmia 7:08, mutta en edes viitsinyt aloittaa neljättä vaan olin tyytyväinen tähän. Nyt pysyin sellaisella kehittävällä alueella ja viimeinen olisi ollut raastamista. Loppuverkkaan tein vielä vähän kiihdytyksiä. Juoksu oli nyt ainakin parempaa kuin torstaiaamuna ja maksimisykekin jäi 5 pykälää alemmas.\nKyllä se nyt vaan on niin, että ilman juoksuseuraa on enää täysin turha edes ajatella mitään kovia harjoituksia. Kun löysäilyn on aloittanut, niin ei siitä enää pääse eroon. Ei kovuus riitä vaikka kuinka itseään suggeroisi. Mukavuusalueella se on pysyttävä ja sillä hyvä. Onneksi nyt on alkamassa hölkkäkisakausi ja kovia treenejä saa sitä kautta.\nLillumista ja rentoutumista kylpylässä. Täytyy säästellä voimia huomiselle pitkikselle ja onhan tässä tullut viikolla jo ihan tarpeeksi juostua.\nLähettänyt pjh klo 11.55 Ei kommentteja:\nPe 29.3. – Vettä kengässä\nTänään 22km, 1h 51min.\nAp: kevyt 10.5km sis. 5 x 100m, 52:29, 5:00/km.\nVarhain aamulla kevyttä hölkkää Pirkkahallissa. Vähän oli ajatuksena kokeilla parantaa 400m tulosta, kun Kaapolla on ollut vähän liian hauskaa naureskella noille minun ennätysnumeroilleni. Jalat olivat sen verran tukkoiset, että en kuitenkaan halunnut riskeerata viikonlopun muita juoksuja. Sentään muutaman satasen kiihdytyksen uskalsin tehdä ja se teki kyllä ihan hyvää.\nIp: kevyt 11.6km, 58:51, 5:04/km.\nKevyttä juoksua hienossa auringonpaisteessa lähimaisemissa. Kävin katselemassa olisivatko tietyt perusreitit jo juoksukunnossa, mutta ei nyt sentään ihan vielä... Heti kilsan kohdalla vajosin nilkkaa myöten sulamisvesiin ja loppumatkankin sitten läpsyttelin lätäköissä aina kun sopivia löytyi;-) Mukavaa oli ja tuli ihan keväinen tunnelma.\nOnneksi huomasin vasta lenkin jälkeen, että eihän minulla olekaan mitään mahdollisuuksia kuukausikilsojen ennätykseen! Olin unohtanut viime vuoden syyskuun, jolloin juoksin 723km. Siihen en pääse elämässäni enää ikinä. Sen sijaan toiseksi paras kuukausi on tulossa ja ensimmäinen 600km ylitys yli neljään vuoteen (paitsi siis tuo viime syyskuu).\nToivottavasti tämä päivä palautti sopivasti, koska huomenna aamulla olisi tarjolla taas itsensä kiusaamista hallissa.\nLähettänyt pjh klo 15.03 Ei kommentteja:\nTo 28.3. – Väsyttää\nAp: vr3 + vk 4000m + 1000m / 2min + vr3 (yht. 11.7km), 57:13, 4:53/km.\nOlipa reipas päivänavaus, kun käytiin Markon kanssa aamuvarhain hallissa. Juostiin 4kpl tonneja 4:00->3:50->3:40->3:30. Minulla oli ajatuksena juosta kaikki kiihtyvästi putkeen, eli aina lisäksi 500m vetojen välissä palautuksen aikana. Oli kuitenkin liian raskasta ja annoin periksi kolmannen vedon jälkeen, joten vedon mitaksi tuli 4000m eikä suunniteltu 5500m. Ei olisi enää viimeinen tonni mennyt 3:30 ilman palautustaukoa. Vaikeaa se oli palautuksen jälkeenkin...\nVaikka kunto onkin nousussa ja juoksufiilis ihan hyvä, niin eihän tuloskunto kovin hääppöinen ole, kun 3:30 on noin vaikeaa. Vähän odotin jo parempaa. Jääkausi onneksi jatkuu, niin tuskin täytyy lähteä viikon kuluttua Teivoon itseään nolaamaan.\nIp: laahustus 12.0km, 1:03:10, 5:16/km.\nNyt on kroppa umpiväsynyt ja erityisesti pohkeet tyhjät. Tyhmempi voisi luulla, että kannattaisi tähän kohtaan levätä vähän. Ongelma on kuitenkin se, että edessä on neljä vapaapäivää ja erinomaiset edellytykset koventaa ja lisätä treeniä... Ja vielä kaiken lisäksi all-time-high kilsaennätys kalenterikuukaudelle on juuri haarukassa maaliskuun osalta, jos vain oikein jaksan tempoa määrää seuraavat kolme päivää.\nKe 27.3. – Tyhjää potkimassa\nAamuseiska matolla. Alku oli väsynyttä, mutta loppu melko normaalia. Hitlerin nousua valtaan tuli taas kerran katseltua.\nIp: pk 17.2km, 1:22:26, 4:48/km.\nOli tarkoitus mennä halliin juoksemaan vetoja, mutta olo oli ihan liian väsynyt ja luovutin suosilla tuon ajatuksen.\nLähdin sitten maisemia katselemaan peruslenkille ulkoilmaan. Tämä oli niitä lenkkejä, joissa lähinnä vain odotin koska se loppuisi. Onneksi lenkki oli Sääksjärven-Vuoreksen kierros, josta ei ollut mitään oikotietä kotiin, niin ei mennyt ihan lusmuiluksi.\nJuoksin optimistisesti ilman nastoja ja liukastelua riitti. Olihan siellä suliakin pätkiä, mutta kirkasta jäätäkin oli reilusti. Erityisesti ylämäissä tuli potkittua tyhjää ihan kunnolla. Toivottavasti ylenpalttinen jalkojen jännittäminen liukastumisen välttämiseksi ei huomenna tunnu pahasti reisissä... Tuolle reitille en kyllä lähde kuukauteen uudelleen.\nIdeana oli samalla katsella onko Vuorekseen nyt rakennettu se luvattu ”viihtyisä pikku-kaupunki”. No, ei ole. Se on ihan samanlainen aavekaupunki kuin vuosi sitten. Ja teitä ei juuri ole hoidettu;-)\nSanoisinpa jopa, että Vuores on Tampereen Turku!\nLähettänyt pjh klo 19.15 Ei kommentteja:\nTi 26.3. – Huoltopäivä\nAp: kevyt 7.0km, 37:04, 5:18/km + hieronta.\nAamuseiska matolla. Virikettä etsiessäni kaivoin sykevyön laatikosta ja otin mittarin käyttöön ensimmäistä kertaa puoleen vuoteen. Samoja lukemia se sydän löi kuin aina ennenkin (keskari 126), joten vaikea on nykyisin isompaa lisämotivaatiota sykemittarista hakea. Ainakin pitäisi sitten hankkia sellainen mittari, jolla voisi lähteä TE-kisaan mukaan... Kokeilen nyt mittarilla taas vähän aikaa, jotta saan referenssin kovemmistakin lenkeistä.\nHieronnassa pohkeet olivat herkkinä, mutta vain sillä lailla sopivasti. Olen tihentänyt hieronnassa käynnin kolmeen kertaan kuukaudessa ja se tuntuu ainakin nyt hyvältä idealta.\nIp: kevyt 13.0km, 1:07:21, 5:11/km.\nIltahölkkä matolla oikein kevyellä jalalla. Syke oli silti vähän aamua korkeampi (130).\nMa 25.3. – Hyvä alku viikolle\nAp: kevyt 9.4km ml. 5 x 100m + 400m, 47:52, 5:06/km.\nAamulla hallissa tarkalleen sama herättely kuin viime perjantaina. Ei ollut treeni tarttunut, kun 400m kulki taas loppuun sen saman 69s kuin perjantainakin. Tai nyt meni 68.9s vs. 69.3s viimeksi, mutta minun käsiajassani on kyllä puolen sekunnin virhemarginaali. Ehkä kerran vielä voisin kokeilla meneekö se 68s ja sitten luovutan.\nOlin muuten koko juoksun ajan ainoa käyttäjä Pirkkahallissa. Edes sekakäyttäjiä ei ollut paikalla. Muut olivat ilmeisesti erehtyneet luulemaan, että ulkona olisi jo kevät.\nIp: pk 18.0km, 1:24:21, 4:41/km.\nPerusjuoksu Iinan teatterin aikana keskustasta rantaväylää Teivon suuntaan ja samaa reittiä takaisin. Juoksu kulki ihan hyvällä vireellä ilman väsymystä, mutta jalkojen lihaksisto alkoi vähän valittaa 15km jälkeen. Takareidet ja lonkat eivät selvästi vielä kestä kunnolla asfaltti-iskutusta. Mukava silti, että 4.30/km-vauhti tasaisilla pätkillä oli kyllä tosi helppoa. Sulia pätkiäkin oli jo jonkin verran kaupungin päässä, mutta pääosin reitti oli edelleen jäässä. Hiekkaa oli sen verran, että ilman nastoja selvisi hyvin. Lämpötila noin nollassa, kylmä tuuli.\nLähettänyt pjh klo 10.17 Ei kommentteja:\nViikko 12 (18.3.-24.3.2013)\nJuoksua 121 km (4:59/km).\nLiikuntaa yhteensä 10h 05min.\nKevyempi viikko hyvällä vireellä.\n- Viikkoon mahtui 10 lenkkiä.\n- Kaksi vk-harjoitusta vetojen muodossa, joista toinen hyvin kevyt\n- Hyvä pitkä lenkki sunnuntaina.\n- Jalat hyvässä kunnossa ja odotukset korkealla.\nEnsi viikosta yritän tehdä taas vähän kovempaa sinne 140-150km välille. Halliin menen monta kertaa ja toivottavasti tämä onkin viimeinen halliviikko.\nLähettänyt pjh klo 13.26 Ei kommentteja:\nSu 24.3. – Pitkä lenkki Kangasalla\nTänään 31km, 2h 36min.\nAp: pitkä 30.9km, 2:35:30, 5:02/km.\nSunnuntain pitkä lenkki juostiin jahan ja harpatin kanssa jossain Itä-Suomessa. Paikalliset oppaat osasivat kertoa, että reitti kulki Kangasalan maakunta-alueella.\nVire oli hyvä ja hyvässä seurassa juoksu kulki taas oikein mukavasti. Aurinkoi paistoi ja edes pieni pakkanen ei lannistanut kevättunnelmaa. Alusta oli pääosin luminen ja jäinen, mutta varsinkin nastoilla hyvin juostavissa. Tätä lisää!\nLähettänyt pjh klo 12.38 Ei kommentteja:\nLa 23.3. – Aamuvetosia\nAp: vr3 + 4000m + 2 x 1000m / 2min + vr4 (yht. 13.5km), 1:05:59, 4:53/km.\nMarkon kanssa mentiin heti aamulla Pirkkahalliin jotain keksimään. Päädyimme juoksemaan pienen määrän maltillisia tonneja, eli 5 x 1000m. Vauhdit olivat sen verran hitaat (4:02, 3:56, 3:51, 3:45 ja 3:35), että en näitä vedoiksi kutsuisi, eli olkoot vetosia. Juoksin itse kolme ensimmäistä vetosta putkeen ”läpi” ja siitä siis tuli 4000m. Oikein mukavasti kulki vaikka mitään progressiivista harjoitusärsykettä ei tullutkaan.\nLaiskottelua loppupäivä ettei lepoviikolle tulisi liikaa kilsoja.\nKun työntelin ostoskärryä paikallisessa Prismassa, niin olo tuntui jotenkin erikoiselta. Hetken asiaa pohdittuani ymmärsin mistä on kyse: Jalat tuntuivat keveiltä ja pienintäkään kipua tai jumia ei kävellessä tuntunut. Todella erikoinen fiilis! Eiköhän se huomenna sitten pitkiksellä taas korjata;-)\nLähettänyt pjh klo 14.06 Ei kommentteja:\nPe 22.3. – Melkein kuin Kukkoaho\nAp: kevyt 9.4km ml. 5 x 100m + 400m, 48:15, 5:08/km.\nLähdin reippaana Pirkkahalliin aamuherättelyyn. Tällä kertaa siellä oli muutamia muitakin, enkä tarkoita pelkästään frisbeen heittelijöitä.\nJuoksin perushölkkää vaan ja lenkin loppupuolella taas 5 x 100m kiihdytyksiä. Innostuin tekemään loppuun vielä ”kukkoahot”, eli kokeilin juosta 400m täysillä. On se säälittävää menoa, kun meikäläinen yrittää pikajuoksua;-) Aikaa kului 69s, eli sellaista huippujen maratonvauhtia... Ehkä parilla valmistavalla treenillä ja piikkareilla kisassa voisi 66-67s olla se meikäläisen maksimi.\nKevyttä palauttelua matolla. Ihan hyvä vire.\nLähettänyt pjh klo 19.18 Ei kommentteja:\nTo 21.3. – Kevyttä hallissa\nTänään 18km, 1h 26min.\nAp: kevyt 6.0km, 31:29, 5:15/km.\nVäsynyt aamukutonen matolla.\nIp: kevyesti kiihtyvä 10.0km + 1.7km sis. 5 x 100m, 54:39, 4:40/km.\nKävin illalla Pirkkahallissa tekemässä kevyen lenkin, kun aikaa oli sopivasti. Olisihan tuon hölkän voinut kotona matollakin juosta, mutta hallissa on inspiroivampi ympäristö ja paljon mukavampi juosta lyhytkin lenkki. Ja lisäksi sain tehdä loppuun muutaman kiihdytyksen, mikä ei minulta matolla onnistu.\nReidet eivät ole vieläkään palautuneet viime aikojen treenistä ja meno oli kovin kankeaa. Mitään vaivoja ei kuitenkaan ollut ja kunto sinänsä tuntuu olevan ihan OK. Toivottavasti huomenna olisi jo normaali tuntu jaloissa.\nKe 20.3. - Palauttelua\nAamuhölkkä matolla. Eiliset vedot painoivat rajusti takareisissä. Mutta siltikin 7>6.\nTaas piti mennä matolle, kun ulkona oli jäätävä viima. Jalat edelleen melko tiltissä.\nOn se vaan perkele kuinka tieto lisää tuskaa. Tässähän on viime aikoina vähän pohdiskeltu, että onko tulossa jääkausi vai global warming. Nyt uusin tutkimus kuitenkin kertoo, usko tai älä, että me saamme molemmat yhtä aikaa!\nTämän linkin artikkeli on vähän vaikeaselkoinen, mutta yhteenveto on seuraava: Kun global warming sulattaa pohjoisnavan ja hävittää jääkarhut, niin lisääntyvä pohjoisen avovesi aiheuttaa Suomeen karmeita lumisateita ja pakkasia, eli siis jääkauden. Kyllä nyt lyötyä taas lyödään...\nTi 19.3. - Vetoja Esport-areenalla\nIp: vr3 + 4 x 2000m / 800m + vr3 (yht. 16.0km), 1:11:17, 4:27/km.\n”Duunipäivän doping” lounastunnilla, eli vetoja Areenalla kesken päivän. Siitä olikin jo yli vuosi, kun olin viimeksi käynyt tuolla radalla. Edellisellä kerralla juoksin vähän pitempään (E24).\nNyt verkkojen jälkeen toistin kahden viikon takaisen treenin, eli 4 x 2000m pitkillä palautuksilla. Jalat eivät olleet herkässä kunnossa, mutta jaksaminen oli silti melko helppoa ja ajat paranivat aika reilusti edellisestä kerrasta. Nyt vedot 7:40, 7:26, 7:26 ja 7:13. Keskari siis 7:26, kun viimeksi oli 7:39. Kehitystä siis on tapahtumassa.\nJalat on syytä pitää tiukasti maassa nousevasta kunnosta huolimatta. On hyvä muistaa, että eräs tuntemani keski-ikäinen työmatkahölkkääjä tässä muutama päivä sitten juoksi *kympin* maantiellä kovempaa vauhtia kuin minun ratavetojeni viimeinen (nopein) tonni...\nSopiva alku kevyelle viikolle.\nIp: kevyt 10.0km, 51:50, 5:11/km.\nKevyt hölkkä matolla. Ajatuksena oli juosta ulkona vähän pitempi lenkki, mutta onneksi perheen suunnitelmat muuttuivat.\nHuomiselle minulla on kunnianhimoinen suunnitelma käydä Espoon reissun yhteydessä Esport-areenalla. Se kyllä vaatii lounaan jättämistä väliin ja muutenkin vähän sompailua, mutta mitäpä sitä ei tekisi, että saa kiusata itseään vedoilla.\nLähettänyt pjh klo 18.14 Ei kommentteja:\nViikko 11 (11.3.-17.3.2013)\nJuoksua 144 km (5:03/km).\nIhan hyvä viikko. Käytännössä lähes toisinto edellisestä viikosta.\n- Viikkoon mahtui taas 12 lenkkiä.\n- Nyt vain yksi tehokkaampi kympin veto ja muu pk:ta.\n- Pari puolipitkää lenkkiä, mutta varsinainen pitkä jäi tekemättä.\n- Jalat edelleen lupaavan ongelmattomat.\nNyt on jaloissa sen verran rasitusta, että kevennän ensi viikolle.\nLähettänyt pjh klo 20.02 Ei kommentteja:\nSu 17.3. - Kevyt päivä\nAp: kevyt 10.0km, 52:47, 5:17/km.\nPalauttelun yrittelyä matolla. Eiköhän tämä riitä tälle päivälle.\nLähettänyt pjh klo 8.40 Ei kommentteja:\nLa 16.3. - Kevätaurinkoa\nTänään 34km, 2h 52min.\nAp: kevyt 10.0km, 52:46, 5:17/km.\nAamulla oli liian kylmä lähteä ulos juoksemaan, ja toisaalta matolla ei motivaatio riittänyt pitkikseen. Päätinkin jakaa päivän kilsat kahteen osaan: aamulla pieni mattolenkki ja iltapäivällä sitten ulos.\nMattokymppi meni rutiinilla.\nIp: puolipitkä 23.9km, 1:59:18, 5:00/km.\nIltapäivän aurinkoon lähdin sitten tekemään tuttua Ruskontien lenkkiäni. Eli kiersin Vuoreksen, Hervannan ja Lukonmäen vastapäivään. Alusta oli pakkautunutta lunta ja nastalenkkarit toimivat hyvin. Muutenkin oli kiva juosta vähän kevyemmissä kamppeissa vaikka ei nyt ihan shortsikeli ollutkaan. Nastalenkkarit olivat kuitenkin ihan ehdottomat tänään.\nParin viikon rankempi määräputki (16pv, 362km) painaa jaloissa jo aika rankasti, joten kevyttä meno ei kyllä ollut. Lukonmäen kuitenkin juoksin kokonaan ja jopa melko kevyellä askeleella! Se lupaa ihan hyvää Pyynikkijuoksuun...\nHuomenna hyvin kevyt päivä.\nLähettänyt pjh klo 17.22 Ei kommentteja:\nTänään 14km, 1h 12min.\nAamulla todella väsynyt hölkkä matolla. Olisi ehkä voinut jättää väliin. Jaha yritti ovelasti harhauttaa matkamuuntelullaan, mutta minä en mennyt halpaan!\nIp: kevyt 8.0km, 40:06, 5:01/km.\nVähän progressiota aamusta jälleen matolla. Kulki kyllä oikein hyvällä vireellä, mutta aikaa ei ollut enempään.\nHuomenna pitäisi jotenkin pitkiksen kilsat saada kasaan.\nLähettänyt pjh klo 12.13 Ei kommentteja:\nTänään 26km, 2h 09min\nAp: kevyt 6.0km, 31:50, 5:18/km + hieronta.\nAamuverkka matolla ja siihen päälle Jupon käsittely hierontapöydällä.\nIp: pk 20.0km, 1:36:48, 4:50/km.\nPerusjuoksua keskustasta Teivoon ja takaisin.\nOlin ajatellut juosta reippaamman pätkän lenkin keskelle, mutta alusta oli niin huonossa kunnossa, että päädyin vain yrittämään pystyssä pysymistä. Pöperölunta oli satanut päivän aikana melko paljon ja lisäksi osa reitistä oli erittäin liukas.\nVaikka juoksinkin vain pk:ta, niin toivoin silti vähän vauhdikkaampia kilometrejä, kun juoksu tuntui ihan kohtalaisen hyvältä. Mutta kello ei sitten tuon enempää kuitenkaan tykännyt. Toivottavasti kevättä kohti pk-vauhtikin vielä nousee.\nKe 13.3. - Spekulaatiota kevään kisakalenterista\nTänään 21km, 1h 49min\nAp: kevyt 6.1km, 31:55, 5:17/km.\nJoku kujeilija oli jo hyvän aikaa sitten tempaissut autoni katolta antennin irti ja sain vihdoin nyt aamulla aikaiseksi auton viemisen korjausoperaatioon. Siinä odotellessa kävin hölkkäämässä keväisen aamulenkin Lielahdesta Teivon suuntaan. Lunta ei ollut yöllä satanut edes polviin saakka, joten liukastelu sujui ihan OK.\nAjellessani Lielahdesta sitten pahimmassa aamuruuhkassa takaisin keskustaa kohti sain minäkin jonkinlaisen omakohtaisen kokemuksen siitä miksi niin moni kohkaa jostain tunnelista. En kyllä ihan vapaaehtoisesti tekisi tuota matkaa aamuin illoin ruuhkassa.\nIp: kevyt 15.0km, 1:16:46, 5:07/km.\nTasaista hölkkää matolla. Pitkästyttää ihan rutosti, mutta täytyy kyllä sanoa, että kepoisasti juoksu kulkee. Peruskunto on noussut nyt sille tasolle, että voisi lähteä tekemään kunnon treeniä. Se vaan edellyttäisi oleellista muutosta keliolosuhteissa.\nKyllä tässä silti mieli alkaa tehdä kevään hölkkiin ja kunnon nostamiseen sitä kautta! Senhän tietää, että jalat menee heti alta, jos alkaa puhua kisoista. Mutta silläkin uhalla:\nTeivocup 6.4. (lumi tuskin ehtii sulaa, joten en varmaan mene)\nViialan ympärijuoksu 13.4. (jos/kun en pääse mihinkään Karhu-viestin joukkueeseen)\nToijala hölkkä 20.4.\nSiinähän onkin sitten huhtikuun kaikki vk-treenit!\nTi 12.3. - Palauttelua\nNukuin onneni ohi ja en sitten ehtinyt ennen töitä enää juosta.\nIp: kevyt 15.0km, 1:18:53, 5:16/km.\nVäsynyttä hölkkää matolla. Tänään oli muutenkin koko päivän aika vetämätön olo.\nHuominenkin saa mennä pelkällä perushölkällä.\nLähettänyt pjh klo 19.02 Ei kommentteja:\nTänään 24km, 1h 54min\nAp: kevyt 6.0km, 31:16, 5:13/km.\nJahakin juoksee aina 6km matolla aamulla, joten siinä täytyy olla jotain maagista...\nIp: 18.0km (sis. reipas 10km), 1:22:24, 4:35/km.\nAjellessani töistä kotiin näin jonkun melkein oikean juoksijan kevyesti askeltamassa aurinkoisessa säässä Hervannasta kaupunkiin päin. Oma laiskuuteni alkoi kolkuttaa omatuntoa ihan kohtuullisesti ja patistin itsenikin iltalenkille ulos.\nJuoksin Iinan teatterin aikana taas Kekkosen-Paasikiventien suunnalla. Kokonaismatkaa tuli 18km ja keskellä lenkkiä yritin juosta kympin vähän reippaammin jotain 42-43min. Kilsat menivät sinne 4.05-4.30 välille maastosta riippuen ja kulku oli ihan kohtalaista. Kun taivas oli kirkas, niin sehän oli melkein kuin kesällä juoksisi! Erona vain se, että oli penteleen kylmä, alusta oli jään ja lumen takia liukas ja epätasainen, ja päällä oli pari kerrosta raskaita vaatteita, jotka veivät kaiken rentouden juoksusta. Mutta muuten oli tosi kivaa!\nPS. Nyt kun tänään saadaan taas ripotella tuhkaa suomalaisen hiihtourheilun päälle Sinivalkoisen valheen muodossa, niin tämä 1940-luvun doping-tarina oli kyllä ihan huippu. Aku Kiuru on minun uusi idolini!\nViikko 10 (4.3.-10.3.2013)\nJuoksua 142 km (5:02/km).\nLiikuntaa yhteensä 12h 40min.\nMäärältään vuoden paras viikko ja jotain pientä tehon yritystäkin oli mukana.\n- Kaksi reipasta treeniä (4x2000m ja vk 7km)\n- Pitkä lenkki matolla\n- Arvon vielä mielessäni onko jalka hyvä vai ei, mutta ainakin se kestää juoksun. Kunto on nousussa.\nHalliin ei ilmeisesti pääse lainkaan ensi viikolla, joten tehotreenille on vaikea löytää mahdollisuuksia. Jotain pitäisi keksiä.\nViikolla on Pirkkalaan sitten ropissut MM-mitaleja ihan urakalla ja kultaakin on ollut joukossa. Onnittelut sinne koko Ranen perheelle (vaikka Mervi taisikin isoimman työn tehdä)!! Aivan mahtava homma!\nLähettänyt pjh klo 14.21 1 kommentti:\nTänään 30km, 2h 36min\nAp: pitkä 30.0km, 2:36:27, 5:13/km.\nMatolla hölkkää Salpausselän kisoja katsellessa. Olisikohan ollut pisin koskaan matolla juoksemani lenkki. Aivan rajatonta tylsyyttä, mutta kyllä suora lähetys jotain urheilua on silti ehdottomasti paras viihde juoksumatolle.\nSamalla muuten loistavat Adizero CS:t saivat mittariin yli 4000km! Enää tonni lisää ja sitten kengät saavat jäädä eläkkeelle ja pistän ne vaikka olohuoneeseen vitriiniin.\nLa 9.3. - Vaihteeksi hölkkää matolla...\nTänään 25km, 2h 10min\nAp: kevyt 15.0km, 1:17:19, 5:09/km.\nAamulla lumitöiden jälkeen perushölkkä matolla keisari Neron edesottamuksia seuraten.\nIp: kevyt 10.0km, 52:38, 5:16/km.\nEn vain saa väännettyä itseäni tuonne ulos jääkentille, joten taas mielikuvituksetonta hölkkää matolla.\nSääennuste näyttää siltä, että huominenkin kuluu mattoa tampaten. Itse asiassa 10 päivän ennustekin on aivan lohduton ja keväästä ei ole tietoakaan.\nHyvä tietysti muistaa, että kun minä täällä valitan kelistä, niin kovat jätkät juoksivat Teivossa. Kyllä minäkin yritän sitten ensi kuussa olla viivalla!\nLähettänyt pjh klo 18.25 Ei kommentteja:\nAp: kevyt 10.2km ml. 5 x 100m, 51:35, 5:03/km.\nSuuntasin taas aamuvarhaisella Pirkkahalliin. Arvasin, ettei siellä oikeasti kukaan klo 7 vielä ala rakentaa huomisia kisoja, vaikka halli olikin periaatteessa rakentamiselle varattu koko päiväksi.\nHölkkäilin kympin ja loppuun puristin viisi ”rentoa” satasen kiihdytystä. Kuin varkain oli viimeiselle seitsemälle päivälle kertynyt 156km juoksua ja kyllä se tuntuu jaloissa. Hienoa kuitenkin, että sääri tuntuu kestävän, vaikka vähän kitiseekin!\nIp: palauttava 7.0km, 36:36, 5:14/km.\nIllalla oli tarkoitus hölkkäillä kevyesti vähän pitempäänkin, mutta lasten taksikuskina toimiminen sai giganttiset mittasuhteet ja ajelin pitkin iltaa ympäri kaupunkia (tai välillä Anni ajeli, ja se sujuu jo hienosti). Löysin juuri ja juuri pienen välin, jossa pääsin hetkeksi matolle hölkkäämään.\nJalat ovat aika väsyneet ja huomennakin juoksen vain hiljaa.\nTänään 13km, 59min\nAikainen lähtö Helsinkiin. Olisin ihan hyvin voinut juosta vitosen, mutta laiskuus voitti.\nIp: vr3 + vk 7km + vr3 (yht. 13.2km), 58:30, 4:26/km.\nVähän oli tiukka aikataulu, mutta halusin silti käydä hallissa juoksemassa jotain reippaampaa. Ajattelin aluksi juosta kympin, mutta se jäi kuitenkin seiskaan. Juoksu kulki ihan OK, mutta jalat alkoivat vähän särkeä 6km kohdalla. Jos olisin jatkanut kymppiin saakka, niin aikaa ei olisi jäänyt ollenkaan loppuverkkaan. Niinpä päätin lopettaa seiskan kohdalla ja hölkkäillä sopivan jäähdyttelyn. Oli tässäkin jo jonkin verran progressiota. Vauhti oli tasainen inasen alle 4min/km.\nEdelleen on varovaisen positiivinen fiilis, että jotain kehitystä olisi tapahtumassa.\nLähettänyt pjh klo 21.39 Ei kommentteja:\nAp: kevyt 8.1km ml. 5 x 100m, 40:27, 5:00/km.\nOlinpa reipas ja kävin juoksemassa aamuhölkän hallissa. Näin sain pari rentoa avausvetoakin mukaan. Ei ollut kevyttä, mutta ihan hyvä silti.\nPimeässä hallissa oli aika hyvin vipinää ja nuoria urheilijoita tuli paikalle jo reilusti ennen kahdeksaa.\nIp: kevyt 12.0km, 1:02:59, 5:15/km.\nPakkopullaa matolla, jotta sain 20km täyteen tälle päivälle. Pitkästyminen oli isoin ongelma, eli kyllä hölkkä sujuu vähän väsyneenäkin.\nHuomenna ajattelin vielä illalla yrittää vääntäytyä halliin, vaikka en olekaan varma pääseekö sinne enää. Aamu pitää levätä sitä varten, että jaksaisi edes vähän yrittää taas kovempaa.\nTi 5.3. - Vetoja pitkästä aikaa\nTänään 20km, 1h 36min\nAp: vr 4.0km, 21:25, 5:21/km + hieronta.\nPieni aamuverkka matolla ennen hierontaa. Pohkeet hieronnassa vähän arat, mutta muuten jalat melko OK. Hiihdon MM:t tuli aika hyvin puitua Jupon kanssa, samoin kuin jääkiekkoväkivalta.\nIp: vr3 + 4 x 2000m / 1km hölkkä + vr2 (yht. 16.1km), 1:14:20, 4:37/km.\nKaapo antoi vinkin, että Pirkkahalli on taas menossa messukäyttöön hamaan tulevaisuuteen saakka. Päätin siksi mennä heti illalla tekemään reippaampaa juoksua, että tulisi edes yksi kunnon harjoitus viikkoon.\nOhjelmassa oli varovaisia vetoja pitkällä palautuksella. Tarkemmin 4 x 2000m kilsan hölkkäpalautuksella. Olin suunnitellut vauhteja 8.00-7.50-7.40-7.30, mutta eka veto lähti vähän liian lujaa. Toteutus oli sitten ihan OK 7.45-7.46-7.40-7.26. Kyllähän tuo viimeinen painoi jaloissa, mutta eipä tässä ole edes tuollaisia vauhteja viime aikoina juostu. Hyvä harjoitus tähän tilanteeseen!\nOli siellä hallissa muitakin. Ja juoksivat minua kovempaa...\nTänään sitten myös vamistui, että meneillään oleva talvi on kaikkien aikojen lumisin Tampereen historiassa. Tai siis sinä aikana, kun virallisia tilastoja on pidetty. Eli siis viimeisen viiden vuoden aikana. Olen tänä talvena tehnyt lumitöitä 29 kertaa, kun edellinen ennätys talvelta 2009-2010 oli 28 kertaa. Taas yksi todiste, että jääkausi vetää global warmingia pataan ihan 6-0. Jääkarhut voivat tosin olla eri mieltä, mutta minulla on tällainen varsin lokaali näkökanta tähän asiaan;-)\nLähettänyt pjh klo 21.16 Ei kommentteja:\nAp: kevyt 6.0km, 30:51, 5:09/km.\nHätäinen mattolenkki aamulla.\nIp: 10.0km, 49:57, 5:00/km.\nIllalla väsyneenä kevyesti kiihtyvä kymppi matolla. Ikävästi alkoi taas oikea sääri särkeä lenkin lopussa. On se perkeleen sitkeä kiusa! Huomenna on onneksi hieronta heti aamulla, niin ehkä siitä saa taas pikaisen avun.\nJa näyttihän sitä taas sataneen luntakin. Odottelen vielä josko se yöllä sulaisi, mutta luultavasti aamulla joutuu taas lumitöihin.\nHarpatti toisaalla ihmetteli, että milloin se global warming tulee. Minun käsittääkseni se meni jo huipentuen talvella 2008-2009. Nyt olemme sen sijaan kulkemassa kohti jääkautta ja se on puhdasta faktaa. Mehän olemme jo pitkään eläneet jääkausien välistä aikaa ja on väistämätöntä, että jääkausi alkaa näinä päivinä. Varastin Wikipediasta oheisen kuvan historiallisista lämpötilavaihteluista ja jään paksuudesta, joka ei paljon jätä mielikuvitukselle varaa,\nEli oikeastaan pitäisi vaan iloita näistä nykyisistä minimaalisista lumitöistä. Toista se on muutaman vuoden kuluttua, kun lunta on puoli kilometriä ja pitää hissillä nostaa lumi kinoksen päälle.\nLähettänyt pjh klo 21.20 2 kommenttia:\nViikko 9 (25.2.-3.3.2013)\nJuoksua 87 km (5:17/km).\nLiikuntaa yhteensä 7h 40min.\nViikko meni harakoille perheen lomamatkan takia, eli neljä täysin juoksutonta päivää.\nLoppuviikkona sain onneksi hölkättyä kilsoja edes jonkin verran.\n- Neljä juoksutonta päivää ilman mitään muutakaan treeniä\n- Yksi reippaampi 5km+3km harjoitus\n- Viikonloppuna paljon kevyttä hölkkää\n- Jalat tuntuvat nyt kestävän paremmin ja optimismi kesää kohti kasvaa\nVähän on pasmat hakusessa ja tekemisessä ei ole mitään hyvää ideaa. Noudatan vanhan kansan hyväksi todettua treenikaavaa, eli hitaat hitaasti ja kovat löysästi.\nEnsi viikolle pitäisi saada mahtumaan pari vk-treeniä, joissa vauhti alkaisi kolmosella... Siviilielämän puolesta pitäisi pystyä tekemään ihan hyvä harjoitusviikko.\nLähettänyt pjh klo 17.05 Ei kommentteja:\nTänään 34km, 3h 02min\nAp: hölkkä 11.7km, 1:04:18, 5:30/km.\nOlipa karmeat lumikasat pihassa aamulla. En uskaltanut kylmiltään alkaa lumitöihin vaan kävin ensin heittämässä verkaksi tunnin hölkän Pirkkahallissa. Kanuunojen pyöräilyvuoro oli klo 7-9 ja arvasin oikein, että siihen päälle löytyy kyllä hölkkäseuraa. Tapin kanssa sitten jutusteltiin tunnin verran. Vauhti ei päätä huimannut ja jalat olivat melkoisen kankeat.\nOlisinkohan liian optimistinen, jos toivoisin, että tänään tuli tehtyä talven viimeiset lumityöt...\nIp: kevyt 22.0km, 1:57:35, 5:21/km.\nHölkkäilin vielä matolla puolipitkän lenkin viidenkympin laturetkeä katsellessa. Olipa yllättäen ihan hyvä kisa ja sekin päivä piti sitten vielä nähdä, että minä kannustin ruotsalaista, joka lopulta kestikin voittoon. Vaikka nyt menikin näin, niin kyllä ihan turhia ovat tuollaiset yhteislähdöt.\nLähettänyt pjh klo 16.42 Ei kommentteja:\nTänään 25km, 2h 11min\nAp: vr3 + 5000m + 3000m / 6min + vr3 (yht. 15.3km), 1:16:52, 5:01/km.\nAamulla vähän reippaamman juoksun yritystä hallissa. Kovin oli tyhjää taas radalla, mutta onneksi Ville sattui halliin samaan aikaan niin verkat ja palauttelut sujuivat jutustellessa oikein mukavasti.\nVk-harjoituksena päätin kokeilla 5000m + 3000m pitkällä palautuksella. Molemmat vedot aika tarkkaan tasaisella 4min/km-vauhdilla. Pohjalta taas lähdetään vk-kuntoa nostamaan, mutta ihan kohtuullisesti tuo sujui. Jälkimmäinen veto painoi jaloissa lopussa jo sen verran, että en enää kolmatta vetoa viitsinyt tehdä. Koputetaan puuta, mutta oikea sääri oli ainakin tänään lähes oireeton.\nOli hienoa nähdä kuinka eräs pieni poika oli päättänyt antaa oman tukensa kansan kuntoilulle. Hänellä oli oma kausikorttinsa halliin ja hän seisoi pitkät ajan hallin portilla ja päästi kaikki sisään omalla kortillaan. Minäkin siis taas pääsin maksamatta sisään. Ville oli tullut halliin vajaan vartin aiemmin ja poika oli ollut siinä jo hänetkin ”maksamassa” sisään. En tiedä ovatko kaupungin herrat ja vahtimestarit sitten yhtä iloisia...\nIp: kevyt 10.0km, 53:48, 5:23/km.\nKuulemma kovemman harkan jälkeen pitää juosta palauttava lenkki, niin olo on sitten parempi. Siispä matolla taas hidas hölkkä. Jaksoihan tuon jotenkin.\nTänään 28km, 2h 28min\nAp: kevyt 7.0km, 36:29, 5:13/km.\nVähän totuttelua taas hölkkään neljän juoksuttoman päivän jälkeen. Matolla tietenkin. Ei tuntunut vaivoja jaloissa.\nIp: kevyt 21.1km, 1:51:02, 5:16/km.\nTodella rauhallista hölkkää matolla. Katselin miesten viestin hölkän yhteydessä ja puolimaraton meni siinä ihan mukavasti.\nHuomenna jotain vähän reippaampaa.\nLähettänyt pjh klo 18.33 Ei kommentteja:\nTänään (ti-to) -\nPikkuloma Pariisissa meni sitten ihan kokonaan ilman juoksua. Ei jotenkin vain ohjelmaan mahtunut. Lenkkarit olivat kyllä mukana matkalla. Päivät olivat sen verran raskaita ja pitkiä, että aamulla ei vaan viitsinyt herätä ennen muita juoksemaan, ja päivällä sitten priorisoitiin perheen ohjelma ihan oikein. Neljän päivän juoksutauko ei ihmeemmin edes harmita, kun ei tässä muutenkaan olla ihan lähellä kuntohuippua;-)\nNo, Pariisin perusnähtävyydet tuli kierrettyä ja matkamuistot ostettua. Lapsilla oli ihan kivaa ja reissun tarkoitus tuli täytettyä. Sää oli ihan paska, eli sitä samaa kuin Suomessakin. Vältin parhaani mukaan kaikkea ranskalaista (ihmisiä, ruokaa, tavaroita, yms.), mutta ranskalaista viiniä taisin kuitenkin ostaa supermarketista hotelliin. Nyt kun pakollinen vanhempien velvollisuus esitellä Pariisi lapsille on toteutettu, niin voin loppuelämäni toteuttaa täydellistä Ranska-boikottia.\nHelmikuun kilsasaldo oli edelleen säälittävä 280km. Vuoden alku (tammi-helmikuu) on reilusti surkein säännöllisen juoksuharrastukseni aikana, eli vuoden 2006 jälkeen. Kahden kuukauden saldo on 523km, kun esim. viime vuonna vastaava luku oli 1045km. Eipähän ainakaan ole ylikuntoa ja jalat ovat toipuneet aika hyvin. Odotukset maaliskuulle ovat oleellisesti suuremmat ja tästä nyt mennään kohti parempaa kevättä.


Torshavn Matkustaja ja autolautat\nTorshavn matkustaja-ja autolautta lippujen hinnat, aikataulut, lippujen varaukset ja tietoa lautoilla kohteesta Torshavn Hirtshals ja Seysdisfjordur.\nVertaile käytettävissä Torshavn lautan hinnat reaaliajassa ja varaa halvimman saatavilla Torshavn matkustajalaiva lippuja purjehdus ja sieltä Torshavn, Hirtshals ja Seysdisfjordur kanssa Smyril Linen verkossa kanssa vahvistuksen välittömästi. Custom Search\nLippujen hinnat ja varaukset Varaa Torshavn Ferry Liput jossa Smyril Line lautoilla kohteesta Torshavn Hirtshals ja Seysdisfjordur verkossa etukäteen nauttia halvin käytettävissä Lautan hinta.\nHinta näet on hinta, jonka maksat. Ei ole piilotettuja ekstroja tai yllätyksiä kuten lisättyä polttoainelisämaksut tai varausmaksuja emmekä veloita mitään ylimääräistä maksaa Visa Electron -kortilla. Hinta lainaamme teitä valinnut Torshavn henkilöauto tai auton lautan, laivalla majoitus ja ajoneuvo on kaikki mitä maksaa, ja se on lupaus. Saadakseen Torshavn lautan hinta ja varaa lautan internetissä käytä reaaliajassa lautta varauslomake vasemmalla. Voit myös lisätä hotelli määränpäähän, tai missä tahansa muualla, oman lautan kun Täyttämällä lautan varaus. Lisää Torshavn\nTórshavn on yksi maailman pienimmistä pääkaupungeista, vaikka se on koti yli kolmanneksen Färsaarten väestöstä. Takana satama ja viehättävä jos pieni vanhan kaupungin ydin piilee kompakti kauppakeskus, joka tulee iloisesti henkiin kesällä viikonloppuiltaisin. Tämän takana, kaupungin uudempi asunto- ja nimetön kevyen teollisuuden varastot lakaise kohti inspiringly karu rengas moorland mäkiä. Ensin tuli Viking "Ting", jota seuraa markkinoilla myöhemmin kukoistava kaupunki, ja nyt olemme pienin pääkaupunki maailmassa, ja kasvaa edelleen.\nKaupunki perustettiin vuonna 10th luvulla ja nimetty Thor, Ukkosenjumalan ja salamoita viikinkien mytologiaan. Varhaishistoriassa Färsaarten Tórshavnin tuli poliittinen keskus Färsaarten ja vielä tänään. Ensimmäiset asukkaat perustanut oman parlamentin nimeltään "Ting" ympärillä 800. Tärkeintä perustettiin Tinganes Tórshavnissa ja paikallisia asioita, joilla vakiintuneet eri puolilla saaria. Tinganes veti ihmisiä kauppaa ja osallistumaan tuomioistuimen kokouksiin jne hetkellä kaupungin asukasluku on noin 20,000. Torshavn on paljon tarjottavaa sen matkailijoille, koska se on kulttuurinen keskus saarilla. Sen kaunis Nordic House, joka avattiin 1983 on ainutkertainen monille kulttuuritapahtumia Färsaarten ja Pohjoismaissa.\nReynagarður - Vanha pappila rakentaa 1630 kanssa 4 siivet ympärillä päällystetyllä pihalla. Hiljattain kunnostettu westwing on puoliksi puutalo Tanskan tyyliin. Southwing on vanha färsaarelainen tyyli vuodelta 16 sata.\nMunkastovan on vuodelta Keski-ikä, raskas kiviseinät valmistettu samaa tekniikkaa kuin käytettiin medival rakennusten Kirkjubøur. Munkastovan sekä viereisen rakennuksen, Leigubúðin, pelastui kun tuhoisa tulipalo 1673 paloi monet rakennusten Tinganes. Leigubúðin, entinen varasto, jossa kuninkaat tuloja, maksanut laji, säilytettiin. On vaikea mennessä rakennukseen, mutta se mainitaan yhtenä rakennuksista, jotka selvisivät tulipalo 1673.\nCorps de Garde Vartiotupa rakennettu 1693, jossa vankila kellarissa. Kirjoitus seinälle.\nSkansapakkhhúsið fort varasto - Äärimmäinen rakennus Tinganes, rakennettu 1750. Toinen punainen ruskehtava taloa kaikki rakennettu palon jälkeen 1673 kuten varastoissa ja asuinkiinteistöjen. Tänään ne ovat valtion virastoissa.\nStokkastova vanha varasto dating jälkeen 1693\nSkansin. Linnoitus, Rakennettu 1580 jonka Magnus Heinason paikallinen sankari, suojaamiseksi vastaan Pirats. Toisella maailmansodan Färsaarten hoitivat Britannian joukot. Heillä oli pääkonttori on Skansin. Fort on rakennettu uudelleen useita kertoja ja saanut nykyisen muotonsa 1780. Se palautettiin muutama vuosi sitten. On 2 aseet, jääneet Britannian miehityksen puolesta Skansin ja vanhoja tanskalainen pronssi aseet alkaen 1782.\nMemorial taulukon Niels R. Finsen, Syntynyt Tórshavn (1860-1904). Hän sai Nobelin lääketieteen. Lapsena hän veistetty "NRF" kallioon takana plakkia. Vieressä pysäköintipaikan Undir Glasheyggi on kaksi patsasta hahmottamisessa miehen ja naisen palaava syrjäisillä kentät miedolla ja Peet.\nKongaminnið. Basalttikivi obeliski pystytettiin 1882 muistoksi vierailun Tanskan kuningas Christian IX vierailu Färsaaret 1874. Sieltä on upeat näkymät kaupunkiin.\nIloisen nurkka. Keskellä kävelykatu on fountaine - ilman vettä - ja patsas ruostumattomasta teräksestä hahmottamisessa tanssia lapsille.\nPelastavan pankki. Pienessä puutarhassa säästöpankki on pronssipatsas pari tekemän Färsaarten taiteilijan Janus Kamban.\nValtuustotalo, rakennettu 1896 kuin pitäjäntupa. Joitakin vuosia sitten raatia kunnostettu talon ja teki neuvoston sali.\nKaupungintalo. Rakennettu Färsaarten basaltti in 1894. Se oli koulun, kunnes 1955. Vuonna midseventies se on kunnostettu ja muunnetaan toimistorakennus.\nLagthing, Färsaarten Eduskuntatalon. Rakennettu puun 1856, ja laajennettu 1907. RC Effersøe. On kaista edessä Lagthing on muotokuva rintakuva esittää Färsaarten runoilija RC Effersøe. Se paljastettiin vuonna 1933.\nHN Jacobsens Kirjakauppa. Suojattu 3-siivekäs rakennus kaunis puutarha. Se on rakennettu vuonna 1860 ja oli sitten "realskúli", yläasteella. Kirja kauppa vuodesta 1918.\nHavnar Kirkja. Kirkko Tórshavnissa, rakennettu 1788. Vuonna 1865 se laajennettiin ja rakennettiin, tornin sitten pystytettiin etuosan yli kirkon.\nSmiðjan í Lítluvík. Vanha paja, osti neuvoston ja muunnetaan artgalleri.\nMettustovaYksi melko vanha talot vanhassa kaupungissa, Reyni. Sisäänrakennettu 1719 ja palauttaa app. 1965. Se omistaa naisten klubi Tórshavn.\nGongin, Vanha mainstreet Tórshavnissa, hyvin kapea ja viehättävä. Osa taloista on rakennettu 19th luvulla.\nRíkisumboðið. Talo on rakennettu vuonna 1880 Färsaarten basaltti. Se on asuinpaikka ja toimisto Tanskan "päävaltuutettu". Tämän lisäksi teatteri, uusi museo Färsaarten taiteen, elokuvateattereissa, konserttisaleissa, kirjastot ja antiikkimuseossa erityisellä venemuseo laulaa historiallista kunniaa Faroese.The perinteinen Färsaarten tanssi mukana vanhan balladeja kertoo tarinoita viikingit heidän elämäänsä ja battles.The keskiaikainen perintö on auttanut selviytymisen Färsaarten kulttuurin ja kielen asti mennessä. Tämän lisäksi useita musiikin ja laulujuhlat järjestetään kesän aikana, joka houkuttelee suuri määrä kävijöitä läheiseltä paikkakunnalla kaupunkiin.\nParas Torshavn lautan hintatakuu\nParas hinta-takuu - Olemme aina tarjota teille alin saatavilla Smyril Linen ja autolauttojen lipun hinta ja sieltä Torshavn. Ei ole piilotettuja ekstroja tai yllätyksiä kuten lisättyä polttoainelisämaksut tai varausmaksuja ja meillä on myös emme veloita mitään ylimääräistä maksaa Visa Electron -kortilla. Hinta lainaamme valitsemallesi Torshavn lautan, laivalla majoitus ja ajoneuvo on kaikki mitä maksaa, ja se on lupaus!\nSiinä epätodennäköisessä tapauksessa, löydät saman all inclusive Torshavn lautan halvempaa esitteessä muita matkanjärjestäjä lupaamme, että teemme parhaamme voittaa, että hinta tai tarjota sinulle mahdollisuuden hyvitystä pyydettäessä. Varata Torshavn matkustajalaiva liput ota Klikkaa tästä. Asiakaspalvelu, Telesales & yhteyttä at ferryto.com voit saada elää Torshavn lautan hinnat, saatavuudesta ja varaa matkustajalaiva lippuja ja Torshavn meidän alin saatavilla lipun hinta. Ferryto.com on osa maailman suurin online lautan jakeluverkon tarjoaa mahdollisuuden varata yli 80 suurten eurooppalaisten lautta lukien sen Torshavn ja yli 1,200 muihin lauttareiteillä kaikkialla Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa, Espanjassa, Irlannissa, Hollannissa, Itä-Eurooppa, Välimeren, Itämeren ja Pohjois-Afrikassa. Lisätietoja vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin tai yhteyttä suoraan ota Klikkaa tästä. Meistä