⭐TURSON VIERAILU PIETARISSA\nDownload "TURSON VIERAILU PIETARISSA"\n1 TURSON VIERAILU PIETARISSA Matkavalmistelut Helsingin vanhan satamajäänsärkijä Turson kuusi vuotta kestänyt kunnostaminen ja entisöinti oli edennyt jo niin pitkälle, että lokakuussa 2010 Turso saatiin ajokuntoon ja se osallistui silloin Helsingin Merellisten majakoiden viikonlopputapahtumaan. Silloin se ajoi omalla koneellaan Eteläsatamaan ja kiinnittyi vanhalle laituripaikalleen yleisön suuren mielenkiinnon kohteeksi. Sieltä kuitenkin vielä palattiin Hietalahteen, missä tämän koeajon antamien kokemusten perusteella piti tehdä koneistoon lukuisia lisätarkistuksia ja talven mittaan uusittiin aluksen hytit nykypäivän tasolle. Samaan aikaan lokakuussa 2010 kapteeni Sergei Timoshkov Pietarista otti yllättäen yhteyttä Turso -yhdistyksen puheenjohtaja Pekka Snellmaniin ja kertoi, että seuraavan toukokuun päivinä Pietarin kaupungin 308-vuotisjuhlien aikaan aiotaan järjestää Nevalla Ensimmäinen kansainvälinen vanhojen laivojen festivaali. Turso kutsuttaisiin sinne kunniavieraaksi ja lisäksi toivottaisiin Suomesta tulevan mahdollisimman monta muuta vanhaa alusta, mielellään höyrylaivaa mukaan tähän historialliseen tapahtumaan. Snellman välitti tiedon Suomen Höyrypursiseuraan (SHPS) ja Liikennevirasto ilmoitti heti kiinnostuksensa lähettää nykyään omistuksessaan olevan vanhan tarkastusalus Saimaan mukaan retkelle.2 Turso -yhdistys, SHPS ja Liikennevirasto aloittivat pietarilaisen osapuolen kanssa neuvottelut matkan yksityiskohdista ja kapteeni Timoshkov vieraili useampaan otteeseen Suomessa esittelemässä suunnitelmaa ja vastaamassa kysymyksiin. Tällainen ainutlaatuinen ensi kertaa tehtävä matka aiheutti paljon selvitettäviä asioita, jotka lopulta saatiin onnellisesti pakettiin. Vaikka valmistautumisaikaa olikin kaikkiaan puoli vuotta, niin Tursolla teki tiukkaa saada siinä ajassa koneisto ja hytit näin pitkän matkan vaatimaan kuntoon. Samoin Saimaalta ilmoittautuneilla laivoilla ei ollut totuttu aloittamaan purjehduskautta näin varhain. Matka Pietariin Aikaisin sunnuntaiaamuna 22. toukokuuta kokoontui Turson 16-henkinen miehistö laivalle Helsingin Hietalahteen. Pietarin matkan johtajana oli Pekka Snellman, laivan päällikkönä merikapteeni Pentti Auranaho, perämiehenä Olli Kortman, konemestarina Ari Reunanen, konepuolen yleismiehenä, tunkkina Esko Härö, emäntänä Taru Laatu-Härö sekä laivanlääkärinä Juhani Haasio ja muissa tehtävissä, erityisesti lämmittäjinä loput 9 henkeä. Hietalahdesta ajettiin ensin Eteläsatamaan, josta otettiin kyytiin kolmisenkymmentä kutsuvierasta - tukijoita ja yhteistyöhenkilöitä. Lisäksi mukaan tuli median edustajia mm. Suomen Kuvalehdestä, Helsingin Sanomista ja TV4:stä, joten Turson lähtö historialliselle matkalle tuli Suomessa suuren yleisönkin tietoon. Kauniin aurinkoisessa säässä lähdettiin sitten tumma savu tupruten kohti itää. Tärkeintä Turso -projektin tukijaa Jane ja Aatos Erkon Säätiötä edustava Klaus Rahka soitteli hanurillaan tuttuja säveliä ja sai matkalaiset mukaan yhteislauluun. Lämminhenkisen matkan jälkeen vieraat nousivat laivasta Loviisan Valkossa ja Turso jatkoi vielä illaksi Kotkaan, missä se yöpyi Merikeskus Vellamon laiturissa.3 Pentti Auranaho ja Pekka Snellman brygalla.4 Maanantaiaamuna matka jatkui Kotkasta Santion merivartioasemalle, josta passintarkastuksen jälkeen Turso höyrysi harmaassa säässä ja sateessa Venäjän vesille. Oli jo alkuilta, kun Vihrevoin, entisen Tuppuran edustalla venäläinen luotsi nousi Tursoon ja ohjasi sen Vysotskin eli Uuraan kauniiseen salmeen. Sieltä Viipurinlahdelle tultua alkoi jo Viipurin linnan tuttu torni näkyä taivaanrannalla. Ilta oli jo myöhä, kun Turso lopulta kiinnittyi Eteläsataman hiililaituriin. Turso savuaa ulos Kotkasta. Saimaalta oli jo saapunut ennen Tursoa 12 muuta vanhaa alusta ja ne olivat pienemmän syväyksensä ansiosta saaneet kiinnittyä lähemmäksi linnaa kaupungin rantaan. Niitä ei Tursolta juuri näkynyt, mutta kuultiin, että tarkastusalus Saimaan lisäksi tulevaan Pietarin saattueeseen liittyvät entiset höyryhinaajat Ahti, Ansio, Antero, Enso, Heikki Peuranen, Hurma, Oberon III, Otso, niputtaja Puhois ja kuramylly Wenno sekä dieselöidyt vanhat hinaajat Arno ja Tornator I.5 Ansio, Ahti ja Hurma 1 ja Viipurin linna. Tiistaiaamu valkeni Viipurissa aurinkoisena, mutta navakka lounaistuuli sai pienet Saimaan hinaajat melkoisesti keinumaan jo Viipurinlahdella. Hiukan myöhästynyt pietarilaisen NTV Novotnyn kuvausryhmä kastui jo tullessaan kumiveneellä Tursolle. Saattue oli jaettu kolmeen ryhmään, joista jokaiseen tuli yksi luotsi, ensimmäinen tietenkin johtoalus Tursoon. Vihrevoin jälkeen käännyttiin kaakkoon ja nyt pienet laivat alkoivat kunnolla rullata, ennen kuin päästiin Koiviston salmeen ja Piisaaren suojaan. Tällä kertaa päivämatka oli retken lyhin, joten jo iltapäivällä alkoi näkyä Koiviston komea kansallisromanttiseen tyyliin punaisesta graniitista rakennettu korkeatorninen kirkko. Koiviston kauppala oli 70 vuoden takaisista ajoista kylläkin muuttunut Primorskin kaupungiksi ja kirkko elokuvateatteriksi. Saattue höyrysi kaupungin ohi, sillä yöpymispaikaksi oli sovittu Karasevkan, eli entisen Penttilän kylän pieni kalasatama. Nyt Turso joutui syväyksensä takia ankkuriin, kun taas kaikki muut laivat kiinnittyivät Karasevkan laituriin. UPM-Kymmene oli toimittanut sinne höyrylaivoja varten koivuhalkoja, sillä Venäjällä ei käytetä metrisiä halkoja lainkaan. Niinpä koko laivaston bunkraus kesti pitkälle yöhön.6 Koiviston kirkko. Keskiviikko, retken neljäs päivä alkoi taas vaihteeksi harmaana ja sateisena. Turso nosti ankkurinsa höyryvintturilla, jonka valkeat höyrypilvet loivat keulakannelle kuvauksellisen tunnelman tv-kuvaajien ikuistettavaksi. Nyt mukaan Tursolle nousi Koivistolta TV1:n kuvausryhmä, joka oli Lappeenrannasta tullut hinaaja Hurmalle tekemään dokumenttia matkasta Pietariin.7 Ankkurin nosto. Kohta liikkeelle lähdettyä saattue sivuutti Primorskin kuuluisan öljyterminaalin, jossa oli kolme isoa tankkeria lastaamassa. Siitä kilometrin verran eteenpäin oli lisäksi toinen pienempi öljysatama, jossa oli yksi tankkilaiva laiturissa. Matka jatkui, mutta sään suhteen pahin oli vielä edessä. Mereltä puhalsi navakka etelälounainen tuuli, joka laittoi Koiviston saaren suojasta avomerelle päästyä koko Saimaan laivaston rullaamaan reippaasti. Otso, joukon pienin heittelehti niin rajusti, ettei halkoja saatu heitettyä tulipesään, joten se joutui kääntymään takaisin Koivistolle odottamaan tuulen laantumista. Toisaalta kuitenkin taivas kirkastui ja matka jatkui kauniissa auringon paisteessa. Kun päästiin Pietarin sisääntuloväylälle, niin keulan suunta käännettiin itään ja matka jatkui satamaan odottavien ankkuroitujen laivojen välistä kohti Kotlinin saarta. Kun oli jälleen otettu luotsi, niin viiden tienoissa suomalainen höyrysaattue ajoi sisään Pietarin rengastiepenkereen tulvaporttien välistä Kronstadtin edustalle. Vanhan tutun merikanavan sijaan nyt käännyttiin koilliseen ja ajettiin Nevanlahdella uutta viitoitettua meriväylää suoraan kohti Nevan suuta. Sama väylä johti myös uuteen Morskoi Fasad -risteilyalusterminaaliin Vasiljevskin saarella. Niinpä Tursoa vastaan tuli Pietarin vierailunsa päättänyt tonnin parvekeristeilijä Jewel of the Seas. Turson kohdatessaan se töräytti komean tervehdyksen sireenillaan, johon tietenkin Turso vastasi visselillään nopeasti, vaikkakin hämmästyneenä saadusta8 huomionosoituksesta. Tämä show jatkui sitten 12 kertaa saattueen jokaisen laivan kohdalla. Jewel of the Seas. Joukkomme oli määrä jatkaa matkaa Vasilin saaren (Vasiljevskij Ostrov) lounaiskulmassa lähellä Morskoi Voksalia eli vanhaa matkustajasatamaa sijaitsevaan Pyöreään satamaan (Kruglij Port), mutta jälleen Turson syväys aiheutti suunnitelman muutoksen. Turso sai uuden määräyksen jatkaa Isoa Nevaa ylös sen rantalaituriin. Niinpä se höyrysi Amiraliteetin telakan ohi, jossa näkyi mm. neljä vanhaa höyryhinaajaa, kaksi makuutettuina ja toiset kaksi ehkä höyryn tuottajina telakalle. Muita venäläisiä höyrylaivoja ei sitten näkynytkään koko festivaalin aikana. Tällä välin oli taivas revennyt ja Turso sai matkan kovimman sadekuuron niskaansa, ennen kuin se kiinnittyi Vasilin saaren puolelle Leitenant Shmidtin rantakadun ponttonilaituriin hiukan Ison Nevan ensimmäisen sillan alapuolelle. Leitenant Shmidtin laiturissa Isolla Nevalla Torstai 26. toukokuuta valkeni aurinkoisena ja kauniina. Turso oli syväyksensä ansiosta saanut tosi hyvän ja keskeisen paikan Pietarissa verrattuna muihin suomalaisaluksiin Pyöreässä satamassa. Vinosti vastapäätä aurinko kimmelsi Iisakin kirkon kupolissa. Samassa laiturissa oli museosukellusvene S-189 ja vähän Tursosta alajuoksuun päin mahtava uppoumatonnin höyryjäänmurtaja Krasin museoituna. Suurkaupungin keskusta oli pienen kävelymatkan päässä. Viereisellä rantakadulla liikkui paljon ihmisiä, mutta he eivät kiinnittäneet huomiotaan Tursoon. Se oli kuitenkin tyyntä tulevan edellä.9 Turso ja Krasin. Perjantai, juhlan aurinkoinen aattopäivä aloitettiin harjaamalla puhtaiksi kattiloiden kaikki tuubit. Sen jälkeen Turso pestiin ja siivottiin sekä kaikki messinkiosat kiillotettiin. Lopuksi vedettiin iso paraatiliputus keulasta maston kautta perään sekä nostettiin Pietarin kaupungin ja 308-vuotisjuhlien viirit saalinkiin.10 Turso ja Iisakin kirkko. Hiljalleen alkoi paljastua, että media, TV ja paikallinen sanomalehti olivat tällä välin kertoneet Tursosta, sillä edellispäivästä poiketen laiturille alkoi tungeksia uteliasta väkeä. Kaikki halusivat nähdä, millaiseksi heidän vanha Taifuninsa oli muuttunut Suomessa. Katsojia oli niin paljon, että heidän pääsyään laivalle piti rajoittaa vain parhaimmat perustelut kertoville. Muutama mies kertoi olleensa aikoinaan töissä Taifunilla, mutta heidän haastattelemisensa tyrehtyi valitettavasti yhteisen kielen puutteeseen. Meriakatemian oppilaita tuli pitkin päivää Tursoa katsomaan ja heidäthän piti ilman muuta ottaa vastaan. Erikoisimpia vieraita oli Pietarin tunnetuin hääkuvaaja ja vihkipari, jotka halusivat erikoisia kuvakulmia varten päästä kiertelemään Tursolle.11 Vihkipari.12 Päivän kohokohta oli Taifunin vanhan päällikön Andrei Araratovin, konepäällikkö Vladislav Solomeniukin ja aluksen entisen omistajan, EcoPhoenixin johtaja Jevgenij Bugajevin vierailu Tursolla. Kapteeni Araratov oli silmin nähden liikuttunut tavatessaan vanhan laivansa entisöitynä ja kunnostettuna näin upeaksi. Paikalla olivat myös NTV:n ja paikallisen sanomalehden toimittajat ja kuvaajat, joten viimeistään nyt Turso tuli tutuksi kaikille pietarilaisille. Araratov ja telegrammi. Öinen purjehdus siltojen läpi Pietari-Paavalin linnoituksen edustalle Pietarin vilkkaan maaliikenteen takia Nevan sillat avataan joka yö klo väliseksi ajaksi Suomenlahden ja Laatokan välistä laivaliikennettä varten. Juhlien ja suomalaislaivojen takia nyt perjantain ja lauantain välisenä yönä kaksi alinta siltaa luvattiin avata jo puolta tuntia aikaisemmin.13 Leitenant Shmidtin silta avattuna yöllä. Puolen yön aikaan Turso nosti ankkurinsa ja asettui valmiiksi johtamaan Pyöreästä satamasta saapuneet muut suomalaislaivat läppäsiltojen kautta yläjuoksulle kaupungin ydinkeskustaan. Leitenant Shmidtin eli toiselta nimeltä Blagoveshtshenskin silta oli kauniisti valaistu, kun läpät hiljalleen nousivat ja Turso saattoi aloittaa ainutlaatuisen matkan siltojen läpi muiden laivojen seuratessa jonossa. Tätä historiallista matkaa kuvaa se, että Neuvostoliiton ja Suomen välien viilentyessä suomalainen laiva oli vuoden 1938 jälkeen kulkenut vain parissa erikoistapauksessa Nevaa pitkin. Nytkin lupa oli pitänyt hakea aina pääministeri Vladimir Putinilta saakka. Pian aukeni myös ylempi Dvortsovij-silta eli suomalaisittain Palatsisilta ja saattue saapui kaikki rannat täyttävän yleisön ihaillessa Ison Nevan ja Pikku-Nevan liittymäkohtaan Aquatoriumille, Vesitorille. Siltojen lisäksi rantojen kaikki vanhat upeat rakennukset ja erityisesti Talvipalatsi olivat valaistuina vaikuttavan kauniita. Rami Wirrankoski kirjoitti tästä hetkestä Laiva-lehdessä niin sattuvasti, että tuskin sitä voi paremmin sanoa: Tilanteessa oli jotain koskettavaa, jopa pyhää. Yhden jos toisenkin silmäkulmat näyttivät kostuvan kaupungin upeiden talojen valaistuksen heijastuessa Nevan synkän mustaan veteen. Hiljaisuus oli jotenkin käsin kosketeltavaa. Se oli varmasti jokaiselle yksityinen hetki, ainoa koko matkan aikana.14 Talvipalatsi valaistuna yöllä. Neva on Aquatoriumin kohdalla niin leveä, että muuta laivaliikennettä häiritsemättä suomalaislaivat saattoivat ankkuroida Pietari-Paavalin eli sikäläisittäin Petropavlovskin linnoituksen eteen. Lyhyt, mutta vaikuttava purjehdus oli tehty.15 Petropavlovsk valaistuna yöllä. Pietarin 308-vuotisjuhlaregatta Aquatoriumilla Itse juhlapäivä, lauantai valkeni sateisena ja se uhkasi pilata suunnitellut ulkoilmaesitykset. Kuitenkin puolen päivän aikaan, kun Pietari-Paavalin tykki ampui kunnialaukaukset, kirkastui taivas ja loppupäivä oli jälleen kaunis, joskin kolea. Laivat vastasivat visseleillaan tykinlaukauksiin ja sitten nostettiin ankkurit pientä kunniakierrosta varten. Itse regatta oli melko lyhyt rajallisesta liikkumatilasta johtuen. Parijonossa Turso ja Enso ensimmäisinä höyryttiin ensin yläjuoksuun Troitskin sillan luo ja sitten käännyttiin alas Dvortsovajan rantakadun suuntaan Talvipalatsin ohi. Ennen Drovtsovij-siltaa käännyttiin jälleen, nyt kohti Vasilin saaren itäistä kärkeä ja Pushkinin puistoa, mistä palattiin takaisin vanhalle ankkuripaikalle. Kaikki rannat ja sillat olivat mustanaan spektaakkelia katsomaan tulleita pietarilaisia. Erityisesti Pietari-Paavalin ranta oli koko päivän täynnä väkeä, joka halusi nähdä suomalaiset laivat mahdollisimman läheltä. Höyrylaivat Aquatoriumilla. Ainoa venäläinen juhlallisuuksiin osallistunut alus oli replikakuunari Triumf, joka kierteli omaan tahtiinsa Aquatoriumilla. Timo Knuuttila oli tuonut trailerilla pienen höyrypursi Lallin mukaan juhliin ja esiintyi ensin Nevski Prospektin kulkueessa aluksineen ja sen jälkeen ajeli sillä pitkin Aquatoriumia. Kaksi paikallista vesibussia oli myös koristautunut risteilemään samoilla vesillä. Raikuvan musiikin tahdissa16 toisen yläkannella esiintyi kullattu tanssiryhmä ja toisella oli Pietarin kuvernööri Valentina Matvijenko. Ilmassa oli todella suuren juhlan tuntua! Tursolla oli mukana juhlaregatassa muiden kutsuvieraiden lisäksi Helsingin Sanomien toimittaja, joka kirjoitti tapahtumasta heti seuraavan päivän lehteen. Kunniakierroksen jälkeen Turso teki vielä kaksi erillistä matkaa kutsuvieraiden kanssa, mm. Suomen Pietarin konsulaatin henkilökuntaa kyyditen. Sunnuntai 29. päivä olikin sitten jo valmistautumista paluumatkaa varten. Hiilen kulutus oli noussut matkan suurimmaksi ongelmaksi. Ehkä osin kokemuksen puutteesta oli Helsingistä koko matkaa varten otettu 55 tonnia kivihiiltä uhkaavasti huvennut eikä lopuilla enää uskaltanut ajatella paluumatkaa ilman täydennystä. Hiiltähän Venäjä kyllä tuottaa, mutta hiilikauppiasta ei tahtonut löytyä mistään. Sunnuntai-iltana aukesivat jälleen Dvortsovij- ja Leitenant Shmidtin siltojen läpät ja suomalaisarmada höyrysi alajuoksulle Turso omaan laituriinsa Leitenant Shmidtin terminaaliin ja muut Pyöreään satamaan. Paluumatka Pietarista Helsinkiin Maanantain piti olla lähtöpäivä paluumatkalle, mutta kovan tuulen vuoksi alusten lähtöä siirrettiin vuorokaudella. Tursolla hiilet olivat jo loppumassa ja miehistö odotteli koko maanantain tietoa siitä, mistä ja milloin lisää hiiltä on saatavissa. Päivän aikana isokokoinen venäläisalus kävi tyhjentämässä Turson septitankit. Tässäkin operaatiossa tarvittiin pientä voitelua työn saattamiseksi valmiiksi. Tiistaina pääsivät Saimaan 12 alusta lähtemään kotimatkalle Primorskin ja Viipurin kautta. Tursolle luotsi tuli kello 10 ja aurinkoisessa, lähes tuulettomassa kelissä lähdettiin kiertämään Vasilin saaren pohjoispuolelle Pikku-Nevalle. Parin tunnin ajon jälkeen hiilten lastauslaituri oli edessä ja Turso kiinnitettiin siihen parin venäläisaluksen väliin. Hiilen ostamisessa oli ollut omat vaikeutensa, mutta nyt laiturialueella oli kaksi kuorma-autoa lastattuina pikimustalla hiilellä, joka ainakin kauempaa näytti hyvälaatuiselta. Paikalla oli myös kookas kauhakuormaaja, joten pelättyä lapiolla lastaamista ei sitten tullutkaan. Alueelta löytyi tarvikkeita hiilisuppilon rakentamiseen ja aika pian ensimmäinen kauhallinen hiiltä oli kaadettu hiilestysaukkojen kautta kolipoksiin. Aivan automaattisesti hiili ei valunut pienistä aukoista sisään, vaan pari miestä sai avittaa lastausta lapioilla. Kun noin puolet hiilistä oli lastattu, Turso käännettiin niin, että toinen kylki oli laituriin päin ja näin voitiin myös toisen puolen kolipoksi täyttää. Lastaus kesti pari tuntia ja sitten tunnin odottelun jälkeen uusi luotsi saapui paikalle ja lähdettiin takaisin Nevalle Leitenant Shmidtin terminaalilaituriin. Uusi luotsi oli sitä mieltä, että Turson syväys oli bunkrauksen vuoksi kasvanut, joten se ei voisi ajaa takaisin samaa 3,6 m väylää. Niinpä jouduttiin kiertämään läheltä Kronstadtia ja ajamaan sisään Nevalle merikanavan kautta. Näin oli saatu kulumaan koko päivä hiiliseikkailussa ja vasta illansuussa, kun viranomainen oli käynyt tarkistamassa passit ja miehistöluettelon, päästiin aloittamaan paluumatka kohti Helsinkiä.17 Koti-ikävä oli jo niin kova, että Turson miehistö päätti rutistaa paluumatkan tauottomaan ajoon Pietarista suoraan Helsinkiin avomeren kautta. Lämmittäjät työskentelivät kolmessa parissa ja lisäksi oli vielä yksi tuuraaja yövuoroilla. Lämmitysvuoro kesti tunnin ja sen jälkeen oli kaksi tuntia lepoa. Työ oli raskasta. Tunnin aikana lämmittäjäpari heitti noin 800 kg hiiltä neljään pesään ja poisti vuoron aikana myös tuhkat ja slagin tulipesistä. Komentosillalla Turson navigoinnista ja ohjaamisesta vastasivat kippari ja kaksi perämiestä. Yön aikana laivan keittiö huolehti kiitettävästi ruokapuolesta. Suomen raja ylitettiin Haapasaaren kohdalla ja siellä suoritettiin myös maahantulotarkastus. Näin lopulta 30 tunnin ajon jälkeen säiden suosiessa Turso kiinnittyi keskiviikkoiltana klo 20:n jälkeen Katajanokalle Kauppatorin kupeeseen ja väsynyt mutta tyytyväinen miehistö pääsi kotiinsa. Retki oli ollut kauniisti sanottuna mielenkiintoinen, mutta näin vähällä kokemuksella aluksen laitteiden toimivuudesta siitä oli muodostunut asianomaisille henkilöille varsin rankka. Toisaalta kuitenkin nyt olivat selvillä kaikki paikat, jotka vielä tarvitsisivat tarkistusta ja huoltamista. Uudet haasteet odottavat ja varmasti seuraavallekin reissulle riittää halukkaita miehistöksi. Muistoihin matka jää kokemuksena, jota näin jälkikäteen ajatellen ei tohtisi jättää pois. Lämmin kiitos kuuluu kaikille mukana olleille! MAP Turso/Turso Pietarissa.doc Samankaltaiset tiedostot\nLaitetekniikka Paluu Pietariin Turso matkasi lippulaivana suomalaisten höyry- ja moottorilaivastossa Venäjälle Heti puolen yön jälkeen lauantaina 28. toukokuuta tapahtui Pietarissa jotain varsin historiallista: Lisätiedot Suomen höyrylaivasto ihastutti Pietarin Nevalla :: Laivanrakennuskatsaus :: Novolaivat :: Ruotsinlaiva rapistuu Israelissa LAIVA 2/2011 : : 1\n2/2011 9,40 Suomen höyrylaivasto ihastutti Pietarin Nevalla :: Laivanrakennuskatsaus :: Novolaivat :: Ruotsinlaiva rapistuu Israelissa LAIVA 2/2011 : : 1 valloitti Pietarin Laiva-lehti vieraili Turson Lisätiedot Matka Kronstadtiin keväällä 2007. Ote erään matkalaisen matkapäiväkirjasta\nMatka Kronstadtiin keväällä 2007 Ote erään matkalaisen matkapäiväkirjasta Su-Ma, 13-14.5. Tulimme kaikki matkalle lähtijät koulun pihalle sunnuntai-iltana kello kymmenen maissa. Yksi matkalaisista kuitenkin Lisätiedot ]tç Çt ]ùüäxçá äâ Jv\n]tç Çt ]ùüäxçá äâ Jv Elipä kerran kolme aivan tavallista lasta: Eeva, Essi ja Eetu. Oli kesä joten koulua ei ollut. Lapset olivat lähteneet maalle isovanhempiensa luokse. Eräänä sateisena kesäpäivänä, Lisätiedot Huang Jianin vierailu Helsingissä 21.6-3.7.2010\nHuang Jianin vierailu Helsingissä 21.6-3.7.2010 Mestari Liun oppilas Huan Jian Guilinista vieraili Helsingissä 21.6-3.7.2010 välisenä aikana. Hän tutustui Helsinkiin ja sen ympäristöön sekä myös Lahteen Lisätiedot m/s Sally Albatross m/s Silja Opera 1992-1994 2002 -\nm/s Sally Albatross m/s Silja Opera 1992-1994 2002 - Matkustajaristeilylaiva Rakennettu: 1992, Finnyards Oy, Rauma (#309) Bruttovetoisuus: 25 076 Brt Nettovetoisuus: 12 407 Nrt Kantavuus: 1 707 dwt Pituus: Lisätiedot MYS-kesäretki 3.-5.7.2014 / Porvoo Tirmo Pernaja Kaunissaari Pyhtää Munapirtti\nMYS-kesäretki 3.-5.7.2014 / Porvoo Tirmo Pernaja Kaunissaari Pyhtää Munapirtti Tervetuloa MYS:in vuoden 2014 kesäiselle veneretkelle, joka suuntautuu itäiselle Suomenlahdelle Porvoosta Pyhtäälle. Kokoonnumme Lisätiedot AJANILMAISUT AJAN ILMAISUT KOULUTUSKESKUS SALPAUS MODUULI 3\nAJAN ILMAISUT AJAN ILMAISUT 1. PÄIVÄ, VIIKONPÄIVÄ 2. VUOROKAUDENAIKA 3. VIIKKO 4. KUUKAUSI 5. VUOSI 6. VUOSIKYMMEN, VUOSISATA, VUOSITUHAT 7. VUODENAIKA 8. JUHLAPÄIVÄT MILLOIN? 1. 2. 3. 4. maanantai, tiistai, Lisätiedot MARIA MARGARETHA JA EVA STINA KATAINEN\nMARIA MARGARETHA JA EVA STINA KATAINEN Tämä tarina on kertomus kahdesta sisaresta. Sisarukset syntyivät Savossa, Pielaveden Heinämäellä. Heidän isänsä nimi oli Lars Katainen ja äitinsä etunimi oli Gretha. Lisätiedot Ostosmatka Keskisen kyläkauppaan Tuuriin La 23.2.2013\nOstosmatka Keskisen kyläkauppaan Tuuriin La 23.2.2013 Lähtöpaikat: Lapinlahti Siilinjärvi Kuopio Hinta: 32 / henkilö (edellyttää 30 lähtijää) Sitovat ilmoittautumiset 9.2 mennessä: Jaana Neuvonen p.044-5640 Lisätiedot Krav Maga leiri Kroatiassa, 3-10.09.2011\nKrav Maga leiri Kroatiassa, 3-10.09.2011 Krav Maga Ry Turku ja Sunnea Oy järjestivat harjoitusleirin Kroatiassa syyskuussa 2011. Matkakohteena oli historiallinen Trogir. lensivät Norwegianilla ja myöhemmin Lisätiedot Rantasalmenkierros 18-19.6 2012\nRantasalmenkierros 18-19.6 2012 Osallistujat: Raimo Hämäläinen Vantaa Aulis Nikkanen Aarne Talikka Helsinki Salo yksinsoutuvene. Veneet: Sulkavan soutumalliset vuorosoutuvene ja Aloitimme kierroksen Tammenlahden Lisätiedot PAMAUSSEURAN KEVÄTRETKI 2007 PIETARIIN JA KARJALANKANNAKSELLE\nPAMAUSSEURAN KEVÄTRETKI 2007 PIETARIIN JA KARJALANKANNAKSELLE Koonnut: Pentti Korkka Pamausseuran kevätretki 2007 tehtiin toukokuun 3 5 päivinä Pietariin, Pähkinäsaareen ja Karjalankannakselle. Matkan Lisätiedot Esimerkkejä Suomenlahden öljyvahinkolaskelmista\n20.08.2014 KJ Esimerkkejä Suomenlahden öljyvahinkolaskelmista 1. Perusteet 1.1. Yleistä Suomenlahdelle on vuosina 2011-2014 tehty Suomen ympäristökeskuksessa SpillModlaskentaohjelmistolla laskelmia erilaisten Lisätiedot Englantilaistyyppinen suolalihatynnyri 1800-luvulta.\n24 Yleisesti kaikkialla maailmassa käytetty metallivanteilla tuettu puutynnyri. Tällaisissa säilytettiin ja kuljetettiin niin tervaa kuin suolakalaakin peräpohjolasta maailmalle. Englantilaistyyppinen Lisätiedot 3. kappale (kolmas kappale) AI KA\n3. kappale (kolmas kappale) AI KA 3.1. Kellonajat: Mitä kello on? Kello on yksi. Kello on tasan yksi. Kello on kaksikymmentä minuuttia vaille kaksi. Kello on kymmenen minuuttia yli yksi. Kello on kymmenen Lisätiedot Sunnuntaina startattiin rannasta klo 1400 aikoihin. Päällikkö keksi suunnata kohti Mjösundetin siltaa, matkalla rigattiin valmiiksi maailman parhaat\nAndörja 27.07.08 Matkalle lähdettiin Turusta perjantaina klo 1800. Alku sujui hankalasti koska Villen kalsarit jäi Mietoisiin. Ajomatkaa kertyi kaiken kaikkiaan noin 1500 kilometriä. Perillä oltiin joskus Lisätiedot Usein Kysytyt kysymykset Kuunari Linden\nME RAKASTAMME MERTA Usein Kysytyt kysymykset Kuunari Linden Mistä alus lähtee? Lindenin kotisatama on Halkolaituri Pohjoisrannassa. Mikä on ryhmän maksimikoko Lindenillä? Lindenillä voimme ottaa kyytiin Lisätiedot Tervetuloa mukaan Saunaseura SaunaMafia ry:n iloisiin tapahtumiin! Saunaseura SaunaMafia ry:n julkaisu SAUNASEURA 29.9.2013 2/10\nSAUNASEURA 29.9.2013 1/10 4. NUORGAMIN RUSKAPUNKKU AIKA: Su 8.9. pe 13.92013 PAIKKA: Nuorgam, Pulmankijärvi ja Norja SaunaMafia ry:n jäsenten yksityinen vierailu Jouni Tetrin mökille Nuorgamin Pulmankijärvelle Lisätiedot VIRKISTYSLEIRI SOMPALAN LEIRIKESKUKSESSA\nVIRKISTYSLEIRI SOMPALAN LEIRIKESKUKSESSA 12. 16.8.2013 Olipa tosi mukava kurssi. Sopivan rauhallinen tempoltaan ja kuitenkin tarpeeksi jokaiselle sopivia aktiviteetteja ja paikka mitä loistavin! Lähdimme Lisätiedot Sukuseuran matka Pietariin 13 16.5.2010\nSukuseuran matka Pietariin 13 16.5.2010 Ohessa olemme pyrkineet heijastamaan joitakin tapahtumia ja tunnelmia sukuseuran matkasta. Lyhyellä matkakertomuksellamme tahdomme jakaa hauskan ja antoisan matkamme Lisätiedot MYÖNNETYT ENTISÄMISAVUSTUKSET 2015\nMYÖNNETYT ENTISÄMISAVUSTUKSET 2015 M/v Amiga (Helsinki) Larsmossa 1960 rakennettu moottorivene. Omistaja Rickhard Lundell, Helsinki Aluksen rungon kunnostukseen 3600 euroa. M/s vartiolaiva 55 (Helsinki) Lisätiedot S/y KAREN (Bavaria 38) Greifswald Puotila 14.-24.6.2012\n14.6 S/y KAREN (Bavaria 38) Greifswald Puotila 14.-24.6.2012 Matka alkoi Marolankadulta Lahdesta 07.00 josta taksikyydillä matkasimme Pirkkalan lentoasemalle. Lento Ryan Air:lla Bremeniin josta vuokrasimme Lisätiedot LIPUNNOSTO TÄYTTI PAVILJONGIN\nLIPUNNOSTO TÄYTTI PAVILJONGIN Uusiutunut lipunnostotilaisuus täytti Pietarinkarin paviljongin ääriään myöten äitienpäivää edeltäneenä lauantaina. - Väkimäärä yllätti järjestäjät! totesi kommodori Timo Lisätiedot Esimerkkejä Pohjanlahden öljyvahinkolaskelmista\n20.08.2014 KJ Esimerkkejä Pohjanlahden öljyvahinkolaskelmista 1. Perusteet 1.1. Yleistä Pohjanlahdelle on vuosina 2010-2014 tehty Suomen ympäristökeskuksessa SpillModlaskentaohjelmistolla laskelmia ensiksi Lisätiedot OULULAISET VENÄJÄN REISSULLA\nOULULAISET VENÄJÄN REISSULLA Oulunseudun metsätilanomistajien perinteinen kesäretki suuntautui tänä vuonna Venäjän Karjalaan. Oululaisittain sanottuna onnikallinen (bussilastillinen) jäseniä suuntasi kesäkuun Lisätiedot MATKAOHJELMA 1.4.2009 1 (5)\nMATKAOHJELMA 1.4.2009 1 (5) Matka 14: Myanmar (11 pvä/ 10 yötä) 1 yö Yangon- 1 yö Bagan- 2 yötä Mandalay- 2 yötä Inle-järvi- 1 yö Yangon- 3 yötä Ngpali Hotellit: Summit Park View Hotel (Yangon), Thazin Lisätiedot Kalustonkuljetus Sea Catissa.\n1 / 6 25.9.2009 13:32 Los DEMENTITOS mopedistin matkakertomus Virosta Pappamopolla Viron rannikolla Kuvia ja tarinaa Viron moporeissulta 6. 8.5 2004 Reissu onnistui upeesti ja papitsu vm-62 kesti koko Lisätiedot SUBSTANTIIVIT 1/6. juttu. joukkue. vaali. kaupunki. syy. alku. kokous. asukas. tapaus. kysymys. lapsi. kauppa. pankki. miljoona. keskiviikko.\nSUBSTANTIIVIT 1/6 juttu joukkue vaali kaupunki syy alku kokous asukas tapaus kysymys lapsi kauppa pankki miljoona keskiviikko käsi loppu pelaaja voitto pääministeri päivä tutkimus äiti kirja SUBSTANTIIVIT Lisätiedot TOIMINTAKERTOMUS VUODELTA 2001\nKANKAANPÄÄM SEUDUN TYKISTÖKILTA RY 38700 KANKAANPÄÄ 15.2.2002 1 TOIMINTAKERTOMUS VUODELTA 2001 Kulunut vuosi oli kiltamme 37. Toimintavuosi SÄÄNTÖMÄÄRÄISET KOKOUKSET KILLAN HALLINTO Kevätkokous pidettiin Lisätiedot Helsingin Merireserviläiset ry Olle Skogman 1.12.1998. M/Y VESIKKO, tiedot 1974 --> 1998. sivu 1(13).\nHelsingin Merireserviläiset ry Olle Skogman 1.12.1998 M/Y VESIKKO, tiedot 1974 --> 1998. sivu 1(13). 1974: Ajopäivät: 79 päivää Ajomatka: 2166 mpk Ajoaika: 323 tuntia 1:nen ajopäivä: 27.4 viim. ajopäivä: Lisätiedot Piristyspartio. Viikko 3. Maanantai 15.6.2015 Anttolaa ja Mikkelin siltakemmakat\nPiristyspartio Viikko 3 Maanantai 15.6.2015 Anttolaa ja Mikkelin siltakemmakat Maanantaiaamuna suuntasimme kohti Anttolaa. Vastaanotto oli lämmin sekä ystävällinen ja tunsimme itsemme tervetulleiksi. Aloitimme Lisätiedot Tarhamatka 8.-10.10.2010: Vantaa, Virumaa, Toolse, Tallinna, Rapla\nTarhamatka 8.-10.10.2010: Vantaa, Virumaa, Toolse, Tallinna, Rapla Tarhamatka alkoi torstai iltana ja menimme yöpymään rekkuaktiivin luokse Vantaalle, jossa rapsuttelimme useita kotia etsiviä kissoja. Lisätiedot Hirviniemi HIRVINIEMI\nHirviniemi HIRVINIEMI 62 09,3' N 29 09,5' E Kaunis niemenkärki pitkän ja kapean järvenselän etelärannalla. Kallioiden vieressä pieni ja viihtyisä lahden poukama. Lisäksi kalliossa on kiinnityslenkit. Satamaan Lisätiedot Alumnipurjehdus Kroatia 19-26.9.2015. www.lagooncharter.fi\nAlumnipurjehdus Kroatia 19-26.9.2015 OHJELMA*: Lauantai Lauantai 4:30 kokoontuminen Helsinki-Vantaa lentokentälle 6:30-8:30 omakustanteinen lento Helsinki-Split* 9:00-9:30 kuljetus satamaan 10-12 lounas Lisätiedot ClubOne-alennus edellyttää 1 kortti / hytti. Samaa korttia ei voi hyödyntää useammassa hytissä.\nIkaalisten Matkatoimisto Taru Malmström 03-4580203 taru.malmstrom@ikaalistenmatkatoimisto.fi Matti Ristimäki 040-5025917 matti.ristimaki@luukku.com Tässä tarjouksemme Visbyn risteilystä 7.-9.8.2016 Matkaohjelma Lisätiedot Kotkan meripäivät Itämeren aallot 16.7.2009\nKotkan meripäivät Itämeren aallot 16.7. Energiahankkeiden vaikutus Itämeren turvallisuustilanteeseen Dosentti, erikoistutkija Alpo Juntunen MpKK, strategian, Helsinki 0 Suomenlahti ja Itämeri ovat olleet Lisätiedot Kansainvälinen TOP-jakso Ranskassa\nKansainvälinen TOP-jakso Ranskassa Olin kansainvälisessä työssäoppimisjaksossa Ranskassa luokkalaiseni sähköalaa opiskelevan Eemeli Kemppaisen ja samassa koulussa datanomiksi opiskelevan Samuli Satopään Lisätiedot Purjehdus elämyksiä Merenkurkussa. Tervetuloa mukaan\nPurjehdus elämyksiä Merenkurkussa. Tervetuloa mukaan Ammattitaitoinen miehistö Matka toteutetaan miehistön mukaan (rauhallinen tai vauhdikas) Luotettava ja katsastettu vene varusteineen Useita lähtöpaikkoja Lisätiedot VARESJÄRVEN PADON RAKENTAMINEN\nVARESJÄRVEN PADON RAKENTAMINEN Oli perjantai 24.4.2010 ja New Yorkin pörssikurssit nousivat korkeimmilleen 19 kuukauteen. Maailmalla ja Euroopassa näkyi orastavia merkkejä myönteisestä kehityksestä. Vastaavaa Lisätiedot Kesäinen Balttia ja Minsk Hollolan kansallisten seniorien matkakohteena heinäkuussa 2014\nKesäinen Balttia ja Minsk Hollolan kansallisten seniorien matkakohteena heinäkuussa 2014 Pieni kuvakertomus matkastamme. Hollolan kansallisten seniorien onnistunut kesäretki suuntautui heinäkuussa Baltian Lisätiedot Ksenia Pietarilainen -keppinuket\nKsenia Pietarilainen -keppinuket - Leikkaa hahmot ja lavasteet irti. - Liimaa hahmon peilikuvat yhteen pohjapaloistaan. - Taita hahmot pystyyn siten, että valkoinen pala jää pöytää vasten. - Liimaa hahmo Lisätiedot SM Kuvagalleria www.saunamafia.fi 23.4.2011 1/12\nwww.saunamafia.fi 23.4.2011 1/12 Lähtötunnelmissa Heikki, Ari, Jani ja Erkki. Jäsenemme Larissakin tavattiin kentällä. Elvikin pääsi kuvaan. Tällä koneella lennettiin. Philip ja Aija-Riitta. Tästä se sitten Lisätiedot SAIMAAN LAIVAMATKAT OY KAHDEN PÄIVÄN RISTEILYT LUOSTARIRISTEILYT HOTELLIRISTEILY\nRISTEILYT SINISELLÄ SAIMAALLA KAHDEN PÄIVÄN RISTEILYT Lähtö Kuopiosta (ti, to, la) tai Savonlinnasta (ma, ke, pe) klo 9.00. Risteily Heinäveden reittiä pitkin neljän sulkukanavan ja kahden avokanavan kautta Lisätiedot Ulkoilua Kuolimon äärellä!\nUlkoilua Kuolimon äärellä! Kuolimon ympäristö tarjoaa loistavat mahdollisuudet ulkoiluun ja luonnosta nauttimiseen. Rantametsissä on kilometreittäin merkittyjä retkipolkuja ja monin paikoin myös laavuja Lisätiedot Nimimerkki: Emajõgi. Mahtoiko kohtu hukkua kun se täyttyi vedestä?\nNimimerkki: Emajõgi I Mahtoiko kohtu hukkua kun se täyttyi vedestä? Jos olisin jäänyt veteen, olisin muuttunut kaihiksi, suomut olisivat nousseet silmiin, äitini olisi pimennossa evät pomppineet lonkista Lisätiedot Tervetuloa mukaan Suomenlinnan Rannikkotykistökilta ry:n iloisiin tapahtumiin!\n1.9.2012 1/8 RANNIKONPUOLUSTAJIEN SUURI JUHLA Suomenlinnan Rannikkotykistökilta ry juhli 50-vuotistaivaltaan Helsingin edustan linnakesaari Kuivasaaressa. AIKA: La 1.9.2012 PAIKKA: Kuivasaari Kuivasaaren Lisätiedot Usein Kysytyt kysymykset\nME RAKASTAMME MERTA Usein Kysytyt kysymykset Kuunari Kulkuri Mistä alus lähtee? Kulkurin kotilaituri on Kanavarannassa osoitteen Kanavaranta 7 kohdalla. Mikä on ryhmän maksimikoko Kulkurilla? Kulkurille Lisätiedot Matkakertomus Busiasta 2.6.-15.6.2011\nMatkakertomus Busiasta 2.6.-15.6.2011 Lähdimme Kenian matkalle hyvin varautuneina kohdata erilainen kulttuuri. Olimme jo saaneet kuulla, mihin asioihin on syytä varautua, ja paikan päällä tuntuikin, että Lisätiedot 2015 Loviisalainen sterstjernan Pa P kettijahti Österstjerna www.osterstjernan.fi Ö2STERSTJERNAN V00 UOTTA 18 ÅR 14 2014\nLoviisalainen 2015 Österstjernan Pakettijahti www.osterstjernan.fi 200 ÖSTERSTJERNAN VUOTTA ÅR 1814 2014 Purjehdukset 2015 TILAUSPURJEHDUKSET Tilauspurjehduksilla alus miehistöineen on tilaajan käytössä Lisätiedot ONNETTOMUUKSIEN UHKA-ARVIO SUOMENLAHDEN MERIPELASTUSLOHKOLLA LIITE 6 6.12.2013 1 (2) Onnettomuuksien uhka-arvio Suomenlahden meripelastuslohkolla\n1 (2) Onnettomuuksien uhka-arvio Suomenlahden meripelastuslohkolla Yleisellä tasolla uhka-arviota on käsitelty Monialaisiin Merionnettomuuksiin Varautumisen yhteistoimintasuunnitelmassa. Suomenlahden meripelastuslohkolla Lisätiedot Maanantai 14.7.2014 Heitä sitä valkoista palloa kohti!\nMaanantai 14.7.2014 Heitä sitä valkoista palloa kohti! Ensimmäinen kohteemme tällä viikolla oli Anttolan palvelukeskus. Aloitimme aamun reippaasti pihapeleillä. Yksi asukkaista ymmärsi petanquen idean Lisätiedot Sykleissä mennään tiedotuksessakin olet tarkkana\nSykleissä mennään tiedotuksessakin olet tarkkana Keväällä tapahtuu paljon (touko-kesäkuu) Heinäkuussa hiljenee vaikka kv-kisoja ympäri maailmaa- nyt olisi tiedottamisen paikka Elokuussa jälleen tahti kiihtyy Lisätiedot Valokuvat ja teksti 16.5.2015 Juhani Junna\nYSTÄVYYS JA YHTEISTYÖSOPIMUKSEN ALLEKIRJOITUS KAMENNOGORSKIN KAUPUNGIN, VIIPURIN PIIRIN, LENINGRADIN ALUEEN, ANTREAN JA VUOKSENRANNAN SÄÄTIÖN SEKÄ KIRVU SÄÄTIÖN KANSSA. VIIPURIN ALUEHALLINNON KABINETISSA, Lisätiedot Kinnulan humanoidi 5.2.1971.\nKinnulan humanoidi 5.2.1971. Peter Aliranta yritti saada kiinni metsään laskeutuneen aluksen humanoidin, mutta tämän saapas oli liian kuuma jotta siitä olisi saanut otteen. Hän hyökkäsi kohti ufoa moottorisahan Lisätiedot Torstaina 4.6. Puolustusvoimain lippujuhlan päivä\nTOIMINTAOHJELMA 1.6.-7.6.2015 PALVELUKESKUS AVOINNA; MA-TO 7.30-15.00, PE 7.30-15.00 ja LA 7.30-12.00 PALVELUKESKUS SIIRTYY KESÄAIKAAN! SULJEMME 1.6.-30.8. MAANANTAISTA PERJANTAIHIN KLO 15.00. Maanantaina Lisätiedot Yrittäjyysluokan kuulumisia 9 luokalta, 2014 2015\nYrittäjyysluokan kuulumisia 9 luokalta, 2014 2015 Syksy aloitettiin mukavasti yöleirikoululla Ruunassa Raunin majalla. Yön vietto oli palkka yrittäjä Rauni Hietaselle keväällä tehdystä ikkunanpesusta Raunilla Lisätiedot BUSINESS TO BUSINESS MEDIAT OY DUBLIN 03.-06.05.2007\nBUSINESS TO BUSINESS MEDIAT OY DUBLIN 03.-06.05.2007 tourwiseireland 1 Hotelli Dublinissa: Academy Hotel * * * Academy hotelli on mukava kolmen tähden hotelli aivan Dublinin keskustassa O Connell Street Lisätiedot Hailuoto 24. 25.3.2007 Olsyn ja Helsyn retki\nHailuoto 24. 25.3.2007 Olsyn ja Helsyn retki Junassa on tunnelmaa siitä ei pääse mihinkään. Ja yöjunassa sitä on moninverroin enemmän. Aamulla puoli kahdeksan aikaan astuimme yön rytkytyksen jälkeen Oulun Lisätiedot Thaimaa Rayong 26.1.-2.2.2015\nThaimaa Rayong 26.1.-2.2.2015 Rayong Marriott Resort Rayongin alue tuli vähän yllättäen osaksi tämän kertaista Thaimaan matkaamme. Olemme niin intohimoisia hiekkarantakävelijöitä eli varpaistelijoita, Lisätiedot Irlanti. Sanna Numminen Sisustuslasi 2015 Glass Craft and Desing studio, Spiddal Craft Village\nIrlanti Sanna Numminen Sisustuslasi 2015 Glass Craft and Desing studio, Spiddal Craft Village Lähdin Irlantiin 2.3.2015 suorittamaan työssä oppimistani. Lähteminen pois suomesta jännitti jonkun verran Lisätiedot HIIHTÄMÄSSÄ ITÄVALLASSA 2006\nHIIHTÄMÄSSÄ ITÄVALLASSA 2006 NEVA järjesti matkan Alppien parhaimmistoon kuuluvalle murtomaahiihtoalueelle Itävallan Ramsauhun 20 hengen voimin 25.2. - 4.3.2006. Kokemukset olivat todella hyvät. Majoituimme Lisätiedot 1000 Lakes Rally eli Jyväskylän Suurajot 29.6.2013\nTarinoita kotikulmilta ja vähän maailmaltakin: Onpa tässä muutama kisa kurvailtu edellisen kirjoittelun jälkeenkin 1000 Lakes Rally eli Jyväskylän Suurajot 29.6.2013 Tuttuja teitä kotikulmilla. Mekaanikkoina Lisätiedot KULTARYNTÄYS 2015. Suunnitelma BB 1500 GOLD, minun ensimmäiseni..mutta ei varmaankaan viimeiseni\nKULTARYNTÄYS 2015 Suunnitelma BB 1500 GOLD, minun ensimmäiseni..mutta ei varmaankaan viimeiseni ALOITUS / LOPETUSTANKKAUS 1. tankkaus, OKQ8, Kontrollvägen 2, Hägersten, Ruotsi sekä 13. tankkaus, OKQ8, Lisätiedot Council Meting Portugal 5.11-10.11.2013\nCouncil Meting Portugal 5.11-10.11.2013 Lappeenrannasta osallistui Council Meetingiin tänä vuonna kahden delegaatin lisäksi ennätyksellisesti viisi henkilöä. Lappeenranta oli siis hyvin edustettuna. Lähdimme Lisätiedot Syysmatka Montenegroon 3-11.10.2014\nSyysmatka Montenegroon 3-11.10.2014 Vaasan Retkeilijät ry:n 30 hengen iloinen joukko Tuomo Perkiön johdolla teki ikimuistoisen matkan Montenegroon (Crna Gora) jota voidaan kutsua Välimeren helmeksi. Montenegro Lisätiedot KOTIHARJUN SAUNAYHDISTYS ry\nTo 17. Su 20.5.2012 Saunaretki Karjalaan Sivu 1 / 14 Kotiharjun Saunayhdistys ry:n perinteinen kevätretki Karjalan maisemiin ja sen saunoihin. Entistä Suomea. Heino Tours Finland, Kotka. Venäjän puolella. Lisätiedot Keskusjärjestön ja sen yhdistysten jäsenedut HINNASTO 2010\nKeskusjärjestön ja sen yhdistysten jäsenedut HINNASTO 2010 SISÄLLYSLUETTELO Sivu 1 (14) 1. KALASTUSRYHMÄT REITTIMATKOILLA... 2 1.1. Helsinki Tukholma... 2 1.2. Turku Tukholma... 3 1.3. Helsinki/Turku Maarianhamina/Långnäs... Lisätiedot Heippa. Jari Vanhakylä\n1 2 Heippa Kevät on tullut taas siihen pisteeseen, että on aika aloitella kalastuskausi. Kohta jäät sulavat ja mm. siikaonginta kevätauringossa kutsuu. Kun kahden kilon siika on saatu vuorossa on yli kolmen Lisätiedot Visbyn risteily Silja Europalla. Lähdöt 17.-19.7 ja 24.-26.7.2016\nVisbyn risteily Silja Europalla Lähdöt 17.-19.7 ja 24.-26.7.2016 Visby on kaupunki ja maineensa veroinen. Täällä kävijän hurmaavat sen matalat, ruusuihin peittyvät talot, sen korkeat tornit, varjoisat Lisätiedot Kappale kauneinta Suomea\nKappale kauneinta Suomea Kapeat mutkaiset vesistöt, saaristoiset järvenselät ja vanhat kanavat tekevät Heinäveden reitistä ainutlaatuisen elämyksen, joka kaikkien pitäisi ainakin kerran elämässään kokea. Lisätiedot B A LTIA N K IE R R O S 10.7. - 16.7.2007\nMAANANTAI 9.7.2007 N. Klo 8.00 startti Huttulasta ja sen jälkeenvesilahdelta Koskenkylästä kohti Vantaata, keli pilvinen ja vesikuurojen mahdollisuus ilmassa Yöpyminen vaimon serkun luona mistä aamulla Lisätiedot Laula kanssain Eläkeliiton laulujuhlat\nLaula kanssain Eläkeliiton laulujuhlat 2.-3.8.2013 Joensuu Laula kanssain Eläkeliiton laulujuhlat 2.-3.8.2013 Joensuu Kutsumme kaikki ikäihmisten kuorot ja lauluryhmät kokemaan laulun voimaa Joensuun laulurinteelle, Lisätiedot Yhteystiedot: www.ursa.fi/yhd/planeetta Sähköposti: kajaanin.planeetta@gmail.com\nJulkaisija: Kajaanin Planeetta ry Päätoimittaja: Jari Heikkinen Teksti ja kuvat: Jari Heikkinen, jos ei muuta mainita Ilmestyminen: Kolme numeroa vuodessa (huhtikuu, elokuu, joulukuu) Yhteystiedot: www.ursa.fi/yhd/planeetta Lisätiedot Väritystehtävä VESILINTUJA Kesä tulee muuttolinnun siivin\nVäritystehtävä VESILINTUJA Kesä tulee muuttolinnun siivin Suurin osa Lapin linnuista on muuttolintuja. Kaukaisimmat muuttolinnut viettävät talvensa tuhansien kilometrien päässä, Afrikassa tai Intiassa Lisätiedot Liiton ja seurojen jäsenedut Hinnasto 2010\nLiiton ja seurojen jäsenedut Hinnasto 2010 Sivu 1 (12) SISÄLLYSLUETTELO 1. URHEILURYHMÄT REITTIMATKOILLA... 2 1.1. Helsinki-Tukholma... 2 1.2. Turku-Tukholma... 3 1.3. Helsinki/Turku Maarianhamina/Långnäs... Lisätiedot Rouva Maria. Rallimateriaalit: Sari Koivuniemi, Midnight Divers ry\nRouva Maria Vrouw Maria (Rouva Maria) oli hollantilainen kauppa-alus. Alus oli matkalla Amsterdamista Pietariin, kun se törmäsi 3. lokakuuta 1771 Itämerellä kahteen kariin Nauvon ulkosaaristossa. Vrouw Lisätiedot JOULUN TUNNELMA. Ken saavuttaa nyt voi joulun tunnelmaa niin parhaimman lahjan hän itselleen näin saa.\nJOULUN TUNNELMA Nyt joulun kellot näin kaukaa soi, joulurauhaa julistaa. Äänet hiljentyvät kaupungin ja on kiire jäänyt taa. Nyt syttyy tähdet nuo miljoonat jokaiselle tuikkimaan. Jälleen kodeissa vain Lisätiedot PERINNELAIVA-ASIAIN PÖYTÄKIRJA 2/2011 ASIANTUNTIJALAUTAKUNTA\nPERINNELAIVA-ASIAIN PÖYTÄKIRJA 2/2011 ASIANTUNTIJALAUTAKUNTA Museoviraston asettaman perinnelaiva-asiain asiantuntijalautakunnan pöytäkirja numero 2/2011 Aika 25.3.2011 kello 10.30 15.00 Paikka Museovirasto, Lisätiedot NOCA. Nordic Cadet Meeting Pohjoismaiset merikadettipäivät\nNOCA Nordic Cadet Meeting Pohjoismaiset merikadettipäivät 1 Avajaisparaati Torstai 7.8. klo 13.00 13.45, Kantasatama Avajaisparaati on sotilasparaati, jossa on mahdollista nähdä kaikki joukkueet koossa Lisätiedot Tapahtuma Aika Paikka Yhteyshenkilö\nToimintasuunnitelma 2016 Päivitetty 25.3.2016 Keskiviikkomelonnat ovat 1-2 tunnin kestoisia porukalla tehtäviä kevyitä melontalenkkejä. Peruskurssien jälkeiset neljä ovat ohjattuja. Voi myös lähteä koskeen Lisätiedot Naiset nipunlaskussa Varistaipaleen kanavalla\nNaiset nipunlaskussa Varistaipaleen kanavalla Varistaipaleen kyläyhdistys päätti 2006 keväällä, että heinäkuussa 2007 järjestetään Varistaipaleen kanavalla järjestyksessään toinen Naiset nipunlaskussa-tapahtuma. Lisätiedot Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan marttojen retki Milanoon ja Gardajärvelle 13.- 18.5.2015\nLapin ja Pohjois-Pohjanmaan marttojen retki Milanoon ja Gardajärvelle 13.- 18.5.2015 13.5. kello 2.45 marttasisar Kaarina soitteli minulle herätyssoiton ja näin tämä Italian matkan alkaminen on todellista. Lisätiedot MATKAKERTOMUS TAMPEREEN TEATTERIMATKALTA 25. 27.11.2011\nMATKAKERTOMUS TAMPEREEN TEATTERIMATKALTA 25. 27.11.2011 Sateisena marraskuisena perjantai-iltapäivänä kokoonnuimme Oulun rautatieasemalle Tampereen teatterimatkalle lähtöön. Asemalla jaettiin kirje, mikä Lisätiedot Opet Venäjällä. (Tekstit Jari Mustonen Juha Järvisen ja Tarja Lehmuskosken avustamana )\nOpet Venäjällä Viime kesänä Helsingin ortodoksisen seurakunnan ja SOOLin opettajat tekivät yhteisen matkan Venäjälle. Oppaanamme toimi rutinoitunut Venäjän matkaaja isä Stefan Holm. Matkan käytännön järjestelyistä Lisätiedot Navigointi/suunnistus\nNavigointi/suunnistus Aiheita Kartan ja kompassin käyttö Mittakaavat Koordinaatistot Karttapohjoinen/neulapohjoinen Auringon avulla suunnistaminen GPS:n käyttö Reitin/jäljen luonti tietokoneella Reittipisteet Lisätiedot SOPIMUSASIAKKAAN HINNASTO 2010\nSOPIMUSASIAKKAAN HINNASTO 2010 Sivu 1 (8) SISÄLLYSLUETTELO 1. JÄSEN-/HENKILÖKUNTAEDUT...2 1.1. Helsinki-Tukholma -risteily...2 1.2. Turku-Tukholma -miniristeily...3 1.3. Helsinki-Tallinna...4 1.3.1. Päiväristeily... Lisätiedot Merenkulkija 4/2013. Espoon Merenkulkijat ry www.espoonmerenkulkijat.net. Sisältö:\nEspoon Merenkulkijat ry www.espoonmerenkulkijat.net Merenkulkija 4/2013 Sisältö: Johtokunnan yhteystiedot Kommodorin palsta Tärkeät päivämäärät Sähkönkäyttö talviaikana Talvisäilytys ja pukkiaitaus Talvisäilytysmaksut Lisätiedot Suomen Höyrypursiseuran Saimaan regatta 2011\nSuomen Höyrypursiseuran Saimaan regatta 2011 Punkaharju Tuunaansaari Saimaan regatta järjestetään lauantaina heinäkuun 2. päivä Punkaharjun Tuunaansaaressa. Tuunaansaaren Lomakeskusalue tarjoaa loistavat Lisätiedot Turso palasi kotiin SATAMAJÄÄNSÄRKIJÄ TURSO 1944-2008 SATAMAJÄÄNSÄRKIJÄ S/S TURSO YHDISTYS R.Y.\nTurso palasi kotiin SATAMAJÄÄNSÄRKIJÄ TURSO 1944-2008 SATAMAJÄÄNSÄRKIJÄ S/S TURSO YHDISTYS R.Y. 1 Arvoisa lukija Satamajäänsärkijä s/s Turso omaa arvokkaan ja ainutlaatuisen historian. Se on ainoa jäljellä Lisätiedot 1. JÄSEN-/HENKILÖKUNTAEDUT...2 1.1. Helsinki-Tukholma -risteily...2 1.2. Turku-Tukholma -miniristeily...3 1.3. Helsinki-Tallinna...\nSivu 1 (7) SISÄLLYSLUETTELO 1. JÄSEN-/HENKILÖKUNTAEDUT...2 1.1. Helsinki-Tukholma -risteily...2 1.2. Turku-Tukholma -miniristeily...3 1.3. Helsinki-Tallinna...4 1.3.1. Päiväristeily... 4 1.3.2. Miniristeily... Lisätiedot Papu-sammakko seikkailee ympäri Suomea ja opettaa viittomia\nPapu-sammakko seikkailee ympäri Suomea ja opettaa viittomia Papu-sammakko on Kehitysvammaliiton hanke, jossa leikkimielinen pehmohahmo vie eteenpäin tärkeitä viestintä- ja tunneasioita. Sammakko matkustaa Lisätiedot Tekninen ja ympäristötoimiala\nLahden seudun ympäristöpalvelut Tekninen ja ympäristötoimiala 6.11.2006 24.11. alkaa kaamos. Aurinko painuu alas Suomen pohjoisimmassa kolkassa, Nuorgamissa noustakseen seuraavan kerran taivaanrantaan Lisätiedot Hän oli myös koulullamme muutaman sunnuntain ohjeistamassa meitä. Pyynnöstämme hän myös naksautti niskamme\nKiinaraportti Sain kuulla lähdöstäni Kiinaan 3 viikkoa ennen matkan alkua ja siinä ajassa en ehtinyt edes alkaa jännittää koko matkaa. Meitä oli reissussa 4 muuta opiskelijaa lisäkseni. Shanghaihin saavuttua Lisätiedot Körpäkkäsanomat 1/2006\nKörpäkkäsanomat 1/2006 Taustaa Puuveneiden perinneseura Körpäkkä on vuonna 2003 rekisteröity yhdistys, jonka toimintatarkoituksena on puuveneiden perinteiden vaaliminen. Alun perin yhdistyksen perustana Lisätiedot Tervetuloa mukaan Saunaseura SaunaMafia ry:n iloisiin tapahtumiin! Saunaseura SaunaMafia ry:n julkaisu KALASTUSRETKELLÄ JÄÄMERELLÄ\nSAUNASEURA 17.9.2012 1/17 KALASTUSRETKELLÄ JÄÄMERELLÄ SaunaMafia ry:n hallituksen yksityinen perinneretki Lappiin ja Norjaan. AIKA: Su 9. - La 15.9.2012 PAIKKA: NUORGAM SaunaMafia ry:n hallitus Nuorgamin Lisätiedot Viipuriin ja Pietariin\nItäinen Suomenlahti OMALLA VENEELLÄ Viipuriin ja Pietariin YLEISTÄ JA RAJANYLITYSPAIKAT SAIMAAN KANAVA, VIIPURI KRONSTADT, PIETARI YHTEYSTIEDOT JA ASIAPAPERIT Suomen Purjehdus ja Veneily ry Marianhamina Lisätiedot Itä-Suomen senioriviinakauppiaiden jäsentiedote 3/2012\nItä-Suomen senioriviinakauppiaiden jäsentiedote 3/2012 Pukki odottelee jo innoissaan KOSKENLASKU Poikkeuksellisen aurinkoisena kesäkuisena torstaipäivänä 14.6.2012 kiipesi joukko kuohuja pelkäämättömiä Lisätiedot Terveisiä Poutapilvestä! Kesä sujui Imatralla oikein mukavasti. Sää oli vaihteleva koko Suomessa ja niin meilläkin. Välillä satoi ja välillä paistoi.


Kaakon Nelonen 2019 - Jotain uutta, jotain vanhaa - Sivu 3 - FutisForum2\n05.08.2020 klo 04:43:39\nKirjoittaja Aihe: Kaakon Nelonen 2019 - Jotain uutta, jotain vanhaa (Luettu 31114 kertaa)\nVastaus #50 : 13.07.2019 klo 18:45:46\nLoviisa - LuPo 8-0\nVastaus #51 : 17.07.2019 klo 19:14:01\nTarkoituksena lähteä perjantaina Inkeroisiin kuvaushommiin.\nKohteena Purha - Liry.\nEdit.mennäänkin JaVo-FC Villisiat matsiin. Toisella kerralla sit Purhan peliin.\n« Viimeksi muokattu: 18.07.2019 klo 20:49:19 kirjoittanut Karponvahti »\nVastaus #52 : 20.07.2019 klo 18:28:04\n18.7. Viesti - Ponsi 4-2\n19.7. Purha - Liry 3-2\n19.7. KoPa - Loviisa 2-3\n20.7. KAJO - KuP 2-0\n20.7. LuPo - LaPa 0-5\nLaPa\t10\t23\nLiry\t10\t19\nPurha\t10\t19\nKoPa\t10\t17\nKAJO\t9\t16\nViesti\t10\t13\nLoviisa\t10\t13\nKuP\t9\t11\nPonsi\t10\t8\nLuPo\t10\t1\nLaPa karkasi neljän pisteen johtoon. Pudotusviivalla KuPin ja Ponnen ero on kolme pistettä.\nVastaus #53 : 22.07.2019 klo 22:20:57\nHuomenna pelataan taas noin kuukauden tauon jälkeen kotiottelu Kulennoisessa, kun vierailijaksi saapuu Otavan Viesti, peli alkaa klo 18.30. Kesätaukohan tuli KuPilla päätökseen jo toissapäivänä lauantaina Valkealassa, mutta sieltä ei tullut kotiintuomisia, sillä KAJO vei ottelun 2-0. Tulee kieltämättä nopeaan jo seuraava peli, kun lauantain matsin jälkeen ainoastaan kaksi välipäivää ja huomenna mennään taas. Liekö tuossa ajassa kerennyt edes kroppa palautua täyteen iskuun huomiseen matsiin, mutta huomenna sen näkee! Nyt olisi tärkeää palata pisteiden makuun, jotta saataisiin putoamisviivaan hiukan hajurakoa. Hyvää keliä myös luvattu huomiselle, joten ei muutakun sixari bisseä kaupasta matsiin mukaan ja katsomaan!\nVastaus #54 : 23.07.2019 klo 21:46:51\nKuP - OViesti 5-1 (0-1)\nHanat aukesivat. Maalihanatkin\nVastaus #55 : 24.07.2019 klo 08:18:18\nLainaus käyttäjältä: Ikiskinu - 23.07.2019 klo 21:46:51\nNäin kävi. Olipahan melkoinen ensimmäinen puoliaika. KuPin täyttä hallintaa ja maalipaikkoja valehtelematta joku kymmenkunta kappaletta, mutta eivät vaan jotenkin kummassa onnistuneet saamaan palloa kehikoiden väliin. Hyvin oikea-aikaisilla syötöillä ja juoksulla KuP puhkoi pari kertaa OViestin puolustuslinjan hienosti ja kärkipelaaja pääsi puolittain yksinläpi, mutta viimeistely ontui. Vaarallisia erikoistilanteita jatkuvasti, kerran erikoistilannehässäkässä pallo kävi maaliviivalla asti mutta OViestin maalivahti sai hoidettua tilanteen. Lukuisia laukauksia hyviltä paikoilta, mutta laukaukset viuhuivat metrin-pari ohi/yli maalin, kerran saivat pallon ylärimaan asti. KuPin olisi ehdottomasti pitänyt hyödyntää jatkuva paine OViestin päässä ja lukuisat maalipaikat maalin tai kahden muodossa, mutta kun et itse tee niin vastustaja tekee jne. Kun kloku näytti melkein puolta tuntia, niin OViesti sai ottelun ensimmäisen tilanteensa ja maalihan siitä luonnollisesti tuli. Kulmapotku ja vähän huono purku KuPin puolustukselta suoraan kuudentoista rajalle, josta OViestin pelaaja tälläsi suoraan vastapallosta pallon voimalla maaliin, ei veskarilla paljoa tuossa ollut tehtävissä. Maalin jälkeen jatkettiin yhä KuPin kovassa painostuksessa, mutta OViestin johto säilyi tauolle asti ja tuolloin ajatteli että olisi aikamoinen ryöstö, mikäli OViesti tästä pelistä pisteitä mukaan ottaisi, niin paljon KuP oli pelillisesti edellä jokaisella osa-alueella ensimmäisellä puoliajalla.\nEnsimmäisellä puoliajalla aurinko paahtoi ja tämä oli huomioitu järjestämällä ylimääräinen juomatauko keskellä puoliaikaa. Toisella puoliajalla keli viileni kivasti mukavan tuulenvireen ja auringon pilveen menon seurauksena. Ensimmäinen puoliaika mentiin siis KuPin täydessä painostuksessa. Toisen puoliajan alku taas oli tasaisempaa, ja OViesti pääsi peliin paremmin mukaan ja tuntui että KuPin sähinä ja jalat jäi tauolla koppiin. Onneksi kuitenkin toisen puoliajan edetessä peli kääntyi jälleen yhä enemmän ja enemmän KuPille ja jossain 55. minuutin kohdilla saivat sen tärkeän tasoitusmaalin ja tämän jälkeen paine vain yltyi yhä enemmän. Tasoituksesta joku alle 10 minuuttia ja KuP meni 2-1 johtoon. Siitä se sitten aukesi, loppulukemat 5-1. Tärkeät pisteet KuPille. Tästä on hyvä jatkaa!\nVastaus #56 : 24.07.2019 klo 10:58:18\nOnko tässä lohkossa muuten kenellä kärkijoukkueella halua ottaa mahdollista nousun myötä aukeavaa paikkaa vastaan kolmosesta?\nVastaus #57 : 27.07.2019 klo 17:46:35\nMitäs Kotajärvellä on riehuttu, kun punaista on noussut ihan kiitettävästi?\nVastaus #58 : 27.07.2019 klo 18:10:11\nKuokkasen Anan punainen aika normaalia, eka kortti protestoinnista ja toinen rikkeestä.\nOksa Antin eka keltainen tuomarin protestoinnista on tullut 71 minuutilla, on ollut silloin vielä penkin puolella, 70 minuutilla on Liry tehnyt maalin ilmeisesti sekavasta tilanteesta, samalla myös Kopan Penttilälle keltainen. 90 minuutilla Oksan toinen keltainen rikkeestä, Kärmeniemelle toinen kortti protestoinnista ja 91 Liryn maali, takana varmaan rankkari vihellys..\nVastaus #59 : 27.07.2019 klo 20:04:58\n23.7. KuP - OViesti 5-1\n25.7. KPonsi - Purha 1-3\n26.7. KoPa - Liry 2-4\n27.7. LaPa - KAJO 0-0\n27.7. LuPo - Loviisa 1-6\nLaPa\t11\t24\nLiry\t11\t22\nPurha\t11\t22\nKoPa\t11\t17\nKAJO\t10\t17\nLoviisa\t11\t16\nKuP\t10\t14\nViesti\t11\t13\nPonsi\t11\t8\nLuPo\t11\t1\nLaPan tasuri KAJOn kanssa tiivisti kärkeä. Takaa-ajajat ovat kahden pisteen päässä.\nVastaus #60 : 31.07.2019 klo 20:43:13\nLaPan nuoret olleet varsinaisessa lennossa tällä kaudella. 1-0 voitto Oviestistä ei kerro mitää pelin todellisesta luonteesta, peli olisi hyvin voinut päättyä 8-0 vierasjoukkueelle, mutta maalinteko ontui. Samalla otteella, kun jatkavat sarjavoitto ja nousu näyttävät todella realistiselta.\nVastaus #61 : 02.08.2019 klo 21:56:13\nHuomenna Inkeroisissa Purha-KuP. Jää valitettavasti väliin tämän matsin näkeminen, mutta mielenkiintoista nähdä millainen tulos tulee kevätkierroksen otteluun nähden. Kulennoisissahan ottelu päättyi keväällä 0-5, mutta mielestäni lukemat venähti käsittämättömän suuriksi siihen nähden, että peli oli kuitenkin suht tasaväkistä. Oli mulla värilasit päässä tai ei, niin ei tasoero kentällä tosiaankaan noin suuri ollut mitä loppulukemat antoivat odottaa. Ensimmäisen puoliajan tosin vain näin ja se päättyi 0-1.\nVastaus #62 : 02.08.2019 klo 22:57:27\nLainaus käyttäjältä: Puruveden Kurko - 02.08.2019 klo 21:56:13\nEt tosin kovin hyvin nähnyt, kun puoliajalla taululla oli 0-2.\n« Viimeksi muokattu: 02.08.2019 klo 23:00:21 kirjoittanut BorisC »\nVastaus #63 : 03.08.2019 klo 17:36:35\nPurha - KuP 2-0, tosin tällä kertaa peli ei ollut mitenkään tasaväkistä vaan alati äänekäs Kalliokatsomo pettyi vain kahteen osumaan.\nVastaus #64 : 03.08.2019 klo 20:40:18\nLoviisa - Liry 4-3, mikä tulos nostaa oman pelinsä voittaneen Purhan jo kakkoseksi.\nLaPa\t12\t27\nPurha\t12\t25\nLiry\t12\t22\nKAJO\t11\t20\nLoviisa\t12\t19\nKoPa\t12\t17\nKuP\t11\t14\nViesti\t12\t13\nPonsi\t12\t11\nLuPo\t12\t1\nVastaus #65 : 05.08.2019 klo 00:43:11\nPidempää rapsaa lauantailta.\nSyyskierroksen voitoille jatkoa KuP:n kustannuksella\nPurha otti syyskierroksen kolmannen perättäisen voittonsa, kun lauantaina vakuuttavan esityksen päätteeksi kaatui Kulennoisten Pallo luvuin 2-0 (1-0). Maalin makuun pääsivät Paavo Pakarinen ja Antti Sokura.\nPurha aloitti ottelun väkevästi ja onnistui luomaan ensimmäiseen kymmeneen minuuttiin tukun maalipaikkoja, kenties parhaan osuessa laitapakin tontilta komeasti läpiajoon nousseelle Matias “Kuka pieksee parturini?” Nyströmille. “Matsun” viimeistely jätti tällä kertaa toivomisen varaa ja lopputulemana oli vain kulmapotku.\nKulmapotkuja ja vapaapotkuja Purhalla piisasikin ja lähes kaikista syntyi jonkinlaisia vaaranpaikkoja. Markus Salmisen puskut eivät tahtoneet maaliin asti mennä, kuten eivät myöskään Antti Sokuran useat maalipaikat.\nKuP sensijaan ei maalipaikoilla juhlinut, vaan oikeastaan ainoa vaaranpaikka syntyi Lalli Väänäsen käyttäessä tavaramerkkiharhautustaan “oho, törmäsin alimpana miehenä vastustajan hyökkääjään”, mutta rikkeellä ja keltaisella siitäkin totutusti selvittiin, lopputulemana vaaraton vapari kaukaa Purhan maalista.\nMentiin jo ensimmäisen puoliajan lisäaikaa kun kuparinen viimeinkin rikkoutui. Jyri Ruikan kulmapotku purettiin sivurajasta yli ja mies meni itse antamaan nopeasti heittoa. Salminen jatkoi heiton päällään taaksepäin ja Paavo Pakarinen ylsi kuin ylsikin päineen pelivälineeseen, joka lipui hitaasti takatolpan kautta verkkoon kliinisesti. Maaliin loppui myös puoliaika ja kotijoukkue pääsi tauolle todellisen pukukoppimaalin jälkeen.\nToisella jaksolla Purha jatkoi myllytystä ja lisäosumat olivat lähellä jatkuvasti. Nyströmin laukaus siivottiin maaliviivalta ja kerran mies osui tolppaan, Markus Salmisen laukaus painui vain hieman riman yli kuten myös pusku kulmapotkusta, Ruikka sai omat tonttinsa ja myös Sokura sisäänleikkaavana laiturina osui hämmentävän useasti maalintekosektorille.\nTunnin kohdalla nähtiin myös odotettu hetki, kun pitkän loukkaantumisen jälkeen Joonas Tiihonen palasi kentälle korvaten Samuli Toikan.\nKulennoinen sai pienen painostusjakson, mutta tämän Purha kuittasi komeasti. Nyströmin viiksekästä erotiikkaa tihkunut keskitys tavoitti Sokuran, joka viimein näytti olevansa maalintekijä Jumalan, Patrik Pakkasen ja parin muunkin henkiolennon armosta puskien pallon yläkulmaan.\nOttelun loppu oli Purhalla hallussa varmaotteisesti. Maalipaikkoja syntyi tasaisesti, mutta viimeistely jatkoi ontumistaan. Tiihosen majesteetillinen olemus yhdistettynä huumaavaan rauhallisuuteen takasi keskialueen hallussa pysymisen ja Nyströmin korvannut Mytty “Jani” Koponen suorastaan dominoi oikeaa laitakaistaa tavalla, josta voisi tehdä vaikka elokuvan tai ainakin jonkinlaisen kuvakollaasin. Lisäosumia ei nähty, vaan pisteet jäivät harvinaiseksi herkuksi muodostuneen nollapelin myötä Inkeroisiin luvuin 2-0. Kuvaavaa olikin, että maalilla ollut Tuomas Hakalahti laski torjuneensa ottelussa kerran, tosin varmuutta siitä osaako “Tumppi” laskea yhtä pidemmälle ei ole.\nPäävalmentaja Pakkanen myhäili savolaisväestöä provosoinut puku päällä pelin jälkeen rikkinäisestä polvestaan huolimatta tyytyväisenä:\n- Saatiin kolme pistettä ja aikamoisella dominoinnilla. Paikkoja oli tuttuun tapaan paljon ja onneksi kovaan vireeseen äitynyt Paavo ja maaleja vaikka unissaan, tai siis minun unissani, mättävä Sokura pukkasivat yhdet verkon perukoille. Pakko nostaa esiin myös Matias, joka pelaa pakkina paremmin kuin koskaan ylempänä, vaikka tätä asiaa on jo Italiasta asti tultu ihmettelemään. Hienoa myös saada Tiihonen takaisin kokoonpanoon ja sen mitä pelasi, oli mies kyllä kentän kuningas. Hakalahdella eka peli yli vuoteen ja nollapeli. Hienoa voittoa ei edes himmennä se, että vastustaja pelasi kuulemma kakkoskokoonpanolla. Toki ykköskokoonpano voitettiin vieraissa 0-5.\nPurhan pelit jatkuvat seuraavana lauantaina Lappeenrannassa, kun vastassa on kärjessä kaksi pistettä edellä oleva LaPa.\nVastaus #66 : 06.08.2019 klo 20:40:18\nLainaus käyttäjältä: Tietäjä41 - 31.07.2019 klo 20:43:13\nLaPan nuoret olleet varsinaisessa lennossa tällä kaudella. 1-0 voitto Oviestistä ei kerro mitää pelin todellisesta luonteesta, peli olisi hyvin voinut päättyä 8-0 vierasjoukkueelle, mutta maalinteko ontui.\nSamanlainen oli pelin kuva kun OViesti vieraili Kulennoisissa tuosta viikko aikaisemmin. Onneksi kuitenkin hanat aukesivat toisella puoliajalla kunnolla ja KuP voitti selvällä erolla. Ensimmäisen puoliajan kuitenkin OViesti voitti 0-1 vaikka senkin olisi pitänyt päättyä KuPille reilulla erolla. Sen verran oli laadukkaita tontteja KuPilla.\nNiin ja sitten se tärkein asia eli huomenna jatketaan taas kun KuPilla on kotipeli kello 19.00 Kulennoisissa. Vieraaksi saapuu KoPa, joka on vain yhden sijan KuPia edellä sarjataulukossa, joten tärkeät pisteet jaossa tässä keskikastin taistossa!\n« Viimeksi muokattu: 06.08.2019 klo 20:46:04 kirjoittanut Puruveden Kurko »\nVastaus #67 : 07.08.2019 klo 20:56:49\nLopputulos KuP-KoPa 3-1(1-1). Kolme maalia, kolme boikkoa! Kelpaa\nVastaus #68 : 10.08.2019 klo 18:13:18\nLaPa - Purha 4-1\nLaPa\t13\t30\nLiry\t13\t25\nPurha\t13\t25\nLoviisa\t13\t22\nKAJO\t12\t20\nKoPa\t13\t17\nKuP\t12\t17\nViesti\t13\t13\nPonsi\t13\t11\nLuPo\t13\t4\nLoviisan nousu taulukossa pistää silmään.\nVastaus #69 : 11.08.2019 klo 13:41:16\nHyvin on Loviisa tosiaan noussut taulukossa, ovat saanneet juonesta kiinni!\nVastaus #70 : 14.08.2019 klo 21:25:45\nLappeenrannassa Liry voittanut tänään KuPin tyylipuhtaasti 3-0 ja pysyy näin ollen taistelussa mukana lohkovoitosta. Sarjajohtajalla LaPalla kaksi pistettä enemmän kuin Liryllä, mutta LaPalla myös yksi ottelu kädessä Liryyn nähden. Tuon rästiottelun LaPa pelaa tulevana lauantaina kotonaan KoPaa vastaan. Ensi viikon lauantaina sitten melko tärkeä ja sarjavoiton kannalta ratkaiseva ottelu, kun kärkikaksikko LaPa ja Liry kohtaavat toisensa Lappeenrannan derbyssä.\nVastaus #71 : 16.08.2019 klo 22:51:39\nPurha- LuPo 11-4\nPurhan nopean 3-0 johdon jälkeen peli näytti taputetulta, mutta vierailijoiden 2 kavennusmaalia seesteytti tilanteen.\nToisella puoliajalla tasoero/rosterin laajuus tuli sitten selvemmin ilmi.\nVastaus #72 : 17.08.2019 klo 20:29:37\nKuP - KAJO 2-1\nLaPa - KoPa 1-2\nLaPa\t14\t30\nLiry\t14\t28\nPurha\t14\t28\nLoviisa\t14\t25\nKAJO\t14\t23\nKoPa\t14\t20\nKuP\t14\t20\nViesti\t14\t13\nPonsi\t14\t11\nLuPo\t14\t4\nLaPan tappio KoPalle tiivisti kärkeä entisestään. Ollaan jännän äärellä\nVastaus #73 : 18.08.2019 klo 00:38:23\nVastaus #74 : 19.08.2019 klo 09:18:53\nLainaus käyttäjältä: Ikiskinu - 17.08.2019 klo 20:29:37\nTämä tulos nostaa tulevana lauantaina pelattavan LaPa-Liry ottelun panoksia entisestään


Maunulan yhteiskoulun lukio on moniääninen ja suvaitsevainen koulu. Lukiossa toimii yleislinja ja matematiikkalinja (Helsingin matematiikkalukio). Yleislinjan painotusalueita ovat liikunta, taide ja luonnontieteet. Valinnaisista kursseista varsinkin pallopelikurssit ja vanhat tanssit, ilmaisutaito, esittävä musiikki ja syventävät kuvataiteen kurssit ovat suosittuja. Koulussa toimii orkesteri ja yli sadan laulajan kuoro. Luonnontieteiden tarjontaan kuuluvat mm. työkurssit ja koulun omat syventävät kurssit, kuten tähtitiede, humaanigenetiikka, makromolekyylit. Tarjoamme vuosittain vaihtuva-aiheisia teemaopintokursseja, joissa opiskelija voi kiinnostuksensa mukaan syventää osaamistaan eri oppiaineissa. Vaihtoehtoja teemaopintojen kursseihin tarjoavat mm. opintomatkat ulkomaille, leirikoulut, kulttuurikurssit sekä tieteiden maailmaan ohjaava tutkielmakurssi. Lukiolaisen opintoja tuetaan tehokkaasti. Lukion opinto-ohjaajan luona opiskelija voi tarkastella ja muuttaa henkilökohtaista opiskelusuunnitelmaansa. Lukion erityisopettajan tuki on saatavilla koko lukion ajan. Lukion opiskelijakunta on aktiivinen. Opiskelijat järjestävät teemapäiviä, pyörittävät ympäristövaliokuntaa ja osallistuvat projekteihin. ...\nProvider NameMaunulan yhteiskoulu - Helsingin matematiikkalukio\nLukio on suomalais-venäläinen lukio. Opetuskieli suomi. Opintopainotuksena venäjän kieli ja kulttuuri. Venäjän kielen ja kulttuurin opintoja vähintään 6 kurssia. Venäjän yhteiskuntaa käsitteleviä opintoja vähintään 4 kurssia. Opiskelijalla mahdollisuus vähentää 8 lukion pakollista kurssia, jos hän suorittaa koulun erityistehtävään liittyviä kursseja vähintään 12. Venäjään liittyviä opintoja mahdollisuus valita lisäksi 12 kurssia ...\nProvider NameItä-Suomen suomalais-venäläinen koulu, Imatra\nProvider NameTöölön yhteiskoulu\nLukio on suomalais-venäläinen lukio. Opetuskieli on suomi. Opintopainotuksena venäjän kieli ja kulttuuri. Venäjän kielen ja kulttuurin opintoja vähintään 6 kurssia. Venäjän yhteiskuntaa käsitteleviä opintoja vähintään 4 kurssia. Opiskelijalla mahdollisuus vähentää 8 lukion pakollista kurssia, jos hän suorittaa koulun erityistehtävään liittyviä kursseja vähintään 12. Venäjään liittyviä opintoja mahdollisuus valita lisäksi 12 kurssia. ...\nProvider NameItä-Suomen suomalais-venäläinen koulu, Joensuu\nElias-koulun lukio tarjoaa steinerpedagogista lukio-opetusta, joka sisältää valtakunnallisten pakollisten ja syventävien lukiokurssien lisäksi erityisen koulutustehtävän mukaisia steinerpedagogisia kursseja. Opiskelu antaa valmiudet kaikille jatkokoulutusaloille. Erityistehtävän mukaisia kursseja ovat draama, sanataide, käsityö, kuvanveisto, musiikin historia, kotitalous, luontoleiri, liikunta, eurytmia sekä päättötyö ja päätösmatka ulkomaille. Elias-lukiossa arvostetaan opiskelijoiden aktiivisuutta ja luovuutta sekä yhdessä tekemistä. Opiskelu on luokkamuotoista ja opettajien sekä opiskelijoiden yhteistyö on saumatonta. Erityistä huomiota kiinnitetään jokaisen opiskelijan yksilöllisiin tarpeisiin. Taiteellisuus ja monipuoliset työtavat ovat lukiokoulutuksen olennaisia osia. Monipuolinen kurssitarjonta tukee omalta osaltaan ihmisenä kasvamista ja oman identiteetin löytämistä. ...\nProvider NameElias-koulu, lukioaste\nLukion matemaattinen linja\nHelsingin matematiikkalukio on valtakunnallinen erityislukio, joka toimii osana Maunulan yhteiskoulun lukiota. Matematiikkalukio kerää yhteen aktiivisia, monista asioista kiinnostuneita opiskelijoita pääkaupunkiseudulta ja kauempaakin Suomesta. Joku on kiinnostunut matematiikasta, toinen taas ohjelmoinnista, kirjallisuudesta, yhteiskunnasta tai mistä hyvänsä – opiskelijoita yhdistävä tekijä on ajattelun arvostus ja halu oppia. Matematiikkalukio mahdollistaa matematiikan ja luonnontieteiden opiskelun pintaa syvemmältä jo lukioaikana. Matematiikkalukiossa on oma opetussuunnitelma ja tuntijako. Matematiikan kurssivalikoima on Suomen laajin. Syventävistä kursseista voi valita mielenkiintonsa mukaan esimerkiksi matriisilaskentaa, peliteoriaa, kompleksilukuja, pulmamatematiikkaa, matemaattista mallintamista. Vain valtakunnalliset kurssit ovat pakollisia. Luonnontieteiden tarjontaan kuuluvat työkurssit, koulun omat syventävät kurssit (kuten tähtitiede, humaanigenetiikka, makromolekyylit) ja retkikurssit. Hiukkasfysiikan kurssi järjestetään Geneven lähellä tutkimuslaitos CERN:ssä. Vuosittaisessa Lapin kesäkoulussa opiskellaan biologiaa ja matematiikkaa. Osa matematiikkalukiolaisista harrastaa kilpamatematiikkaa, ja matematiikkalukio onkin ollut viimeisen 10 vuoden aikana Suomen menestynein koulu lukion matematiikkakilpailuissa. Kevään 2015 kisassa saimme kaksoisvoiton. Matematiikkalukiolaisia on vuosittain Suomen joukkueessa kansainvälisissä matematiikkaolympialaisissa. Lukion yhteisistä kursseista mm. pallopelikurssit ...\nLukiossamme opiskellaan valtakunnallisten pakollisten ja syventävien kurssien lisäksi erityisen koulutustehtävän mukaisia soveltavia kursseja. Opiskeluun kuuluu oleellisena osana taiteellista, käytännönläheistä ja toiminnallista työskentelyä. Leirit ja erilaiset projektit rytmittävät arkea. Asioita opitaan monipuolisin tavoin - toisinaan itse tekemällä ja oivaltamalla, ja toisinaan ryhmän kanssa yhdessä pohtien. Sähköiset oppimismenetelmät ovat luonnollinen osa oppimista. Teemajaksot Lukuvuoden aikana kulkevissa jaksoissa kurssit on ryhmitelty teemojen mukaan ja oppiaineet tekevät niissä yhteistyötä. Teemajaksoja on esimerkiksi hyvinvoinnista, eri aikakausista, kestävästä kehityksestä, ajattelusta, taloudesta ja tutkimuksesta. Kokonaisuudet hahmottuvat, kun oppiaineiden väliset rajat unohtuvat jaksojen aikana. 1. luokka 2. luokka 3. luokka 1. jakso Mittaus, mallinnus ja me (- tutustutaan toisiimme leirillä) Taloutta tiimeissä: lukujärjestyksetön tiimioppisen jakso Yo-kirjoitukset lähestyvät 2. jakso Elokuva: äidinkielen, kuvataiteen ja musiikin kurssien yhteistyönä tehdään jakson aikana elokuva Parsifal: pohdintaa, kirjoittamista ja kertomuksia etenkin äidinkielessä. Syventäviä kursseja oman valinnan mukaan 3. jakso Hyvinvointi: opiskellaan terveystiedon 1. kurssi luentojen ja tiimioppisen kautta. Omaan hyvinvointiin kiinnitetään erityistä huomiota myös muiden oppiaineiden, kuten liikunta, kuvataide ja musiikki, tunneilla. Opinto-ohjausta ja työharjoittelua Näyte ...\nProvider NameTampereen Rudolf Steiner-koulu\nTurun Steiner-koulun lukio on erityisen koulutustehtävän mukainen lukio. Valtakunnallisten pakollisten ja syventävien kurssien lisäksi lukiossamme opiskellaan steinerpedagogiikkaan painottuva 12 kurssin kokonaisuus. Näillä erityisen koulutustehtävän mukaisilla kursseilla pyritään tasapainottamaan varsin teoreettista lukio-opiskelua ja ne ovatkin pääasiassa kädentaitoja ja käytännöllisyyttä kehittäviä taito- ja taideaineita. Opiskelu on osittain luokkamuotoista. Yhdessä tekemistä vahvistavat lisäksi opetussuunnitelmaan kuuluvat näytelmä ja kulttuurimatka. ...\nProvider NameLahden Rudolf Steiner-koulu, Turku\nOulun steinerkoulun lukio on pieni ja persoonallinen opinahjo Heinäpäässä, hyvien kulkuyhteyksien varrella. Steinerkoulu on 12-vuotinen yhtenäiskoulu. Lukiomme on luokkamuotoinen, joten luokkayhteisö säilyy samana koko lukioajan. Opiskelu on monipuolista ja innostavaa: valtakunnallisten lukion pakollisten ja syventävien kurssien lisäksi on tarjolla koulukohtaisia kursseja. Meillä pääset tutustumaan maanmittaukseen, kirjansidontaan, kudontaan ja arkkitehtuuriin sekä moneen muuhun mielenkiintoiseen aiheeseen. Steinerkoulun päättöluokan eli 12. luokan aikana opiskelijat tekevät näytelmän, itsenäisen päättötyön sekä kulttuurimatkan. Lavalla on nähty sekä klassikoita että nykynäytelmiä, mutta myös itse kirjoitettuja näytelmiä. Päättötyön aihe voi olla käytännöllinen, taiteellinen tai teoreettinen. Päättötöinä on esimerkiksi kirjoitettu kirjoja ja tutkielmia, remontoitu autoja, tehty juhlapukuja, maalauksia, huonekaluja ja keramiikkaa. 12. luokka huipentuu kulttuurimatkaan joko Euroopan kulttuurikaupunkeihin tai kauemmaksikin. Aikaisempina vuosina luokat ovat käyneet mm. Kroatiassa, Italiassa, Unkarissa, Slovakiassa, Espanjassa ja Dominikaanisessa tasavallassa. Koulussamme järjestetään oppiaineita yhdistäviä monialaisia kursseja kuten Yhteinen maailmamme, Matkalla kehittyvässä maassa sekä Eurooppalaisuus ja EU. Kursseista on mahdollista tehdä kansainvälinen EPC-portfolio. ...\nProvider NameTampereen Rudolf Steiner-koulu, Oulun steinerkoulu\nOver the course of the two years the students study six IB subjects, write an Extended Essay of about 4,000 words, follow a course in Theory of Knowledge and plan and implement their own CAS programme (Creativity, Action, Service). The Diploma Programme aims to offer students: a broad and balanced, yet academically demanding, programme of study development of critical thinking and reflective skills development of research skills development of independent learning skills development of intercultural understanding a globally recognized university entrance qualification. ...\nProvider NameTurun normaalikoulu, IB-linja


"Musiikkisi haisee korvissa" – näin syttyi 200-vuotinen musiikkisota | Lauantaiessee | HS\nPäivitetty: 31.1.2015 15:57\nPunkkari Seinäjoella 2010.\nKaratepotku viuhahti nenän edessä silmälasieni korkeudella. Oli 1980-luvun alku, ja olin osunut bussipysäkillä punkhenkinen rintamerkki takissa rockabillyn nimeen vannovien diinarien keskelle.Ei siinä juuri hurjaa teiniuhoa ja molemminpuolista naljailua pahempaa sattunut. Emme sentään olleet 1970-luvun lopun Helsingissä.\nAsia jäi mietityttämään. Soittelin opinnoissani klassista, kavereiden kanssa uutta aaltoa ja pidin myös 1950-luvun rockista Elviksestä Johnny Burnetteen. Mitä olivat näiden teinien sankarit Crazy Cavanista Matchboxiin heihin verrattuna?Kuulin punkissa ja rockabillyssä paljon samaa. Molemmat olivat tarkoituksellisen primitiivisiä tyylejä, joissa operoitiin muutamalla soinnulla sekä rummuilla, bassolla ja sähkökitaralla. Silti diggarit heimoutuivat, koristautuivat muodin määrittelemin tunnuksin ja vihoittelivat keskenään.Eikö musiikki pitäisi ottaa musiikkina, pohdin. Olin tietämättäni Eduard Hanslickin (1825–1904) jäljillä.Hanslick oli vaikutusvaltainen kriitikko ja professori, jonka estetiikka voisi antaa aseita musiikkisodista luopumiselle. Hän kuitenkin vain synnytti niitä häijyydellään.Musiikkisotien isä pääsee nyt häkistä Suomessa. Hanslickin Vom Musikalisch-Schönen (1854) ilmestyi äskettäin professori Ilkka Oramon suomennoksena nimellä Musiikille ominaisesta kauneudesta. Siinä Hanslick rusikoi Richard Wagneria, joka kosti Hanslickille oopperassaan Nürnbergin mestarilaulajat. Sitä esitetään Kansallisoopperassa maaliskuussa.Oopperassa laulaa musiikkikriitikon karikatyyri Beckmesser, jonka Wagner nimesi libreton proosaluonnoksissaan "Hanslichiksi". Kosto alkoi, kun Wagner luki luonnosta illanvietossa Hanslickin kuullen."Hän poistui ilmeisen kiihtyneenä. Ystäväni päättelivät, että Hanslick piti koko librettoa itseensä kohdistuneena pilana", Wagner muisteli.Se oli totta. Ooppera kestää väliaikoineen viisi ja puoli tuntia, ja Beckmesser-Hanslickia ehditään pilkata moneen kertaan tyhmäksi ja epärehelliseksi.Kirjoituksissaan Wagner solvasi Hanslickia myös "epäsaksalaiseksi" ja kutsui tämän kirjaa "häväistykseksi".Näin "1800-luvun musiikkikulttuuri repesi itse asiassa kahtia", kuten Oramo kirjoittaa jälkisanoissa.\nEduard Hanslick ja Richard Wagner\nVahvimmillaan Hanslick edusti vastareaktiota yliromanttisuudelle.Hanslick muistutti, että musiikista ei pidä etsiä "sydämen mahlaa". Musiikki herättää tunteita, mutta ei esitä niitä. Ideat, joita säveltäjä esittää, ovat ennen kaikkea musiikillisia. Musiikin sisältönä ovat "soivina liikutellut muodot". Siinä se.Hanslick oli tarkka siitä, mitä musiikki voi ilmaista."Kuiskaus? Kyllä – mutta ei missään tapauksessa kaipauksen kuiskaus." Hanslick myönsi, että Beethovenin musiikista voi löytää säveltäjästä tietämättä "myrskyä, kamppailua, tyydyttämätöntä kaipuuta ja voimantuntoista uhmaa", mutta romanttisia lisätulkintoja ei pidä tehdä säveltäjän elämänvaiheiden perusteella. Osa kriitikoista noudattaa tätä edelleen.Hanslickia voisi soveltaa rakentavasti ja väistää musiikkisodat.Tottahan yksi meistä pitää vaikkapa hipsterien suosimista "soivina liikutelluista muodoista" ja toinen heavy rockin metallisemmista muodoista, mutta se kaikki on yhtä musiikin ihmettä, jonka ei tulisi jakaa meitä toisilleen vihoitteleviin heimoihin.Hanslick loi kuitenkin oman heimon. Hän kannusti "uussaksalaista koulua" ja Johannes Brahmsia ihaillen "harmonisten ja kontrapunktisten käänteiden taidokasta kudelmaa".\nSehän sopii, mutta tarvitsiko absoluuttisen musiikin puolustajan olla niin monien säveltäjien ja sävellystapojen vannoutunut vihaaja?" Lisztin ohjelmasinfoniat panevat musiikin ennennäkemättömästi viralta ja syöttävät sitä kuulijalle enää vain hahmomielikuvia herättävänä lääkkeenä", hän ruoski.Wagnerin oppi "päättymättömästä melodiasta" oli Hanslickille "periaatteeksi ylennetty muodottomuus, hoilattu ja vingutettu oopiumihumala, jonka kultille Bayreuthissa on avattu oma temppeli." Giuseppe Verdi ja muut italialaiset saivat häneltä lähinnä pilkkaa, samoin Pjotr Tšaikovski, jonka viulukonsertto "haisi korvissa".Hanslickin vastaleirin muodostivat "tulevaisuuden musiikin" kannattajat, jotka uskoivat taiteenlajien yhdistyvän.Wagner katsoi, että jo Beethovenin yhdeksännen sinfonian umpikuja saattoi ratketa vain ihmisäänen "välttämättömän mukaantulon" myötä finaalin Oodissa ilolle.Tätä tietä tuli Wagnerin mukaan edetä. Teksti, musiikki, filosofia, visuaalinen taide – kaikki yhdistyisivät antiikin draamojen tapaan "kokonaistaideteoksissa", joissa musiikki palaisi juurilleen kielen ja tanssin yhteyteen.Wagner ei mitenkään tuhonnut Hanslickin estetiikkaa. Opetuslasten kiista jatkuu jo kolmatta vuosisataa.Suomessa Robert Kajanus ja Jean Sibelius korostivat lyhyen Wagner-huumansa jälkeen sinfonisen musiikin ylivertaisuutta oopperaan nähden Hanslickin tapaan. Igor Stravinsky lähestyi vanhemmiten Hanslickia väittäen, että musiikki on kykenemätön ilmaisemaan esimerkiksi tunnetta.Sodanjälkeinen tiukka modernismi Pierre Boulezin tapaan jatkoi pääosin Hanslickin avaamilla poluilla, samoin Magnus Lindberg ja Esa-Pekka Salonen nuoruudessaan."Minulla ei ole mitään ulkomusiikillisia tarkoituksia kuten tuska, ilo, suru, rakkaus, metsä tai lintu. Musiikin lähtökohta on nuotti. Musiikissa on vain ääniä – ja sillä hyvä", nuori Salonen selitti.Nykyiset Hanslickit eivät mene yhtä pitkälle kuin alkuperäinen. Estetiikka olisi kovin rajoittunut, jos vastustaa Verdin ja Wagnerin oopperoita, Tšaikovskin ja italialaisten melodisuutta sekä kaikkea ohjelmamusiikkia.Ja miksi tutkisimme vain musiikin "soivina liikuteltavia muotoja", vaikka se musiikin ydintä onkin? Musiikki ja musiikkielämä ovat osa yhteiskuntaa, ja musiikkitieteen on näin kommunikoitava esimerkiksi myös yhteiskuntatieteiden kanssa.Näin tapahtuukin. Hanslickin pohjalta syntyy esimerkiksi tärkeää Schenker-analyysiä, mutta Hanslickille vieraammasta ajattelusta ammentavat monet tärkeät tutkimussuunnat, myös feministinen musiikintutkimus. Tästä kaikesta Oramon punnitut jälkisanat ja Hanslickin alaviitteiden sekaan taitetut suomentajan alaviitteet kertovat paljon lisää.Musiikkisotiin tarvitaan kaksi osapuolta. Hanslick hyökkäsi aluksi lähinnä varhaisempia esteetikkoja vastaan, mutta kaksintaisteluparin hän löysi vasta Wagnerista.En hyväksy Hanslickin enkä Wagnerin vihapuhetta ja yksisilmäisyyttä, vaikka arvostan molempia – ja ihailen Wagneria säveltäjänä, jolle teksti oli oleellisempaa kuin Hanslick piti suotavana.Muutenkin sitä haluaisi asemoitua musiikkisodissa rauhanaktivistiksi. Arvostan punkia ja rockabillya, monenlaista modernismia ja perinteistä duuri-molli-tonaalista musiikkia, hipsteröintiä ja metallurgiaa – jos musiikki on lajissaan laadukasta ja kiinnostavaa. Mutta täytyy myöntää, että teininä se ei aina riittänyt.Tapasin yhden bussipysäkillä kohtaamistani teineistä koulun käytävällä, ja eikös tuokin nostanut jalkaa karatetyyliin okulaarejani kohti.Ajatus musiikkisotien rauhanaktivismista ei vielä ollut järin kehittynyt. Sieppasin bootsista ja väänsin hänet vatsalleen läpsimään käsillään kolkosti kumahtelevaa lattiaa.Sitten tajusin päästää kaverin ylös ja murahdin äänenmurrosta peitellen jotain Hanslickin ja Wagnerin kirjoitustyyliä sovinnollisempaa.Musiikkisotamme loppui siihen. Eduard Hanslick: Musiikille ominaisesta kauneudesta. Yritys säveltaiteen estetiikan uudistamiseksi. Suom. Ilkka Oramo. 180 s. Niin & näin 2014. Richard Wagner: Nürnbergin mestarilaulajat. Harry Kupferin ohjaus Kansallisoopperassa 13. maaliskuuta lähtien.Vesa Sirén HSvesa.siren@hs.fiKirjoittaja on kulttuuritoimittaja.\nKaratepotku viuhahti nenän edessä silmälasieni korkeudella. Oli 1980-luvun alku, ja olin osunut bussipysäkillä punkhenkinen rintamerkki takissa rockabillyn nimeen vannovien diinarien keskelle.Ei siinä juuri hurjaa teiniuhoa ja molemminpuolista naljailua pahempaa sattunut. Emme sentään olleet 1970-luvun lopun Helsingissä.Asia jäi mietityttämään. Soittelin opinnoissani klassista, kavereiden kanssa uutta aaltoa ja pidin myös 1950-luvun rockista Elviksestä Johnny Burnetteen. Mitä olivat näiden teinien sankarit Crazy Cavanista Matchboxiin heihin verrattuna?Kuulin punkissa ja rockabillyssä paljon samaa. Molemmat olivat tarkoituksellisen primitiivisiä tyylejä, joissa operoitiin muutamalla soinnulla sekä rummuilla, bassolla ja sähkökitaralla. Silti diggarit heimoutuivat, koristautuivat muodin määrittelemin tunnuksin ja vihoittelivat keskenään.Eikö musiikki pitäisi ottaa musiikkina, pohdin. Olin tietämättäni Eduard Hanslickin (1825–1904) jäljillä.Hanslick oli vaikutusvaltainen kriitikko ja professori, jonka estetiikka voisi antaa aseita musiikkisodista luopumiselle. Hän kuitenkin vain synnytti niitä häijyydellään.Musiikkisotien isä pääsee nyt häkistä Suomessa. Hanslickin Vom Musikalisch-Schönen (1854) ilmestyi äskettäin professori Ilkka Oramon suomennoksena nimellä Musiikille ominaisesta kauneudesta. Siinä Hanslick rusikoi Richard Wagneria, joka kosti Hanslickille oopperassaan Nürnbergin mestarilaulajat. Sitä esitetään Kansallisoopperassa maaliskuussa.Oopperassa laulaa musiikkikriitikon karikatyyri Beckmesser, jonka Wagner nimesi libreton proosaluonnoksissaan "Hanslichiksi". Kosto alkoi, kun Wagner luki luonnosta illanvietossa Hanslickin kuullen."Hän poistui ilmeisen kiihtyneenä. Ystäväni päättelivät, että Hanslick piti koko librettoa itseensä kohdistuneena pilana", Wagner muisteli.Se oli totta. Ooppera kestää väliaikoineen viisi ja puoli tuntia, ja Beckmesser-Hanslickia ehditään pilkata moneen kertaan tyhmäksi ja epärehelliseksi.Kirjoituksissaan Wagner solvasi Hanslickia myös "epäsaksalaiseksi" ja kutsui tämän kirjaa "häväistykseksi".Näin "1800-luvun musiikkikulttuuri repesi itse asiassa kahtia", kuten Oramo kirjoittaa jälkisanoissa.Vahvimmillaan Hanslick edusti vastareaktiota yliromanttisuudelle.Hanslick muistutti, että musiikista ei pidä etsiä "sydämen mahlaa". Musiikki herättää tunteita, mutta ei esitä niitä. Ideat, joita säveltäjä esittää, ovat ennen kaikkea musiikillisia. Musiikin sisältönä ovat "soivina liikutellut muodot". Siinä se.Hanslick oli tarkka siitä, mitä musiikki voi ilmaista."Kuiskaus? Kyllä – mutta ei missään tapauksessa kaipauksen kuiskaus." Hanslick myönsi, että Beethovenin musiikista voi löytää säveltäjästä tietämättä "myrskyä, kamppailua, tyydyttämätöntä kaipuuta ja voimantuntoista uhmaa", mutta romanttisia lisätulkintoja ei pidä tehdä säveltäjän elämänvaiheiden perusteella. Osa kriitikoista noudattaa tätä edelleen.Hanslickia voisi soveltaa rakentavasti ja väistää musiikkisodat.Tottahan yksi meistä pitää vaikkapa hipsterien suosimista "soivina liikutelluista muodoista" ja toinen heavy rockin metallisemmista muodoista, mutta se kaikki on yhtä musiikin ihmettä, jonka ei tulisi jakaa meitä toisilleen vihoitteleviin heimoihin.Hanslick loi kuitenkin oman heimon. Hän kannusti "uussaksalaista koulua" ja Johannes Brahmsia ihaillen "harmonisten ja kontrapunktisten käänteiden taidokasta kudelmaa".Sehän sopii, mutta tarvitsiko absoluuttisen musiikin puolustajan olla niin monien säveltäjien ja sävellystapojen vannoutunut vihaaja?"Lisztin ohjelmasinfoniat panevat musiikin ennennäkemättömästi viralta ja syöttävät sitä kuulijalle enää vain hahmomielikuvia herättävänä lääkkeenä", hän ruoski.Wagnerin oppi "päättymättömästä melodiasta" oli Hanslickille "periaatteeksi ylennetty muodottomuus, hoilattu ja vingutettu oopiumihumala, jonka kultille Bayreuthissa on avattu oma temppeli."Giuseppe Verdi ja muut italialaiset saivat häneltä lähinnä pilkkaa, samoin Pjotr Tšaikovski, jonka viulukonsertto "haisi korvissa".Hanslickin vastaleirin muodostivat "tulevaisuuden musiikin" kannattajat, jotka uskoivat taiteenlajien yhdistyvän.Wagner katsoi, että jo Beethovenin yhdeksännen sinfonian umpikuja saattoi ratketa vain ihmisäänen "välttämättömän mukaantulon" myötä finaalin Oodissa ilolle.Tätä tietä tuli Wagnerin mukaan edetä. Teksti, musiikki, filosofia, visuaalinen taide – kaikki yhdistyisivät antiikin draamojen tapaan "kokonaistaideteoksissa", joissa musiikki palaisi juurilleen kielen ja tanssin yhteyteen.Wagner ei mitenkään tuhonnut Hanslickin estetiikkaa. Opetuslasten kiista jatkuu jo kolmatta vuosisataa.Suomessa Robert Kajanus ja Jean Sibelius korostivat lyhyen Wagner-huumansa jälkeen sinfonisen musiikin ylivertaisuutta oopperaan nähden Hanslickin tapaan.Igor Stravinsky lähestyi vanhemmiten Hanslickia väittäen, että musiikki on kykenemätön ilmaisemaan esimerkiksi tunnetta.Sodanjälkeinen tiukka modernismi Pierre Boulezin tapaan jatkoi pääosin Hanslickin avaamilla poluilla, samoin Magnus Lindberg ja Esa-Pekka Salonen nuoruudessaan."Minulla ei ole mitään ulkomusiikillisia tarkoituksia kuten tuska, ilo, suru, rakkaus, metsä tai lintu. Musiikin lähtökohta on nuotti. Musiikissa on vain ääniä – ja sillä hyvä", nuori Salonen selitti.Nykyiset Hanslickit eivät mene yhtä pitkälle kuin alkuperäinen. Estetiikka olisi kovin rajoittunut, jos vastustaa Verdin ja Wagnerin oopperoita, Tšaikovskin ja italialaisten melodisuutta sekä kaikkea ohjelmamusiikkia.Ja miksi tutkisimme vain musiikin "soivina liikuteltavia muotoja", vaikka se musiikin ydintä onkin? Musiikki ja musiikkielämä ovat osa yhteiskuntaa, ja musiikkitieteen on näin kommunikoitava esimerkiksi myös yhteiskuntatieteiden kanssa.Näin tapahtuukin. Hanslickin pohjalta syntyy esimerkiksi tärkeää Schenker-analyysiä, mutta Hanslickille vieraammasta ajattelusta ammentavat monet tärkeät tutkimussuunnat, myös feministinen musiikintutkimus. Tästä kaikesta Oramon punnitut jälkisanat ja Hanslickin alaviitteiden sekaan taitetut suomentajan alaviitteet kertovat paljon lisää.Musiikkisotiin tarvitaan kaksi osapuolta. Hanslick hyökkäsi aluksi lähinnä varhaisempia esteetikkoja vastaan, mutta kaksintaisteluparin hän löysi vasta Wagnerista.En hyväksy Hanslickin enkä Wagnerin vihapuhetta ja yksisilmäisyyttä, vaikka arvostan molempia – ja ihailen Wagneria säveltäjänä, jolle teksti oli oleellisempaa kuin Hanslick piti suotavana.Muutenkin sitä haluaisi asemoitua musiikkisodissa rauhanaktivistiksi. Arvostan punkia ja rockabillya, monenlaista modernismia ja perinteistä duuri-molli-tonaalista musiikkia, hipsteröintiä ja metallurgiaa – jos musiikki on lajissaan laadukasta ja kiinnostavaa. Mutta täytyy myöntää, että teininä se ei aina riittänyt.Tapasin yhden bussipysäkillä kohtaamistani teineistä koulun käytävällä, ja eikös tuokin nostanut jalkaa karatetyyliin okulaarejani kohti.Ajatus musiikkisotien rauhanaktivismista ei vielä ollut järin kehittynyt. Sieppasin bootsista ja väänsin hänet vatsalleen läpsimään käsillään kolkosti kumahtelevaa lattiaa.Sitten tajusin päästää kaverin ylös ja murahdin äänenmurrosta peitellen jotain Hanslickin ja Wagnerin kirjoitustyyliä sovinnollisempaa.Musiikkisotamme loppui siihen. Eduard Hanslick: Musiikille ominaisesta kauneudesta. Yritys säveltaiteen estetiikan uudistamiseksi. Suom. Ilkka Oramo. 180 s. Niin & näin 2014. Richard Wagner: Nürnbergin mestarilaulajat. Harry Kupferin ohjaus Kansallisoopperassa 13. maaliskuuta lähtien.Vesa Sirén HSvesa.siren@hs.fiKirjoittaja on kulttuuritoimittaja.


Mesiangervo löylytuoksu | Saunamaailma\nLöylytuoksu, Mesiangervo 100 ml\nMesiangervo löylytuoksu saunaan\nMesiangervon kukkean kesäinen tuoksu on saunareissujen iloinen yllätys ja muistutus Suomen kesästä.\nSekoita 2-3 korkillista tuoksutiivistettä noin 5 litraan löylyvettä. Tuoksu leviää saunaan veden höyrystyessä kiuaskivillä. Ei saa käyttää laimentamattomana.\nAinesosat: vesi, methoxy-3-methylbutanol ja mesiangervoaromi\nHuonetuoksu, Aamuyö 100 ml\nHuonetuoksu, Syreeni 100 ml\nLöylytuoksu , Koivuvihta 100 ml\nLöylytuoksu, Kelopuu 100 ml\nLöylytuoksu, Mänty 100 ml\nPyykkietikka, Kaislikko 500 ml\nPyykkietikka, Puuvilla 500 ml\nLöylytuoksu , Kataja 100 ml


Julkaistu 08.07.2016 13:08\nPirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi aiemmin 24-vuotiaan miehen yhdeksäksi vuodeksi vankeuteen muun muassa 27 raiskauksesta. Uhreja, joiden hoitajana mies toimi, oli yhdeksän. He olivat 74-100-vuotiaita laitoshoidossa olevia muistisairaita vanhuksia. Osa oli lisäksi liikuntarajoitteisia. Teot olivat pääosin oraalisia sukupuoliyhteyksiä, ja mies teki niitä vessan lisäksi muun muassa vanhusten vuoteissa. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nSyyttäjä vaati, että kuusi raiskauksista muutettaisiin tekomuodoltaan törkeiksi ja tuomiota korotettaisiin 11 vuoteen. Syyttäjän mukaan teot oli tehty erityisen nöyryyttävällä tavalla vanhusten asioidessa WC-tiloissa. Hovioikeus oli kuitenkin käräjäoikeuden linjoilla siinä, että tuomittu Miko Ville Kristian Huittisen tarkoituksena ei ollut nöyryyttää vanhuksia vaan tekopaikka oli valikoitunut satunnaisesti.Huittinen taas vaati, että hänen katsottaisiin syyllistyneen vain seksuaaliseen hyväksikäyttöön ja että kärsimyskorvaukset hylättäisiin. Vankilatuomion lisäksi Huittinen tuomittiin maksamaan uhreilleen korvauksia yhteensä 18 000 euroa. Teot olivat suunnitelmallisiaOikeuden mukaan teot olivat pikemminkin suunnitelmallisia kuin hetken mielijohteesta tehtyjä.Käräjäoikeus perusteli aiemmin yhdeksän vuoden vankeusrangaistusta sillä, että mies auttoi selvittämään rikokset, joilla ei ollut ulkopuolisia todistajia ja joista uhrit eivät terveydentilansa takia voineet kertoa.Mies itse katsoi käräjillä, että ehdollinen vankeus ja yhdyskuntapalvelu olisivat olleet riittävä ja oikea seuraus rikoksista. Raiskausten lisäksi hänen syykseen luettiin kaksi pakottamista seksuaaliseen tekoon. Oikeuden mukaan mies oli teot tehdessään syyntakeinen. Jutun asiakirjat ja asianomistajien tai heidän oikeudenomistajiensa nimet on määrätty salassa pidettäviksi 60 vuoden ajaksi. Raiskasi kymmenkunta vanhusta – Kuva: 25-vuotias hoitaja peitti arkana kasvonsa oikeudessa 15.6.2016


Lepola IV, rakentamistapaohje - PDF\nLepola IV, rakentamistapaohje\nDownload "Lepola IV, rakentamistapaohje"\n1 Järvenpään kaupunki Kaavoitus ja liikenne Lepola IV, rakentamistapaohje Liittyy asemakaavaan JARDno , kaavatunnus Luonnos, nähtävillä Lepolan alue täydentyy Lepola IV alue täydentää Lepola I, II ja III asemakaava-alueita entisen Maatalousnormaalikoulun alueella pääradan varressa, Ainolan seisakkeen tuntumassa. Koko Lepolan alueella kulttuuriympäristön ja maiseman erityisarvot ovat tärkeimpiä lähtökohtia uuden rakentamisen suunnittelussa. Maankäytön suunnittelussa on tavoitteena maiseman avoimuuden ja vanhojen Maatalousnormaalikoulun rakennusten hallitsevan aseman säilyttäminen. Kartanokulttuurin synnyttämä viljelymaisema ulottuu lännessä Tuusulanjärveen saakka osana valtakunnallisesti merkittävää Tuusulanjärven Rantatien kulttuurimaisemaa. Lepola IV alueesta on tarkoitus rakentaa Perheen ja Musiikin kaupunki, jossa on perheasuntoja, turvallista liikkua ja yhteisillä alueilla kohtaamispaikkoja. Lepola IV alue liittyy sen kaakkoispuolelle suunniteltavaan Ainolan keskukseen, jonne tulee asuin- ja palvelurakentamista. Ainolan asema tulee siirtymään lähivuosina Ainolanväylän eteläpuolelle. Rautatieliikenteen melu ja tärinä otetaan huomioon alueen suunnittelussa ja rakennusten perustamisessa. Korkeammat kerrostalot sijoitetaan rautatien puoleiseen tontinosaan ja matalammat rakennukset niiden länsipuolelle, jolloin kerrostalot muodostavat asuntopihoja suojaavan meluesteen. 1\n2 2 Asemakaavaluonnos\n3 Kadut ja puistot Alueen kaduista ja puistoista rakennetaan monikäyttöistä kaupunkitilaa, joka palvelee kävellen ja pyörällä liikkujia. Lähiympäristön suunnittelussa suositaan joukkoliikennettä, pyöräilyä ja jalankulkua ensisijaisina liikkumismuotoina. Lepolanväylä on pääkokoojakatu, joka tulee jatkumaan radanvartta etelään Ainolanväylän yli. Lepolanväylän länsireunalle rakennetaan kevytväylä. Bussipysäkki rakennetaan korttelin 2239 kohdalle. Heinähäntä on pihakatu, jonka ympärille alueen pohjoispuolen korttelit rakentuvat. Väärävarsi on alueen eteläosien tonttikatu. Eriluonteisia katujulkisivuja Lepolanväylä ja Väärävarren itäpää muodostavat kaupunkimaista kerrostalojen rajaamaa katutilaa. Julkisivut ovat aktiivisia maantasokerroksen liiketilojen ja asukkaiden yhteistilojen avulla. Korttelin 2243 läpi muodostetaan sisäkatumainen jalankulkuyhteys Lepolanväylältä puistoon. Julkisivuissa on paikoin taidetta. Tärkeimmät paikat kauempaa hahmotettavalle julkisivutaiteelle ovat korttelin 2243 kaakkois- ja koilliskulmissa, jotka näkyvät parhaiten junamatkustajille. Kortteleissa 2239 ja 2240 asuntojen porraskäytäviä avautuu kadun puolelle. Pihakadun julkisivut muodostuvat kuten Lepola I alueella. Korttelissa 2239 townhouse-tyyppisten rakennusten autotallit avautuvat pihakadulle. Kortteleiden 2240 ja 2241 eteläjulkisivut liittyvät Viskuripuiston julkiseen puistotilaan. Kortteleiden pientalotontit rajautuvat lännessä Viskuripuistoon ja laajempaan Navetanmäen puistoalueeseen. Tonttien suunnittelussa tulee ottaa huomioon puistonäkymät. Pihakasvillisuus pidetään matalana. Eriluonteisia puistoalueita Lepola IV alue liittyy lännessä Navetanmäen ja Juholanpellon laajempiin puistoalueisiin. Nämä entiset pellot säilytetään avoimina, niittymäisinä alueina, jotka voivat olla osin viljelykäytössä. Puistoalueiden läpi kortteleiden vierestä kulkee pohjois-eteläsuuntainen kevyen liikenteen reitti keskustaan ja etelään Ristinummen suuntaan. Lepola IV alueen sydämenä on Viskuripuisto, josta muodostetaan aktiivista kaupunkitilaa liikunnallisten ja musiikkiin liittyvien toimintojen avulla. Puistoon rakennetaan hulevesiallas, jonka reunoille suunnitellaan laiturirakenteita oleskelua varten. Puiston länsireunalle rakennetaan matalia muureja, jotka soveltuvat istuskeluun ja maisemien katseluun. Korentopuisto muodostuu metsäsaarekkeesta korttelin 2243 kainalossa. Alue on tarkoitus säilyttää puustoisena. Puiston läpi rakennetaan kasvillisuutta säilyttävä kulkureitti, joka jatkuu Väärävarren yli Viskurinpuistoon ja edelleen Juholanpellon puistoalueelle. Julkisivut ja arkkitehtuuri Lepolanväylän varsi ja erityisesti kortteli 2243 muodostavat Järvenpään eteläisen julkisivun junalla etelästä saavuttaessa. Lepolanväylän varressa on kerrostaloja, joista korkeimmat ovat Ainolanväylän kulmassa korttelissa Maantasojulkisivut, joissa on ikkunallisia liike-, työ- tai yhteistiloja, luovat elävää kaupunkitilaa. Rakennusten arkkitehtuuri on ilmeeltään rauhallista, ja rakennusmateriaalit ovat kestäviä ja kauniisti vanhenevia. Julkisivuihin sijoitetaan musiikkiaiheista taidetta joko erillisinä teoksina tai osana julkisivupintaa. Kerrostalot avautuvat pihan suuntaan suurine ikkunoineen ja oleskeluparvekkeineen, mutta katujulkisivujen jäsentelyssä otetaan huomioon raideliikennemelun haitat. Parvekkeet ovat sisennettyjä tai muodostavat julkisivun kokonaan. Radanpuoleiset parvekkeet lasitetaan raideliikennemelun takia. 3\n4 Kerrostalo- ja pientalotonteilla asukkaiden yhteisiä tiloja, kuten kerhohuoneita, talopesuloita, askartelu- ja pyöränkorjaustiloja sekä varastotiloja voidaan sijoittaa erillisiin piharakennuksiin tai asuinrakennusten yhteyteen. Piharakennuksilla voidaan rajata pysäköintipaikkoja. Autokatoksien rakentamista tulee harkita erityisen tarkasti, koska ne saattavat heikentää alueen arkkitehtonista laatua. Julkisivujen päämateriaaleina käytetään puuta, tiiltä ja rappausta. Vaaleimmat rakennukset ovat korttelissa 2239, joka liittyy Lepola I alueeseen. Julkisivujen pääväritys tummenee etelään päin, tummimmat julkisivut ovat korttelissa Erisävyistä, eritummuista betonia voi olla tehostevärinä, muttei kaikissa julkisivuissa. Betonisaumat eivät saa näkyä. Kattomuodot korostavat rakennuksen arkkitehtuuria. Katot ovat mustia tai tummanharmaita. Kortteli 2239 Asemapiirros, Cubesta Oy, Arkkitehtitoimisto Antti Heikkilä Oy. Alueen pohjoisin kortteli sijoittuu puistoalueen pihakadun väliin. Kortteli luo näkyvää julkisivua puistoon ja Lepola I alueen suuntaan. Kortteli jakautuu kahdeksi tontiksi, joista idänpuoleiselle rakennetaan viisi neljäkerroksista kerrostaloa. Länsitontille rakennetaan neljä rivitaloa ja kaksi townhouse-tyyppistä asuinpientaloa. Lännenpuoleiset rivitalot ovat yksikerroksisia, muut ovat kaksi- tai kolmekerroksisia. Rakennukset rajaavat korttelia joka suunnasta. Pysäköintipaikat sijoitetaan pysäköintialueelle korttelin keskiosiin, jonne ajo on pihakadulta. Asuinpientalotonteilla on asuntokohtaiset oleskelupihat. Kerrostalotontilla on yhteinen oleskelu- ja leikkipiha. 4 Korttelin 2239 pohjoisjulkisivu. 3d-malli, Cubesta Oy, Arkkitehtitoimisto Antti Heikkilä Oy.\n5 Kortteli 2240 Asemapiirros (alustava), Varte Oy, Arkkitehtitoimisto Ajak Oy. Kortteli sijaitsee Heinähännän ja Väärävarren välissä. Kortteli jakautuu kahteen tonttiin kuten kortteli 2239 pihakadun vastakkaisella puolella. Lepolanväylän varteen rakennetaan kerrostaloja ja korttelin länsiosaan rivitaloja. Korttelin eteläreunaan rakennetaan pohjamuodoltaan pyöreä yhteistilarakennus. Rivitalojen ja yhteistilarakennuksen julkisivut liittyvät Viskurinpuistoon, johon rakennetaan hulevesiallas oleskelulaitureineen. Seuraavissa kuvissa on esimerkkejä korttelin 2240 julkisivuratkaisuista, materiaaleista ja väreistä (kuvat: Varte Oy, Arkkitehtitoimisto Ajak Oy). 5\n7 Korttelit 2241 ja 2242 (omakotitalot) Pientalokorttelit, luonnos. Järvenpään kaupunki, Kaavoitus ja liikenne. Pihakadun päähän suunnitellut omakotitontit rajautuvat joka suunnassa puistoalueisiin. Korttelin länsipuolella kulkee kevyen liikenteen väylä, joka johtaa pohjoisessa kohti keskustaa ja etelässä Ainolanväylän alitse Ainolan kentän ja Ristinummen suuntaan. Omakotikortteleihin muodostuu puiston puolelle lännessä ja etelässä puoliyksityistä pihatilaa, jonka pihakasvillisuus tulee pitää matalana. Pihoilta on puistonäkymät länteen ja etelään. Pihat erotetaan puistosta matalalla maastomuurilla ja pensasaidalla. Pihoille voidaan istuttaa hyötykasveja tai matalakasvuisia puita (esimerkiksi omena- tai luumupuu, mongolianvaahtera). Kukkivat puut ja puiden syysväritys tuovat maisemaan vuodenaikojen vaihtelun. Kortteleiden itäpuoli rajautuu kapeisiin puistoalueisiin, jotka toimivat kulkuyhteytenä pihakadun ja laajempien puistoalueiden välillä. Rakennukset sijoitetaan asemakaavassa osoitetuille rakennusaloille. Kun rakennusta ei sijoiteta tontin keskelle, tontille jää enemmän yhtenäistä pihatilaa. Koska tontit ovat suhteellisen kapeita, rakennuksen sijoittelussa tulee ottaa huomioon asuinhuoneiden pääikkunoiden riittävä etäisyys naapurirakennusten ikkunoihin. Asuinhuoneen pääikkunan etäisyyden naapuritontin rajasta tulisi olla vähintään neljä metriä. Muita tiloja voi sijoittaa vähintään kahden metrin päähän naapuritontin rajasta. Autotallin tai -katoksen voi rakentaa joko päärakennuksen yhteyteen tai erilliseen talousrakennukseen. Suuremmilla tonteilla (2242/4-6) voidaan rakennusoikeuden (200 k-m2) puitteissa rakentaa kaksi erillistä asuinrakennusta. Näissä tapauksissa autopaikkoja tulee rakentaa 1 ap/ asunto. Rakennukset ovat enintään kaksikerroksisia omakotitaloja, joissa on kahteen suuntaan kalteva pulpetti- tai harjakatto. Rakennusten pääty tulee pihakatua päin. Ullakkokerrokseen voidaan rakentaa julkisivupinnasta nousevia kattolyhtyjä, joiden leveys on korkeintaan 1/3 räystään pituudesta. Kattomateriaalina käytetään konesaumattua peltiä tai huopakatetta, katon värin tulee olla tummanharmaa tai musta. Talousrakennuksiin voidaan rakentaa viherkatto. 7\n8 Rakennusten pääasiallisena julkisivumateriaalina tulee käyttää peittomaalattua puuta tai rappausta. Julkisivupintojen tulee olla selkeitä. Julkisivumateriaaleja käytetään isoina hallittuina pintoina, jotka vaihtelevat isojen ikkunasommitelmien kanssa. Perusteetonta jakamista esim. erityyppisesti laudoitettuihin osiin tulee välttää. Pääväreinä käytetään vaaleita lämpimiä maavärejä: vaalea okra, vaalea terracotta, vaalea umbra, savi ja hiekan sävyt. Kortteli 2243 Asemapiirros, Avara, Sikla Oy, Arkkitehtitoimisto Soini & Horto Oy. Lepolanväylän varsi ja Ainolanväylän kulma muodostavat yhtenäisen kerrostalojulkisivun. Lepolanväylän puolella maantasokerroksessa on liiketilaa ja yhteistiloja. Rakennukset ovat viisi- tai seitsemänkerroksisia. Katot ovat kaltevia, harja kohtisuoraan katua vastaan. Korttelin itäosan kerrostalotonttien pysäköintipaikat ja yhteiset oleskelupihat sijoittuvat yhteiskäyttöiselle korttelialueelle, jolle on tonttiliittymät kahdesta suunnasta. Korttelialueen läpi on jalankulkuyhteys Lepolanväylältä puistoalueille. 8\n9 Havainnekuva Lepolanväylältä, kortteli Avara, Sikla Oy, Arkkitehtitoimisto Soini & Horto Oy. Havainnekuva korttelin 2243 pihalta. Avara, Sikla Oy, Arkkitehtitoimisto Soini & Horto Oy. 9\n10 Asemapiirros korttelin 2243 länsiosasta. T2H Rakennus, Arkkitehtiruutu Oy. Korttelin 2243 rakentaminen madaltuu ja väljenee kohti korttelin länsiosaa. Korttelin länsiosaan Väärävarren päähän rakennetaan kaksi kuusikerroksista kerrostaloa, joihin rakennetaan ullakkokerros. Niiden pohjoispuolelle rakennetaan yksi- ja kaksikerroksisia rivitaloja, joiden asuntopihat suuntautuvat länteen. Kerrostalojen ja rivitalojen pysäköintipaikat rakennetaan yhteiskäyttöiselle korttelialueelle, jolle sijoitetaan osa leikki- ja oleskelualueista sekä väestönsuojatilat. 10\nLepola IV. Laatukäsikirja ( ) Perheen ja Musiikin kaupunki\nLepola IV Laatukäsikirja (11.4.2018) Perheen ja Musiikin kaupunki 1 Sisällysluettelo 1. Yleiset periaatteet 2. Osa-alueet 3. Julkisivujen periaatteet 4. Arkkitehtuuri A. Julkisivut B. materiaalit C. Kattomuodot


Jokerien Westerlund: "Me ei olla vielä pahinta nähty" - Urheilu - Helsingin Sanomat\nJokerien Westerlund: "Me ei olla vielä pahinta nähty"\nAvangard Omskin päävalmentaja Raimo Summanen sanoi tiistaina Helsingissä, että neljän vieraspelin kiertueet ovat kamalia jääkiekkoliiga KHL:ssä.\nErkka Westerlund (vas.) ja Raimo Summanen kohtasivat Helsingissä tiistaina. Summasen Omsk vei voiton Westerlundin Jokereista. (KUVA: Juhani Niiranen HS)\nJulkaistu: 21.10.2014 22:12\nAvangard Omskin päävalmentaja Raimo Summanen sanoi tiistaina Helsingissä, että neljän vieraspelin kiertueet ovat kamalia jääkiekkoliiga KHL:ssä. Aikaerot painavat, ottelut rasittavat ja matkustaminen tuntuu elimistössä. Palautuminen ja lepo nousevat arvoonsa.


Päivän Ilta-Sanomissa viime vuoden VoF-pronssimitalisti Jesse Kaikuranta puhuu valmentajastaan Paula Koivuniemestä kauniin sanoin. Jesse on viime vuoden mittaan oppinut tuntemaan Paulan suuren sydämen.\nOlen kateellinen²: Jesselle hänen kyvystään laulaa koskettavasti. Paulalle hänen suuresta sydämestään. Oma sydämeni on tuskastuttavan pieni. Sen kunniaksi voi laskea sen, ettei se ole kovettunut.\nOlen päivittäin ongelmissa sydämeni kanssa. Vaikka olen kokenut pakkaaja, kaikki tunteeni eivät tunnu vuosien harjoituksen jälkeenkään mahtuvan sen uumeniin: Innostukseni, ahdistukseni, turhautumiseni ja riemuni leviävät ympärilleni tsunamin lailla.\nJoskus olisi helpompi olla pöytälaatikkorunoilija. Nyt koko tuotantoni on koko ajan kaikkien nähtävillä ja arvosteltavana. Australialainen tuttavani asui Suomessa vuosia karaokeravintolan yläkerrassa. Hän sanoi odottaneensa riemulla jokailtaista ilmastointihormin välityksellä kaikuvaa mieskuoron versiota Aikuisesta naisesta:\nKaiken me jaamme / toisiamme tukekaamme.\nVoittava liikeidea – kopioikaa! #<3 aka Juudaksen suudelma