EUR-Lex - 61959J0042 - FI\nYhteisöjen tuomioistuimen tuomio 22 päivänä maaliskuuta 1961. - Société nouvelle des usines de Pontlieue - Aciéries du Temple (SNUPAT) v. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkea viranomainen. - Yhdistetyt asiat 42/59 ja 49/59.\nRanskank. painos sivu 00103\nHollannink. painos sivu 00103\nSaksank. painos sivu 00111\nItaliank. painos sivu 00099\nEnglannink. erityispainos sivu 00053\nTanskank. erityispainos sivu 00247\nKreikank. erityispainos sivu 00599\nPortugalink. erityispainos sivu 00597\nEspanjank. erityispainos sivu 00053\nRuotsink. erityispainos sivu 00095\n1. Oikeudenkäyntimenettely - Tuomioistuimen ratkaisut - Perusteet - Seikat ja asiakirjat, joista joku asianosaisista ei ole tietoinen - Kelpaamattomuus todisteiksi\n2. Oikeudenkäyntimenettely - Väliintulo - Jonkun muun kuin vastaajan esittämä oikeudenkäyntiväite - Tutkittavaksi ottaminen\n(EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 34 artikla; yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 93 artiklan 5 kohta)\n3. Oikeudenkäyntimenettely - Kumoamiskanne - Tutkittavaksi ottaminen - Virkavirheen toteaminen\n(EHTY:n perustamissopimuksen 33, 34 ja 40 artikla; EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 40 artikla)\n4. Oikeudenkäyntimenettely - Kumoamiskanne tai laiminlyöntikanne - Tutkittavaksi ottaminen - Vahvistava toimi - Olosuhteiden muutos\n(EHTY:n perustamissopimuksen 33 ja 35 artikla)\n5. Oikeudenkäyntimenettely - Laiminlyöntikanne - Tutkittavaksi ottaminen - Käsite "laiminlyönti"\n(EHTY:n perustamissopimuksen 35 artikla)\n6. Oikeudenkäyntimenettely - Laiminlyöntikanne - Tutkittavaksi ottaminen - Oikeus ja velvollisuus tehdä vaadittu päätös\n7. Oikeudenkäyntimenettely - Laiminlyöntikanne - Implisiittisen päätöksen luonne\n8. Yritys - Käsite "Yritys" - Oikeudellisesti erilliset yhtyneet yritykset\n(EHTY:n perustamissopimuksen 80 artikla)\n9. Rahoitusjärjestelyt - Tasausjärjestelmä, jonka tarkoituksena on varmistaa romuraudan saanti ja joka käsittää maksut "ostetusta romuraudasta" ja "omien varojen" vapauttamisen - Käsite "omat varat" - Toimitukset konsernin sisällä - Paikallinen yhtyminen - Vapautuksen lainvastaisuus\n(EHTY:n perustamissopimuksen 4, 53 ja 80 artikla; korkean viranomaisen päätöksen N:o 2/57 3 ja 4 artikla)\n10. Päätös, jossa perustetaan subjektiivisia oikeuksia tai samankaltaisia etuja - Takautuva peruuttaminen - Edellytykset\n1. Yhtä perustavanlaatuisista oikeusperiaatteista rikottaisiin, jos tuomioistuimen ratkaisu perustuisi seikkoihin ja asiakirjoihin, joita asianosaiset, tai joku asianosaisista, eivät ole voineet saada tietoonsa ja joihin he eivät siis ole voineet ottaa kantaa.\n2. Vastaajaa tukevalla väliintulijalla on mahdollisuus esittää sellaisia oikeudenkäyntiväitteitä, joita vastaaja ei ole esittänyt, jos näillä väitteillä vastustetaan kantajan vaatimuksia.\n3. Toteamusta korkean viranomaisen syyllistymisestä virkavirheeseen ei voida tehdä EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklassa tarkoitetulla kumoamiskanteella, vaan tällainen toteamus voidaan tehdä ainoastaan perustamissopimuksen 40 artiklan tai mahdollisesti sen 34 artiklan nojalla. Päinvastaista väitettä ei voi perustaa EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan kolmanteen virkkeeseen, sillä kyseisen määräyksen tarkoituksena on ainoastaan vahvistaa vanhentumisaika ilman, että siinä muutettaisiin kyseiseen asiaan tarkoitettua kannetyyppiä.\n4. Kannetta, joka on nostettu aiemman toimen vahvistavaa toimea vastaan, ei voida ottaa tutkittavaksi, jos vahvistetusta toimesta nostettavalle kanteelle asetettu määräaika on jo päättynyt.\nTämä sääntö ei kuitenkaan päde, mikäli aiemman ja myöhemmän toimen välisenä aikana olennaiset olosuhteet ja edellytykset, jotka ovat vaikuttaneet aiemmin toteutettuun toimeen, ovat muuttuneet etenkin sen vuoksi, että yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa on velvoitettu toimen toteuttaja tarkastelemaan uudelleen kantaansa.\n5. Perustamissopimuksen 35 artiklassa tarkoitetulle laiminlyönnille on ominaista nimenomaisen päätöksen puuttuminen. Ei voida siis katsoa, että tällaisen päätöksen valmistelemiseksi tarkoitetut toimenpiteet tai se, että korkea viranomainen on vastannut asianosaiselle aloittaneensa tämän esittämien kysymysten tarkastelun, voisivat lakkauttaa laiminlyönnin.\n6. Kysymys siitä, oliko korkealla viranomaisella oikeus tehdä vaadittu päätös ja siitä, oliko se velvollinen tekemään päätöksen kahden kuukauden kuluessa kehotuksen saatuaan, kuuluu pääasian tarkastelun piiriin. Se, että korkea viranomainen ei ole tehnyt päätöstä asetetussa määräajassa, riittää laiminlyöntikanteen tutkittavaksi ottamiseen.\n7. Kielteisen implisiittisen päätöksen yleinen tai yksittäinen luonne voidaan päätellä kantajan korkealle viranomaiselle esittämän vaatimuksen sanamuodosta ja siitä luonteesta, joka olisi ollut päätöksellä, jonka komissio on kieltäytynyt tekemästä.\n8. Perustamissopimuksessa tarkoitettu käsite "yritys" vastaa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön käsitteitä. Näin ollen erillisinä oikeushenkilöinä toimivat yritykset eivät voi muodostaa perustamissopimuksessa tarkoitettua yhtä yritystä siitä huolimatta, että nämä yritykset olisivat taloudellisesti äärimmäisen pitkälle yhtyneitä.\n9. Vaikka korkea viranomainen perustaa rahoitusjärjestelmän, jonka tarkoituksena on varmistaa romuraudan säännöllinen saanti yhteismarkkinoille, ja vaikka se näin tehdessään säätää, että yritykset ovat velvollisia maksamaan tasausmaksua "ostetusta romuraudasta" ja että "omat varat" ovat maksusta vapautettuja, periaatetta, jonka mukaan toimituksia, joita yritys vastaanottaa toiselta yritykseltä, jonka kanssa se muodostaa konsernin, ei voida pitää "omina varoina", sovelletaan myös silloin, kun kyseiset yritykset ovat paikallisesti jopa äärimmäisen pitkälle yhtyneitä.\nKatso yhdistetyissä asioissa 32/58 ja 33/58 annetun tuomion tiivistelmän 6 kohta, Kok. V, 1958-1959, s. 280.\n10. a) Lainmukaista päätöstä, jolla perustetaan asianosaisille subjektiivisia oikeuksia tai samankaltaisia etuuksia, ei voida peruuttaa taannehtivasti.\nb) Jos tällainen päätös on sitä vastoin lainvastainen, se voidaan peruuttaa taannehtivasti:\n- jos, tapauksen olosuhteet huomioon ottaen, yleinen intressi varmistaa laillisuusperiaate on tärkeämpää kuin edunsaajien intressi säilyttää tilanne, jota he olivat voineet pitää pysyvänä. Tämä voi tulla kysymykseen erityisesti silloin, kun lainvastaisella päätöksellä on ollut vahingollisia vaikutuksia edun saaneiden yritysten kanssa kilpaileville yrityksille;\n- jos lainvastainen päätös on tehty edunsaajina olevien yritysten antamien virheellisten tai epätäydellisten tietojen perusteella.\nAsiaa koskevien intressien tärkeyden arviointi ja tämän seurauksena myös päätös siitä, peruutetaanko lainvastainen päätös taannehtivasti, kuuluu ensisijaisesti tämän päätöksen tekijälle.\nKatso yhdistetyissä asioissa 7/56 ja 3-7/57 annetun tuomion tiivistelmän 2 kohta, Kok. III, 1957, s. 85.\nYhdistetyissä asioissa 42/59 ja 49/59,\nSociété nouvelle des usines de Pontlieue - Aciéries du Temple (SNUPAT), osakeyhtiö, kotipaikka Billancourt (Seine), edustajanaan vt. toimitusjohtaja Eugène de Sèze, avustajana Cour d'appel de Paris'ssa toimiva asianajaja Jean de Richemont, prosessiosoite Luxemburgissa asianajotoimisto Georges Margue, 6 rue Alphonse-Munchen,\nEuroopan hiili- ja teräsyhteisön korkea viranomainen, asiamiehenään oikeudellinen neuvonantajansa Italo Telchini, avustajana Conseil d'Etat'ssa toimiva asianajaja Jean Coutard, prosessiosite Luxemburgissa 2 place de Metz,\n1) Koninklijke Nederlandsche Hoogovens en Staalfabrieken NV, alankomaalainen osakeyhtiö, kotipaikka Velsen, edustajanaan toimitusjohtajansa professori J. F. ten Doesschate, avustajina Amsterdamin alioikeudessa ja hovioikeudessa toimiva asianajaja Christiaan Pieter Kalff ja asianajaja Josse Mertens de Wilmars, Antwerpen, prosessiosoite Luxemburgissa asianajotoimisto Ernest Arendt, 27 avenue Guillaume; ja\n2) La Breda Siderurgica SpA, osakeyhtiö, kotipaikka Milano, edustajanaan vt. apulaistoimitusjohtajansa Guido Rebua, avustajana Italian Corte Supremassa ja Corte d'Appello di Milanossa toimiva asianajaja, Milanon yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan professori Cesare Grassetti,\njoissa kantaja vaatii yhteisöjen tuomioistuinta:\n- kumoamaan korkean viranomaisen markkinaosaston 7.8.1959 päivätty kirje, jossa kyseinen osasto on kieltäytynyt myöntämästä kantajalle vahingonkorvausta, jota kantaja on vaatinut sen vuoksi, että korkea viranomainen on sen mukaan tehnyt virkavirheen myöntäessään tietyille yrityksille "poikkeuksia" romuraudan tasausmaksusta (asia 42/59), ja\n- kumoamaan implisiittinen kielteinen päätös, jonka kantaja väittää tehdyn siten, että korkea viranomainen ei ole vastannut kantajan esittämiin vaatimuksiin, joissa vaaditaan peruuttamaan kaikki "poikkeukset", jotka korkea viranomainen on myöntänyt tai sallinut romuraudan tasausmaksun osalta, ja vahvistamaan uusi maksun määrä ja antamaan se tiedoksi kantajalle yhdessä kaikkien sellaisten seikkojen kanssa, joiden ansiosta kantaja voi tavanomaisin keinoin valvoa näiden maksujen käyttöön ottamista (asia 49/59),\nI - Kantajan pääasiallisten vaatimusten tutkittavaksi ottaminen\nVastaaja esittää, että kannetta ei voida ottaa tutkittavaksi, koska markkinaosaston 7.8.1959 lähettämä kirje ei ole korkean viranomaisen päätös ja, toissijaisesti, koska tässä yhteydessä ei voida nostaa kumoamiskannetta.\nMolemmat oikeudenkäyntiväitteet ovat perusteltuja.\na) Kyseinen kirje ei ole muodoltaan eikä sisällöltään korkean viranomaisen päätös.\nKirjeen muodosta on todettava, että kirjeen on allekirjoittanut ainoastaan markkinaosaston johtaja omissa nimissään eikä korkean viranomaisen nimissä ja sen puolesta, minkä johdosta kirjettä ei voida luokitella korkean viranomaisen päätökseksi.\nKirjeen sisällöstä on huomautettava, että kirjeessä todetaan ainoastaan, että korkea viranomainen tutkii yhteisöjen tuomioistuimen 17.7.1959 antamia tuomioita ja tekee tarvittavat asiaa koskevat päätökset, ja että markkinaosasto ei näe perusteita virkavirheeseen perustuvalle korvausvaatimukselle.\nToteamuksessa ei vahvisteta mitään yleisiä sääntöjä, eikä se vaikuta lopullisesti mihinkään yksittäiseen intressiin.\nb) Tämän kanteen tosiasiallisena tarkoituksena on, että korkean viranomaisen todettaisiin syyllistyneen virkavirheeseen.\nTällaista toteamusta ei voida tehdä EHTY:n perustamissopimuksen 33 artiklassa tarkoitetulla kanteella, joka koskee korkean viranomaisen päätösten kumoamista ja johon käsiteltävänä oleva kanne perustuu, vaan se voisi perustua ainoastaan perustamissopimuksen 40 artiklaan tai mahdollisesti sen 34 artiklaan.\nPäinvastaista väitettä ei voi perustaa EHTY:n tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan kolmanteen virkkeeseen, sillä vaikka kyseisessä määräyksessä tarkoitetaan tapauksia, joissa henkilö, joka katsoo joutuneensa vahingon kohteeksi yhteisön virkavirheen vuoksi, on aikaisemmin esittänyt vaatimuksen yhteisön toimivaltaiselle toimielimelle, määräyksen tarkoituksena on kuitenkin ainoastaan vahvistaa vanhentumisaika ilman, että siinä muutettaisiin kyseiseen asiaan tarkoitettua kannetyyppiä.\nNäiden syiden vuoksi kannetta ei oteta tutkittavaksi.\nII - Kantajan lisävaatimusten tutkittavaksi ottaminen\nKantaja vaatii lisäksi yhteisöjen tuomioistuinta "vahvistamaan sen, että kantaja varaa oikeuden nostaa yhteisöjen tuomioistuimessa uuden kanteen korkeaa viranomaista vastaan, jotta kantaja saisi korvausta vahingosta, joka sille on aiheutunut korkean viranomaisen virkavirheestä johtuvien edellä tarkoitettujen poikkeusten takia" sekä "sen, että kantajalla on tarkoitus vaatia tämän uuden kanteen yhdistämistä" käsiteltävänä olevaan riita-asiaan.\nKantaja ei ole osoittanut, että sillä olisi perusteltu intressi esittää tällaisia vaatimuksia, eikä myöskään yhteisöjen tuomioistuin katso, että tällainen intressi olisi olemassa.\nKantajan oikeus nostaa kanne ei voi missään tapauksessa riippua siitä, että yhteisöjen tuomioistuin olisi etukäteen vahvistanut aikovansa tunnustaa tällaisen oikeuden.\nTulevan asian yhdistäminen tässä tuomiossa ratkaistavaan asiaan ei ole mahdollista.\nPuuttuvan oikeussuojaintressin vuoksi näitä kahta vaatimusta ei oteta tutkittaviksi.\nI Vastaajan esittämät väitteet\n1. Maksusta vapauttamisen peruuttamista koskevan vaatimuksen osalta vastaaja luottaa yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisuun siitä, onko korkea viranomainen laiminlyönyt velvoitteitaan siitä huolimatta, että markkinaosasto on 35 artiklan kolmannessa kohdassa määrätyssä kahden kuukauden määräajassa vastannut kantajalle, että sen esittämät kysymykset oli otettu tutkittaviksi.\nTällainen vastaus ei yhteisöjen tuomioistuimen mielestä kuitenkaan estä laiminlyöntikanteen tutkittavaksi ottamista sillä perusteella, että se ei ole perustamissopimuksessa tarkoitettu päätös.\nKyseisestä kirjeestä huolimatta on siis olemassa EHTY:n perustamissopimuksen 35 artiklassa tarkoitettu implisiittinen kielteinen päätös, joka mahdollistaa tältä osin, että laiminlyöntikanne voidaan ottaa tutkittavaksi.\n2. Sen vaatimuksen osalta, jonka tarkoituksena on saada vahvistetuksi uusi maksun määrä ja saada annetuksi se tiedoksi kantajalle yhdessä kaikkien sellaisten seikkojen kanssa, joiden ansiosta kantaja voi tavanomaisin keinoin valvoa tämän määrän käyttöön ottamista, vastaaja esittää, ettei laiminlyöntiä eikä sen mahdollisuutta ole olemassa.\nOsoittaakseen laiminlyönnin puuttuvan kantaja korostaa, että heti yhdistetyissä asioissa 32 ja 33/58 annetun tuomion jälkeen on käynnistetty menettely, jotta tuomion seuraukset saataisiin selville ja uusi maksun määrä vahvistettaisiin.\nNämä havainnot ovat merkityksettömiä.\nPerustamissopimuksen 35 artiklassa tarkoitetulle laiminlyönnille on ominaista nimenomaisen päätöksen puuttuminen, eikä päätöksen valmistelemiseksi toteutettuja toimenpiteitä voida pitää tällaisena päätöksenä.\nTodistaakseen, että laiminlyönnin mahdollisuutta ei ole olemassa, korkea viranomainen väittää, että sillä olisi pitänyt olla riittävä aika vahvistaa yhdistetyissä asioissa 32 ja 33/58 annetusta tuomiosta aiheutuva uusi maksun määrä.\nVastaajan mukaan se ei voinut olla "velvollinen muuttamaan tietyssä määräajassa ja yrityksen vaatimuksesta" asiaa koskevaa säännöstöä.\nTässä päätelmässä yhdistetään virheellisesti kanteen tutkittavaksi ottaminen ja kanteen perusteltavuus.\nEHTY:n perustamissopimuksen 35 artiklan kolmannen kohdan mukaan laiminlyöntikanne voidaan nostaa, ellei korkea viranomainen ole tehnyt minkäänlaista päätöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se oli velvollinen tekemään ratkaisun.\nEdeltävän johdosta vastaajan esittämät oikeudenkäyntiväitteet on hylättävä.\nII Väliintulijoiden esittämät väitteet\nVäliintulijat esittävät muita kuin vastaajan esittämiä oikeudenkäyntiväitteitä.\nTässä tapauksessa tätä väliintulijoiden oikeutta ei voi kiistää, koska näillä väitteillä vastustetaan kantajan vaatimuksia.\n1. Väliintulijat esittävät oikeudenkäyntiväitteen, joka koskee sitä, että implisiittinen kielteinen päätös, sikäli kuin se koskee maksusta vapauttamisen peruuttamista, on merkitykseltään ainoastaan vahvistava ja että tämän vuoksi kantaja ei voisi vaatia sen kumoamista, koska perustamissopimuksessa asetettu määräaika kanteen nostamiseksi aiempia vahvistavia päätöksiä vastaan oli jo päättynyt.\nVäliintulijana oleva Breda Siderurgica lisää, että vapautukset eivät olisi päätös sen vuoksi, että korkea viranomainen on vapautukset myöntäessään ainoastaan soveltanut peruspäätöksiä N:o 22/54, N:o 14/55 ja N:o 2/57 niin, että kieltäytyminen näiden maksujen peruuttamisesta ei voi olla perustamissopimuksessa tarkoitettu päätös, sillä "jos ei ole olemassa päätöstä, joka voitaisiin implisiittisesti vahvistaa, ei myöskään voi olla vahvistavaa päätöstä".\nVastaaja painottaa väliintulija Breda Siderurgican täydentävää kirjelmää koskevissa huomautuksissaan, että riidanalainen toimi on pelkästään aiemman säännöstön tulkintaa ja että "vaikka tulkinta kiistämättömästi muodostaa kannanoton, se ei kuitenkaan ole 'päätös' eikä sitä vastaan voida nostaa kumoamiskannetta eikä laiminlyöntikannetta".\nYhteisöjen tuomioistuin ei voi hyväksyä näitä väitteitä.\nVäliintulija Breda Siderurgican esittämissä väitteissä ja vastaajan täydentävissä perusteluissa ei oteta huomioon sitä, että yleisen päätöksen N:o 2/57 soveltaminen konkreettiseen tapaukseen on päätös riippumatta 18.12.1957 päivätyn kirjeen oikeudellisesta luonteesta.\nNäin ollen se, että korkea viranomainen peruutti edustajansa aiemmin esittämät ja riidanalaisia vapautuksia koskevat poikkeukset, on päätös. Väliintulijoille on siis myönnetty vapautuksia päätöksen muodossa.\nVäitteestä, jonka mukaan kieltäytyminen Bredalle ja Hoogovensille myönnettyjen vapautusten peruuttamisesta on ainoastaan puhtaasti vahvistava toimi, on todettava, että toimi, jolla ainoastaan vahvistetaan aiempi toimenpide, ei mahdollista sitä, että asianosaiset voisivat ottaa uudelleen käsiteltäväksi kysymyksen vahvistetun toimen laillisuudesta.\nTämä yleinen sääntö ei kuitenkaan päde, mikäli olennaiset olosuhteet ja edellytykset, jotka ovat vaikuttaneet aiemmin toteutettuun toimeen, ovat muuttuneet.\nPanemalla vireille perustamissopimuksen 35 artiklaan perustuvan kanteen kantaja on vaatinut korkeaa viranomaista toteuttamaan käytännössä yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa 32 ja 33/58 antaman tuomion seuraukset ja esittänyt, että kyseisen tuomion perusteiden tarkastelun nojalla paikallisesti yhtyneille yrityksille myönnetyt vapautukset eivät enää olleet perusteltuja, minkä johdosta ne oli peruutettava.\nKysymys siitä, voiko edellä mainittu tuomio tehdä tehottomaksi kanteen kohteena olevan implisiittisen kieltäytymisen, kuuluu kuitenkin pääasian tarkastelun piiriin. Tämän johdosta kanteen kohteena olevan päätöksen vahvistavaa luonnetta koskevaa väitettä ei voida hyväksyä oikeudenkäyntiväitteeksi.\nEsitetyt oikeudenkäyntiväitteet on näin ollen hylättävä.\n2. Väliintulija Hoogovens esittää oikeudenkäyntiväitteen, joka koskee sitä, että kantaja ei ole esittänyt väitettä harkintavallan väärinkäytöstä.\nTämä väite ei ole tosi, sillä kantaja on kannekirjelmässään vedonnut harkintavallan väärinkäyttöön ja esittänyt asiaankuuluvalla tavalla syyt, joista harkintavallan väärinkäyttö voidaan sen mielestä päätellä.\nOikeudenkäyntiväite on siis hylättävä riippumatta siitä, edellyttääkö kanteen tutkittavaksi ottaminen vetoamista harkintavallan väärinkäyttöön.\n3. Väliintulijat esittävät myös kaksi muuta oikeudenkäyntiväitettä:\nNe esittävät ensinnäkin, että moitittu päätös on luonteeltaan yleinen, minkä johdosta sitä voidaan vastustaa ainoastaan vetoamalla harkintavallan väärinkäyttöön. Harkintavallan väärinkäyttö olisi kuitenkin oikeudellisesti mahdotonta tässä tapauksessa, jossa korkea viranomainen ei toiminut harkintavaltansa nojalla.\nToisena oikeudenkäyntiväitteenä ne esittävät, että vaikka päätös olisi yksittäinen, kantaja voisi vedota ainoastaan harkintavallan väärinkäyttöön, mikäli kanne perustuisi 35 artiklan toiseen kohtaan.\na) Kanteen kohteena olevan päätöksen luonnetta on tarkasteltava kantajan korkealle viranomaiselle aiemmin esittämän vaatimuksen sanamuodon perusteella.\nVaatimuksessaan kantaja vaati erityisesti lukuisten yksittäisten peruuttavien päätösten tekemistä.\nYhteisöjen tuomioistuimen mielestä juuri tässä on vaatimuksen olennainen osa sen vuoksi, että ajankohtana, jona vaatimus esitettiin, ei ollut tullut ilmi yhtään tapausta, joka vastaisi väliintulijoiden tapausta, minkä johdosta vaatimuksessa pyrittiin pääasiallisesti peruuttamaan Hoogovensille ja Breda Siderurgicalle myönnetyt vapautukset.\nTämän johdosta kieltäytyminen suostumasta kantajan vaatimuksiin on luonteeltaan yksittäinen päätös.\nVastaavat toteamukset pätevät myös vaaditun päätöksen muihin seikkoihin, eli tasausmaksun uuden määrän vahvistamiseen ja sen ilmoittamiseen kantajalle.\nAsiayhteydestä ja olosuhteista ilmenee, että siitä huolimatta, että kantaja käytti ehkä epäselviä käsitteitä, kantaja pyrki olennaisesti siihen, että maksu, jonka se olisi velvollinen maksamaan, vahvistettaisiin suhteessa edellä tarkoitettujen vapautusten peruuttamiseen ja ilmoitettaisiin sille.\nMyös tältä osin kanteen kohteena oleva päätös on luonteeltaan yksittäinen toimi.\nYksittäinen päätös koskee kantajaa ottaen huomioon, että näiden vapautusten takia se on velvollinen maksamaan suuremman maksuosuuden ja että tämä seikka vaikuttaa varmasti kantajan ja väliintulijoiden väliseen kilpailutilanteeseen.\nb) Koska kanteen kohteena oleva päätös on yksittäinen, kantajalla on periaatteessa mahdollisuus vedota kaikkiin perustamissopimuksen 33 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrättyihin perusteisiin, ei pelkästään harkintavallan väärinkäyttöön.\nEi siis ole tarvetta tarkastella sitä, onko harkintavallan väärinkäyttö mahdollista sidotun toimivallan tapauksessa.\nVäliintulija Hoogovensin esittämän mukaisesti on kuitenkin tutkittava, sovelletaanko tätä sääntöä tässä tapauksessa sen vuoksi, että 35 artiklan toiseen kohtaan perustuva laiminlyöntikanne voi kyseisen määräyksen sanamuodon mukaisesti olla ainoastaan harkintavallan väärinkäyttöä koskeva kanne.\nTässä väitteessä ei huomioida sitä, että kanne perustuu tosiasiassa kyseisen artiklan ensimmäiseen kohtaan.\nKantaja on selvästi ilmaissut mielipiteensä, jonka mukaan korkea viranomainen on velvollinen tekemään ratkaisunsa kantajan sille aiemmin esittämän vaatimuksen mukaisesti.\nEdeltävien toteamusten johdosta esitetyt oikeudenkäyntiväitteet eivät ole perusteltuja.\n4. Vastaaja ja väliintulijat esittävät vielä yhden oikeudenkäyntiväitteen, joka koskee sitä, että kantajan vaatima taannehtiva peruuttaminen ylittäisi korkean viranomaisen toimivallan ottaen huomioon, että subjektiivisia oikeuksia perustavan hallinnollisen määräyksen peruuttaminen on mahdollista kohtuullisessa määräajassa, joka oli selkeästi ylitetty tässä tapauksessa. Lisäksi vaadittu peruuttaminen olisi ollut vastoin intressien tasapainon periaatetta.\nKuten jo edellä on todettu, kysymys siitä, oliko korkealla viranomaisella toimivalta tehdä vaadittu päätös, kuuluu pääasian tarkastelun piiriin ja sitä voidaan tarkastella ainoastaan pääasiaa koskevien kysymysten käsittelyn yhteydessä.\nI LAIMINLYÖNTIKANNE, JOKA KOSKEE KORKEAN VIRANOMAISEN IMPLISIITTISTÄ KIELTÄYTYMISTÄ PERUUTTAMASTA RIIDANALAISIA VAPAUTUKSIA\nSe onko riidanalaisten vapautusten peruuttamisesta kieltäytyminen laillista, riippuu ensinnäkin vapautusten laillisuudesta.\nJos vapautukset ovat laillisia, korkealla viranomaisella olisi oikeus kieltäytyä peruuttamasta niitä sen vuoksi, että subjektiivisia oikeuksia tai samankaltaisia etuja perustaneen laillisen toimenpiteen peruuttaminen taannehtivasti on vastoin yleisiä oikeusperiaatteita.\nEnsiksi on siis tutkittava, ovatko riidanalaiset vapautukset lainvastaisia.\nA Riidanalaisten vapautusten laillisuus tai lainvastaisuus\n1. Hoogovensin ja Breda Siderurgican käyttämä ja niiden tytäryritysten valmistama riidanalainen romurauta oli vapautettu tasausmaksusta vuosien 1956 ja 1957 välisenä aikana kyseisten työpajojen paikallisen yhtymisen vuoksi, vaikka tämä romurauta kuuluu mahdollisesti käsitteeseen konsernin romurauta.\nYhteisöjen tuomioistuin on yhdistetyissä asioissa 32 ja 33/58 (SNUPAT v. korkea viranomainen) 17.7.1959 antamassaan tuomiossa todennut, että konsernin romuraudan vapautus ei ollut oikeutettu.\nEdellä tarkoitetun tuomion vuoksi vapautuksia oli siis tarkasteltava uudelta kannalta, mikä edellytti niiden oikeudellisen perustan uudelleentarkastelua ja näin ollen niiden laillisuutta koskevaa päätöstä.\nKyseinen tuomio johti siis siihen, että korkean viranomaisen oli tarkasteltava uudelleen aiempaa kantaansa sekä tutkittava, voitiinko riidanalaiset vapautukset pitää voimassa edellä mainitussa tuomiossa vahvistetut periaatteet huomioon ottaen, sillä korkea viranomainen olisi vastedes velvollinen noudattamaan näitä periaatteita, jotta ei ilmenisi syrjintää, joka vääristäisi tavanomaista kilpailua sellaisena kuin siitä määrätään perustamissopimuksen olennaisissa säännöissä.\nSilloin kun 18.12.1957 ja 17.4.1958 päivätyt kirjeet laadittiin ja julkaistiin Virallisessa lehdessä, korkean viranomaisen oli vielä kokonaisuudessaan ratkaistava kysymys peruspäätöksen N:o 2/57 sisältämien periaatteiden selvittämisestä, sillä peruspäätöksessä ei määritellä termien "omat varat" ja "ostettu romurauta" merkitystä.\nNäin ei ollut enää silloin, kun kantaja oli edellä mainitun tuomion julistamisen jälkeen saattanut asian korkean viranomaisen käsiteltäväksi.\nTällöin yhteisöjen tuomioistuin oli jo käsitellyt päätöksen N:o 2/57 tulkintaa ja useilta osin myös antanut ratkaisun sen tulkinnasta.\nKyseisessä tuomiossa on esitetty perusteet, joiden vuoksi omien varojen vapauttamista on pidettävä laillisena kun taas "konsernin romuraudan" vapauttaminen on lainvastaista.\nSe, että korkea viranomainen on kieltäytynyt vapautusten peruuttamisesta, mikä eroaa suuresti siitä, että se olisi ainoastaan vahvistanut aiemman näkökantansa, sisältää siis implisiittisen päätöksen siitä, että yhteisöjen tuomioistuimen antama tuomio ei edellyttänyt toisenlaista asennetta ja että näkökohdat, joiden takia konsernin romuraudan vapauttaminen ei ollut mahdollista yhteisöjen tuomioistuimen mielestä, eivät koskeneet paikallisen yhtymisen tapausta.\nTämän johdosta se, että korkea viranomainen ei ollut vastannut riidanalaisten vapautusten peruuttamista koskevaan vaatimukseen, mikä eroaa suuresti siitä, että se olisi ainoastaan vahvistanut aiemman näkökantansa, käsittää uuden päätöksen, jonka mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa 32 ja 33/58 antama tuomio ei velvoittanut korkeaa viranomaista tarkistamaan tätä kantaa.\nRiidanalaisten vapautusten peruuttamista koskeva kieltäytyminen on siten korkean viranomaisen uusi päätös, jonka kumoamiseksi kantaja voi nostaa kanteen, kuten se on määräajassa tehnytkin.\n2. Seuraavaksi riidanalaisten vapautusten laillisuuskysymystä on tarkasteltava yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa 32 ja 33/58 aiemmin antamansa tuomion yhteydessä vahvistamien periaatteiden perusteella.\nMyöntäessään vapautukset työpajojen paikallisen yhtymisen vuoksi korkea viranomainen on perustellut päätöstään pääasiallisesti maantieteellisellä yhteydellä, siis satunnaisesti, mitä yhteisöjen tuomioistuin ei ole pitänyt hyväksyttävänä aiemmassa tuomiossaan.\nLisäksi yhteisöjen tuomioistuin on kyseisessä tuomiossa todennut periaatteellisesti, että koska konsernin romuraudan vapautus saa aikaan perustamissopimuksen 4 artiklassa kiellettyä syrjintää, tämä vapauttaminen on perustamissopimuksen vastaista.\nBreedbandin työpajoista tuleva ja Hoogovensin käyttämä romurauta sekä Breda Siderurgican käyttämä ja sen tytäryhtiöiltä tuleva romurauta ovat konsernin romurautaa.\nHoogovens ja Breda Siderurgica eivät kumpikaan muodosta yhtä ainoaa yritystä niiden yritysten kanssa, joista kyseinen romurauta tulee.\nPerustamissopimuksessa tarkoitettu käsite "yritys" vastaa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön käsitteitä, sillä perustamissopimuksessa käytetään tätä käsitettä tarkoittamaan niitä, joilla on yhteisön oikeudesta aiheutuvia oikeuksia ja velvoitteita. Jotta voitaisiin myöntää, että useat erilliset yritykset voivat muodostaa perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitetun yhtenäisen yrityksen, perustamissopimukseen olisi sisällyttävä nimenomaisesti tätä asiaa koskeva määräys.\nKoska tällaista määräystä ei ole, ei voida olettaa, että kaksi erillistä yritystä voisi muodostaa perustamissopimuksessa tarkoitetun yhtenäisen yrityksen, varsinkaan kun nämä yritykset ovat niiden kansallisen oikeuden näkökulmasta erillisiä oikeushenkilöitä. Toisaalta, jos vastakkainen väite hyväksyttäisiin, perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettujen yritysten tunnistaminen olisi usein mahdotonta.\nLisäksi Bredan teollisuuskonsernista voidaan todeta, että sen yrityksistä ainoastaan Breda Siderurgica tuottaa terästä, kun taas sen muut yritykset ainoastaan käsittelevät terästä.\nNäin ollen Breda Siderurgica ja muut sen kanssa samaan konserniin kuuluvat yritykset eivät voi muodostaa perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettua yhtenäistä yritystä, jolla tarkoitetaan ainoastaan yritystä, "joka harjoittaa hiilen tai teräksen tuotantoa".\nPaikallinen yhdentyminen, jopa äärimmäisessä muodossaan, ja konsernin muodostavien yritysten tuotantojen keskinäinen taloudellinen riippuvuus eivät voi poistaa sitä tosiasiaa, että työpajat, joissa romurauta saadaan kierrätettäväksi, kuuluvat oikeushenkilöille, jotka ovat väliintulijoihin nähden erillisiä.\nJos ne, joita asia koskee, nimenomaisesti haluavat ryhmittyä tietyn yritysoikeudellisen muodon mukaisesti, jota ne pitävät hyödyllisenä, niillä ei ole perusteita vaatia, että tätä yritysoikeudellista muotoa ei oteta huomioon silloin, kun sen soveltaminen voi olla asianosaisille epäedullista.\nLisäksi olisi epäoikeudenmukaista soveltaa kahden erillisen yrityksen välillä kiertävään romurautaan erilaisia sääntöjä näiden kahden yrityksen läheisen tai kaukaisemman sijainnin mukaan.\nTällainen järjestelmä johtaisi siihen, että välttämättömien kuljetuskustannusten maksamisesta aiheutuvaa lisätaakkaa kasvatettaisiin ja että tuotantokustannusten eroja kasvatettaisiin keinotekoisesti, mikä on sekä perustamissopimuksen että tasausjärjestelmän perusperiaatteiden vastaista.\nHoogovens väittää, että se, että se käyttää Breedbandin työpajoista tulevia jätetuotteita, parantaa yhden ja saman yrityksen tuottoa ja että nämä kaksi yritystä eivät muodosta konsernia, joka voisi keinotekoisesti muuttaa kilpailua, mutta väite kaatuu siihen, että tosiasiassa kysymyksessä ei ole yksi ainoa yritys, vaan kaksi oikeudellisesti erillistä yritystä ja oikeushenkilöä.\nHoogovensin ja Breedbandin väliset suhteet vahvistavasta sopimuksesta aiheutuva voittojen ja tappioiden yhdistäminen ilmentää ainoastaan näiden kahden yrityksen välillä olemassa olevaa yhteistyötä.\nRiippumatta siitä, merkitseekö tämä yhteistyö kartellia tai yhteenliittymää, nämä kaksi yritystä muodostavat sen mukaisesti konsernin.\nTämän johdosta Hoogovensille Hoogovens-Breedband-konsernin olemassaolon vuoksi myönnetty vapautus voi vääristää kilpailua eli tässä tapauksessa vääristää kilpailua, jota käydään Hoogovensin ja muiden, rautaromun tuottajien kanssa ryhmittymättömien yritysten välillä.\nNäiden syiden vuoksi yhdistetyissä asioissa 32 ja 33/58 annetussa tuomiossa vahvistettuja sääntöjä, joiden mukaisesti konsernin romurautaan on sovellettava tasausjärjestelyjä, sovelletaan myös väliintulijoihin.\n3. Hoogovens esittää, että riidanalaiset vapautukset olisi pidettävä voimassa, jotta vältettäisiin, että yritykset joutuisivat maksamaan kahteen kertaan samasta romuraudasta, mitä yhteisöjen tuomioistuinkaan ei ole pitänyt hyväksyttävänä edellä mainitussa tuomiossaan.\nYhteisöjen tuomioistuin ei voi hyväksyä tätä perustelua.\nYhteisöjen tuomioistuin on yhdistetyissä asioissa 32 ja 33/58 antamassaan tuomiossa tuominnut kaksinkertaisen maksun ainoastaan siltä osin kuin se kohdistuu yhteen ja samaan yritykseen, ei siis silloin, kun maksu jakautuu useiden oikeudellisesti erillisten yritysten välillä.\nNäin ollen raaka-aineen tekninen samanlaisuus ei muodosta ratkaisevaa kriteeriä, vaan kriteerinä on ostajan ja kierrättäjän samuus.\nErittäin usein valmiiden tuotteiden valmistuksen yhteydessä saatavan romuraudan ja tähän valmistukseen tarkoitetun teräksen tuotannossa käytettävän romuraudan välillä onkin olemassa tekninen yhteys.\nJotta tasausjärjestelyjen rahoitusmekanismia ei tehtäisi tehottomaksi ja jotta otettaisiin huomioon raakaromuraudan ja käsitellyn romuraudan jatkuva kulku eri tuotantovaiheiden läpi, on välttämätöntä, että "samasta romuraudan määrästä" maksetaan kahteen tai jopa useampaan kertaan.\nTämän johdosta vahvistetaan, että päätökset, joilla Hoogovensille ja Breda Siderurgicalle on myönnetty vapautukset, ovat lainvastaisia sen vuoksi, että paikalliseen yhtymiseen perustuva vapautus on ristiriidassa yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa 32 ja 33/58 antamassaan tuomiossa antaman perustamissopimuksen tulkinnan kanssa.\n4. On tutkittava vielä, onko riidanalaisten vapautusten lainvastaisuutta koskeva toteamus ristiriidassa peruspäätöksen N:o 2/57 kanssa.\nYhteisöjen tuomioistuin katsoo, että näin ei ole.\na) Päätöksen N:o 2/57 2 artiklasta ilmenee, että päätöksen 4 artiklassa käytetyllä käsitteellä "omat varat" viitataan "perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettuihin yrityksiin", ja siinä oletetaan, että kysymyksessä on romurautaa käyttävä yritys, siis tässä tapauksessa Hoogovens ja Breda Siderurgica.\nEnsinnäkin on todettava, että päätöksessä N:o 2/57 "omat varat" tarkoittavat romurautaa, joka on perustamissopimuksen tulkinnan mukaisesti ollut jonkin yrityksen omaisuutta alusta alkaen.\nTämä tulkinta, joka ei suinkaan ole ristiriidassa päätöksen tekijän aikomusten kanssa, on hyväksytty myös kyseisen päätöksen tekijän 18.12.1957 päivätyssä kirjeessä (EYVL 1.2.1958, s. 45-58), sillä kirjeessä täsmennetään, että käsitettä "omat varat" on tulkittava "käsitteen semanttisen arvon mukaisesti".\nPerustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettu käsite "yritys" vastaa edellä A 2. kohdassa esitetyn mukaisesti luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä.\nJos korkean viranomaisen päätöksessä siis viitataan selkeästi ja yksinkertaisesti "perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettuihin yrityksiin", on oletettava, että päätöksessä tarkoitetaan luonnollisia henkilöjä tai oikeushenkilöjä, joiden nimissä kyseisessä artiklassa tarkoitettua toimintaa harjoitetaan.\nTässä tapauksessa voidaan myös vahvistaa, että tällainen tulkinta vastaa päätöksen\nN:o 2/57 tekijän tarkoitusta, sillä 18.12.1957 päivätyssä kirjeessään korkea viranomainen on täsmentänyt, että "yritys ... määrittyy joka tapauksessa nimensä mukaan".\nLisäksi viittaus yrityksen "omaan" romurautaan edellyttää "omistajuutta", joka on luonteeltaan puhtaasti oikeudellinen käsite.\nEdeltävistä toteamuksista seuraa, että päätöksen N:o 2/57 mukaisesti omina varoina, ja siis tasausmaksusta vapautettuna, voidaan pitää ainoastaan romurautaa, jonka puhtaasti oikeudellisessa merkityksessä tarkoitettu omistaja ei ole vaihtunut romuraudan tuotannon ja käytön välisenä aikana.\nNäin ei ole riidanalaisen romuraudan tapauksessa.\nb) Väliintulija Hoogovens on pyrkinyt osoittamaan, että se ei ole missään vaiheessa lakannut olemasta Breedbandilta vastaanottamansa romuraudan omistaja.\nHoogovens esittää erityisesti, että\n- Breedbandin ja Hoogovensin välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti kyseiset kaksi yhtiötä muodostavat Alankomaiden siviililain 1655 pykälän ja sitä seuraavien pykälien mukaisesti "maatschapin"; ja\n- Alankomaiden siviililainsäädännön nojalla "maatschapin" osakkaat ovat tässä yhtiömuodossa tuotettujen tavaroiden yhteisomistajia.\nNämä väitteet perustuvat pääasiallisesti Hoogovensin ja Breedbandin väliseen sopimukseen, jonka liittämistä oikeudenkäyntiasiakirjoihin väliintulija Hoogovens ei kuitenkaan pidä tarpeellisena.\nHoogovens on korostanut tämän sopimuksen "äärimmäisen luottamuksellista" luonnetta, eikä se ole halunnut paljastaa sen sisältöä kantajalle eikä väliintulijana olevalle Breda Siderurgicalle, jotka ovat sen kilpailijoita.\nHoogovens on kuitenkin esittänyt olevansa valmis esittämään sopimuksen jollekin salassapitovelvolliselle henkilölle tarvittaessa esittelevän tuomarin tai korkean viranomaisen läsnäollessa, jotta yhteisöjen tuomioistuin voisi tehdä tarpeellisina pitämänsä tarkistukset.\nYhtä perustavanlaatuisista oikeusperiaatteista rikottaisiin, jos tuomioistuimen ratkaisu perustuisi seikkoihin ja asiakirjoihin, joita asianosaiset, tai joku asiaosaisista, eivät ole voineet saada tietoonsa ja joihin he eivät siis ole voineet ottaa kantaa.\nKun yhteisöjen tuomioistuin vieraili IJmuidenissa, väliintulijan edustaja esitti, asiaa kysyttäessä, että kyseisessä sopimuksessa ei nimenomaisesti viitata omistussuhteisiin, mutta että väliintulijan mielestä useissa sopimuslausekkeissa on todisteita yhteisomistajuudesta.\nNäiden lausekkeiden tulkinta ja arviointi edellyttäisi sopimuksen tarkastelua kokonaisuudessaan.\nKoska väliintulija on itse vedonnut tähän sopimukseen todisteena väitteelleen, jonka mukaan Breedbandilta tuleva romurauta voidaan samastaa Hoogovensin omiin varoihin, väliintulijan tehtävänä on todistaa väitteensä.\nEi ole hyväksyttävää, että yhteisöjen tuomioistuimen tehtäväksi jätetään sellaisten tekijöiden selvittäminen, joiden tarkoituksena on todistaa väliintulijan esittämän väitteen aiheellisuus silloin, kun väliintulija ei itse anna julki näitä tekijöitä.\nNäiden syiden vuoksi yhteisöjen tuomioistuin, joka on ottanut huomioon Hoogovensin esittämät varaumat ja epäilyt, ei ole määrännyt tätä sopimusta esitettäväksi.\nKoska väliintulija ei ole esittänyt todistetta väitteelleen, väitteen arvoa ei ole tarpeen tarkastella.\nTämän johdosta ei ole vahvistettu, että Hoogovensin Breedbandilta vastaanottama romurauta on "omia varoja" kyseisen käsitteen semanttisen arvon mukaan tulkittuna.\nc) Tämä toteamus pätee myös väliintulijana olevaan Breda Siderurgicaan, joka ei ole edes esittänyt väitettä kyseessä olevan romuraudan omistajan vaihtumisesta.\n5. Tämän johdosta väliintulijoille myönnetyt vapautukset ovat todellisia poikkeuksia.\nPäätöksessä N:o 2/57 ei määrätä yleisistä eikä erityisistä poikkeuksista käsitteeseen omat varat.\nKulujen tasausjärjestelyn sisältävien rahoitusmekanismien vuoksi ei oletuksena voi olla poikkeusten myöntäminen etenkään siksi, että yhdelle maksajalle myönnetyt poikkeukset kasvattavat välttämättä muille lankeavia kuluja.\nRiidanalaisten poikkeusten myöntäminen johtuu siis päätöksen N:o 2/57 virheellisestä tulkinnasta.\n6. On kuitenkin tutkittava edelleen, voivatko nämä toteamukset menettää pitävyytensä sen vuoksi, että kyseinen romurauta ei olisikaan päätöksen N:o 2/57 johdonmukaisesta tulkinnasta ilmenevää "ostettua romurautaa".\na) Väliintulija Breda Siderurgica on paikan päällä toteutetun tutkimuksen aikana ilmoittanut, että sen tytäryhtiöiltään vastaanottamat toimitukset toteutetaan vahvistamalla hinta, josta keskustellaan useinkin "hyvin vakavasti".\nNäin ollen ei voi olla epäilystä siitä, etteivätkö nämä toimitukset olisi ostoja sen vuoksi, että tavara vaihtaa omistajaa maksua vastaan.\nb) Väliintulija Hoogovens on väittänyt paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana, että "Breedbandilta tulevien romurautatoimitusten osalta Breedband saa Hoogovensilta hyvitysilmoituksen, joka vahvistetaan romuraudan sisämarkkinahinnan perusteella". Hoogovens on kuitenkin lisännyt, että "tämä hinta on epäoleellinen, sillä se vahvistetaan ainoastaan sitä varten, että tuotantokustannukset voitaisiin laskea tarkasti valmistuksen eri vaiheissa" ja että tämä "hinta" tulee joka tapauksessa näiden kahden yrityksen kannettavaksi sellaisen sopimuksen nojalla, jonka mukaan yritykset ovat velvollisia jakamaan voittonsa ja tappionsa.\nKantaja ei ole kiistänyt esitettyjä väitteitä.\nYhteisöjen tuomioistuimen mielestä päätöksen N:o 2/57 rakenteesta ja tavoitteista ilmenee kuitenkin, että kyseiset toimitukset kuuluvat käsitteeseen "ostettu romurauta".\nKuten yhteisöjen tuomioistuin on jo yhdistetyissä asioissa 32 ja 33/58 antamassaan tuomiossa todennut, tasausjärjestelmän perustavista tavoitteista ja periaatteista ilmenee, että omien varojen vapauttaminen muodostaa poikkeuksen sääntöön, jonka mukaan kaikki romuraudan kuluttajat ovat tässä ominaisuudessa velvollisia maksamaan tasausmaksua.\nNäin ollen kysymyksessä ei ole "omien varojen" vaan "ostetun romuraudan" käsite, jota on epäselvissä tapauksissa tulkittava laajasti.\n"Ostettuna romurautana" on siis pidettävä kaikkea romurautaa, jonka omistaja on vaihtunut hinnan vahvistamista vastaan riippumatta siitä, toteutetaanko tämä omaisuuden siirto varsinaisen myyntisopimuksen tai myyntisopimukseen verrattavissa olevan sopimuksen nojalla ja riippumatta siitä, jakavatko ostaja ja myyjä voittonsa ja tappionsa keskenään.\nNäin on riidanalaisen romuraudan tapauksessa.\nEdellä esitettyjen toteamusten mukaisesti väliintulijoille myönnetyt vapautukset ovat sekä perustamissopimuksen että päätöksen N:o 2/57 vastaisia.\nB Voidaanko kyseiset lainvastaiset vapautukset peruuttaa?\nVäliintulijat ovat väittäneet, että vapautusten peruuttamisesta kieltäytyminen oli oikeutettua sen vuoksi, että vapautusten mahdollinen peruuttaminen ei olisi kenenkään edun mukaista.\nVäliintulijat korostavat, että koska tasausjärjestelmä ei enää toimi ja sitä ollaan purkamassa, kanteen kohteena olevan päätöksen kumoamisella ex nunc ei olisi enää merkitystä käytännössä ja että väliintulijoiden maksamien maksujen tarkistaminen ja peruuttaminen taannehtivasti olisi vastoin periaatetta, jonka mukaan saavutettujen etujen peruuttamista ei voida hyväksyä.\nTässä väitteessä jätetään huomioimatta se, että oikeusvarmuuden turvaamisen periaatetta, niin tärkeä kuin se onkin, ei voi soveltaa absoluuttisesti, vaan sen soveltaminen on yhdistettävä laillisuusperiaatteen soveltamiseen. Kysymys siitä, kumpi näistä periaatteista on asetettava kussakin tapauksessa etusijalle, riippuu vertailusta, jossa vastakkain ovat yleinen etu ja asiaan liittyvät yksityiset edut, siis:\n- toisaalta edun saaneiden yritysten edut, etenkin se, että ne olivat hyvässä uskossa voineet olettaa, etteivät ne joutuisi maksamaan maksua kyseisestä romuraudasta, ja harjoittaa toimintaansa tämän tilanteen jatkuvuuteen luottaen, ja\n- toisaalta yhteisön etu, jonka mukaisesti kaikkien romurautaa kuluttavien yritysten solidaarisuuteen perustuva tasausjärjestelmä on saatava toimimaan asianmukaisella tavalla ja joka edellyttää välttämään sitä, että muut maksajat joutuisivat lopullisesti ottamaan kannettavakseen niiden kilpailijoille lainvastaisesti myönnetystä vapautuksesta aiheutuvan summan.\nOn myös otettava huomioon, että tilitys on yhä väliaikainen ja että maksamattomat maksut voidaan jakaa pidemmälle aikavälille.\nEdelleen, kaikkien jäsenvaltioiden oikeusjärjestysten mukaan taannehtiva peruuttaminen on yleensä hyväksyttävää tapauksissa, joissa kyseinen hallinnollinen toimi on toteutettu asianosaisten antamien virheellisten tai epätäydellisten tietojen perusteella.\nYhteisöjen tuomioistuin ei voi sulkea pois sitä, että tätä periaatetta sovelletaan tähän tapaukseen.\nVäliintulija Hoogovensin edustajan yhteisöjen tuomioistuimelle IJmuideniin tehdyn tarkastuksen aikana esittämästä toteamuksesta sekä yhtiön Breedband NV vuoden 1959 vuosikertomuksesta ilmenee, että myös Breedband on toimittanut Hoogovensille teräslevyjen valssauksesta syntyvää romurautaa, joka ei ollut peräisin Hoogovensilta.\nYhtiön Breda Siderurgica yhteisöjen tuomioistuimelle Sesto San Giovanniin tehdyn tarkastuksen aikana esittämistä toteamuksista ilmenee toisaalta, että Breda Siderurgican tytäryhtiöillä on vapaus valita teräksen hankkijansa, joten tytäryhtiöiden Breda Siderurgicalle toimittama romurauta ei ole peräisin pelkästään Breda Siderurgican toimittamasta teräksestä.\nTämän seikan ja asiaan liittyvien etujen tärkeyden arviointi sekä tämän seurauksena myös päätös siitä, onko säännönvastaiset vapautukset peruutettava taannehtivasti, kuuluu ensisijaisesti korkealle viranomaiselle.\nYhteisöjen tuomioistuin ei voi asettua korkean viranomaisen tilalle, joten sen on palautettava asia korkean viranomaisen käsiteltäväksi, jotta tämä voi tehdä tämän arvion perustamissopimuksen 34 artiklan mukaisesti.\nEdellä esitetyistä toteamuksista ilmenee, että kanteen kohteena oleva päätös on lainvastainen sen vuoksi, että se perustuu oikeudellisesti väärään käsitykseen siitä, että riidanalaiset vapautukset olivat laillisia ja että korkealla viranomaisella ei ollut toimivaltaa peruuttaa näitä vapautuksia.\nTämän johdosta kyseinen päätös on kumottava ja asia on palautettava korkean viranomaisen käsiteltäväksi.\nII LAIMINLYÖNTIKANNE, JOKA KOSKEE KORKEAN VIRANOMAISEN IMPLISIITTISTÄ KIELTÄYTYMISTÄ VAHVISTAMASTA UUTTA MAKSUN MÄÄRÄÄ JA ILMOITTAMASTA SITÄ JA KAIKKIA TARPEELLISIA SELVITYKSIÄ KANTAJALLE\nRiidanalaisten vapautusten peruuttamisesta seuraisi, että pääasian vastaaja olisi velvollinen vahvistamaan tasausmaksun uuden perustason, korvaamaan kantajan maksuvelvolliseksi tekevät päätökset uusilla, oikeelliseen laskelmaan perustuvilla ja aiheellisesti perustelluilla päätöksillä ja antamaan nämä päätökset tiedoksi kantajalle.\nKorkealla viranomaisella on kuitenkin tarvittaessa oltava kohtuullinen määräaika näiden toimenpiteiden tekemistä varten, joten ei voida hyväksyä, että vastaaja olisi ollut velvollinen tekemään vaaditut päätökset viimeistään sinä päivänä, jolloin sen on katsottu tehneen kanteen kohteena olevan implisiittisen päätöksen.\nPeruuttamisesta kieltäytymisen kumoaminen ulottuu kuitenkin välttämättä maksun tarkistuksesta kieltäytymiseen.\nNäin ollen myös tämä kanteen kohteena olevan päätöksen osa on kumottava.\nNäissä olosuhteissa ei siis ole tarpeen tutkia, onko kanteen kohteena olevassa päätöksessä kysymys myös muista kantajan väittämistä perusteista eli toimivallan väärinkäytöstä, toimivallan puuttumisesta ja olennaisen menettelymääräyksen rikkomisesta.\nEuroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan mukaisesti asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.\nTässä tapauksessa kantaja on hävinnyt asian 42/59 ja vastaaja ja väliintulijat hävinneet asian 49/59.\nTämän johdosta kantajan on korvattava asian 42/59 oikeudenkäyntikulut, väliintulijoiden kulut mukaan lukien.\nAsiassa 49/59 vastaajan ja väliintulijoiden on vastattava omista oikeudenkäyntikuluistaan, ja vastaaja velvoitetaan korvaamaan kantajan oikeudenkäyntikulut lukuun ottamatta väliintuloista aiheutuneita kuluja ja väliintulijat velvoitetaan korvaamaan kantajalle väliintuloistaan aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.\nkuultuaan asianosaisten suulliset lausumat,\nottaen huomioon EHTY:n perustamissopimuksen 4, 33, 34, 35, 40, 53 ja 80 artiklan,\nottaen huomioon EHTY:n tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan,\nottaen huomioon korkean viranomaisen päätöksen N:o 2/57,\n2) Kantaja velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, väliintulosta aiheutuneet kulut mukaan lukien.\n1) Implisiittinen päätös, jolla korkea viranomainen on kieltäytynyt peruuttamasta taannehtivasti väliintulijoille myönnettyjä vapautuksia, vahvistamasta kyseisen peruuttamisen huomioon ottaen maksua, jonka kantaja olisi velvollinen suorittamaan, sekä ilmoittamasta kantajalle kaikkia seikkoja, joiden avulla kantaja olisi voinut tavanomaisella tavalla valvoa tämän maksun käyttöön ottamista, kumotaan.\n2) Asia palautetaan korkean viranomaisen käsiteltäväksi.\n3) a) Vastaaja ja väliintulijat vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.\nb) Vastaaja velvoitetaan korvaamaan kantajan oikeudenkäyntikulut lukuun ottamatta väliintuloista aiheutuneita kuluja.\nc) Väliintulijat velvoitetaan korvaamaan kantajalle väliintuloistaan aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.


Lukuvuosimaksujen vaikutus näkyy hakutilastoissa: englanninkielisiin tutkinto-ohjelmiin hakeneiden määrä laski - Savon Sanomat\nKotimaa 31.07.2017 20:30\nLukuvuosimaksujen vaikutus näkyy hakutilastoissa: englanninkielisiin tutkinto-ohjelmiin hakeneiden määrä laski\nKuva: Jarmo Stenmark/Lehtikuva\nKuva: Saija Sillanpää/Lehtikuva\nLukuvuosimaksut tuuppasivat korkeakoulut uusille koulutusmarkkinoille: kun aikaisemmin ulkomaisia opiskelijoita houkuteltiin ilmaisella koulutuksella, nyt korkeakoulujen on mietittävä uusia tapoja markkinoida suomalaista koulutusta.\n– Ainakin se, millä kovasti yritetään markkinoida, on tietynlainen pohjoismaalainen turvallisuus ja luonnon puhtaus eli niin sanotut ulko-opiskelulliset seikat. En tiedä, miten se markkinointi on sitten purrut, sanoo erityisasiantuntija Mikko Eronen Opetushallituksesta.\nSTT:n yliopistoille lähettämän kyselyn perusteella vaikuttaa siltä, että lukuvuosimaksut ovat vähentäneet intoa hakeutua englanninkielisiin tutkinto-ohjelmiin. Suurin osa yliopistoista kertoo, että hakijoiden määrä on vähentynyt viime vuoteen verrattuna.\nKorkeakoulujen on perittävä lukuvuosimaksuja tästä syksystä lähtien opiskelijoilta, jotka suorittavat muun kuin suomen- tai ruotsinkielisen korkeakoulututkinnon. Maksua ei peritä EU:n ja Euroopan talousalueelta (Eta) tulevilta tai Sveitsin kansalaisilta.\nMyös yhteishaussa pudotusta\nEsimerkiksi Helsingin yliopistossa hakijoiden määrä kansainvälisiin maisteriohjelmiin väheni noin kolmanneksella. Toisaalta maisteriohjelmia oli myös aiempaa vähemmän tarjolla.\nTurun yliopistossa englanninkielisissä maisteriohjelmissa oli myös pudotusta noin kolmannes. Hakijamäärään saattoi Helsingin tapaan vaikuttaa se, että ohjelmia oli vähemmän tarjolla.\nHakijoiden määrän vähenemisestä kertoivat myös Vaasan ja Jyväskylän yliopistot, Aalto-yliopisto, Åbo Akademi, Hanken sekä Tampereen ja Lappeenrannan teknilliset yliopistot.\nOpetushallituksen Eronen kertoo, että vastaavaa pudotusta hakijamäärissä tapahtui myös kevään yhteishaussa, jossa valtaosa EU- ja Eta-alueen ulkopuolelta tulevista hakee ammattikorkeakouluun. Yhteishaussa hakijamäärä putosi Erosen mukaan 10 prosenttia viime vuodesta ja toissa vuoteen nähden lähemmäs 70 prosenttia.\nViime vuoteen verrattuna vielä suurempi pudotus on tapahtunut hyväksyttyjen opiskelijoiden määrässä.\n– Siellä on tullut 30 prosentin tippumista. Vaikka hakemusten määrä ei ole niin paljoa tippunut, niin ilmeisesti ei ole ollut joko niin hyviä hakijoita tai sellaisia, jotka olisivat osallistuneet valintakokeisiin.\nStipendi voi kattaa jopa koko lukuvuosimaksun\nSuomalaisten korkeakoulujen perimät lukuvuosimaksut seilaavat laajalla hintahaitarilla 5 000 eurosta aina 18 000 euroon.\nStipendien ja apurahojen ansiosta läheskään kaikki hyväksytyt opiskelijat eivät kuitenkaan maksa täyttä lukuvuosimaksua. Esimerkiksi Aalto-yliopiston EU- ja Eta-alueiden ulkopuolisista maisterihakijoista opiskelupaikan on ottanut vastaan 174 maksuvelvollista. Täyden apurahan saaneet 116 opiskelijaa eivät maksa lainkaan lukuvuosimaksua.\nTampereen teknillinen yliopisto on myöntänyt 70 prosentille maksuvelvollisista stipendin, joka kattaa lukuvuosimaksun kokonaisuudessaan.\nLappeenrannan teknillisestä yliopistosta (LUT) kerrotaan, että avokätisesti myönnettyjen apurahojen turvin vältyttiin lukuvuosimaksujen aiheuttamalta shokkivaikutukselta.\n– Meidän tulee jatkossa saada selvästi enemmän maksavia opiskelijoita, koska emme jatkossa pysty tarjoamaan apurahoja nykyisessä laajuudessa. Nyt apurahat toimivat meillä markkinointityökaluna, LUT:sta kerrotaan.\nOpiskelijamäärät sukelsivat myös Ruotsissa, mutta nousivat jälleen takaisin\nMaksuista kertyvät tuotot jäävät yliopistojen taskuun\nNäin yliopistot arvioivat lukuvuosimaksujen vaikutuksia


Sweco taistelee biodiversiteetin puolesta – Tulevaisuudessa kaupungeilla on merkittävä rooli hyvinvoinnin sekä luonnon monimuotoisuuden ylläpitäjinä | Sweco.fi\nMuutama vuosikymmen sitten luonto ja kaupunki nähtiin toistensa vastakohtina. Viimeistään koronaepidemia on osoittanut luonnon voiman ja toisaalta myös sen merkityksen. Tulevaisuudessa kaupungeilla on merkittävä rooli myös luonnon monimuotoisuuden ylläpitäjinä. Swecon biologi Tarja Ojala kertoo, miten hyvällä kaupunkisuunnittelulla voidaan vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen sekä miten ekosysteemipalvelut tukevat ihmisten terveyttä ja hyvinvointia.\nBiodiversiteetti eli luonnon monimuotoisuus köyhtyy maailmanlaajuisesti, eikä Suomi ole kehityksen ulkopuolella. Päinvastoin, Suomen luonnon monimuotoisuus on kuluneen kymmenen vuoden aikana jatkanut vähenemistään. Peliä ei kuitenkaan ole lopullisesti menetetty, vaan Suomella on Suomen ympäristökeskuksen ja Luonnonvarakeskuksen tutkimuksen mukaan tällä vuosikymmenellä ensimmäistä kertaa realistinen mahdollisuus muuttaa luonnon monimuotoisuuden kehityssuuntaa. Myös YK on julistanut 2010-luvun biodiversiteetin vuosikymmeneksi.\nBiodiversiteetti on myös Swecon tuoreen Urban Insight -raportin aihe. Raportti tutkii kaupunkisuunnittelun mahdollisuuksia ylläpitää rikasta biodiversiteettiä sekä sitä, miten ekosysteemipalvelut tukevat ihmisten terveyttä ja hyvinvointia sekä vaikuttavat ilmastonmuutokseen ja sen kokemiseen kaupungeissa. Toinen raportin kirjoittajista on Swecon johtava asiantuntija ja biologi Tarja Ojala.\n“Kaupungeilla on suuri potentiaali tukea monimuotoista luonnonympäristöä, mikäli kaupunkirakenteet suunnitellaan ekosysteemipalveluita ja alueen luonnon ominaispiirteitä hyödyntäen”, Ojala sanoo.\nVastakkainasettelun aika on ohi, ja luonto ymmärretään rikkautena\nOjalan mukaan ennen 2000-lukua oli voimakas kahtiajako luonnon ja kaupunkien välillä: “Luonnonsuojelu kohdistui taajamien ulkopuolelle, ja kaupunkien sekä yleisen vaurastumisen näkökulmasta luonto koettiin esteeksi. Luonto ei kuitenkaan lopu kehätien reunaan tai taajamamerkkiin, vaan ulottuu myös kaupunkiin.”\nVasta viimeisen vuosikymmenen aikana on havahduttu kunnolla siihen, että myös kaupunkialueet muodostavat omat eläin- ja kasvilajistonsa, jotka voivat olla runsaita, ja monimuotoisella kaupunkilajistolla on merkitystä myös suuressa mittakaavassa.\nOjalan mukaan ekosysteemipalvelut sekä alueille ominaiset luonnon ominaispiirteet ja arvokas lajisto tulisi huomioida jo maankäytön suunnittelun alkuvaiheessa. Näin pystytään säilyttämään myös alkuperäistä, alueelle ominaista lajistoa sekä turvata luonnon meille tarjoamat ekosysteemipalvelut.\n“Meidän suunnittelutyössä mukana olevien biologien ja ekologien tehtävä on varmistaa, että suunnitelmissa huomioidaan luonnon monimuotoisuus. Käytännössä se voi tarkoittaa esimerkiksi sitä, etteivät kaupunkimetsät jää kaavoituksessa yksinäisiksi keitaiksi, vaan ne kytkeytyvät kaupungin ulkopuolisiin metsiin, jolloin eläimet pääsevät vapaasti liikkumaan ja geenien vaihto eri populaatioiden välillä pysyy yllä”, Ojala sanoo.\nUrbaani luonto tukee hyvinvointia ja monimuotoisuutta\nKoronaepidemia on osoittanut, kuinka merkittävä voimavara luonto on. Keväällä uutisoitiin pääkaupunkiseudun ruuhkautuneista luonnonsuojelualueista, kun kaupunkilaiset ryntäsivät koronaa pakoon luontoon. Kaupunkien biodiversiteetin lisäämisellä on merkitystä paitsi ilmastonmuutoksen torjumiselle myös terveydelle ja hyvinvoinnille.\n“Tutkimusten mukaan luonnolla on monia positiivisia vaikutuksia. Luonnossa oleilu muun muassa lisää mielen hyvinvointia ja vähentää stressiä. On tärkeää, että kaupunkilainen pääsee kirjaimellisesti kosketuksiin luonnon ja esimerkiksi maaperän mikrobiston kanssa, sillä mentaalisen hyvinvoinnin lisäksi luonto vaikuttaa esimerkiksi immuunijärjestelmään ja voi suojella meitä sairauksilta ja allergioilta.”\nLuonnon monimuotoisuus on olennaista ekosysteemipalveluille, jotka ovat elämän edellytyksiä. Niitä ovat esimerkiksi hiilen sidonta, pölyttäminen ja puhdas ilma. Biodiversiteetin köyhtymisen myötä luonnon kyky tuottaa ekosysteemipalveluita heikkenee. Kaupungissa viheralueet muun muassa imevät tulva- ja hulevesiä ja puut suojaavat paahteelta. Urbaani luonto myös parantaa ilmanlaatua ja vaimentaa kaupunkimelua.\nHyvällä suunnittelulla kaupunkiluonnon monimuotoisuus kasvuun\nUrbaani luonto voi olla tulevaisuudessa muuta, kuin mihin olemme tottuneet: virkistyskeidas voi sijaita maankamaran sijaan talon katolla ja perinteinen nurmikenttä ollakin kukkiva niitty. Myös kaupunkilaiset ja suunniteltavien alueiden asukkaat on syytä ottaa suunnitteluun mukaan.\n“Suunnittelussa on varmistettava, että kaupunkiympäristöstä löytyy sopivia paikkoja myös pölyttäjille ja muille eläimille, esimerkiksi valjastamalla joutomaita nykyistä parempaan käyttöön”, Ojala sanoo.\nSwecon vuoden 2020 neljännen Urban Insight -raportin teema on biodiversiteetti ja ekosysteemipalvelut. Raportissa avataan, miten kaupunkisuunnittelussa on paljon mahdollisuuksia ylläpitää rikasta biodiversiteettiä ja miten ekosysteemipalvelut tukevat terveyttä ja hyvinvointia. Tutustu raporttiin >>


Työhaastattelu kysymyksiä työnantajalle – Internet ja tietokoneet\nHome / Työhaastattelu kysymyksiä työnantajalle\nOletko juuri saanut kutsun työhaastatteluun? Valmistautuminen haastatteluun kannattaa aloittaa ajoissa, sillä työhaastattelu .\nYleensä työnantaja pyytää haastateltavalta kysymyksiä tapaamisen . Työhaastattelu menee usein työnantajan ehdoilla: työnantaja haluaa. Kysymysten esittäminen työhaastattelussa antaa vaikutelman aktiivisesta työnhakijasta.\nHaastateltavan oletetaan kyselevän, sillä työnantajan . Miten työnantaja valmistautuu työhaastatteluun? Kaikki tietävät, mitä kysymyksiä työhaastattelussa ei saa kysyä, mutta miten on small talkin . Tässä kysymystä, joita voit kysyä työhaastattelussa, ja jotka tuskin. Rekrytointiyrityksen perustaja listaa kysymyksiä, joita ainakin kannattaa. Nämä ovat työhaastattelussa yleisesti kysyttyjä kysymyksiä, joihin pystyy hyvin.\nRooliin liittyvien teknisten kysymysten lisäksi työnantaja haluaa selvittää, minkä . TOP 10: Vaikeimmat kysymykset työhaastattelussa – ja parhaimmat. Kysy nämä kysymykset työhaastattelussa Osuvien työhaastatteluvastausten lisäksi. Hyvässä työhaastattelussa työnhakijakin saa tehdä kysymyksiä – mutta . Laki ei kiellä työnantajaa kysymästä työnhakijalta tämän perhesuunnitelmista eikä hakijan . Osoitat työnantajalle olevasi oikeasti kiinnostunut tulevasta tiimistäsi. Esimerkiksi kysymyksiin perhetilanteestasi ja –suunnitelmistasi, uskonnosta ja poliittisesta vakaumuksesta ei ole pakko vastata. Tältä sivulta löydät vinkkejä työhaastatteluun.\nMieti kysymyksiä, joita haluat esittää tehtävästä ja työnantajasta. Eli onko niksejä jostain kysymyksistä, joita voisi haastattelun lopussa. Toisaalta myös työnantaja arvostaa, että haluat hyvään työyhteisöön.\nSeuraavat vinkkiä auttavat sinua valmistautumaan työhaastatteluun. Näihin ja muihin kysymyksiin kannattaa vastata rehellisesti työnantajan näkökulman . Testaa, miten selviät kysymyksistä rekrytoinnin ammattilaisten. Viimeisenä haastattelija tiedustelee, onko sinulla kysymyksiä työnantajalle. Saako työnantaja kysyä haastattelussa mitä vaan? Haastattelussa työnhakijan kannattaa kuunnella kysymykset tarkasti ja miettiä vastauksia . Lue HR-vastaavan parhaat vinkit työnhakuun ja työhaastatteluun.\nPyydä, että saat esittää muutamia kokonaisvaltaisia kysymyksiä, kuten ”Minkälaista. Kerro myös avoimesti miten aikaisemmat kollegasi ja työnantajasi kuvailisivat sinua.\n← Eniro personer Retkipaistinpannu →


Arctic Cat Z-sarja Zl 600 600 cm³ 2000 - Oulu - Snow Mobile - Nettimoto\nVaihtaisin kaks paikkaseen ja pakilliseen kelkkaan tai rahaan. (Voi toki koittaa ehottaa vaihdossa jotain muutakin) Uuden maton kanssa 1400€ pyynti kuvissa uusi matto. Voin toki vaihtaa vanhan maton paikalleen jolloin hinta 800€ Siitäpä hyvä catti lumille. Liikkuu ja pysähtyy ja vähän laitettu ja ajettu alle 10 000km Osaa vaihettu mm. Jarrupalat B.suodatin Öljyt 2t ja ketju MATTO UUSI 38 räpylällä Liukukiskot Laakerit maton rullille Ohjain raudat Käynnistin naru ja jousi Jäöhytin nesteet +pikku jutuja. Ollut itsellä vähällä ajolla kun rouvan pitäisi päästä matkaan viime talvena ajettu max 100km. kesällä käytetty käynnissä kerran kuussa ja tänä talvena käyty 50 km lenkki että toimii.\nArctic Cat Z-sarja Zl 600\nVaihtaisin kaks paikkaseen ja pakilliseen kelkkaan tai rahaan. (Voi toki koittaa ehottaa vaihdossa jotain muutakin)\nUuden maton kanssa 1400€ pyynti kuvissa uusi matto. Voin toki vaihtaa vanhan maton paikalleen jolloin hinta 800€\nSiitäpä hyvä catti lumille.\nLiikkuu ja pysähtyy ja vähän laitettu ja ajettu alle 10 000km\nOsaa vaihettu mm.\nÖljyt 2t ja ketju\nMATTO UUSI 38 räpylällä\nLaakerit maton rullille\nKäynnistin naru ja jousi\nOllut itsellä vähällä ajolla kun rouvan pitäisi päästä matkaan viime talvena ajettu max 100km. kesällä käytetty käynnissä kerran kuussa ja tänä talvena käyty 50 km lenkki että toimii. Hide »\nNettimoto ID 2498998\nModel Cougar Crossfire 8 El Tigre F-class F5 Firecat F6 Sno Pro F7 Snow Pro F8 Sno Pro Jaguar Z1 Sno Pro M-class Prowler Sno Pro Cross country Sno Pro Snowcross SVX 450 XF Z 120 Z-class ZR ZR 500 APV ZR 600 APV


Tätä ei tv-kuvissa nähty: Ruotsin tähdet purkivat turhautumistaan Nuorten Leijonien hyökkääjään pelin jo päätyttyä – edes päävalmentaja ei peitellyt pettymystään tappioon | Yle Urheilu | yle.fi\nSuomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue nousi viime hetkellä puolivälierävoittoon Ruotsista. Länsinaapurin tähtipelaajilla tappio meni tunteisiin.\n3.1.2021 klo 03.39päivitetty 3.1.2021 klo 08.12\nTappio Suomea vastaan otti koville Ruotsin leirissä.Codie McLachlan/Getty Images\nNuoret Leijonat lähetti Ruotsin alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueen tylyllä tavalla laulukuoroon Edmontonin MM-kisoista. Suomi oli puolivälieräottelussa ensimmäisen erän jälkeen tappiolla 0–2, mutta nosti huimasti tasoaan kahteen viimeiseen erään. 3–2-voittomaalin pyöräytti vanhanaikaisella Roni Hirvonen vain 25 sekuntia ennen päätössummeria.\nRuotsalaispelaajat turhautuivat tappiosta ikävällä tavalla. The Athleticin toimittaja Scott Wheeler kertoi Twitterissä, että tv-kuvien ulkopuolella Ruotsin Lucas Raymond, Alexander Holtz ja Arvid Costmar kävivät purkamassa suuttumustaan Suomen keskushyökkääjään Juuso Pärssiseen loppusummerin jo soitua. Raymond ja Holtz ovat joukkueensa suurimpia tähtihyökkääjiä.\nSuomen vaihtopenkillä tilanteeseen reagoi voimakkaasti etupäässä apuvalmentaja Antti Miettinen, mutta päävalmentaja Antti Pennanen ei nähnyt, mitä kentällä tapahtui.\n– En tiedä, taklattiinko Pärssistä vihellyksen jälkeen myöhässä. Huomasin vain, että jäällä on mailoja poikki. Reagoin itse siihen, onko mailalla lyöty jotakuta, mutta käsittääkseni ei, vaan siinä oli vastustaja turhautunut ja reagoi sitten noin.\nPärssinen itse kertoi myöhemmin sosiaalisessa mediassa, että kolme Ruotsin pelaajaa tuli hänen luokseen ja yrittivät antaa suomalaispelaajalle hanskaa ja nyrkkiä.\nPennasen mukaan Ruotsin tämän vuoden alle 20-vuotiaiden maajoukkue on nimenomaan vahvan tunteen joukkue, mistä Suomi hyötyi puolivälierässä.\n– Heidän MM-turnauksessaan näkyi koko ajan, että he menevät vahvasti fiiliksellä ja tunteella. Se auttoi meitä varmasti tänään. Saimme paljon ylivoimahyökkäyksiä, koska he ylipelasivat tilanteita.\nRuotsin joukkue otti luonnollisesti puolivälierätappion ja MM-urakan päättymisen hyvin raskaasti. Pelaajat kyynelehtivät jäällä, kun loppusummeri oli soinut.\nKoronavirustartuntojen takia joukkueen päävalmentajaksi noussut Joel Rönnmark ei peitellyt ärtymystään kommentoidessaan tappiota.\n– Tuntuu tyhjältä, on todella vaikeaa hävitä Suomelle puolivälierässä. Kärsin samalla tavalla kuin pelaajat, hän sanoi Ruotsin TV6:lle (siirryt toiseen palveluun).\nRuotsi on ollut viime vuosina vahva joukkue nuorten MM-kisoissa. Vuodesta 2010 lähtien Juniorkronorna on yhtä poikkeusta lukuun ottamatta pelannut turnauksen välierissä. Viime vuonna joukkue otti MM-pronssia, ja tänäkin vuonna Ruotsi oli vahva ehdokas mitaleille.\nKaksi vuotta sitten Ruotsin 2001 ikäluokka voitti maailmanmestaruuden alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa. Tuosta joukkueesta peräti 17 pelaajaa kiekkoili nyt Edmontonissa.\nTämän vuoden turnaukseen valmistautumista vaikeuttivat useat koronavirustartunnat. Esimerkiksi päävalmentaja Tomas Montén, apuvalmentaja Anders Lundberg, maalivahtivalmentaja Nizze Landén ja videovalmentaja Adam Almqvist joutuivat jättämään Edmontonin-matkan väliin sairastumisen takia. Lisäksi Ruotsin joukkueenjohtaja Jonas Fransson rikkoi Edmontonin kisakuplassa tiukkoja koronasääntöjä joukkueiden karanteenien aikana, minkä seurauksena hänet lähetettiin kotiin.\nSuomi on voittanut Ruotsin edellisen kerran nuorten MM-kisoissa vuonna 2016 välierissä. Turnaus päättyi Nuorten Leijonien mestaruusjuhliin.\nMuokattu 3.1.2021 kello 8.12: Lisätty Juuso Pärssisen twiitti aiheesta.


Kehon ja mielen sopu\nKeho on kuin kotimme, jossa pitäisi olla hyvä asua\nKeho on kuin kotimme. Kiireisessä ja järkeä ylikorostavassa elämänmuodossa olemme jatkuvassa epätasapainossa suhteessa kehoon. Asumme yksipuolisesti yläkerrassa. Paineet ovat kehon yläosassa: niska, hartiat ja yläselkä ovat jännityksessä, pää tuntuu raskaalta, emme pysty rauhoittumaan. Kehon alaosien olemassaoloa emme useinkaan tiedosta, ellei sitten siellä oleva vaiva vaadi huomiota. Olemme kadottaneet yhteyden jalkoihin ja maahan sekä niihin kehon alueisiin, jossa sijaitsee todellinen voimamme. Kun asutamme kehoamme uudelleen, alamme voida paremmin.\nKeho ja mieli ovat erottamattomat\nElämän paineet – tulevat ne sitten yksityiselämästä tai työstä – jäävät hoitamattomina kehoon jännityksiksi ja kivuiksi. Tunteet piilotetaan lihasjännityksen avulla\nKehon tunnelmat tulevat aivojen kautta myös mielen tunnelmiksi ja päinvastoin. Jännittynyt keho on supistustilassa, jolloin myös mielen liikkumatila kapenee: ajatus kulkee samaa sataa ja vaihtoehdot ja tuntuvat olevan vähissä. Emme voi toteuttaa todellisia mahdollisuuksiamme.\nElämässä tärkeintä on hengitys\nHengittäminen on elämän perusta. Ei ole samantekevää miten hengitämme. Oikein hengittäminen on yhteydessä terveyteen ja energiaan. Pienet vauvat ja eläimet osaavat hengittämisen taidon, mutta se näyttää olevan tavattoman harvinaista länsimaisen elämäntyylin ihmisillä. Stressitilanteessa vedämme alitajuisesti alavatsan sisään, jolloin terveellisen hengityksen liike tuolla alueella estyy. Tulemme pois omasta keskuksesta emmekä saa käyttöömme niitä rikkauksia, joita tuolta alueelta on mahdollista ammentaa.\nAivot reagoivat elimistön herkimpänä osana hapenpuutteeseen. Hermot ”kiristyvät”. Syvemmässä merkityksessä hengitys on elämänenergiaa. Vapaa hengitys on yhteydessä vahvaan elämässä olemiseen. Mitä enemmän masentaa sitä pienemmäksi hengitys on tullut. Lisääntynyt hengitys kohottaa välittömästi mielialaa.\n”Kehon ja mielen sopusointu auttaa jaksamaan ” –kurssilla käytetään kehotekniikoina mm. maadotusharjoituksia, rentoutumista, hengittämistä sekä kehon ja liikkeen kuuntelua. Erityisesti keskitytään niskan ja hartioiden jännitysten laukaisemiseen. Ristiselän väsymistä hoidetaan havainnoivan mikroliikkeen avulla, josta seuraa syvä rentoutumisen ja tasapainon olotila.


Hierontaa Miehelle Maikkari Sää / Tatuointi Värit\nBy Melody Abbate in Gute nacht erotik heise adventskalender 28-04-2017\nSeksisuhde maikkari sää; ; Reffi thai hieronta tikkurila; on melkein uskomatonta kuvitella että tähän tulisi joku mies Rakastatko ketään tällä hetkellä? Päivän sää Susijengin takamiehet todennäköisesti yhä sivussa Islantia vastaan Miehen kärsivällisyyttä vaatinut kosintatapa kerää ylistystä netissä - katso. Suomen paikallisin sää nyt Maikkarin netissä Meteorologit voivat kertoa videoilla esimerkiksi, miten sääennuste tehdään, mitä eroa on Röyhkeä varas huijasi rahatempulla pankkiautomaatilla – poliisi etsii tätä mannittoni.euu: hierontaa...\nSuomi amatööriporno alaston suomii\nTiimipäällikkö Jussi Kohtala tuntee kartingin suomalaiset ja kansainväliset kuviot. Ahdas hissi esti vieraalta invalidien juhlaan osallistumisen — kaupunginjohtaja Marita Toikka lupasi tarttua epäkohtaan. Suomen mestaruutta tavoitellut Kouvolan Pallonlyöjät joutui pettymään ja päättämään kautensa Superpesiksen pronssiotteluissa. Suomen Bioetanoli ei ole saamassa jatkoa 30 miljoonan euron energiatukeen. Mainoskatkotunnus oli still-kuva, jossa oli musta tausta, jolla oli kolme eriväristä palloa. Kuusankoskelaisen Kari Aaltosen silmiin osui Jaalan hautausmaalla viime perjantaina laputettu hauta. Kymenlaakson pelastuslaitos sai tiistaina vähän puolenpäivän jälkeen hälytyksen autopalosta Kaipiaisissa. Kimppapano ilmaiset eroottiset filmit Vallila ammattikoulu suihkuvideot Thai hieronta video hk sininen Sex shop kouvola suosituimmat nimet.\nSyksy saapuu viilenevässä ja epävakaisessa säässä. HIERONTAA MIEHELLE SYVÄKANKAAN TERVEYSASEMA; Kitaran kielten. Suomen paikallisin sää nyt Maikkarin netissä Meteorologit voivat kertoa videoilla esimerkiksi, miten sääennuste tehdään, mitä eroa on Röyhkeä varas huijasi rahatempulla pankkiautomaatilla – poliisi etsii tätä mannittoni.euu: hierontaa. Päivän sää Susijengin takamiehet todennäköisesti yhä sivussa Islantia vastaan Miehen kärsivällisyyttä vaatinut kosintatapa kerää ylistystä netissä - katso.\nPalaute Tietoa yhtiöstä Avoimet työpaikat About MTV Mainosta MTV: Talvivaaran kaivos on romahduttanut lähijärvien ekologian. Neste K Pukaron Paronin liiketunnistimet hälyttivät tiistain vastaisena yönä kello 2: Vesipumppu kärähti saunarakennuksen alla ja tummensi pohjarakenteita — pelastuslaitos kävi varmistamassa tilanteen Iitissä. Ensi yönä ja parin seuraavan vuorokauden aikana koko Suomessa on kohtalainen mahdollisuus nähdä revontulia.\nSiamilainen kissa seuralaispalvelu naisille\nAD HD TESTI VOIMAKAS ORGASMI 938\nHierontaa miehelle maikkari sää 369\nSeksi seuraa helsinki heltech vallila Lady boy sex free6 Ihanampaa mökää en oo levyltä ennen kuullu!! Epäilty noin vuotias nainen Kansainvälisen rikollisjärjestön johtohahmo kiinni Helsingissä — 16 ihmiskaupan uhria pelastui. Joku fiksu harjottelija nakannu levyn hyllyy maanantaina, myyty muutamia kappaleita ja levitetty heti nettiin. Aasi ei suostunut jättämään loukkaantunutta varsaansa. Palautteen jättäminen ei onnistunut Yritä hetken päästä uudelleen.\nTeboil vantaa tommy tabermann runo onnesta Lämpimän elokuun alun jälkeen kylmempääTällä viikolla Suomeen ja koko Pohjois-Eurooppaan Puuttuu: Olen ollu kauan yksin ja on melkein uskomatonta kuvitella että tähän tulisi joku mies Rakastatko ketään tällä hetkellä? Syntyvyyden lisääminen vaatii töitä. Toukokuinen takatalvi sai meteorologi Pekka Poudan pasmat sekaisin suorassa lähetyksessä. Lampaankääpä on valittu vuoden sieneksi. Nuutinen ja Maijala ovat molemmat luvulla syntyneitä kasarilapsia.\nHierontaa miehelle maikkari sää Kidutus pukki alaston rauma nainen videot tha hieronta kainuu klitoris pillu nussia pikkuhousut nuolettaa spermat mummon pilluun seksi koiran kanssa naisen, "hierontaa miehelle maikkari sää". Kreikassa auton alle jäänyt Ericka sai porin lääkäritalo päivystys paypal maksaminen ja kavereita Sippolasta — eläinten ja luonnon hyvinvointia edistävät järjestöt esittäytyivät Kouvolassa. Pekka Pouta repesi kesken suoran lähetyksen — sai juontajatkin sekoilemaan Pekka Pouta kommentoi repeilyään suorassa lähetyksessä: Irma-hurrikaanin voima repii rakennuksia ja puita — "Suomalaisen on vaikea kuvitella, minkälainen voima se on". Recent Posts Maikkari sää naista By Dorsey Mallari in Prostituierte für flüchtlinge was wollen frauen im bett\nmahtava kulli sähkökitaran kielten vaihto\nh&m seinäjoki aukioloajat ajeltu pillu\ntanssikurssit kuopio pitbull tattoo oulu\nmopo thai massage turku\nWild child elokuva suomalainen amatööri porno\nSuomi seksikamera suomi24h keskustelu


Äitin kielestä äidinkieleen - Kotimaisten kielten keskus\nÄitin kielestä äidinkieleen\nMiten sana ”äidinkieli” vakiintui suomen kirjakieleen?\nKäsitteet isänmaa ja äidinkieli tuntuvat kuuluvan yhteen. Tammikuun Elävissä päissä Sanna Nissinen bloggasi isänmaa-sanasta vanhassa kirjasuomessa. Nyt on äidinkielen vuoro.\nMikael Agricolan teokset ovat pääasiassa suomennoksia ruotsista, saksasta ja latinasta. Näissä kielissä sanan äidinkieli vastineita on käytetty jo varhain. Ruotsin reformaattori Olaus Petri perustelee vuonna 1528 painetussa teoksessaan Een liten boock om Sacramenten, miksi pyhä kirja tarvitaan ruotsin kielelläkin: ”Mong land och rike haffwa then helga scrifft på theras egit modhermåål”.\nVarsinais-Suomi on kuin muiden maakuntien äiti\nYhtä lailla Agricolakin perustelee Uuden testamentin suomennoksensa esipuheessa, miksi kirja on ollut tarpeen suomentaa, mutta hän pärjää ilman äidinkieli-sanaa (esimerkkien lihavoinnit minun):\nTesse nyt sinulle ombi, racas Christillinen Lukija, ia Hyue Somalainen Hemelainen, Carialainen – – sen Uden Testamentin Kiriat Somenkielille Wlostulkitudh – –. Nyt ette temen Maan kieli oli ennen neite aicoija, iuri wähe, ia lehes ei miteken kirioisa eli pockstauisa prucattu taicka harioitettu. Nin ota sis nyt teme – – otolijsesta Hrran [!] polesta\nSitä kielimuotoa, josta Agricola käyttää ilmauksia suomen kieli ja tämän maan kieli, voisi nykyään kutsua Varsinais-Suomen murteeksi. Yhteistä suomen yleiskieltä siinä mielessä kuin nykyään ei Agricolan aikana ollut vielä olemassa. Aivan ensimmäisen kerran suomen kieli ‑ilmaus esiintyy suomalaisessa kirjallisuudessa Agricolan ABCkirian (1544) alkurunossa:\nOppe nyt wanha, ia noori,\nJumalan keskyt, ia mielen,\nMuoto suomen kielen merkitsee tässä ’(varsinais)suomeksi, (varsinais)suomen kielellä’; vastaavanlainen yksikön instruktiivimuoto on vielä nykysuomessa käytössä muun muassa ilmauksessa jalan ’jalkaisin, kävellen’.\nUuden testamentin esipuheessa Agricola luonnehtii Varsinais-Suomea mielenkiintoisella tavalla:\nette teme coco Hijppacunda Somen maxi cutzutan, ioca ombi ninquin mwidhen Äitei\nSilloinen Suomen hiippakunta kattoi laajemman alueen kuin (Varsinais-)Suomen maa(kunna)n, ja niinpä hiippakunnan asukkailla oli ”moninaiset Kielet eli puhen tauat”. Hiippakuntaa kutsuttiin kuitenkin Suomenmaaksi, olihan Varsinais-Suomi ikään kuin muiden maakuntien äiti, Agricola selittää. Äitimaakunnan puheenparresta alettiin hänen johdollaan kehittää suomalaisten yhteistä äidinkieltä.\nOman äitin kielestä…\nKetä sitten saamme kiittää äidinkieli-sanan tuomisesta vanhaan kirjasuomeen? Kiitokset voi osoittaa Jaakko Finnolle. 1580-luvulla julkaisemansa virsikirjan esipuheessa hän kirjoittaa, että jo Mooses ”äitins kielel teki monda wirtä, ioista muutamat löytän sijnä pyhäsä kiriasa” mutta latinankielisten hymnien ja messulaulun valtakaudella ei ”oikein yhdestäkän maacunnasta yctän löyty, ioca äitins kielel tactoi eli tocti wirsiä tedhä”.\nJaakko Finnon aikana ei oltu niin tarkkoja siitä, kirjoitettiinko käsitteellisesti yhteen kuuluva kokonaisuus – siis yhdyssana – yhdeksi vai kahdeksi sanaksi. Siinä, missä Finno kirjoitti äitins kielel, käytämme nykyään kirjoitusasua äidinkielellään. Finnon mukaista äitin kieli -ilmauksen käyttöä, jossa äiti-sana saa omistusliitteen tai muun oman määritteen, esiintyy vanhassa kirjasuomessa 1500-luvun lopulta aina 1700-luvun jälkipuolelle asti:\njosta [evankeliumista] mös Jumalan armon cautta, oleme tullet osalisexi, nijn että se mös meidän maan ia oman äitin kielellä, meidän seasam saarnatan ia opetetan (Erik Sorolainen 1621)\nWielä andoi hän [Kustaa Vaasa] pyhän Raamatun – – kändä Ruotzixi, että myös yhteinen cansa äitins kielesä sitä olis tainnut lukea ja tutkia (Almanakka 1745)\nse näky paljon hyödyttäwän Meidän uscollisia alammaisiamme Suomen-Maasa, jotca Ruotzin Kieldä ei ymmärrä, jos Lakikirja heidän äitinsä kielellä ulos annetan ja julistetan (Ruotzin Waldacunnan Laki 1759)\nYhdessäkään edellä olevista esimerkeistä äiti-sanan genetiivimuodossa ei ole astevaihtelua. Itse asiassa Vanhan kirjasuomen sanakirjan lähteistä löytyy vain yksi ainoa kohta, jossa ilmaus esiintyy muodossa äiden kieli:\nMutta Suomi sywimmäinen,\nÄiden kieli ääritöinen,\nOmbi cuiteng unhotettu,\nEikä ongehen otettu\nRunossa on puhe Turun akatemiasta, jonka saleissa ovat kaikuneet vain latina, ruotsi ja Raamatun alkukielet. Mutta 1700-luvun puolivälissä akatemiassa kuullaan myös suomea, kun hämäläisylioppilas Carle Friedrichi Mollerus esittää suomalaisten onnittelut perintöprinssi Carlin syntymästä suomenkielisenä runona. Tässä äiti-sanan genetiivimuoto on e-vartaloinen mutta kerrankin heikkoasteinen niin kuin myöhemmässä yleiskielessä.\n…omaan äitin kieleen\nPikku hiljaa äitin kieli alkaa kehittyä entistä kiinteämmäksi ilmaukseksi. Tästä kehityksestä kertoo se, että jo vuonna 1642 ensimmäisen suomenkielisen Biblian omistuskirjoituksessa kuningatar Kristiinalle esiintyy määrite oma, joka kattaa koko ilmauksen äitin kieli eikä pelkästään äiti-sanaa:\ncuinga suuri Jumalan Caickiwaldian hywäteco se on, että Maacunnilla, Waldacunnilla, Caupungeilla ja Canssoilla, tämä pyhä Kirja omalla Äitin kielellä, nijn selkiäst käätty on, että se joca luke taita, hän taita sen myös hywin ymmärtä mitä hän luke\nTällaisia omalla äitin kielellä -tyyppisiä ilmauksia esiintyy sittemmin harvakseltaan oman äitin kielellä ‑tyyppisten rinnalla.\nÄitin kieli -ilmauksen vakiintuminen yhä yhdyssanamaisemmaksi näkyy myös siinä, että ilmausta voidaan käyttää tarkentamatta omistusliitteellä tai muutoin, kenen äidistä on puhe. Vuonna 1670 Laurentius Petri saarnaa suomeksi piispan määräämästä aiheesta, enkeleistä, koska niin tämä on ”tahtonut sen tietä anda sanan cuulioille äitin kielellä sarnain cautta”. 1700-luvun puolivälissä Carl Rein riimittelee hautajaisrunossa: ”Monena mies on eläisänsä, Sanan lasculla sanomme Äitin kieles keskenämme.”\nVielä vanhan kirjasuomen kaudella ilmausta ei kuitenkaan mielletä niin kiinteäksi kokonaisuudeksi, että kukaan tulisi kirjoittaneeksi yhteen äitinkieli – ainakaan myöhemmille polville säilyneissä kirjoissa. Kirjoitusasua äidinkieli alkaa näkyä suomenkielisissä sanomalehdissä vasta 1840-luvulla.\nSanna Nissinen: Meidän racas isäm-maa (Kotus-blogi)\nArabia kolmanneksi suurin vieras kieli\nKielipolitiikasta mediassa: Tilastokeskus 29.3.2017.


Suhde vaarassa kesälomalla\nSoittokierros käräjä-oikeuksiin paljastaa, että lomilla tehdään vakavia päätöksiä loppuelämän suhteen.Avioerohakemuksia jätetään eniten elokuussa ja vuodenvaihteen jälkeen.\nLoman jälkeen jätetty erohakemus kertoo siitä, että parisuhdetta on ollut aikaa puntaroida kaikessa rauhassa. MOSTPHOTOS\n06.07.2015 klo 20:42\nKesä on paitsi häiden myös avioerojen aikaa. Moni pitkäkin suhde kriisiytyy lomien aikana.\nKeskimäärin 13 000 suomalaista avioparia päätyy vuosittain eroon. Tilastokeskuksen erotilastoissa kuukausittaiset erot eivät juuri näy, koska virkamiespäätöksiä tehdään tasaisesti ympäri vuoden. Soittokierros käräjäoikeuksiin näyttää kuitenkin toisenlaisen totuuden. Avioerohakemuksista jätetään enemmän lomien jälkeen.\n– Kyllä se niin on, että kaikkien lomien jälkeen avioerohakemuksia jätetään yleensä enemmän kuin muina aikoina, Keski-Suomen käräjäoikeuden hakemusyksiköstä vahvistetaan.\nLomien jälkeinen eropiikki on havaittu myös Pohjanmaan käräjäoikeudessa.\n– Itse asiassa jo loman aikana eli heinäkuussa jätetään tavallista enemmän avioerohakemuksia. Lomalla parisuhde joutuu koetukselle ja sen jatkon suhteen on aikaa tehdä päätöksiä, Tony Mäkinen aprikoi.\nKesän aikana eron selvittelyyn liittyviä avunpyyntöjä tulee tavallista tiheämmin myös oikeusaputoimistoihin.\n– Meiltä kysytään neuvoa mm. lasten asumiseen, tapaamisoikeuteen, huoltajuuteen ja elatukseen liittyvissä asioissa. Elokuussa ja vuodenvaihteen jälkeen kyselyjä on muita ajankohtia enemmän, Lahden oikeusaputoimistosta sanotaan.\nVaikka yli puolet avioliitoista päättyy eroon, vain 30 prosenttia avioeroista on miesten alulle panemia. Miessakit ry:n erotyöntekijän, psykoterapeutti\nmukaan ero on miehelle monesti vaikeampi paikka kuin naiselle, koska se tulee usein yllätyksenä.\nHän sanoo, että miesten ensimmäiset ajatukset erokriisin kohdatessa liittyvät useimmiten lapsiin, huoltajuuteen ja tapaamisoikeuteen.\n– Suomalaisen miehen kynnys avun hakemiseen ja vastaanottamiseen on suuri. Tosin sukupolvien väliset erot ovat suuria. 50-, 60- ja 70-luvuilla syntyneet hakevat apua vasta äärimmäisessä hädässä, 80- ja 90-luvuilla syntyneet osaavat sen sijaan hakea ja jopa vaatia sitä. Erosta selviytyminen ja siitä ylitse pääseminen edellyttää useimpien miesten kohdalla sitä, että mies ei jää yksin tilanteensa kanssa ja että häntä osataan tukea oikealla tavalla.\nVäestöliitossa työskentelevä psykologi ja pariterapeutti\nsanoo, että avioerohakemuksen jättämistä pohditan yleensä pitkään. Loman jälkeen jätetty erohakemus kertoo siitä, että parisuhdetta on ollut aikaa puntaroida kaikessa rauhassa.\n– Töiden, lasten harrastusten ja muiden arjen kiireiden sekamelskassa parisuhteen ongelmiin ei kenties ole ollut aikaa pysähtyä. Jos suhde kriisiytyy loman aikana, kertoo se siitä, että ongelmia on ollut jo aiemmin. Todennäköisesti suhteen toinen osapuoli on ollut jo jonkin aikaa toista valmiimpi lähtemään. Kumppanin lomanaikainen käytös voi toimia kimmokkeena lopullisen päätöksen tekemiselle.\nMarkova sanoo, että parhaimmillaan kesäloma voi toimia myös ajanjaksona, jolloin parisuhdetta hiertävät asiat on mahdollista käsitellä kaikessa rauhassa.\n– Hyvässä parisuhteessa on hyvä olla yhdessä ja erikseen. Jos lomalla kellon ympäri yhdessä oleminen ahdistaa ja parisuhde uhkaa kriisiytyä, sitä ei ole pakko tehdä. Tärkeintä on etsiä yhdessä keinoja asian ratkaisemiseksi.


Dronetoimialan ennustetaan kasvavan voimakkaasti – Helsingissä tehty syksyllä erilaisia dronekokeiluja | Helsingin kaupunki\nHelsingin kaupunki » Kaupunginkanslia » Dronetoimialan ennustetaan kasvavan voimakkaasti – Helsingissä tehty syksyllä erilaisia dronekokeiluja\nDronetoimiala kasvaa vauhdilla. Helsingin kaupungin innovaatioyhtiö Forum Virium Helsinki ratkoo kumppaneidensa kanssa kehittämistarpeita, joita dronekuljetuksiin liittyy. Käytännön kokeilut ovat tärkeä osa kehittämistyötä.\nTänä syksynä Forum Virium Helsinki on järjestänyt dronejen käyttöön liittyviä kokeiluja yritysten kanssa. Elokuussa Jätkäsaari Mobility Lab testasi apteekkituotteiden kuljettamista dronella asiakkaille. Syyskuussa testattiin ruotsalaisen Everdrone AB.n kanssa automaattisen sydäniskurin kuljettamista dronella.\nForum Virium Helsinki on panostanut dronekuljetusten kehittämiseen osana älyliikenteen kokonaisuuttaan. Käynnissä on useita rinnakkaisia projekteja, joissa testataan yhteistyökumppaneiden kanssa esimerkiksi sitä, voiko droneja käyttää apuna ensihoidon ja muun terveydenhuollon tarpeisiin. Projekteissa selvitetään myös, miten dronejen avulla voi vähentää hiilidioksidipäästöjä.\nDronetoimialan kasvu voi vaikuttaa ihmisten arkeen\nDronetoimialan ennustetaan kasvavan voimakkaasti tulevina vuosina. Tämä voi vaikuttaa merkittävästi kaupunkisuunnitteluun ja ihmisten arkeen. Helsingin kaupunki saa Forum Virium Helsingin droneprojekteista tietoa siitä, miten droneliikenteen lisääntyminen on huomioitava kaupunkisuunnittelussa ja millainen rooli kaupungilla voi olla dronelentojen toimintaympäristönä.\nForum Virium Helsingin droneprojekteista mittavin on kansainvälinen AiRMOUR-hanke, joka testaa Helsingissä ensihoitohenkilöstön tai testinuken ja lääkintätarvikkeiden kuljettamista dronella kuvitteelliselle onnettomuuspaikalle keväällä 2023. Kokeilujen lisäksi hanke hakee ratkaisuja rakenteellisiin haasteisiin, kuten ilmailulainsäädännön rajoitteisiin, kyberturvallisuuteen ja kansalaisten yksityisyyden suojaan.\nRuotsalainen Everdrone testasi sydäniskurin kuljettamista dronella syyskuussa 2021. Kuvaaja Vesa Laitinen.


Samson Meteor USB Studio Kondensaattorimikrofoni | Gear4music\n105,80 €ALV sisältyy hintaan\nUskollinen äänentoisto suuren mikrofonielementin ansiosta\nSijoita mikrofonisi helposti patentoidun jalkamallin avulla\nLiitä mikrofoni suoraan tietokoneeseesi USB:n kautta: ei monimutkaisia asennuksia\nSamson Meteor USB Studio Kondensaattorimikrofoni Yleiskatsaus\nSamson Meteor USB Studio -kondensaattorimikrofoni tarjoaa rikkaan signature, joka sopii täydellisesti mihin tahansa kotistudioon. Nauhoitat sitten laulua tai instrumentteja, saat tarkan äänentoiston 25 mm:n kondensaattorielementin ansiosta.\nLopullinen yhdistelmä suorituskykyä ja tarkkuutta. Samson Meteor on helppo sijoittaa sen ainutlaatuisen taaksepäin taitettavan jalkarakenteen ansiosta. Löydä vertaansa vailla oleva äänieristys herttasen napakuvion ansiosta. Sinun tarvitsee vain tuoda lahjasi. Meteor hoitaa loput.\nEi vaikeaa asetusta. Ei ongelmia. Yhdistä helposti laajaan valikoimaan DAW-laitteita ja tuotantoohjelmistoja. Meteor liitetään suoraan mihin tahansa tietokoneeseen USB:n kautta ilman ohjaimia. Työskenteletpä sitten kannettavalla tietokoneella, iPadilla tai älypuhelimella, sinulla on kaikki työkalut, joita tarvitset parhaan uuden musiikin tallentamiseen.\nTuotteen viite: 19465\nTuo studio kotiin\nEnsiluokkainen ääni hämmästyttävän joustavalla. Samson Meteor on studiomikrofoni, jolla on ero. USB-liitännän avulla voit saada upean äänen kytkemällä sen suoraan tietokoneeseen. Ei tarvetta käyttöliittymälle eikä ohjaimia asennettavaksi. Kytke vain meteori ja lataa suosikki DAW, ja olet valmistautunut. Tämä tekee Meteorista täydellisen monenlaisiin sovelluksiin musiikin tallentamisesta podcastingiin ja lähetyksiin. Mikrofoni on rakennettu käyttäen korkealaatuisia komponentteja parhaan mahdollisen suorituskyvyn ja luotettavuuden varmistamiseksi, että jokainen tekemäsi äänitys on ammattimaista.\nUskomaton ääni missä tahansa ympäristössä. Meteor on suunniteltu tuottamaan erinomaisen äänenlaadun tasaisella ja tasaisella taajuusvasteella 20 Hz - 20 kHz. Mikrofoni käyttää CD-laatuista 16-bittistä 44,1 / 48 kHz:n tarkkuutta ammattituloksiin, kun taas kapselin sydänpolaarinen kuvio tarjoaa poikkeuksellisen suuntavuuden ja eristävyyden. Lisäksi 25 mm:n (1 '') kalvo antaa sinulle sen signature äänen paljon selkeyttä ja yksityiskohtia. Samson Meteorin avulla voit siepata uskollisia äänitteitä kitaroista, lauluista rummuihin ja bassoihin.\nTyylikäs ja houkutteleva. Meteori näyttää niin hyvältä kuin miltä se kuulostaa. Kaunis kromattu kotelo, tämä monipuolinen kondensaattori on houkutteleva keskiosa mille tahansa kotistudioon. Itse mikrofonissa on kompakti koko ja ainutlaatuinen taitettava jalkamalli, joten se on helppo pakata ja ottaa mukaan mihin tahansa menetkin. Jalat voidaan avata nopeasti ja helposti, muodostaen erittäin tehokas jalustatuki vaivatonta työpöydän käyttöä varten. Voit jopa säätää jalat niin, että saavutat täydellisen mikrofonin asennon missä tahansa. Mikrofonin alla on integroitu jalustan sovitin, joten voit kiinnittää Meteorin tavallisiin mikrofonitelineisiin entistä monipuolisemmaksi. Lisäksi kätevällä 1/8 '' stereokuulokelähdöllä ja erillisellä tasonohjauksella voit seurata Meteorin signaalia ilman viivettä.\nSamson Meteor USB -mikrofoni\nRikas ja yksityiskohtainen äänentoisto suuresta 25 mm:n kondensaattorielementistä\nErittäin kannettava ja helppo asentaa - kytke mihin tahansa tietokoneeseen USB:n kautta\nYhteensopiva monenlaisten tietokonepohjaisten digitaalisten audio-työasemien kanssa\nNolla viiveen seuranta stereokuulokeliitännästä\nTasojen tarkka hallinta kuulokkeiden äänenvoimakkuudella ja mikrofonin mykistyskytkimellä\nHelppo sijoittaa taitettavan jalkamallin ansiosta\nTäysin varustettu USB-kaapelilla ja kantopussilla\nKapseli: 1 tuuman (25 mm) kondensaattorikapseli\nNäytetaajuus: 44,1 / 48kHz\nTehovaatimukset: 5 V 70 mA (tyhjäkäynnillä), 100 mA (huippu)\nSäätimet: Kuulokkeiden äänenvoimakkuus, mikrofonin mykistyskytkin\nLähtö: 1/8 "TRS\nKuulokelähtö: 85 mW 16 ohmilla\nTHD: 0,01% kuormittamaton, 0,04% @ 32 ohmia\nSignaali melu: 96dB (A)\nMitat: 49mm x 100mm\nNapsauttamalla tätä voitte ostaa Samson Meteor USB Studio Kondensaattorimikrofoni sekä valitsemanne lisävarusteet