vegaaniset ravintolat testissä Mikko Alatalolla on syvä suhde Viroon\nmakumatkalle Viroon Tallinnan edulliset\nHyvän ruuan Viro\nRuokavaikuttaja Ragne Värk opastaa Viron ruokakulttuuriin\nS Y Y S K U U 2 0 19\n589 EUR 7,85 /1L\nEUR 1,13 EUR/1L\nAyala Brut Majeur Tallink\nNederburg WMR Edelrood\nEspiritu De Chile Cabernet Carmenere\nEspiritu De Chile Gewürtztraminer-Semillion\nHuomio! Tämä on alkoholia. Alkoholia voi vahingoittaa terveyttäsi. 24x33 cl:n laatikon tölkkituotteista EI VELOITETA panttia 2,40 € Hinnat ovat voimassa 1.-30.9.2019 tai niin kauan kuin varastoa riittää WWW.PREORDER.TALLINK.COM/FI\nAperol 100cl 11% Hartwall Original 24x33cl 5,5% (2,46€/L)\nLakrishot 50cl 21% (15,98€/L) + pantti 2,40€\nKoskenkorva Blueberry Tonic/ Lingonberry Tonic /Village Mule / Village Tea 33cl 4,7% (4,52L)\n€ + pantti 0,10€\ni n e l a o r e v Valmiste % 5 2 a s s o r i V Tee ennakkotilaus osoitteessa www.calle.ee ja saat lisäksi 3 % alennuksen.\nTarjoukset ovat voimassa 30.09.2019 asti. Huomio! Tämä on alkoholituote. Alkoholi voi vahingoittaa terveyttäsi.\nT H E B A LT I C G U I D E ™ S Y Y S K U U 2 0 1 9\n6\tViron ruokakuun tapahtumia, Valo kävelee Kadriorgissa -festivaali, TBG suosittelee syyskuussa 9\tPärnun valotaidetapahtuma, Tallinn Design Week 11\tNäistä puhutaan, Hüttünen, kuukauden kuva\nMiltä sinun Virosi maistuu?\n12\tTeatterien uusi kausi, Pärnun syksyn kulttuurikalenteri 16\tPõltsamaan ruokamuseo 17\tTaidekeskus Kai\nRavintolat ja virolainen ruoka\nitä ruokaa haluat joka kerta syödä Virossa käydessäsi? Onko se kenties seljanka tai muu keitto? Vai pubissa naposteltavat valkosipulileivät ja pelmenit tai kaupasta ostetut kaali- ja nakkipiirakat? Tai sittenkin jotain makeaa. Kaikki ne kahviloiden herkulliset marjarahkakakut, leivokset ja rommipallot. Totta kai Viron-reissulla syödään myös matkailijan perusmättöä, kuten pizzaa, pastaa ja hampurilaisia. Mutta usein niissäkin on virolaista twistiä mukana. Niin kuin vaikkapa aikoinaan Pärnun bussiaseman hampurilaisissa, joiden syöminen oli runsaan hapankerma-majoneesikastikkeen takia äärimmäisen hankalaa.\nkotona. Lue, mitä virolaisia ruokia Värk suosittelee sivulta 29.\nVirolaisessa ruokakulttuurissa arvostetaan nyt oman maan makuja, kertoi ruokavaikuttaja Ragne Värk The Baltic Guiden haastattelussa. Värkin mukaan virolaiset ovat löytäneet taas paikalliset perinteet ja ruuat: ainekset hankitaan torilta, käydään sienessä ja kesän satoa säilötään. Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että ruokapöydällä olisi pelkästään perinneruokia. Uusia makuja syntyy yhdistelemällä vanhaa ja uutta. Siitä on hyvä esimerkki Ragne Värkin pitämä suosittu ruokablogi, jossa on satoja reseptejä hapankermajäätelöstä punajuuri pizzaan. Ragne Värk rohkaisee suomalaisiakin maistamaan erilaisia virolaisia ruokia ja myös kokkaamaan niitä\nSyyskuu on virallisestikin virolaisen ruuan teemakuukausi, joten ruokamarkkinoita ja -tapahtumia riittää eri puolille maata. Ne ovat mainioita paikkoja tarkistaa, mitä kaikkea Virossa juuri nyt syödään ja valmistetaan. Oletko esimerkiksi kuullut, että Viron itärajalla sijaitsevassa Narva-Jõesuussa järjestetään syyskuun lopussa nahkiaismarkkinat? Syyskuun lehti on omistettu virolaiselle ruualle ja sadonkorjuuajan tapahtumille ja herkuille.\n18\tTallinnan vegaaniset ravintolat 19\tRavintolauutiset 21\tVirolaisen ruuan ravintolat 23\tLeib Resto & Aed, Rohuaia Kohvik 26\tTallinnan yöhön: Urban Bar 27\tVirolaisen ruuan kulmakivet, Viron ruoka-alue 2019 28\tHaastattelussa ruokavaikuttaja Ragne Värk\n31\tVanhankaupungin Prisma, ostosuutisia 32–33 Tallinnan outlet-kaupat 34\tHevostarvikeliikkeitä Virossa 35\tKevytkannabiksen myynti Virossa\n37\tHaastattelussa toimittaja Petri Saraste 44\tHaastattelussa laulaja Mikko Alatalo\nSyyskuu on virolaisen ruuan teemakuukausi.\n38\tRakennustarvikkeiden osto Virosta\n40\tTallinnan lävistys- ja tatuointisalongit 43\tEsittelyssä virolainen kauneustuote\n46\tKeskiaikaiset pidot\n48–49 Rannikkovaellusreitti Virosta Liettuaan\n50\tTallinnan suomalaiset opiskelijat suosittelevat, Virovisa, ristikko\n51–55 Kulttuuritapahtumia, matkailijan hyötytietoa ja kartat\nToimituksen virolaisen ruuan suosikit “Kahta en vaihda: toinen on hapankaali ja toinen tattari. Viime aikojen suurin ruokaelämys oli maistaa vasta valmistettua sõir-juustoa Setomaalla (ks. sivu 27). ”\n“Ilman hapukooria (virolainen hapankerma) ei tule enää mistään mitään. Yhdessä voissa paistettujen pelmenien kanssa se on perheenäidin arjen pelastaja.”\nKannessa: Ragne Värk Kuva: Olavi Värk\nTarjoukset ovat voimassa 05.09.-25.09.2019\nLiivimaa Lihaveis Oskar\nLinnamäe Lihatööstus 170 g (17.59/kg)\n210 g (12.33/kg)\nLuomunaudan pihvi punajuurella ja valkosipulilla\nÖKO Kataja luomujuusto, viipaloitu\n400 g (9.23/kg)\n150 g (11.27/kg)\nerilainen valikoima 15 ml (92.67/l)\nJohn Frieda Crystal\ngranaattiomena; kamomilla ja vihreä tee 70 ml (49.86/l)\nShampoo ja hiushoitoaine\nantaa tuuheutta; kuntouttava 250 ml (27.56/l)\n100 g (10.90/kg)\nMina De Oro Cabernet Sauvignon\n750 ml (5.99/l)\nSMM viini 13,5 %, Chile\nViini 14,5 %, Australia\nGirl with Pearl Earring Merlot\nViini 13 %, Chile 750 ml (10.65/l)\nSyyskuu on virolaisen ruuan kuu TEKSTI SILJA HURSKAINEN, KUVA KARL ANDER ADAMI\nSyyskuu on virolaisen ruuan teemakuu\n(Eesti toidu kuu), mikä näkyy lukuisina ruoka-aiheisina tapahtumina eri puolilla maata. The Baltic Guide poimi esille muutamia kiinnostavia tärppejä.\nKuva: AS Tartu Näitused\nTallinnassa ruokakuun tapahtumien sydämenä voi pitää Viron ulkomuseota, jossa syys-lokakuu on tiivistä markkina-aikaa. Sunnuntaina 15.9. museon alueella vietetään virolaisen leivän päivää ja syysmarkkinoita. Suuren ja monipuolisen tapahtuman kunniapaikalla on nimensä mukaisesti leipä. 15.9. on Viron luonnontieteellisessä museossa sieninäyttely. Kalan ystävä lähtee lauantaina 21.9. Tallinnan Kalasataman kalafestivaalille. Meren antien lisäksi luvassa on myös elävää musiikkia. Tallinnan naapurikunnan Viimsin ulkoilmamuseossa on 21.9. Ubinapäev, jolloin keskitytään erityisesti omenasatoon ja omenamehun tekoon.\nKuu alkaa Saarenmaan ruokafestivaalilla 5.–15.9. Viron hunajapääkaupungissa Karksi-Nuiassa, pidetään 6.–7.9. hunajafestivaalit. Tarton keskustassa syyssatoa voi ostaa lauantaina 7.9. Tartu Maarjalaat -tapahtumassa. Puutarhatuotteideiden lisäksi kaupan on taimia, kukkia ja käsitöitä. Tartossa sijaitsevassa Viron kansallismuseossa on syyskuun aikana useita ruoka-aiheisia tapahtumia. Hiidenmaalla pidetään 14.–22.9. ruoka- ja taideviikko.\nPeipsijärven rantojen kylissä ja kaupungeissa on kuun aikana lukuisia tapahtumia, kuten Mustveen Peipsi Kolla 14.9. ja Sagadin sieninäyttely 14.–15.9. Võrtsjärvellä nautitaan ankeriaita 13.–15.9. ankeriasfestivaalilla. Itä-Viron Narva-Jõesuussa puolestaan herkutellaan nahkiaisilla niille omistetussa Silmufestival-tapahtumassa 28.9. n Kaikki ruokakuun tapahtumat: www.eestitoit.ee. Lisätietoa Viron markkinoista: www.laadad.ee/ laadakalender. Lue lisää virolaisesta ruokakulttuurista tämän lehden sivuilta 16, 27–29 sekä 46–47.\nSyksyn lumoavin tapahtuma Tallinnassa\nKuva: Mari Ann Selge\nKesäpääkaupunki hehkuu syysväreissä Pärnun taimimarkkinoilla 13.–14.9. Yli sadan myyjän markkinoilla on tuottajia Virosta, Latviasta ja Liettuasta. Myytävänä on siemeniä, taimia, syksyn satoa, puutarhatyökaluja ja -huonekaluja. Suuressa tapahtumassa on huomioitu asiakas hyvin. Sadama-kadun portin luona on ilmainen taimiensäilytyspaikka, johon voi viedä ostoksiaan säilytettäväksi, kun vielä jatkaa alueella kiertämistä. Alueella liikkuu myös taimitaksi, joka auttaa viemään ostokset autolle.\nYhdeksi Tallinnan syksyn suosituimmista\nja mieleenjäävimmistä tapahtumista on kehittynyt valofestivaali Valgus kõnnib Kadriorus (Valo kävelee Kadriorgissa). 18.–20.9. järjestettävä tapahtuma levittäytyy Kadriorgin puistosta myös Tallinnan vanhaankaupunkiin. Puisto ja kaupunki täyttyvät upeista valoinstallaatioista, kynttilöistä ja soihduista. Oman lisänsä tuovat erilaiset konsertit ja tulitaiteilijoiden esitykset. 18.–19.9. festivaalin eri tapahtumat keskittyvät puistoon. 19.–20.9. painotus on enemmän Vanhassakaupungissa. Tapahtuman aikana Kadriorgin puistossa liikkuu erittäin paljon ihmisiä ja puiston suuntaan kannattaa joko kävellä keskustasta tai tulla puiston kupeeseen raitiovaunuilla 1 tai 3. n\nViron vuosittainen hevosurheilun suurtapahtuma, Tallinn International Horse Show, kilpaillaan jälleen Tallinnan Saku Suurhallissa 4.–6. lokakuuta. Viikonlopun aikana kilpaillaan sekä este- että kouluratsastuksen maailmancupia. Tapahtumaan kuuluu kisatapahtumien lisäksi monenlaista viihdeohjelmaa, ja ostosalueella on hevostarvikkeiden kauppiaita Virosta ja muista maista.\nValofestivaali Valgus kõnnib Kadriorus, Valo kävelee Kadriorgissa -festivaali on elämys pienille ja suurille vieraille.\nKEULA KOHTI VIIKONLOPPUA! Viking XPRS:n viikonloppu käynnistyy Perjantaipiknikillä, jolle ehtii hyvin työpäivän jälkeenkin. Lauantaisin lavalle nousevat isot nimet kuten STIG (7.9.) ja Paula Koivuniemi (21.9.). Kerran kuussa sunnuntaisin ohjelmassa on Ville Viking-perheristeily. Ja kaikkina viikonpäivinä on voimassa Pre-order – kätevä juomien ennakkotilaus, jonka voi tehdä vaikka yhdessä ystävien kanssa!\nEdullisin hinta netissä. Varaa vikingline.fi tai soita 0600 41577 (2,01 €/vastattu puhelu + pvm./mpm.). Paikkoja on rajoitetusti. Pidätämme oikeuden muutoksiin.\nValotaide herättää Pärnun vanhat talot henkiin Ensimmäistä kertaa järjestettävä Yön valossa -tapahtuma yhdistelee valotaidetta, musiikkia ja teatteria. TEKSTI MIKKO VIRTA, KUVA ARGO VALDMAA\nYön valossa -tapahtuman vetäjän Anneli Leppin mukaan saman-\nlaista valotaidetapahtumaa ei ole koko Virossa. ”Yhdistelemme esityksissä musiikkia, teatteria ja video mappingia”, hän sanoo. Video mapping on monille tuttu suositusta\nLux Helsinki -tapahtumasta, jossa Helsingin rakennuksien seinille heijastetaan valotaidetta. Pärnun syyskuinen tapahtuma eroaa kuitenkin Lux Helsingistä siinä, että mukana on myös oikeita näyttelijöitä, tanssijoita ja muusikoita. Anneli Leppin mukaan Pärnun keskustassa on kahden päivän aikana kolme rakennusta,\nMuotoilufestivaalin suosituimpia tapahtumia on designkatu, joka järjestetään 21.9. Noblessnerissa.\nMuotoilufestivaali tähyää tulevaisuuteen TEKSTI MIKKO VIRTA, KUVA DISAINIÖÖ\nTallinn Design Festival järjestetään\n16.–22. syyskuuta Tallinnan Noblessnerissa, Telliskivessä ja Viron taideakatemian tiloissa. Muotoilufestivaalin ohjelmassa on viikon aikana muun muassa näyttelyitä, seminaareja ja työpajoja. Noblessnerissa järjestetään lauantaina 21.9. suosittu design-\nkatu, jossa virolaiset muotoilijat kauppaavat tuotteitaan. Festivaalin teemana on tällä kertaa tulevaisuuden materiaalit, joten esille pääsevät erilaiset ympäristöystävälliset materiaalit ja tuotteet. n\n16.–22.9. Noblessner, Telliskivi, EKA, Tallinna. www.disainioo.ee\njotka toimivat esityspaikkoina. Mukana ovat vanha raatihuone, Tallinnan portti ja Mohrin talo. ”Jokaisen rakennuksen seinille luodaan oma esityksensä, joka kestää maksimissaan 20 minuuttia.” Talojen seinillä seikkailee muun muassa pieni poika, kummitus ja lehtimies Johann Volde-\nmar Jannsen, jonka syntymästä\ntuli tänä vuonna kuluneeksi kaksi sataa vuotta. Esitykset sopivat koko perheelle lukuun ottamatta Tallinnan portin keskiöistä esitystä, joka saattaa olla pikkulapsille liian pelottava. Lisäksi Rüütli-kävelykadulla on yhdentoista liikkeen näyteikkunoihin luotu\nmaalauksia, jotka muuttuvat ”eläviksi”. Yön valossa -tapahtuman ohjaaja on Kaili Viidas ja videosuunnittelun ovat tehneet Argo Valdmaa ja Emer Värk. n\nYön valossa (Öö valgel),\n27.–28.9. Pärnun keskusta. Lisätietoa: www.oovalgel.ee\nHuomio! Tämä on alkoholia. Alkoholi voi vahingoittaa terveyttäsi. MAKUJA JA TUOKSUJA MAAILMALTA Myymälässämme on laajat valikoimat juomia ja hienostuneita makuja, joita voi myös maistella paikan päällä baarissamme ja loungessamme.\nLiisun luona Syyskuun tarjous Lounas tai illallinen neljälle. Hintaan sisältyy pullollinen kuohuvaa. Ravintola Liisu Juures Avoinna joka päivä 10–23 Raekoja plats 13, Vanhakaupunki, Tallinna Puh. +372 6 441 983\nTallinnassa takkuaa liikenne HÜT TÜNEN Tänäkin kesänä on Tallinnassa\nTARTOSTA 2024 KULTTUURIPÄÄKAUPUNKI\nElokuun lopussa selvisi, että vuoden 2024 kulttuuripääkaupunki on Tartto. Virosta ehdokkaana oli myös Itä-Viron Narva, mutta se joutui jäämään ilman titteliä. Tartto sai kiitosta muun muassa monipuolisesta kulttuuritarjonnasta, joka on kiinnostava myös kauempaa tuleville taiteilijoille ja vieraille. Kulttuuripääkaupunkihankkeessa on Tarton kanssa mukana 19 etelävirolaista kuntaa ja kaupunkia. Edellisen kerran titteli oli Virossa vuonna 2011, kun Tallinna oli Euroopan kulttuuripääkaupunki.\nautolla liikkuminen ollut vaikeaa jatkuvien ruuhkien vuoksi. Ne ovat jokapäiväisiä. Aamulla ja iltapäivällä ei autolla kannata liikkua ollenkaan. Suurin syy ruuhkiin ja autojonoihin ovat kaupungissa käynnissä olevat tie- ja katutyöt. Kun tähän vielä lisätään Tallinnassa pidettävien monien tapahtumien, konserttien ja urheilukilpailujen suuret ihmis- ja automäärät sekä jatkuva autolauttaliikenne keskellä kaupunkia sijaitseviin satamiin, on liikennekaaos on valmis. Erimerkiksi teräsmieskisojen aikana estettiin joiltakin ihmisiltä kotiinpääsy autolla kokonaan. Kun matkustajalaiva purkaa sadat\nautot satamaan, on koko kaupungin keskusta tukossa. Pahimmillaan satamasta ulospääsy voi kestää jopa tunnin. Tallinnan ruuhkat olisi kuitenkin vältettävissä tai ainakin tilannetta voitaisiin helpottaa jos haluttaisiin. Tieremonttien suunnittelijoilla ja tekijöillä ei kuitenkaan ole kiinnostusta, halua tai aikaa suunnitella ja rakentaa\ntoimivia väliaikaisia liikennejärjestelyjä. Lisäksi tieremonteista ja kiertoteistä kertovat liikennemerkit ja opastaulut ovat vaikeaselkoisia, puutteellisia tai puuttuvat kokonaan. Autolla liikkuvat turistit ovat suurissa vaikeuksissa, koska edes navigaattori ei osaa kertoa oikeaa reittiä.\nSataman D-terminaaliin pääseminen on tietöiden vuoksi ollut haasteellista. Monilla suomalaismatkailijoilla on ollut suuria vaikeuksia päästä Tallinnasta ulos. Myös sataman D-terminaaliin pääseminen on tietöiden ja suljettujen katujen vuoksi ollut haasteellista. Joka kesä jossain päin Tallinnaa kadut kaivetaan auki. Kaupungissa on samaan aikaan useita mittavia tietyöprojekteja. Tietenkin on hyvä, että Tallinnan katuverkostoa kunnostetaan, mutta miksi työtahti on niin hidas? Usein työmaalla on vain muu-\ntama mies töissä. Miksi työtä ei tehdä vuorokauden ympäri? Ja miksi kaikki pitää tehdä kesällä? Tietöitä voitaisiin jakaa myös keväälle ja syksylle. Ruuhkissa istumiseen kuluu pal-\njon aikaa. Kukaan ei ole laskenut kuinka paljon menetetty työaika tulee liike-elämälle maksamaan. Jotkut Tallinnan liikennejärjestelyt ja -päätökset ovat todella kummallisia. Esimerkiksi kaupungin halki kulkevan yksisuuntaisen Gonsiori-kadun liikenne vaihtaa päivän aikana suuntaa. Kukaan vain ei oikein tiedä milloin. Omituista oli myös se, että kaupungin johto antoi kesä- ja heinäkuussa amerikkalaiselle elokuvaohjaajalle Christopher Nolanille oikeuden sulkea monia tärkeitä liikenneväyliä elokuvansa kuvausten ajaksi. Tämä aiheutti sen, että esimerkiksi Lasnamäen liikenne takkusi viikkojen ajan. Järjestely ei olisi onnistunut Helsingissä tai Tukholmassa. Tänä kesänä on tullut vielä yksi uusi liikennettä sekoittava elementti, sähköpotkulaudat. Niiden käytöstä kun ei ole selkeitä sääntöjä. Hüttünen\nKuukauden kuva: Hamppu herättää huomiota VIROSSA MUISTELTIIN BALTIAN KETJUA 23. elokuuta tuli kuluneeksi 30 vuotta siitä, kun kaksi miljoonaa virolaista, latvialaista ja liettualaista otti toisiaan kädestä kiinni ja muodosti 600 kilometriä pitkän neuvostovaltaa uhmanneen ihmisketjun. Baltian ketjun järjestäjiä olivat maiden kansallisuusliikkeet Viron Rahvarinne, Latvian Tautas fronte ja Liettuan Sajūdis. Ketjua muisteltiin ympäri Viroa monin tavoin.\nSUOMALAISTEN MATKAT JA ALKOHOLIOSTOT LISÄÄNTYIVÄT Tutkimus- ja Analysointikeskus TAK Oy julkaisi toimeksiantajiensa tilaaman heinäkuun suomalaisten matkailutilaston kolmelta viimeiseltä vuodelta. Matkustajien määrä on ollut kolmena viime vuonna lähes sama eli 349 000, 341 000 ja 344 000. Suomalaisten määrä kasvoi hieman viime vuodesta, mutta jäi 5 000 henkeä vuoden 2017 heinäkuun luvusta. Alkoholijuomien ostojen litramäärä nousi 4,6 miljoonaan litraan, mikä ylitti selvästi edellisvuodet. (3,4 ja 3,3 milj.l). Viime vuonna kolmannes ei vienyt ollenkaan alkoholia matkaltaan, tänä vuonna neljännes. Oleellista on, että noin viidennes (19,5 %) matkailijoista vei Suomeen kaksi kolmasosaa (65,8%) alkoholilitroista.\nViroon on syntynyt nopeasti useita kevytkannabista myyviä kauppoja (lue s. 35). Niissä myydään myös hamppua (viroksi kanep) sisältäviä leivonnaisia.\nKatse kulttuurisyksyyn Teatterilavoilla nähdään Romeo ja Julia sekä Liisa Ihmemaassa. TEKSTI SILJA HURSKAINEN, KUVA VANEMUINE-TEATTERI\nKulttuurielämysten ystävät voivat alkaa täyttää kalentereitaan nyt, kun Viron teattereiden uusi kausi on alkamassa. Tallinnassa sijaitseva Viron kansallisooppera ja -baletti Estonia aloitti syyskautensa jo elokuun puolivälissä, kun keväällä ensi-iltaan tullut West Side Story aloitti uuden kauden. Yhtä maailman tunnetuimmista musikaaleista esitetään Estoniassa kahdella miehityksellä sekä viroksi että englanniksi. Estonian jo 114. teatterikaudella yleisölle tuodaan kuusi uutta ohjaustyötä. Riipivää rakkautta on tarjolla 20. syyskuuta alkaen, kun ensi-iltansa saa Romeo ja Julia -ooppera. Yleisöä vetää varmasti myös Liisa Ihmemaassa -baletti, jonka ensi-ilta on 29. marraskuuta.\nPomminvarma joulutunnelman tuoja on vuosittain ohjelmistossa oleva Pähkinänsärkijä-baletti, jonka esitykset alkavat joulukuussa. Kevätpuolella kuulijoita jytisyttää 16. huhtikuuta Carl Orffin majesteetillinen kantaatti Carmina Burana. Tarton Vanemuine-teatterissa\nyleisöä ilahduttaa Oopperan kummitus -musikaalin paluu teatterin lavalle. Esitykset alkavat 25. tammikuuta 2020. Jos ei pääse Tarttoon asti katsomaan Andrew Lloyd Webberin klassikkoa, voi esityksen nähdä huhtikuussa Tallinnan Alexela-konserttitalossa. Tarttolaiset tuovat Tallinnaan myös Kaunotar ja hirviö -musikaalin vierailuesitykset, jotka nähdään pääkaupungissa helmikuussa 2020.\nViron valtiollinen sinfoniaorkesteri ERSO soittaa uuden kau-\nden avajaistahdit 13. syyskuuta. Pääkapellimestari Neeme Järvin johdolla orkesteri tuo uuteen kauteen kuusi lukuisia eri konsertteja sisältävää konserttisarjaa: Maestro, Suurkaupungin valot, Resonanssi, Romantiikka, Harmonia ja Pianokonsertti. Jos haluaa kuulla suomalaista musiikkia, voi kalenteriin merkitä 21. toukokuuta 2020, jolloin ERSO esittää Jean Sibeliuksen Kullervo-sinfonian Maestro-konserttisarjan päätöskonsertissa. n\nHuippusuosittu virolaislaulaja Koit Toome tähdittää Tarton Vanemuineteatterin Oopperan kummitus -musikaalia.\nJapanilaista arkkitehtuuria ja luontoelokuvien huippuja TEKSTI MIKKO VIRTA, KUVA MATSALUN LUONTOELOKUVAFESTIVAALI\nVIRON SUURIMMAT PUUTARHA- JA TAIMIMARKKINAT AIVAN PÄRNUN KESKUSTASSA\nPärnun konserttitalo avaa syyskauden 14.9., jolloin konserttitalossa esiintyy ERSO eli Viron kansallinen sinfoniaorkesteri solistinaan viulisti Ye-eun Choi. Ohjelmassa on muun muassa Sibeliusta. Pärnun kaupungin orkesterin syyskauden avajaiskonsertti on 24.9. Ohjelmassa on muun muassa Mozartin Sinfonia nro 41.\nJapanilaista arkkitehtuuria ja ympäristötaidetta Australiasta Pärnun Nykytaiteen museossa on 11.9.–13.10. esillä japanilaista ark-\nMatsalun luontoelokuvafestivaalilla nähdään muun muassa Ruotsissa kuvattu Superpowers of Bear -elokuva. kitehtuuria esittelevä näyttely, joka sukeltaa Japanin suurkaupunkien 1960-luvun haasteelliseen kaupunkisuunnitteluun. 6. syyskuuta avattava australialaistaiteilija Anna Glynnin näyttely Yksin jätetty pureutuu luonnon ja ihmisen suhteeseen. Näytteillä on ympäristöaiheisia, puhuttelevia teoksia.\nwww.taimelaat.ee/fi Pärnu Taimelaat\nPärnun suosittu kahvilaviikko järjestetään 5.–13. lokakuuta.\naarteet. Upeassa, ruohokattoisessa rakennuksessa on myös planetaario, joka vie tutkimusmatkalle avaruuden saloihin. Pernovan luontotalo, Kooli 6b, Pärnu. www.pernova.ee\nVauhdikasta tekemistä kaipaavan kannattaa suunnata Valgerannan seikkailupuistoon. Meren rannalla, suurten tammien huipulla kulkevat radat sopivat niin ensikerta-\nmatkan päässä Pärnun keskustasta. Pärnu Kardikeskus, Savi 36, Pärnu. www.kardikeskus.com\nValgerannan seikkailupuisto, Audru. Avoinna 30.9. asti. valgerannaseikluspark.ee\nViime vuonna avattu Raba5-sisä skeittihalli on ollut alusta lähtien kovassa käytössä. Hallin rampeissa viihtyvät erityisesti skuuttaajat eli temppupotkulautailijat, mutta tervetulleita ovat myös BMX-pyöräilijät ja skeittarit.\nYksi Pärnun vauhdikkaimmista paikoista on Kardikeskus, jossa kart-autojen puikkoihin pääsevät myös lapset. Radalla on mahdollisuus järjestää myös omat kisat kaveriporukalla. Sisäkartingrata sijaitsee teollisuusalueella lyhyen ajo-\nPärnun kahvilaviikko, 5.–13.10.2019 kohvikutenadal.ee\nRaba5, Turba 5, Pärnu. raba5.ee\nPernovan luontotalossa voi tutustua luonnonihmeisiin kiinnostavien näyttelyiden avulla. Vaihtuvana näyttelynä on 31.10. asti Merenrannan\nlaiselle kuin kokeneellekin kiipeilijälle. Vaijeriliuku antaa parhaat vauhdit!\nJo viidettä kertaa järjestettävä Pärnun kahvilaviikko esittelee 5.–13. lokakuuta kaupungin monipuolista kahvilatarjontaa. Mukana on tällä kertaa parikymmentä pärnulaista kahvilaa. Jokaisella kahvilalla ja ravintolalla on erikoistarjous, johon sisältyvät alkuruoka, jälkiruoka ja kahvi tai tee. Hinta on joko 7 tai 9 euroa. Suuren suosion takia kannattaa varata pöytä varata etukäteen. 5. ja 12. lokakuuta on ohjelmassa pop up -kahviloiden päivät, jolloin kaupunkilaiset voivat perustaa oman kahvilan yhden päivän ajaksi.\nKesäkuussa avattu Wasa Resort tarjoaa perinteisen hotellimajoituksen rinnalla viihtyisiä huoneistoja. ”Meillä on 18 lomahuoneistoa, joissa on omat sisäänkäynti, keittiö ja parveke tai terassi. Samanlaisia ei taida muualla Virossa hotellin yhteydessä ollakaan”, kertoo Wasa Resortin myyntipäällikkö Angelika Raid. Kesäkuussa avattu Wasa Resort on saanut paljon hyvää palautetta ja etenkin suomalaiset ovat löytäneet uuden hotellin. Angelika Raidin mukaan suomalaisia on kaikista majoittujista peräti kaksi kolmasosaa. ”Erityisen paljon on ollut suomalaisia perheitä.” ”Ihmiset ovat tykänneet avarista ja valoisista huoneista sekä sisustuksesta. Ja tietenkin\nKuva: Tõnu Tunnel Wasa Resortin valoisassa kylpylässä on kolme saunaa ja kaksi uima-allasta.\nKuva : An\nUusi kylpylähotelli tuo Pärnuun uuden tavan majoittua sijainnistamme”, Raid kertoo. Uimarannan ja keskustan välissä sijaitseva Wasa Resort onkin paraatipaikalla Pärnussa. Kiitosta Wasa Resort on saanut myös siitä, että koirat ovat tervetulleita lomahuoneistoihin. Uudella kylpylähotellilla on vielä yksi valtti takataskussaan, nimittäin suuri ja suojaisa piha-alue. ”Piha on kyllä ainutlaatuinen koko Pärnussa. Ensi vuonna on tarkoitus uusia myös pihan leikkipuisto.” Raid myös kertoo, että naapurissa sijaitseva vanha hotelli Wasa remontoidaan ensi vuonna ja se yhdistyy Wasa Resortin kanssa yhdeksi kokonaisuudeksi. Wasa Resort, Suvituse 14, Pärnu. www.wasahotels.ee\nUusi pyöräilykartta ilmestyi Pärnun uusi pyöräilykartta esittelee kymmenien kilometrien verran pyöräilyreittejä. Kartan voi hakea matkailuinfosta tai ladata netistä.\nBongaa Pärnu Helsingissä Syyskuussa kannattaa pitää silmät auki Helsingissä. Nimittäin ratikoissa ja pysäkeillä voi nähdä Pärnu-aiheisia mainoksia. MAINOS\nNykyaikainen koti kaupungin sydämessä Promenadin talot (Promenaadi majad) sijaitsevat Tallinnan matkustajasataman Amiraliteetin altaan promenadin kadun varrella, josta tulee myös niiden asuinrakennusten nimi. Kolme erilaista rakennusta muodostaa tarkkaan harkitun ympäristökokonaisuuden ja on liitetty toisiinsa maanalaisella parkkihallilla. Promenadin taloista voit astua suoraan kaupungin vilskeeseen, jossa odottavat teatterit, elokuvateatterit, ravintolat, ystävät, toimisto… Tallinnan vanhakaupunki on vuodesta 1997 kuulunut Unescon maailmanperintöluetteloon. Tallinnan vanhakaupunki on arvokas etenkin siksi, että sen keskiaikainen miljöö ja rakenne ovat säilyneet meidän päiviimme saakka, kun ne muista Pohjois-Euroopan pääkaupungeista ovat jo kadonneet. Promenadin talot sijaitsevat vanhastakaupungista vain lyhyen kävelymatkan päässä. Ylimmäisten kerrosten asukkaat voivat nauttia verrattomista näkymistä vanhaankaupunkiin suoraan kotiensa ikkunoista. Tallinnan sydän siirtyy takaisin merenrantaan, jossa on sen historiallinen ja oikeutettu paikka. Tähän rakennetaan Baltian maiden moderneimmat liike- ja asuinrakennukset. Alueelle kokoontuvat parhaat ajatukset ja kaikkein aktiivisimmat ihmiset. Promenaadi maja on arvostettu\nasuinpaikka jo nyt. Vuosien kuluttua sitä arvostetaan vieläkin enemmän.\nEnsimmäisenä aluetta on ehtinyt kehittämään Estmak Capital, joka viettää tänä vuonna 10. toimintavuottaan. Alueen ainoana asuinrakennuksena on Estmak Capital rakentanut Amiraliteetin altaan viereen osoitteeseen Poordi 3 myös kolme ylellistä Promenaadi-taloa. Estmak Capitalin perustaja Timofey Sukonkin kertoo kolmesta erilaisesta talosta aivan Amiraliteetin altaan jalankulkijoiden promenadin vieressä: “Promenadin talot edustavat kolmea elämäntyyliä, niiden elämäntapaa ja elämänlaatua. Tämä on omanlainen, moderni, näyttävä, ympäristöystävällinen ja monikäyttöinen arkkitehtuurinen kokonaisuus. Kaupunkiympäristön aktiivisena osana on Promenadin taloilla oleellinen rooli koko kortelin kehittymisessä keskikaupungin vetovoimaiseksi osaksi.“ Promenadin taloissa on 2–5 huoneen asuntoja. Kaikkien talojen ylimmissä kerroksissa sijaitsevat erikoiset 5,5 metrin korkuiset loft-asunnot, joita voidaan muotoilla omien näkemysten mukaan ja josta avautuvat upeat näkymät Tallinnan vanhaankaupunkiin.\nAsuntojen pohjakuvat ovat tarkkaan harkittuja ja niissä on huomioon otettu jokaisen talon ominaislaatu. Jokaisella asunnolla on oma säilytystila ja maanalainen parkkipaikka. Tämä on Viron ensimmäinen asuinrakennus, joka saa energiaa paaluperustuksesta eli 20 metrin syvyydessä olevista energiapaaluista. Lämmityskustannusten ennustettava säästö on 25–30 %. Talteen otetaan myös jäähdytysjärjestelmästä vapautuva lämpö, joka tavallisesti jää käyttämättä ja haihtuu ilmaan. Talot kuuluvat A-energialuokkaan. Taloissa on yhdistetty maalämmitys ja kaukolämmitys. Asunnoissa on vesilattialämmitys, porraskäytävissä ovat lämpöpatterit ja maanalaisessa parkkihallissa käytetään ilmalämmitystä. Asuntojen lämpötilaa säädetään termostaatilla. Kesäajan sisälämpötilojen hallintaa varten on loft-asuntoihin ja auringon puolisiin asuntoihin suunniteltu jäähdytysjärjestelmä. Huoneiden jäähdytys tapahtuu vesijäähdytyksen avulla. Asuntojen kattojen alle on asennettu jäähdytyskasetit. Lämpötilaa säädetään lämmitysjärjestelmän kanssa yhteisellä termostaatilla. Kaikkien asuntojen jäähdytyskustannukset mitataan kaukoluvulla.\nAvaruusgourmet’ta kosmonauteille Pitäisiköhän Elon Muskin ottaa\nyhteyttä Keski-Viron Põltsamaalle? Kun suunnittelee avaruuslentojen yksityiskohtia, on hyvä kysyä vinkkejä kokeneemmilta. Vuosina 1967–1970 nimittäin Põltsamaan elintarviketehtaalla valmistettiin tuubiruokia Neuvostoliiton avaruuslennoille. Tuubi oli todettu hyväksi pakkausmuodoksi jo vuodesta 1961 lähtien, kun Põltsamaalla alettiin ensimmäisenä Neuvostoliitossa pakata erilaisia ruokia tuubeihin. Pakkausmuoto toimi myös avaruusolosuhteissa, joten kosmosta on valloitettu keskivirolaisten, pötkylään pakattujen pasteijoiden, keittojen ja jälkiruokien voimin. Vanhemmat virolaiset muistavat hyvin tuubeihin pakatut Põltsamaan hillot.\nPõltsamaan kaupunki on elänyt\nja hengittänyt ruokateollisuutta\njo pian sata vuotta. Vuonna 1920 kaupunkiin perustettiin elintarviketehdas, ja heti seuraavana vuonna tehtaassa alettiin valmistaa muun muassa omenaviiniä. ”Põltsamaan tehdas on Viron vanhin yhtäjaksoisesti toiminut viinintuottaja”, kertoo Põltsamaan ruokamuseon asiakaspalvelija Ülle Kampus.\ntai viittä Põltsamaan viiniä. Opastuksen saa myös suomeksi. Maistella voi vaikkapa Põltsamaa Tõmmu -viinejä, joita jotkut Viron kirkoista käyttävät ehtoollisviineinä. Põltsamaa Tõmmu -sarjan vuosikertaviinejä puolestaan tarjoilevat Viron presidentti ja ministerit kansainvälisille vierailleen. n\nPõltsamaan ruokamuseo ja\nviinikellari, Lossi 1b (Põltsamaan linnan sisäpiha), Põltsamaa. Lue sivuilta 27–29 ja 46–47 lisää virolaisesta ruokakulttuurista.\nPõltsamaan linnan yhteydessä\ntoimiva pieni ruokamuseo ja sen yhteydessä oleva viinikellari esittelee paikkakunnalle ja koko Virolle erittäin merkittävää teollisuushistoriaa. Jos on liikkeellä ryhmän kanssa, voi tilata opastetun viinien maistelun, jolloin pääsee testaamaan joko kolmea\nTallinna Põltsamaan ruokamuseo Põltsamaa\nTaidekeskus Kai valtaa vanhan sukellusvenetehtaan trendikkäässä Noblessnerissa. TEKSTI ARJA KORHONEN, KUVAT ANDREI CHERTKOV, TAIDEKESKUS KAI\nänä vuonna Tallinna todellakin hemmottelee kuvataiteen ystäviä. Forografiskan avajaisista on tuskin toivuttu, kun Viron nykytaiteen kehityskeskuksen operoima uusi taidekeskus avaa ovensa syyskuussa. “On sattumaa, että avajaiset osuivat samalle vuodelle. Olimme itse vähän aikataulusta myöhässä”, myhäilee keskuksen johtaja Karin Laansoo.\nHulppean näyttelysalin betonilattiaa hiotaan parhaillaan, ja remonttimiehiä ravaa portaikossa. H-hetkeen on vain kolme viikkoa mutta Laansoo ei ole moksiskaan. Loppurutistukseen eli kalustukseen ja näyttelyn ripustukseen on valmistauduttu palkkaamalla lisäjoukkoja. Laansoo on paikasta haltioissaan. Hänen mielestään tsaarinaikaisen salaisen sukellusvenetehtaan yli sata vuotta muhinut aura luo Kain toiminnalle upeat puitteet. Taidekeskus löysi kodin Noblessnerin vanhasta sukellusvenetehtaasta (vasemmalla), uusien asuintalojen naapurustosta.\nfestivaaleja ja taidelaitosten syntyä uudelleenitsenäistyneessä Virossa, kaiken takana on (lähes aina) nainen. “Kain avajaisperformanssissa jopa pyroteknikko sattuu olemaan nainen”, Laansoo naurahtaa.\nVisio on kaikkein tärkein tekijä, ei raha. Rakennuksen kakkoskerroksessa sijaitsevassa taidekeskuksessa on näyttelysalin lisäksi elokuvasali, koulutustilat ja residenssihuoneisto. Alakertaan asettuu neljä ruokapaikkaa, virolaisiin makuihin satsaava LoRe, Suhkruinglid-leipomo, coctailbaari Kaif sekä uusi japanilainen Kampai. Hanketta ovat yksityisten tahojen lisäksi rahoittaneet Enterprise Estonia ja Euroopan aluekehitysrahasto. Keskuksen budjetti on miljoona ja koko rakennuksen hinta kolme miljoonaa. Miten on mahdollista että pieni Viro puristaa näin komeita kulttuurihankkeita? Mistä kumpuaa tämä uskaliaisuus ja yritteliäisyys? Fotografiska esimerkiksi syntyi kokonaan yksityisellä pääomalla. “Visio on kaikkein tärkein tekijä, ei raha. On oltava vahva näkemys, ja jos muut tulevat mukaan, homma hoituu”, Laansoo uskoo. Kain takana on kansainvälinen naisjoukko, joka on yhdistänyt kokemuksensa, ulkomailla oppimansa ja verkostonsa hankkeen läpijunttaamiseksi. Kävellessämme nurkan takana sijaitsevaan Art Cafehen Laansoo ottaa puheeksi virolaisen naisenergian. Ja totta, jos katsoo suuria\nYli sata vuotta vanhat betonipalkit kannattelevat uuden taidekeskus Kain kattoa.\nKarin Laansoo uskoo, että kulttuuri on magneetti, joka tuo ihmiset rantaan. Ensi kesänä tässä on Tallinnan merellisin terassi.\nViron nykytaiteen kehityskeskus perustettiin 2012, kun Viro heräsi kulttuuriviennin tarpeeseen. Alkuvuosina keskus kiersi nomadina maailman turuilla ja toreilla promoamassa menestyksekkäästi virolaista kuvataidetta. Idea omasta paikasta syntyi kolmisen vuotta sitten. “Virossa on fantastisia taiteilijoita, ja juuri nyt meillä on voimallinen sukupolvi. Huomasimme että kuvataidekentän toimijat ovat parin hengen tiimejä, jotka tekevät suuria tekoja mutta infraa puuttuu.” Karin Laansoon mukaan kuvataide elää hurjaa nousukautta Virossa. Siitä kertovat kutsut festivaaleille, kansainväliset palkinnot ja mediajulkisuus. Lopullisen sysäyksen hankkeelle antoi mahdollisuus luoda tukikohta Noblessnerin alueelle. Telakkakonserni BLRT Gruppin omistama satama on muuttumassa Tallinnan trendikkäimmäksi seuduksi, jonne on jo noussut asuintaloja. Suojeltuihin satamarakennuksiin on pesiytynyt kulttuuriväkeä.\nTaidekeskus Kain myötä Tallinna saa samalla uuden vahvan nykytaiteen brändin, jota voi verrata Kiasmaan. Ulkomaisesta kiinnostuksesta kertoo, että residenssiohjelmaan on tullut 300 hakemusta, runsaasti myös Suomesta.\nKain avajaisnäyttely on samalla yksi kolmesta Tallinnan Fotokuun ohjelmaan sisältyvän nykytaiteen biennaalin näyttelystä. Kuraattori Hanna-Laura Kuljon mukaan ekologisen kriisin kontekstissa ihmiset kaipaavat palautumista ja terapoimista. Näitä tapoja kansainvälinen taiteilijaryhmä eri metodein käsittelee. Karin Laansoo uskoo, että Kain näyttelypolitiikka avautuu yleisölle vuoden sisällä. Kiinnostavien kokoonpanojen avulla yritetään löytää tasapainoa ja synergiaa paikallisen ja kansainvälisen taiteen välille. “Etsimme eri mahdollisuuksia, jotka toisivat digikauden ihmiset yhteen ja puhuttelisivat heitä”. n Taidekeskus Kai, Peetri 12, Tallinna. Avajaiset 20.9.2019 Lisätietoa: kai.center\nRavintola V:n ruoka on Tallinnan vegaanisten ravintoloiden kärkeä.\nLendav taldrik -ravintolan sisustuksessa on persoonallista särmää.\nVegaaninen Tallinna kasvaa Luonto ja kroppa kiittävät vegaania.\nTEKSTI VESA HÄKLI, KUVAT ANDREI CHERTKOV, KARTTA EVE JAANSOO\nTallinnan kovimmin nouseva ravin\ntolatrendi on vegaaniravintolat. Täysin vegaanisilla ruokalistoilla houkutellaan väkeä jo vanhan kaupungin lisäksi jopa boheemik si ja vanhakantaiseksi tunnetussa Koplissa, puhumattakaan tyyli tietoisuuden aallonharjalla kul kevasta Telliskivestä. Vegaanisessa ruokavaliossa ei ole mitään eläinkunnan tuotteita, eli ravinnossa ei ole lihaa, kalaa, kananmunia, maitoa tai juustoa. Vegaanisuus on yhä kasvavalle kuluttajakunnalle tietoinen valinta esimerkiksi ekologisista, tervey dellisistä tai aatteellisista syistä. Vegaanista ruokaa kannattaa ennakkoluulottomasti kokeilla ilman edellä mainittuja syitäkään, sillä tarjolla on kosolti uusia, kiin nostavia makuelämyksiä. Soijanak kien ja pakasteherneiden aikakau sikin on jo taakse jäänyttä elämää. Vanhassakaupungissa sijaitsee\nViron ensimmäinen vegaanira vintola V, jonka keittiömestari Mikk Mägi on todellinen vega nismin airut kotimaassaan. Tun nelmallisessa ravintolassa on ystävällinen ja sujuvasti englan niksikin toimiva palvelu. Ruo kalista vaihtuu aika ajoin, mutta kestosuosikkina pysynyt seitan\nja vähäiset asiakaspaikat edellyt tävät pöytävarausta etukäteen. Myös V:n vieressä olevat Ratas kaevu 16 ja Von Krahli Aed tarjo avat listoiltaan vegaanisia annoksia.\nKoplin kaupunginosan suunnalla,\nTõnismägi Veerenni 1\nRestoran V, Rataskaevu 12\nTru, Kopli 25\nBliss, Estonia puiestee 9\nVigri Kohvik, Masti 17\nInspiratsioon, Pagari 1/Lai 44\nVegan Italy, Tartu maantee 81\nVeg Machine, Kopli 1\nToormoor, Kopli 1\nBurger Box, Kopli 4a\nSiin, Telliskivi 60\nLendav Taldrik, Telliskivi 60a-6\nRahva Raamat Resto, Telliskivi 60-2i-hoone\nPlant, Rüütli 11\nhampurilainen säilyy alati listalla. Kehuttu hampurilainen on saa miensa ylisanojen arvoinen ja kel paa hyvin pihvilihaan tottuneelle sekasyöjällekin. Alkupalaksi kahdelle tilattu snack-lautanen sisältää yli puoli tusinaa erilaista kelpo suupalaa kaksin kappalein, ja riittää pie niruokasille kevyeksi lounaaksi sellaisenaan. Tempe-annos hemmottelee hienovaraisin mauin. Appelsiinin ja kookoksen yhdistelmä basma tiriisin ja fenkolisalaatin kanssa vie aatokset kauas kaupungin hulinasta. Ravintola V:n suosio\nentisen boheemiravintola Koplin paikalla on nyt vegaaninen Tru, joka niin ikään suosittelee pöy tävarausta, mutta ainakin arkisin lounasaikaan pöytä kahdelle jär jestyi muitta mukisematta. Alkupalasuupaloissa löytyy makuja ja rakennetta laidasta laitaan vöneristä pikkelöityihin vihanneksiin ja mustapapuhum mukseen. Alkupalalistalla olevasta bataattiperuna-annoksesta jäi syö tävää vielä pääruoankin lisukkeena. Trun pasta-annos vaihtuu päivittäin. Tällä kertaa arpa osui sienipastaan, joka oli ruokaisa ja valloittavan rustiikkinen. Vöne rillä eli vegaanisella ”kebablihalla”, paahdetulla kukkakaalilla, pes tolla ja misomajoneesilla täytet ty pitaleipä oli raikas ja maukas, vaikka täytteet eivät oikein tahdo kaan pysyä pitaleivän sisuksissa. Jälkiruokaksi Tru tarjoaa muun muassa vegaanijätskiä tai vitriinissä jo ulkonäöllään viekot televia kakkuja. Kristiinen kaupunginosassa oleva Blisstray on valitettavasti sulkenut ovensa, ja etsii nyt uutta liiketilaa. Solaris-kauppakeskuk sessa toimii kuitenkin Blissin noutopöytä, josta löytyy myös vegaanisia vaihtoehtoja. Kaupungin toisella laidal la Piritassa toimii vegaaninen kahvila Vigri, jonka buffet-pöy\ntä katetaan joka arkipäivä kello 12. Ruoasta veloitetaan annoksen painon mukaan. Vanhassakaupungissa on hyvin suositeltava vegaanikahvi la Inpiratsioon, joka tarjoa kah vilatuotteiden lisäksi lounasta. Vanhassakaupungissa on myös yksi Tallinnan uusimmista vegaa niravintoloista, Plant. Keskikaupungilta, linja-auto aseman tienoilta löytyy tratto ria-tyyppinen Vegan Italy, jonka listalla on italialaisia perinneruo kia vegaanimalliin 20:lta eri Ita lian alueelta. Balti Jaama Turgilla eli rauta tieaseman torilla on useita vegaa nisia ruokakojuja. Päällimmäisenä mainittakoon suosittu Veg Mach ine, jonka luukulta saa vaihtuvia vegaaniannoksia. Yleensä toisena vaihtoehtona on vegaaniburger. Asematorilla sijaitsee myös vegaani- ja tuoreruokaan panos tava kahvila Toormoor. Pikku suolaista syötävää ja makoisia lei vonnaisia saa sieltä myös mukaan. Torin vastakkaisella puolella Kop li-kadulla olevasta Burger Boxista saa myös vegaanisen laksa-keiton tai falafel-burgerin. Telliskivessä on kasvisravin tola Siin, jonka annoksista suuri osa on myös vegaanisia. Niin ikään Telliskivessä olevat Lendav Taldrik ja Rahva Raamat Resto tarjoavat vegaanisia vaihtoehtoja. Pelgurannan kaupunginosassa on viehättävä Ristikheina Koh vik. Kahvila-ravintolan listalla on vaihtuvia vegaaneille sopivia annoksia ja vitriinissä vegaani kakkua. n\nKakkuherkutteluja ja taikinakääröjä Viron ravintolakartalla on jälleen eri ruokakulttuurien uutuuksia.\nRavintolauutisia TEKSTI MIKKO SAVIKKO JA SILJA HURSKAINEN, KUVAT ANDREI CHERTKOV, DIM SUM FOOD CLUB\nNiin kauan kuin on lämpimiä ilmoja, kotiravintola Clos Resto tarjoaa\nviihtyisällä pihallaan muun muas sa savustusuunissa valmistettuja ruokia. Listalla on kampasimpu koita, naudankieltä, lampaanpot kaa ja meriahventa. Ravintola on suljettu maanantaisin ja tiistaisin. Ravintola on Telliskiven alueelta noin 700 metrin päässä. Uuden Maailman kaupungin osa sai uuden kahvilan nimeltään Kohvik Bopp. Listalla on esimer kiksi tuorepuuroa aamiaiseksi, kulhoruokia, wrappeja ja smoo thieita. Lapsille on oma ruoka lista. Pizza & Cannoli Vinoteek sijaitsee puutalossa lähellä elokuvateatte ri Kosmosta. Nimi kertoo paljon tästä italialaisomisteisesta paikasta. Viikonloppuisin se on avoinna kello kahteen. Sunnuntait ja maanantait ravintola on suljettu.\nKentucky Fried Chicken eli KFC\nei vielä rantaudu Suomeen, mutta Viroon avautuu ensimmäinen lokakuussa Tallinnan Ülemis te-keskuksessa. Tietojen mukaan sitä seuraa toinen uudistettavaan Kristiine-keskukseen. KFC on lii kevaihdoltaan maailman toiseksi suurin ravintolaketju. Kauppakeskus T1 Mall of Tallinnassa avataan 30.9. uusi HIPS-ravintola. Laajalla listalla on niin tuoreita ostereita kuin bur gereitakin ja leikkeitä sekä itse valmistettua pastaa. Ravintolan omistajille kuuluu myös keskuk sessa toimiva Pelm. Old Boy Mary Jane on Tallin nan Kadriorgin kaupunginosan ravintolatarjonnan uusin tulokas Weizenbergi-kadun rakennuk sessa, jossa on vuosien mittaan ollut useampiakin ravintolayrit täjiä. OBMJ-ravintolan takana on myös Kaja Pizza Köök- ja One Sixty -ravintoloista vastaava Andrey Lensment. Uuden ravintolan listalla on paljon seurueen kanssa jaettavia annoksia. Paikallisten oluiden vali koima on myös hyvä. Aasialaisilla mauilla pääsee herkuttelemaan vastikään ydin keskustan Solaris-keskuksessa avatussa Dim Sum Food Clubissa. Dim sumeja saa lukuisin erilai sin täyttein, sekä keitettyinä että paistettuina. Listalla on myös muun muassa kevätkääryleitä sekä aasialaisia makuja henkiviä burgereita.\nElokuun viimeisellä viikolla avattiin Viru-keskuksessa fish & chipsejä tarjoileva katuruokafa vintola FishBish Streetfood. Tallinnan uusimpia vegaanisia ravintoloita on Tru Kitchen. Siitä ja muista vegaanisista ravintoloista voi lukea lisää viereiseltä sivulta 18. Kesän satoa pääsee maiste lemaan ja ostamaan Tallinnan alueella markkinatapahtumissa.\nTru Kitcheniin pääsee Tallinnan keskustasta kätevästi ratikalla.\n14.9. on säilykkeiden festivaa li eli Hoidiste festival Nõmmen torilla, 15.9. on Viron ulkomu seossa Rocca al Maressa Viron leivän päivä ja syysmarkkinat sekä 21.9. on ohjelmallinen Kalafesti val Kalatorilla Kalasadama 3:ssa. Syystapahtumista voi lukea lisää tämän lehden sivulta 6. n\nClos Resto, Telliskivi 21, Tallinna. Bopp Kohvik, Komeedi 5, Tallinna. Karttakoodi c1\nPizza & Cannoli Vinoteek, Pärnu mnt 46, Tallinna. Karttakoodi b1\nHIPS, T1-kauppakeskus, Peterburi tee 2. Tallinna. Karttakoodi c5\nOld Boy Mary Jane, A. Weizenbergi 18, Tallinna. Karttakoodi a4\nDim Sum Food Club, Estonia pst 9\n(Solaris-keskus), Tallinna. Karttakoodi b2\nFishBish Streetfood, Viru väljak 6\n(Viru-keskus), Tallinna. Karttakoodi a2\nElokuussa avatulla Dim Sum Food Clubilla on myös lounastarjouksia hintaan 5,90–7,90.\nin ja Perjantais in is ta lauan usiikkia! elävää m\nTule viettämään aikaa Tallinnan ainoassa itämaisen interiöörin ravintolassa kaupungin sydämessä. Miellyttävä musiikki, mukavat sohvat, tunnelmallinen valaistus, kevyt vesipiipun tuoksu ja ennen kaikkea hyvin koulutettu henkilökuntamme takaavat onnistuneen ravintolakokemuksen.\nVoit myös varata tilat suurelle, jopa 100 hengen ryhmälle. Meiltä saat lisäksi catering-palvelut, liike- ja juhlaillalliset sekä voit ostaa ruokaa mukaan. Tule kokemaan Bosphoruksen henki! ama Sad Kai\nHyvän juoman ystävän kaupunkikeidas Rotermannin korttelissa BREWDOG\nRotermannin korttelin Brewdog-baarissa on 14 oluthanaa, ja kaikki baarin työntekijät ovat suorittaneet Certified Beer Server -tutkinnon. Lähes 200 eri pullo-oluen lisäksi Brewdogista saa tietenkin panimon kenties tunnetuinta olutta, Punk IPA:a. Oluen oheen voi tilata herkullisen hodarin viereistä Taptapista. Sekä Brewdogissa että Taptapissa on olemassa oluttölkkien sulkemislaite, joiden ansiosta kummastakin baarista voi ostaa hanaoluita mukaan. BREWDOG\nRotermanni 2, Tallinna Puh. +372 557 9787 www.brewdog.com/bars/global/tallinn\nTaptap on persoonallinen käsityöoluiden kauppa ja baari, jossa laajan olutvalikoiman lisäksi tarjoillaan kaupungin parhaimpia hotdogeja. Kaupan olutvalikoimassa on noin 230 käsityöolutta Virosta ja muualta maailmasta. Erityisen hyvä on lambic- ja sour wild ale -oluiden valikoima. Baarin kuudessa oluthanassa on jatkuvasti vaihtuva valikoima uusimpia ja kiinnostavimpia juomia. TAPTAP\nRotermanni 2, Tallinna Puh. +372 5303 9553 www.taptap.ee\nAvoinna: ma–ke 17–24, to–la 14–02, su suljettu\nAvoinna: ma–to 12–22, pe–la 12–24, su 12–17\nVirolaisten makujen ravintoloita TEKSTI SILJA HURSKAINEN, KUVA ANDREI CHERTKOV\nViron monipuolisesta ja kansainvälisiä makuja täynnä olevasta\nravintolatarjonnasta löytyy vielä ravintoloita, jotka keskittyvät perinteiseen virolaiseen ruokaan. Tallinnassa virolaisen ruuan lippua pitää korkealla useampikin ruokapaikka. Esimerkiksi ravintolat Kulde Notsu Kõrts, Liisu Juures, Talukõrts ja Kaerajaan aivan Vanhankaupungin ytimessä tarjoavat listoillaan klassisia virolaismakuja. Kolme ensimmäistä ovat tyyliltään krouvimaisempia ja niissä annoskoot ovat reippaita. Esimerkiksi Kuldse Notsu Kõrtsissa verimakkara-annos täydennetään muutamalla pekonisiivulla. Kaerajaanin tyyli on hieman hienostuneempi, mutta maut ehtoja. Listalla on muun muassa karask-ohraleipää, virolaisten juustojen valikoima sekä savunmakuista kalakeittoa. Valoisasta, modernista ravintolasalista on\nmukava katsella Raatihuoneentorin elämää. Jos haluaa kokea kansainvälisen tason fine dining -elämyksen, on valinta ravintola Ö. Jatkuvasti White Guide- ja Hõbelusikas-ravintolaoppaiden listoilta löytyvässä ravintolassa lähes kaikki raaka-aineet ovat virolaisia. Annosten innoittajia ovat Viron luonto ja vanha virolainen keittiö. Pärnussa virolaisen ruokakulttuurin ytimessä on Kadri Kohvik. Perinteikkään kotoisassa ravintolassa voi syödä vaikkapa hapankaali- ja hernekeittoa, porsaanpaistia ja talkkunavaahtoa. Pääruokien hinnat ovat muutaman euron. Saarenmaan pääkaupungissa Kuressaaressa paikallisia makuja tarjoaa komeassa myllyssä sijaitseva Saaremaa Veski. Jos taas liikkuu Itä-Viron Narvassa, kannattaa testata Narvan linnan piha-alueella sijaitseva Rondeel, jossa voi maistella herkullisesti valmistettua paikallisruokaa, nahkiaisia. n\nVirolaista ruokaa tarjoavia ravintoloita: Kuldse Notsu Kõrts, Dunkri 8, Tallinna. Karttakoodi Vanhakaupunki h1 Liisu Juures, Raekoja plats 13, Tallinna. Karttakoodi Vanhakaupunki h2 Talukõrts, Viru 18, Tallinna. Karttakoodi Vanhakaupunki h2 Kaerajaan, Raekoja plats 17, Tallinna. Karttakoodi Vanhakaupunki h2 Ö, Mere pst 6E, Tallinna. Karttakoodi a2 Kadri Kohvik, Nikolai 12, Pärnu. Saaremaa Veski, Pärna 19, Kuressaare, Saarenmaa. Rondeel, Peterburi tee 2, Narva.\nVirolaisen katukeittiön keulakuva Uulitsin kolmen ravintolan valttikortteja ovat tuoreista paikallisista raaka-aineista valmistetut naudanlihaburgerit, burgeriwrapit, salaatit, kastikkeet sekä käsityönä paikan päällä tehdyt ranskalaiset. TALLINNA Kadaka tee 135a, Tallinna su–to 12–21, pe–la 12–22 Puh. +372 5300 8963\nBaltian asematori (Balti Jaama Turg), Kopli 1 ma–la 10–20, su 10–18 www.uulits.ee\nSoo 1b/6, Tallinna TARTTO su–to 12–22, pe–la 12–23 KAMPUS Puh. +372 660 1212 Rüütli 7, Tartto Puh +372 53 877 666 ma–su 11.30–21.00\nSquare Kebab tarjoaa suomalaisten hakemaa laatua Turkissa keksitty kebab ja Etelä-Italiassa nykymuotoonsa kehitetty pizza ovat muutamassa vuosikymmenessä nousseet lähes suomalaisen kansallisruoan asemaan. Niinpä suomalainen turisti etsii usein Tallinnasta kebab- tai pizzapaikkaa, jossa laatu on sillä tasolla, johon kotimaassa on totuttu. Keskellä Tallinnaa, Vapaudenaukion jalankulkutunnelissa sijaitseva Square Kebab tarjoaa laatua kohtuuhinnalla. Omistaja Hasan Günay on tarkka raaka-aineidensa ja valmiiden tuotteidensa laadusta, ja on panostanut myös huippuluokan tekniikkaan. Myöskään hygieniasta Square Kebabissa ei tingitä. Hasan toimi ravintola-alalla Suomessa 25 vuoden ajan,\n30 vuoden kokemus alalta on laadun tae. Square Kebabin ruokalistalta löytyvät pizzat, kebabit, saslikit ja salaatit. Juotavaksi löytyy virvoitusjuomia, kah-\nja perustaessaan Square Kebabin Tallinnaan vuonna 2011 hänellä oli tarkka käsitys siitä, mitä tasoa suomalainen asiakaskunta annoksilta vaatii. Myös ravintolan kokin\nvia, mehuja, olutta ja viiniä. Lounasbuffet toimii arkisin kello 11.30–14.30. Buffassa on tarjolla muun muassa kebablihaa, pizzaa, salaattia, oliiveja ja tuoreita vihanneksia hintaan 7,90 euroa.\nSquare Kebab ei myy kioskiruokaa, vaan se on aito, viihtyisä 70 asiakaspaikan ravintola, jonka annokset tarjoillaan asiakkaille kunnon valkoisilta lautasilta. Ravintolan tasokkaat raaka-aineet tulevat Suomesta, Saksasta ja Virosta. Virolaisten ruokabloggareiden pizzatestissä Square Kebab valittiin hinta-laatusuhteeltaan Tallinnan parhaaksi. Square Kebab Vabaduse väljak 9, Tallinna www.squarekebab.ee FB: SquareKebab Aukioloajat: ma–pe 11–21 la–su 12–20\nVirolaista lähiruokaa Tallinnan kauneimmalla terassilla TEKSTI TIMO HUTTUNEN, KUVAT LEIB RESTO & AED\nRavintolan nimi Leib Resto & Aed\nkuvaa hyvin paikkaa. Leib tarkoittaa suomeksi tummaa leipää, joka on kaikille virolaisille tärkeä osa ruokailua. Keittiön yksi pääperiaatteista onkin käyttää virolaisia raaka-aineita. Leib tekee yhteistyötä useiden pientuottajien kanssa, joilta lähiruoka tulee. Ruokalista vaihtuu aina vuodenajan mukaan. Tallinnan vanhassakaupungissa sijaitsevan Leib Resto & Aed -ravintolan pihaterassi on yksi Viron kauneimmista. Suljetulla sisäpihalla kasvaa suuria vanhoja puita ja pensaita ja terassia reunustaa keskiaikainen kaupunginmuuri vartiotorneineen. Idylli on täydellinen. Syyskuun 9. päivä sulkeutuvalla terassilla on noin 50 asiakaspaikkaa. Sisälle ravintolaan mahtuu 75 ihmistä. Ruokalista on sopivan pituinen.\nLeib Resto & Aed -ravintolan sijainti on Tallinnan hienoimpia ja tunnelmallisimpia.\nAlkuruokia on neljä, keittoja yksi, pääruokia kuusi ja jälkiruokia viisi. Listalta löytyvät annokset myös kasvissyöjille. Viinilista on poikkeuksellisen laaja. Viinipullon hinta on edullisimmillaan 27 euroa, mutta Leib tarjoaa myös kalliita laatuviinejä. Leib ei ole puhdas fine dining -ravintola. Usean ruokalajin maistelumenuta valittuine viineineen ei ole tarjolla. Tarjoilija kertoi ravintolan olevan tyyliltään casual fine dining. Casual tarkoittaa suomeksi rentoa. Virolaisia ravintoloita arvioivassa The White Guide Baltic -ravintolaoppaassa Leib on menestynyt aina hyvin. Eikä se ole ihme. Alkuruuista voi nostaa esiin kotijuusto-annoksen, jonka eri-\nlaiset maut sopivat hyvin yhteen. Pääruokana nautittu maksa-annos oli aivan loistava. Suhteellisen paksu, hieman savun makuinen naudanmaksapihvi oli jätetty sisältä roosaksi.\nLeib Resto & Aed, Uus 31, Tallinna. Karttakoodi Vanhakaupunki f3\nGrillatun sisäfileepihvin kypsyysas-\nte ei ollut täysin onnistunut. Pyydetyn medium miinus -kypsyysasteen sijasta pihvi oli medium plus. Annokseen kuuluvat pähkinät olivat Virossa villinä kasvavia hasselpähkinöitä. Jälkiruoiksi nautitut Eton mess ja suklaakakku ylittivät odotukset. Tuoreet marjat ja kermavaahto toimivat. Daimilta maistuva suklaakakku oli juuri sellainen kuin sen pitääkin olla. Lisäksi voi kertoa, että Leib Resto & Aed -ravintolassa ei jää nälkä. Sen verran kookkaita annokset olivat. n\nTALLINNA 100 m Satama Leib Resto & Aed Vanhakaupunki\nRavintolaidylliä Rakveressä TEKSTI SILJA HURSKAINEN, KUVA ANDREI CHERTKOV\nLänsi-Virumaan pääkaupungin Rakveren keskusaukiolta on viehättävä, kauniisti kunnostettu vihreä puutalo. Talon sisällä palvelee viihtyisä Rohuaia Kohvik -ravintola, joka sopii hyvin lounaspaikaksi tai kahvitteluhetkeen. Ruokalista on todella laaja. Tarjolla on pikkusuolaista, salaatteja, keittoja, liharuokia, pastoja ja pizzoja. Joka päivä on tarjolla myös päivän lounas, jonka saa sopuhintaan: keitto on kaksi\neuroa, tuhdimpi ruoka neljä. Listan kokoon nähden kasvisruokia on melko maltillisesti, mutta sentään muutamia vaihtoehtoja. Virolainen pikkusuolaisten klassikko, valkosipulileivät, meinasi\nviedä kielen mennessään. Työreissun lounaaksi valittu vuohenjuustosalaatti oli raikas ja maittava. Ruuan oheen tarjoiltu leipä oli erinomaista ja selvästi itse tehtyä. Ravintolan ohessa on myös konditoria, jonka tiskistä voi ostaa mukaan makeita herkkuja. Keskellä arkipäivää Rohuaia Kohvikin ovi kävi tiuhaan tahtiin\nsekä ravintolan että konditorian puolella. Eipä ihme: kotoisa ravintola palvelee monentyyppisiä asiakkaita. Lasten leikkinurkkauskin on aseteltu fiksusti vähän erilleen, mutta silti lähelle. n\nRohuaia 13, Rakvere.\nPuuro\tPääruuat\tPizzat\n10–12,5 e 15,5–23,5 e 7–13 e\n1,80 e 4,90–11,90 e 4–13 e Rohuaia Kohvikista saa vaikkapa hyvän lounassalaatin.\nPidennä kesää Tallinnassa ja yövy vanhankaupunkin sydämessä! Onko jo tänä kesänä Riiassa käyty? Entä Tukholmassa? Nyt on aika tulla taas hyvien naapureiden luokse Viroon, koska toivottavasti kesää jatkuu syyskuussakin. Paras paikka yöpymiseksi Tallinnassa on vanhankaupungin sydämessä sijaitseva Meriton Old Town Garden Hotelli! Meriton Old Town Garden Hotelli avattiin vuonna 2009. Hotellissa on 50 erikokoista huonetta 4 eri huoneluokasta: Economy, Standard, Superior ja Deluxe. Hotellissa on sopiva huone joka makuun, oli matkan syy tai matkabudjetti mikä tahansa. Jos huonekoko ei ole tärkeä, suosittelemme varaamaan joko Economy- tai Standard-luokan huoneen. Jos vanhakaupunki on jo kävelty edestakaisin ja haluat viettää enemmän aikaa huoneessa, kannattaa varata joko Superior- tai vieläkin tilavampi Deluxe-huone, joissa saapuessa odottaa ilmainen pullovesi, kyl-\nRavintola Trofe osallistuu lokakuussa Syö! (Söö Tallinn!) -ravintolatapahtumaan.\nRavintolan pääsalissa on tilaa 40 ruokailijalle.\npytakit ja tossut. Superior- ja Deluxe-huoneissa on myös ilmainen kahvi ja tee. Minibaarista voi ostaa muita juomia. Samoin voi viihtyä hotellin suloisessa Pikk 29 -kahvilassa, missä on erinomaista kahvia, herkullisia kakkuja sekä laaja juomavalikoima. Hyvästä ruuasta pitäville on auki ravintolamme Trofe, joka tarjoaa paikallisia ja skandinaavisia herkkuja. Syyskuun puoliväliin asti on mahdollisuus nautiskella ruokia ja juomia Pikk-kadun ulkoterassilla. Hotellin sisäpihalla on kaunis terassi, jossa on hyvä viettää aikaa ystävien tai perheen kanssa. Lokakuusta alkaen esittelemme ravintolassamme uutta talvimenua. Meriton Old Town Garden Hotelli Lai 24/Pikk 29, 10133 Tallinna Puh.: +372 664 8800 Varaukset: booking@meritonhotels.com www.meritonhotels.com\nUusi vegaaniravintola vanhassakaupungissa\nVegaaniravintola Plantissa tarjoilemme ensiluokkaisia kasvisruokaelämyksiä, joilla haluamme yllättää myös vannoutuneet lihan ystävät.\nMeiltä löydät esimerkiksi blinejä ja pavlova-kakkua, joiden klassiset maut olemme rakentaneet uusilla kiinnostavilla tavoilla. Menussamme on myös virolaisia piirteitä, kuten mustapapupasteijaa ja gulassia. Plant Rüütli 11, Tallinna Avoinna: ma–la 12–23, su 12–21 Puh. +372 655 0560 info@plantfood.ee www.plantfood.ee @restoranplant\nTule nauttimaan maukkaista ruuista ja juomista rentoon ilmapiiriin Tommi Tavern Tatari 64, Tallinna ma-ke 11-05, to-pe11-07, la 12-07, su 12-05 Puh. +372 6257 816 info@tommitavern.ee www.tommitavern.ee\nPelmeneitä eri puolilta maailmaa\nUusi käsityöpelmenien ravintola on nyt avattu! Alkuruuat alk. 3,90 e Keitot alk. 1,50 e Pelmenit (10 kpl) alk. 6,90 e\nNarva mnt 7, Tallinna • Avoinna klo 12–22\nUrbaania baarielämää Tallinnan sataman kupeessa Tallinnan yöhön TEKSTI JOHANNA HEINONEN, KUVA URBAN BAR\nSataman läheisyydessä, nuorekkaan Rotermannin alueella\nhieman katseilta piilossa oleva Urban Bar on kiehtova ja eloisa vierailupaikka. Nimensä mukaisesti baari on hyvin urbaani, eli kaupunkilaistyylinen. Sisustuksesta löytyy punaisia tiiliseiniä, yksityiskohtaisia huonekaluja sekä teemaan sopiva ison seinän levyinen ruutu, jossa pyörii kiehtova mustavalkoinen animaatio. Paikka houkuttelee luokseen niin nuorempaa kuin vähän varttuneempaakin väkeä nauttimaan\nillasta ja tilaa riittää suuremmallekin seurueelle. Urban Bar on hyvä sekoitus vähän\nkaikkea. Listalta on mahdollisuus tilata pitkän kaavan mukainen illallinen kuin myös juomia laajasta juomavalikoimasta. Klassisten juomien lisäksi tarjonnasta löytyy baarin omia nimikkococktaileja, jotka ovat kekseliäitä ja hienosti koristeltuja. Myös viinitarjonta on kattava. Urban Bar on auki vain muutaman illan viikossa keskiviikosta lauantaihin ja tarjoaa näinä iltoina asiakkailleen erilaisia tapahtumia, kuten konsertteja, stand up -esityksiä sekä live-DJ-keikkoja. Esiintyjiä varten tilasta löytyy tyylikkään yksinkertainen ja valoisa esiintymislava, johon on hyvät näkymät kaikkialta.\nTunnelma on rento ja taustalla\npyörivä musiikki soi miellyttävällä tasolla ja keskustelukin onnistuu vaivatta. Esiintyjä-iltoina baariin kannattaa tehdä kuitenkin pöytävaraus. Perjantaisin ja lauantaisin paikka täyttyy hyvin nopeasti ja se suorastaan kutsuu ihmisiä rentoutumaan ja nauttimaan ainutlaatuisesta tunnelmasta kaupungin vilinän keskellä. Esiintymislavan lisäksi huomio kiinnittyy baarin keskiössä olevaan suureen baaritiskiin, joka mahdollistaa juomien ja herkkujen tilaamisen baarin joka nurkasta. n\nUrban Bar Tallinn, Roseni 9, Tallinna. Karttakoodi a2\nLOK LIPUT AKUUSTA A NYT J O MY LKAEN! YNNIS SÄ!\nPerjantaisin kia elävää musiik alk. klo 21.00 äsy!\n6.9. Ps Troika\n27.9. Jüri Homenja 20.9. ExPert\nAvoinna: su–to 11–23, pe 11–01, la 11–24 Pe ja la keittiö auki 23.30 saakka. Viru väljak 2, Tallinna • Puh +372 617 7055 Metro Plazan talossa, Original Sokos Hotel Virua vastapäätä\nHinta alk. 65\nAndren juustotila jatkaa virolaisia juustoperinteitä.\nToreilta voi ostaa sieniä myös valmiina säilykkeinä.\nVirolainen makkara on usein hyvin lihapitoista.\nVirolaisen ruokakulttuurin kulmakivet Osta matkalta mukaan Viron parhaimpia herkkuja. TEKSTI MIKKO SAVIKKO, KUVAT EESTITOIT.EE\nVirolaista ruokakulttuuria ovat muo-\nkanneet naapurit. Se näkyy muun muassa ruokasanastossa. Juhlapöytään nostetaan kringel tai stritsel eli täytetty rinkeli (kranssi) tai pitko. Peruna on kartul tai joillakin murrealueilla tuhvel. Molemmat ovat lainaa saksan kartoffel-sanasta. Tiivisteestä tehty mehujuoma on morss. Sen nimen toi neuvostovalta Viroon 1940-luvulla.\nOsta vaikka näitä mukaan: Rahka (kohupiim)\nVirolaiset ihmettelevät, miksi suomalaiset eivät syö rahkapatukoita, joiden nimi on viroksi\nkohuke. Ne ovat varsin ruokaisia välipaloja. Makuja on useita. Ruuanlaittoon sopii kohupiima kreem, jota sitäkin on eri tavoin maustettuna.\nRahkasta tehty sõir on etelävirolainen herkku. Se maustetaan myös kuminalla. Pienet juustomeijerit valmistavat erilaisia kovia juustoja ja myös homejuustoja.\nVirolainen hapankerma suomennetaan myös smetanaksi, jota myös kutsutaan vuolukermaksi. Virolainen hapankerma on rasvaprosentiltaan joko 10-,\n20- ja jopa 30-prosenttista. Se sopii niin makeisiin kuin suolaisiinkin ruokiin.\nVirolainen makkara on useimmiten hyvin lihapitoinen. Kesäisin on myynnissä grillattavaksi sopivia raakamakkaroita. Lapsiperheille sopivia nitriitittömiä (ei E250) makkaroita on useitakin myynnissä.\nSavustetut lihatuotteet (suitsulihad)\nEtenkin toreilta saa pienempien tuottajien saunapalvituotteita. Mooskan kuuluisa savusaunatalo valmistaa Vana-Võrumaalla suussasulavaa savuporsasta.\nViron tunnetuin suklaantuottaja on Kalev ja ehkä erikoisin tuote heidän valikoimissaan on Kamatahvel eli talkkunasuklaa. Se on peräisin 1960-luvulta.\nVirolaiseen juhlapöytään kuuluu perunasalaatti. Se tehdään majoneesipohjaan. Majoneesi ja perunasalaatti tulivat virolaiseen keittiöön neuvostovuosina.\nPeipsin sipuli ja valkosipuli (Peipsi sibul ja küüslauk)\nPeipsin sipulin tuntee siitä, että se ei ole täysin pyöreä vaan hieman litteä. Sen väri voi olla myös punertava. Itä-Virossa kasvate-\ntaan myös vahvan makuisia valkosipuleita.\nLasipurkeissa myytävä praekapsas on helppo valinta liharuokien lisäkkeeksi tai sellaisenaan syötäväksi. Paistettuna pannulla tai uunissa ei happamuudesta ole tietoakaan.\nToreilta voi tehdä hyviä sienilöytöjä. Mustat torvisienet ja suppilovahverot sekä kosteikkovahverot eivät ole tavallisen virolaisen suosikkisieniä, joten niiden hinnat ovat usein varsin edullisia. n\nVana-Võromaa on tämän vuoden ruoka-alue TEKSTI MIKKO SAVIKKO, KUVA ANDREI CHERTKOV\nVirossa on valittu ruoka-alue vuo-\ndesta 2016 lähtien. Vuosittaisen tittelin antaa Viron maatalousministeriö ja toimintaa tukee Viron Maatilamatkailuyhdistys (MTÜ Eesti Maaturism). Vana-Võromaa on entinen maakunta Etelä- ja Kaakkois-Virossa. Rajanaapurina ovat sekä Latvia että Venäjä.\nUMA MEKK (oma maku) -merkkiä on jaettu kyseisen alueen ruokaraaka-aineille ja tuotteille jo kymmenen vuotta. Merkin on saanut yli 220 raaka-ainetta sekä lähes 80 menua ja ruokaa. Merkki annetaan siis myös ruuille, joita tarjotaan matkailuja ravintola-alan yrityksissä. Vaatimuksena on, että raaka-ainees-\nta yli puolet on alueelta ja ruoka on valmistettu Vana-Võromaan perinteitä noudattaen. Rahkaruuat ovat olleet ominaisia Etelä-Virossa jo kauan. Rahkasta valmistettua sõir-juustoa on tehty vain Vana-Võromaalla, Setomaalla ja Pohjois-Latviassa. Myös savusaunassa savustettu liha kuuluu paikalliseen perinteeseen. n\nHyvän virolaisen ruuan äärellä\nPärnussa asuva Ragne Värk nauttii kaupungin monipuolisesta ravintolatarjonnasta. Värkin lempiravintolat sijaitsevat Rüütlikävelykadulla ja sen läheisyydessä.\n”Innostuin ruuanlaitosta jo pikkutyttönä, sillä kesämökillämme\nVääna-Jõesuussa kasvatimme itse kurkkuja ja tomaatteja. Ensimmäinen ruokani taisi olla kurkkusalaatti”, kertoo ruokatoimittaja ja -kirjailija Ragne Värk pärnulaisen kahvilan nurkkapöydässä. Pärnussa asuva Ragne Värk on nykyään Viron tunnetuimpia ruokakirjailijoita ja -bloggaajia. Kolmikymppinen nainen on ehtinyt julkaisemaan seitsemän ruokakirjaa, valokuvaamaan vähintään toisen mokoman ja pitämään maan suosituimpiin kuuluvaa Kokkama-ruokablogia. ”Aloitin blogin pitämisen vuonna 2017. Se taisi olla silloin Viron ensimmäisiä ruokablogeja. Nyt käytän yhä enemmän Instagramia, joka toimii nykyajan kiireisessä rytmissä paremmin.”\nTeen koko ajan ruokaa ja tykkään kokeilla uutta. Kaiken muun ohella Ragne Värkiltä ilmestyy joka viikko viisi sivua ruoka-aiheisia juttuja virolaisessa naistenlehdessä. Nainen kertookin olevansa lähes riippuvainen ruuanlaitosta. ”Teen koko ajan ruokaa ja tykkään kokeilla uutta. Uusi idea saattaa syntyä kesken ruuanlaiton, joten sitä pitää heti kokeilla. Ystäväni ovat onnellisia, kun kiikutan heille valmistamiani ruokia rasioissa.”\nRuokatoimittaja ja -kirjailija Ragne Värk on iloinen, että saa tehdä töitä ruuan parissa. ”Intohimoisesta harrastuksesta tuli vaivihkaa työ”, hän kertoo.\nRagnen vinkit Pärnun ravintoloihin n\tAamiainen: Pastoraat Cafe, Kuninga 30. n\tLounas: VoVa, Rüütli 43. n\tKahvila: Supelsaksad, Nikolai 32. n\tTerassi: Vehmermets bar & tostadas, Munga 9. n\tRetro: Sõõriku baar, Pühavaimu 15.\nMitä ruokaintoilijan kaapissa pitää\nehdottomasti aina olla? ”Munia, monta pakettia voita, kermaa ja jogurttia sekä tattaria”, hän vastaa. ”Tattari on minulle tärkeä ruoka, söimme sitä kotona paljon.” Ragne Värk ei taida olla mikään ruokahifistelijä? Nuori nainen pudistelee päätään ja sanoo: ”Olen aina tykännyt simppeleistä ruuista. Mielestäni yksinkertainen on kaunista. Se ei tarkoita kuitenkaan sitä, etteikö valmistaminen voisi joskus viedä paljonkin aikaa.” Hän kertoo saavansa paljon inspiraatiota äitinsä ja isoäitinsä resepteistä. Syntymäpäiväpöydässä pitää aina olla äidin valmistama keksikakku. Virolaisen ruokamaailman tren-\ndeistä Ragne Värk nostaa esiin säilömisen. ”Tuntuu siltä, että säilöminen on pienen tauon jälkeen yhä suositumpaa. Virossa järjestetään kaikenlaisia markkinoita ja tapahtumia, joissa valitaan parhaat säilöjät ja tuotteet.” Värkin mielestä myös nuoret ovat yhä enemmän innostuneita\nRagne Värk n\tPärnussa asuva ruokatoi-\nmittaja, bloggaaja, ruokavalokuvaaja ja kirjailija. Julkaissut seitsemän ruokakirjaa. Kokkama-blogi valittu Viron parhaaksi ruokablogiksi. Värkin reseptiarkistossa noin kaksi tuhatta ruokareseptiä. www.kokkama.ee, @ragnevark\nsäilömisestä ja perinteistä. Varsinkin, jos joku vanhempi osaaja on opettamassa heitä. ”Itse tekeminen on nyt Virossa muodissa.” Hän on myös sitä mieltä, että virolainen on löytänyt tien takaisin torille. ”Jossain vaiheessa oli muodissa suosia ulkomaisia tuotteita. Nyt ihmiset arvostavat paikallista ruokaa ja esimerkiksi Pärnun torilla käy joka päivä melkoinen kuhina.”\nLempisyysruokia Ragne Värkin\nei tarvitse kovin pitkää miettiä. Niitä ovat kasvis-lihapata, omenapiirakka ja uuniomenat. ”Ja uuniomenoiden kaveriksi voi lisätä itse tehtyä jäätelöä, jota teen usein hapankermasta.” Mitä suomalaisen sitten pitäisi Virossa ainakin maistaa? Ragne Värk pohtii hetken ja vastaa: ”Maista ainakin karaskia (lämmin ohraleipä), talkkunaruokia, rouhe-kaalilaatikkoa ja sõiria (rahkajuusto). Ne kaikki ovat yksinkertaisia virolaisia makuja.” Jälkiruuista Ragne Värk suosittelee muun muassa raparperipiirakkaa, marjakakkuja ja tattarijauhosta valmistettuja leivonnaisia. ”Ja leipäkeittoa tietenkin”, hän lisää. Mitä Värk itse kaipaa Virosta ollessaan matkoilla? ”Olin äitini kanssa kesällä kolme viikkoa Kanadassa ja meillä molemmilla tuli kauhea ikävä perunasalaattia. Niinpä ryntäsimme heti Tallinnaan saavuttuamme sitä ostamaan”, hän naurahtaa. n\nRagnen rahka-omenapiirakka ”Omenapiirakat ovat erityisen hyviä, kun niihin lisää rahkaa. Tämän omenapiirakan salaisuus onkin juuri rahka, sekä tietysti mehukkaat omenat”, kertoo Ragne Värk. Pohja: n\t2 dl vehnäjauhoa n\t1 tl leivinjauhetta n\t1 dl sokeria\nn\t75 g voita\nn\t75 g hapankermaa\nn\t1 muna\nn\t400 g maitorahkaa\nn\t200 g hapankermaa\nn\t250 g kondensoitua maitoa n\t2 munaa n\t2 rkl (kukkurallinen) vehnäjauhoa n\t2 rkl (kukkurallinen) sokeria n\t300–400 g omenoita\nn\tkanelia, sokeria n\tKuumenna uuni 200 asteeseen. Pohjan valmistamiseksi sekoita kui-\nva-aineet keskenään, lisää voi ja muokkaa murumaiseksi seokseksi. Nosta puolet taikinamassasta sivuun. Lopputaikinaan lisää hapankerma ja muna ja sekoita yhtenäiseksi taikinaksi. Levitä taikina ohueksi pinnaksi voilla voideltuun uunivuokaan (27 x 18 cm). Sekoita täytteen aineet keskenään. Kuori ja pilko omenat ja levitä taikinapohjan päälle. Ripottele omenoiden päälle hiukan kanelia ja sokeria. Kaada rahkatäyte omenoiden päälle ja ripottele päälle taikinamurusekoitusta. Kypsennä uunissa 160 asteessa 50–60 minuuttia. Ennen syömistä anna jäähtyä.\nArsenal-keskus – eniten outlet-myymälöitä saman katon alla\nTrendikkään Kalamajan lähellä sijaitsee yksi Tallinnan hyvin säilyneistä salaisuuksista: Viron ensimmäinen ja ainoa outlet-kauppakeskus, joka toimii satavuotiaassa entisessä asetehtaassa. Arkkitehtuuriltaan tyylikkäässä rakennuksessa shoppailijaa odottaa kahdeksan brändioutlet-liikettä ja kierrätyskeskusta. Tarjolla on myös erilaisia ruokapaikkoja, kauneussalonki, ruokakauppa, alkoholiliike ja muita liikkeitä.\nKeskuksen outlet-liikkeistä voit löytää paljon tunnettuja kauppamerkkejä, kuten Tommy Hilfiger, Calvin Klein, Desigual, Esprit, Guess, Ted Baker, Ralph Lauren, Springfield, Cortefiel, Pierre Cardin ja Didriksons. Avoinna on myös Pohjoismaissa arvostettu virolainen päällysvaatteiden valmistaja YEAR:in outlet-liike. Vaatteiden ja jalkineiden lisäksi Arsenalissa on Skandinavian sisustusde-\nTule ja nauti shoppailusta Viron tyylikkäimmässä kauppakeskuksessa! Arsenal-keskuksessa on monipuolinen valikoima outlet-liikkeitä.\nsign-liike, jonka valikoimissa on tunnettuja brändejä, kuten Bloomingville, House Doctor, Monograph ja House Nordic. Outlet-liikkeissä on koko valikoima edullisempi kuin tavalli-\nsissa liikkeissä ja usein voi löytää jopa 70 prosentin alennuksia! Shoppaamisesta väsyneitä jalkoja saa lepuuttaa jossain Arsenalin kahdeksasta ruokapaikasta. Tarjolla on niin aitoa\nitalialaista pizzaa, aasialaista, kotiruokia, maistuvaa sushia, ruokaisaa kebabia ja paljon muita makuja. Avoinna on myös Selverin ruokakauppa ja CityAlkon juomaliike.\n31 Tuore taukopaikka Tarton maantien varrella TEKSTI SILJA HURSKAINEN, KUVA ANDREI CHERTKOV\nTallinnasta Tarttoon omalla\nautolla matkustava voi nyt pitää ruokatauon jokseenkin puolivälissä matkaa. Järvan kuntaan, Imaveren kylään aivan valtatien varteen 110 kilometrin päähän Tallinnasta on avattu Tikupoiss-huoltamokokonaisuus, jossa on Alexela-ketjun huoltamo ja sen yhteydessä Tikupoiss-niminen ravintola. Tikupoiss sanoo olevansa Baltian suurin maantien varren ruokaravintola. Siitä voi olla monta mieltä, mutta joka tapauksessa ravintola on hyvä lisä valtatie E263:n ruokapaikkoihin. Valoisassa, avarassa ja modernissa ravintolassa on tarjolla sekä perinteisiä huol-\nUusi Prisma sijaitsee entisessä WW-Passaaži-keskuksessa Viru-kadun lähellä. Uusi supermarket on ympäri vuorokauden avoinna.\ntamoherkkuja että ajan hengen mukaisesti myös vegaanisia vaihtoehtoja. Hauska erikoisuus on kaksi suurta ruokapöytää, joiden istuimina ovat katosta roikkuvat keinut. Testikäynnillä pöydät näyttivät olevan erityisesti lapsiperheiden suosiossa. Jos ei ehdi tai halua syödä ravintolassa, huoltamon puolelta saa tavalliseen tapaan nopeasti valmisruokaa mukaan. Myytävänä on myös pieni valikoima virolaisia matkamuistoja. Kesäaikaan Tikupoissin pihalla on muutaman myyntikojun paikallistuottajien tori. n\nImaveren kylä, Järva (teiden E263 ja 49 risteys).\nVanhankaupungin ensimmäinen Prisma avasi ovensa TEKSTI MIKKO VIRTA, KUVAT ANDREI CHERTKOV, KARTTA EVE JAANSOO\nensimmäinen Prisma avattiin elokuun lopussa. Uusi myymälä sijaitsee WW-Passaaži -keskuksessa, osoitteessa Aia 3. Noin 800 neliön suuruinen supermarket on suunniteltu palvelemaan niin paikallisia asukkaita kuin matkailijoitakin. Valikoimissa ovat kaikki tärkeimmät päivittäistavarat.\nVanhankaupungin Prismassa on tarjolla muun muassa laaja valikoima erilaisia valmisruokia, leivonnaisia, voileipiä ja salaatteja. Erityisen hyvin ovat edustettuina vegaanituotteet ja laktoosittomat sekä gluteenittomat tuotteet. Prisma suunnittelee avaavansa tulevaisuudessa Viroon kymmenen uutta myymälää. Tällä hetkellä Prismalla on Tallinnassa, Narvassa ja Tartossa yhteensä yhdeksän myymälää. n\nTALLINNA 100 m Satama Vanhakaupunki Vanhankaupungin Prisma Viruhotelli\nTikupoiss-taukopaikka koostuu Alexelan huoltamosta ja modernista ruokaravintolasta.\nPrisma, Aia 3, Tallinna.\nUusi kenkäkauppa Nautica-keskuksessa TEKSTI SILJA HURSKAINEN\nTallinnan D-terminaalin kupees-\nMyymälän valikoimissa on paljon muun muassa vegaanituotteita ja valmisruokia.\nsa sijaitsevan Nautica-keskuksen jo ennestään hyvä kenkäkauppojen valikoima laajeni jälleen uudella tulokkaalla. Elokuun lopulla ovensa avasi saksalaisketju Deichmann, jolle Nautica-keskuksen liike on ensimmäinen Virossa. Ensikatsauksen perusteella kenkävalikoimaa on ennen kaikkea naisille, mutta myös miehille ja lapsille löytyy jalkineita. Hinnat ovat varsin kohtuulliset. Urheilujalkineita etsi-\nvät ilahtuvat esimerkiksi Filan ja Adidaksen kenkien laajasta valikoimasta. Superjuhlavia korkokenkiä valikoimissa ei vielä ollut, mutta vaikkapa asiallisia konttorikenkiä tai kävelykenkiä kaupungille etsivä löytää varmasti hyviä ehdokkaita. Naisten jalkineissa kokoja on numeroon 42 saakka. Myytävänä on myös jonkin verran käsilaukkuja, reppuja, sukkia ja kenkienhoitotuotteita. n\nAhtri 9, Tallinna. Karttakoodi a3\nThe Baltic Guide tutustui p TEKSTI SILJA HURSKAINEN, KUVAT ANDREI CHERTKOV, KARTTA EVE JAANSOO\nTallinnan tihein outlet-kauppojen\nkeskittymä on Pohjois-Tallinnan Arsenal-ostoskeskuksessa, jonka voi jo sanoa olevan outletien erikoisostari. Outletejä on keskuksessa kuusi, esimerkiksi laivayhtiö Tallinkin Moe outlet sekä Best brands outletin kaksi liikettä, joista toisessa myydään kodintarvikkeita huonekaluista lähtien. Urheiluvaatteita etsivälle on tarjolla Tallinnan ydinkeskustassa Sportland-urheiluvaateketjun outlet. Melko huomaamattomasti sijaitseva liike on Paberi-nimisen raitiovaunupysäkin vieressä. Jos malttaa lähteä kauemmas, Kris-\ntiinen kaupunginosassa on yhdessä Tammsaare teen varrella sijaitsevassa rakennuksessa Adidaksen, Niken ja Reebokin outletit. Myymälät ovat melko samanlaiset. Reebokilla ja Nikella on kenkävalikoima kenties hieman Adidasta suurempi.\nLasnamäkeläisellä ostarilla on Kaubamajatavaratalon outlet. Mustakivestä löytyy nimittäin Kaubamaja-tavaratalon outlet, nimeltänsä Leiupood (“löytökauppa”). Varsin isossa outletissä on erittäin hyvä valikoima Kaubamajassa myymättä jääneitä naisten, miesten ja lasten vaatteita ja jalkineita sekä ajankohdasta riippuen myös sisustustavaraa ja jonkin verran kosmetiikkaa. Sopivia kokoja on tai ei, mutta outlet on ehdottomasti tutustumisen arvoinen. Hintaviakin merkkejä voi saada huimilla alennuksilla.\nOHOO, MIKÄ OUTLET! Uusi outlet avataan Tallinnassa 12. syyskuuta.\nZeppelinistä sekä Elvan kaupungista. Tallinnassa myymälämme on Järve-ostoskeskuksessa, mutta saamme jakaa ilouutisen:\nOHOO Outlet ei ole perinteinen outlet. Kun tavallisissa outleteissä myydään yleensä vain yhden tuottajan tuotteita, OHOO Outletissä on tuotemerkkejä koko maailmasta. Valikoimistamme suurin osa on vaatteita, mutta löydät meiltä myös jalkineita, asusteita ja kodintarvikkeita.\nVoit saada meiltä huippumerkkejä jopa 70 prosenttia tavanomaisia hintoja edullisemmin! Tuotevalikoimamme täydentyy ja elää joka viikko. Koska emme ole sidoksissa vain yhteen tuotemerkkiin, voit sesongin aikana löytää liikkeistämme uskomattoman määrän eri brändien kauden tuotteita. Valikoimissamme olevia vaatemerkkejä ovat muun muassa Mustang, Jack & Jones, S.Oliver, Triumph, Tommy Hilﬁger Hugo Boss, Fixoni\nja Zizzi. Myymme erityisen edullisesti myös niin sanottuja kakkoslaadun vaatteita. Se tarkoittaa, että vaatteet ovat kyllä uusia, mutta niissä on jokin pieni puute: esimerkiksi nappi tai pesuohje saattaa puuttua. Virossa matkailevalle on kätevää, että löydät liikkeemme Tallinnan lisäksi myös Tartosta kauppakeskus Eedenistä ja\nTallinnan myymälät: • Järve-keskus, Pärnu mnt 238 • Mustamäe-keskus, Tammsaare tee 104a (alkaen 12.9.2019) Muiden kaupunkien myymälät: • Zeppelini-keskus, Turu 14 (2. krs.), Tartto • Eedeni-keskus, Kalda tee 1C, Tartto • Kesk 23, Elva\nNyt on hyvä aika täydentää syys- ja talvivaatteiden varastoa.\no kiittää outleteissä\nui pääkaupungin outlet-liikkeiden valikoimaan. Saman ostarin toisessa kerrokses-\nKalamaja Lenne vabrikupood\nHuppa outlet / Mustakivi keskus\nSatama Sportland Outlet\nKaubamaja leiupood, Mustakivi keskus\nHuppa outlet / Mustika keskus\nReebok Outlet, Nike Outlet, Adidas Outlet\nn\tArsenal-keskus, Erika 14. n\tAdidas-, Nike- ja Reebok-\noutletit, A. H. Tammsaare tee 60. n\tLenne vabrikupood, Mustamäe tee 29.\nn\tDenim Dream Outlet,\nn\tKaubamaja Leiupood ja\nHuppa Outlet, Mahtra 1 (Mustakivi-keskus).\nsa on virolaisen lastevaatemerkki Hupan tupaten täynnä oleva outlet. Vaikkapa laadukasta lasten talvihaalaria etsivän kannattaa piipahtaa täällä. Hupalla on toinen outlet Mustamäen kaupunginosassa Mustika-ostoskeskuksessa. Toisella virolaisella lastenvaatemerkillä, Lennellä, on suuri ja valoisa outlet Mustamäen kaupunginosassa. Valikoima on erittäin laaja, ja tarjolla on niin edelliskauden kuin uuden kauden vaatteita 170 cm:n kokoon asti. Samoin Mustamäellä, eläintarhan toisen sisäänpääsyn lähellä, on yksi Denim Dreamin useista Tallinnan outlet-myymälöistä, jossa farkkuvalikoimat ovat erityisen komeat. Muun muassa Tommy Hilfigeria, Calvin Kleinia, Dieseliä ja Guessia myyvässä liikkeessä on kyllä hyviä alennuksia, mutta muutaman euron ostoksia tuskin voi tehdä. n\nOstoskeskus Arsenal on Pohjois-Tallinnan tyylikäs ostari, jossa on useita outletejä.\nTäyttä laukkaa hevostarvikeostoksille TEKSTI SILJA HURSKAINEN, KUVA ANDREI CHERTKOV\nLokakuun alun ratsastuksen suur-\ntapahtuma Tallinn International Horse Show tuo Tallinnaan paljon suomalaisia hevosharrastajia. Samalla matkalla voi piipahtaa Tallinnan ja toki myös muiden Viron kaupunkien hevostarvikemyymälöissä. Virossa vuosia asunut hevosenomistaja Kirsi-Maarit Viinikka on asioinut useammassakin Tallinnan hevostarvikeliikkeessä. Vaikka nykytyyliin myös hevostarvikkeilla on paljon nettikauppaa, Viinikka vannoo fyysisen kaupassa käymisen nimeen. ”Suosin perinteistä kivijalkamyymälää, sillä haluan nähdä tuotteen, koskettaa sitä, sovittaa ja vasta sitten ostaa. Esimerkiksi kaikki hevosten loimetkaan eivät kokonsa puolesta pidä paikkaansa. Ja satula tulee aina sovittaa hevoselle!”, Viinikka sanoo.\nValikoima hevostarvikeliikkeitä eri puolilla Viroa Hoburiistade Varustuse ja Hulgimüügi OÜ, Sõpruse pst. 145, Tallinna. Ratsavarustus24.ee, Mustamäe tee 29, Tallinna. Helketmar, Tammsaare tee 118b/Karjavälja 10, Tallinna. Kuldne Ratsu, Küti tee 25, Peetri. Ratsane, Pikk 14, Tartto. Dietz Hobuvarustus, Tallinna mnt 70, Pärnu.\nViinikka toteaa myös, että jos ei\nole vartaloltaan aivan mallin mitoissa, niin ratsastushousut ja -saappaatkin vaativat sovittamista ennen ostoksen tekoa. ”Ellei ole ostanut saman valmistajan tiettyä merkkiä jo vuosikymmenet, en luottaisi osaavani kuvan perusteella valita oikein.” Viinikan mukaan hevosharrastajat ostavat tarvikkeita ja varusteita paljon myös messuil-\nta ja hevostapahtumista, kuten Tallinnan Horse Show’sta. Viron hevostarvikeliikkeistä Viinikalle on tuttu muun muassa Hoburiistade Varustuse Hulgimüügi OÜ. ”Heillä on pieni puoti ja jos jotain ei ole, niin tilaavat.” Viinikka kiittelee myös Ratsavarustus24.ee:tä, jossa on hänen mukaansa hyviä tarjouksia, toimitus nopeaa ja palvelu ystävällistä. n\nAlennus on voimassa kaikille tuotteille. Alennus lasketaan kaupan lähtönhinnasta kassalla. Voimassa 30.09.2019\nHevostarvikkeita joka makuun!\nLähetämme tilauksesi Suomeen Itellan Smartpostilla.\nTule viihtyisään myymäläämme Tallinnassa tai tilaa tuotteet netistä. Myymälässämme myös varusteiden korjaus.\nKun tilaat meiltä tuotteita 3–4 kertaa, saat lisäalennuksen!\nSõpruse pst. 145, Tallinna • Avoinna: ma–pe 10–19, la 11–16 Puh. +372 50 79 252 • hoburiistad@gmail.com Hoburiistade Varustuse ja Hulgimüügi OÜ www.hoburiistad.ee\nHuumaamaton hamppu kiinnostaa suomalaisia Kevytkannabis on uusi hittituote, mutta sen vienti Suomeen voidaan tulkita huumausainerikokseksi. TEKSTI VESA HÄKLI, KUVAT ANDREI CHERTKOV\nTallinnaan on auennut yrttimyymälöitä, jotka herättävät sekä\nuteliaisuutta että kummastusta. Laillinen kevytkannabis jakaa mielipiteitä, mutta asenteet ovat nopeasti muuttumassa. Niin sanotun kevytkannabiksen myynti vapautui luvanvaraiseksi EU:ssa tämän vuoden alussa, kun Euroopan komissio luokitteli kannabiksen sisältämän kannabidiolin eli CBD:n uuselintarvikkeeksi koko EU:n alueella. Tallinnaan on auennut jo kolme kevytkannabista myyvää liikettä. Lisäksi on olemassa muutama asialle vihkiytynyt postimyyntifirma. Kevytkannabis sisältää korkeintaan 0,2 prosenttia päihdyttävää\nTHC:tä, eli se ei ole huumausaine. Sen sijaan siinä on runsaasti CBD:tä, jonka uskotaan auttavan monenlaisiin fyysisiin ja psyykkisiin vaivoihin, kuten unettomuuteen. Ainetta myydään gramman annoksina. Yksi gramma maksaa 15 euroa. Sen polttelemista ei suositella, sillä poltettaessa saattaa esiintyä joitakin haittavaikutuksia. Kannabiskasvin käyttöön suositellaan mieluummin esimerkiksi höyrystämistä.\nkäyttö ei ole vain hupparihippien puuhastelua. Tuliaisia ei kuitenkaan kannata hamppukaupoista hankkia. CBD:tä sisältävät tuotteet luokitellaan Virossa ravintolisäksi, mutta Suomessa CBD on luokiteltu lääkeaineeksi, eikä CBD:tä sisältäviä tuotteita saa ainakaan vielä myydä Suomessa. Kevytkannabiksen maahantuonti Suomeen voidaan tullissa tulkita huumausainerikokseksi. Rajalla partioivat huumekoirat eivät tunnista eroa päihdyttävän kannabiksen ja kevytkannabiksen välillä.\nKaupoissa myytävä kannabis on\nKannabiskioskien toiminta on siis\nHuumekoirat eivät tunnista eroa päihdyttävän kannabiksen ja kevytkannabiksen välillä.\nsiis eri ainetta kuin huumeiksi luokitellut marihuana ja hasis. Se eroaa myös ruokakäyttöön tehdystä öljyhampusta CBD-pitoisuutensa ansiosta. Myymälöiden asiakkaista huomattava osa on suomalaisia. Esimerkiksi Tallinnan Sativa Storessa asioi monen ikäisiä turisteja. Kevytkannabiksen\nTallinnan Sativa Storessa myydään myös leivonnaisia, joissa on käytetty hamppua.\nVirossa täysin laillista. Kauppiaat tilaavat kannabiksensa ulkomailta, pääasiassa Tanskasta, Hollannista ja Sveitsistä. Tavarantoimittajat ovat mitanneet aineen THC-pitoisuuden, jotta se varmuudella alittaa vaaditun 0,2 prosentin rajan. Tallinnassa on tällä hetkellä kolme alan liikettä, Sativa Store\nTuliaisia ei kannata hamppukaupoista hankkia. -myymälä ja kahvila Balti Jaama Turg -asematorilla, toinen Sativa Store Vanhassakaupungissa ja CBWeed-kauppa keskikaupungilla. Viimeksi mainittu myy myös muun muassa hamppupohjaista kosmetiikkaa ja sähkösavuketarpeita. Myös Pärnussa on CBWeedin myyntipiste. Kauppojen toiminta vaikuttaa kiinnostavan myös Viron poliisia. Aivan elokuun lopussa poliisi teki ratsian Tallinnan ja Pärnun kevytkannabismyymälöihin. Viron tiedotusvälineiden mukaan myymälöistä otettiin mukaan kannabiskasveja, jotta poliisi voi selvittää, että kasvien THC-pitoisuus ei ole yli sallitun 0,2 prosentin. n\nTUTUSTU KEKSINTÖJEN IHMEELLISEEN MAAILMAAN\nEUROOPAN MITTAKAAVASSA AINUTLAATUINEN KEKSINTÖTEHDAS PROTO AVATAAN TALLINNASSA, NOBLESSNERIN SATAMASSA JO 19.10.! PROTO avastustehas\n”Tallinnassa en koe olevani ulkomailla” Maailmaa kiertänyt konkaritoimittaja Petri Saraste tykkää kotikaupunkinsa hyvästä pöhinästä.\nPetri Sarasteen tärpit Tallinnaan n\tKadriorgin puisto\n”Melkein joka päivä teen tunnin kävelylenkin Kadriorgin puistoon. n\tPiritan rannat ”Tykkään fillaroida ja rullaluistella Piritan rantatiellä.” n\tToompean mäki ”Aina kun tulee Suomesta kavereita kylään, niin sinne täytyy kiivetä.”\nTEKSTI MIKKO VIRTA, KUVAT ANDREI CHERTKOV, PETRI SARASTE\nPekingistä viisi vuotta sitten Tallinnaan muuttanut toimittaja Petri Saraste on ollut muuttopäätök-\nseen tyytyväinen. ”Tallinnassa olen melkein Suomessa, mutta kuitenkin enemmän Euroopassa. En sitä paitsi edes koe, että olisin ulkomailla”, hän sanoo naurahtaen. Petri Saraste on monille tuttu MTV3:sta, jossa hän on työskennellyt vuodesta 1984. Tallinnaa edeltävät kahdeksan vuotta Saraste toimi MTV3:n Aasian-kirjeenvaihtajana. ”Lähdin Kiinaan olympialaisten takia, mutta siellä vierähtikin sitten kahdeksan vuotta.” Muutto 1,4 miljardin asukkaan Kiinasta 1,4 miljoonan asukkaan Viroon oli Sarasteelle hyppy aivan uuteen. ”Se tuntui todella ihmeelliseltä. Täällä kaikki olikin niin helppoa ja nopeaa. Puhdistava kokemus.”\nViimeksi eilen taksikuski sanoi, että sä olet se Petri Saraste.\nTallinnassa asuva toimittaja Petri Saraste pitää Tallinnan sijaintia täydellisenä. ”Tallinnassa olen melkein Suomessa, mutta kuitenkin enemmän Euroopassa.”\nn\tYli 40 vuotta MTV3:ssa\nKiinassa elämä oli hektistä ja välillä hankalaakin. Byrokratia aiheutti lisätyötä myös toimittajan arkipäivään. ”Kiina on kuitenkin vieläkin vähän kuin toinen koti, käyn siellä 3–4 kertaa vuodessa. Minulla on sielläkin asunto.”\ntyöskennellyt politiikkaan ja talouteen erikoistunut toimittaja. Baltian lisäksi työskentelee paljon muun muassa Ukrainassa, Puolassa ja Kiinassa. Toimi 5 vuotta Saksankirjeenvaihtajana Bonnissa ja Berliinissä. Sai Bonnierin Suuren journalistipalkinnon vuonna 2008 yhdessä Ylen Katri Makkosen kanssa. Asunut Tallinnassa viisi vuotta.\nVirossa Petri Saraste on viihtynyt\nhyvin, eikä hän ole omien sanojensa mukaan lähdössä minnekään. Kiitosta saa etenkin Viron yrittäjäystävällinen ilmapiiri ja asioiden helppo hoitaminen. ”Täällä on mielestäni koko ajan positiivinen pöhinä. Ihmiset ovat innostuneet tekemään töitä. Eikä asioista valitetakaan niin paljon kuin Suomessa.” ”Ja onhan tämä sata kilometriä etelämpänä kuin Helsinki. Olisi vielä tunneli tuossa, mutta mä en varmaan sille reissulle pääse ikinä. En ainakaan lähimmän viiden vuoden aikana”, Saraste lisää ja viittaa Helsingin ja Tallinnan välille suunniteltuun tunneliin.\nYli 40 vuotta MTV3:lla työskennel-\nPetri Saraste on ollut usein tapahtumien polttopisteessä. Kuvassa hän on sodan etulinjassa Itä-Ukrainassa.\nlyt Petri Saraste tunnetaan Tallinnan kaduillakin. ”Viimeksi eilen taksikuski sanoi, että sä olet se Petri Saraste”, hän sanoo naurahtaen. Työt vievät miehen kuitenkin yhä useammin muualle kuin Viroon. Erityisen paljon raportoitavaa tarjoaa Ukraina, jonne Saraste lähtee taas elokuun lopussa. ”Viime vuosien aikana olen käynyt Ukrainassa todella useasti. Kriisin ollessa pahimmillaan olin Maidanin aukiolla luotien ristitulessa. Se oli paha paikka, ihmisiä kuoli ihan silmien eteen.”\nSodista ja luonnonkatastrofeista eri puolilta maailmaa raportoinut Saraste myöntää, että välillä on pelottanut. ”Se joka muuta väittää, on joko hullu tai valehtelee.” Yksi pahimmista paikoista oli Bosnian sodan Sarajevo, jossa Saraste oli tapahtumien polttopisteessä moneen otteeseen. Itse juttunsa kuvaava ja leikkaava mies on raportoinut myös Japanin Fukushiman ydinvoimalaonnettomuudesta, Kiinan Sichuanin maanjäristyksestä ja Berliinin muurin murtumisesta. Arvostetun Bonnierin Suuren journalistipalkinnon hän sai 2008 yhdessä Ylen Katri Makkosen kanssa. Paljon matkustava Saraste kehuu\nTallinnan lentoasemaa ja sanoo sen olevan yksi suosikkikentistään. ”Tallinnassa ei ole koskaan ruuhkia ja lennot ovat aika hyvin aikataulussa. Ja missä muussa pääkaupungissa pääsen 3–4 minuutissa kentältä kotiin taksilla?” Onko Virossa sitten jotain, mitä Saraste haluaisi muuttaa? ”Kaupunkien tiet ovat huonossa kunnossa, varsinkin keväällä ja syksyllä”, hän vastaa. ”Ja ruokakauppojen valikoimat voisivat olla vähän monipuolisempia. Tuoretta kalaa voisi olla enemmän saatavilla.” Sarasteen mielestä myös palvelutasossa on joskus parantamisen varaa. ”Kyseessä on työntekijöiden osaamattomuus, ei pahantahtoisuus. Kukaan ei ole vaan opettanut heitä. Kyllä se on johdon tehtävä kouluttaa väkeään.” n\nVirolaiseen laatuun voi luottaa Suomalaiset pienrakentajat käyttävät kasvavassa määrin virolaisia materiaaleja ja työvoimaa. Arkkitehti Aki Hiltunen antaa vinkkejä omasta kokemuksestaan. TEKSTI VESA HÄKLI, KUVAT VESA HÄKLI, UNSPLASH\nArkkitehti Aki Hiltusella on lujasti\nkokemusta virolaisista rakennusalan palveluista sekä työnsä että siviilielämänsä taholta. Hänen arkkitehtifirmansa Osuma arkkitehdit Oy käyttää virolaisia alikonsultteja esimerkiksi visualisointien ja arkkitehtipalveluiden osalta. Hänellä on lisäksi laajasti kokemusta virolaisesta rakennustyön laadusta konttorinsa uĺkopuoleltakin. “Minulla on sijoitusasunto Kalamajassa. Puusepän työt, metallityöt ja tietysti myös kalusteet ovat Virossa selkeästi halvempia. Täytyy sanoa, että Virossa käsityöläisyys on vielä voimissaan ja arvossaan. Siellä on itseään kunnioittavia puuseppiä, jotka tekevät hyvää jälkeä. Kun kulut siellä ovat pienemmät, niin mielellään tilaa hyvällä hinta-laatusuhteella.” Pientalorakentajalle Hiltunen antaa\nneuvon pyytää Virosta tarjoukset. “Kokemukseni perusteella säästää kustannuksissa noin\n20–40 prosenttia tilaamalla Virosta, riippuen materiaaleista ja palveluista. Se on jo merkittävä osuus hankkeen budjetissa. Hinta-laatusuhde on edelleen tosi kohdillaan. Työn laatu on hyvää. Siellä on säilytetty rakentamisen ammatillinen ylpeys ja ylpeys siihen tuotteeseen, mitä myydään.”\nKustannuksissa säästää noin 20–40 prosenttia tilaamalla Virosta. Hiltunen neuvoo, että toimijoita Virossa kannattaa kilpailuttaa. “Jos kynnykseksi muodostuu se, etteivät monet nettisivut ehkä ole englanniksi tai suomeksi tai nämä tekijät eivät puhu muita kieliä, kannattaa ottaa apuun paikallinen suomea puhuva kaveri, joka voi toimia pikkuisen välikätenä”, Hiltunen sanoo.\n“Paikan päällä kannattaa myös aina käydä, ettei ihan summamutikassa lähde katalogista tilailemaan. Kun on tehnyt ensin netissä vertailevaa haarukointia, voi sitten mennä paikan päälle tutustumaan esimerkiksi talopakettitehtaan toimintaan. Oman kokemukseni mukaan virolainen laatu on ainakin yhtä hyvää kuin suomalainen, mutta hinnan puolesta hiukan kilpailukykyisempää.” Yrityksen tausta ja referenssit kan-\nnattaa myös tarkistella. “On hyvä ottaa selville, ettei kyseessä ole ihan uusin yritys, vaan että heiltä löytyy referenssikohteita, joista itse pystyy toteamaan sen laadun”, Hiltunen vinkkaa. “Suomessa saattaa olla kuluttajanturva ja vastaavat asiat paremmalla tolalla, mutta en tiedä, kuinka usein on mahtanut tapahtua niin, että virolainen yritys on mennyt konkurssiin ja suomalainen tilaaja on jäänyt nuolemaan näppejään. Itselläni ei tällaisia kokemuksia ainakaan ole.” n\nVirosta rakennustarvikkeet yhä selvästi halvemmalla TEKSTI MIKKO VIRTA, SILJA HURSKAINEN\nThe Baltic Guide vertaili elokuussa\n2019 rakennustarvikkeiden hintoja Suomessa ja Virossa. Pienen hintavertailun pohjalta voi tehdä johtopäätöksen, että monien rakennustarvikkeiden hinnat ovat lahden eteläpuolella yhä selvästi edullisempia. Vertailussa olleista tuotteista esimerkiksi Gyproc-kipsilevy maksaa Virossa noin puolet vähemmän kuin Suomessa.\nSuurin prosentuaalinen hintaero oli lattialaatoissa. Virosta saa kolme lattialaattaa samalla hinnalla kuin Suomesta vain yhden. Viiden tuotteen hinnoissa tuli hintaeroa yhteensä lähes 40 euroa. Virossa käydessä kannattaa hyödyntää myös alennuskampanjat, joita on lähes kaikilla rautakauppaketjuilla. Silloin kaikki tuotteet ovat 20–30 prosenttia edullisempia. n\nRakennustarvikkeiden hintavertailu (elokuu 2019)\nKiilto-saniteettisilikoni (310 ml)\nGyproc-kipsilevy sisätiloihin, 13 mm\nKiilto-valmisliiteri, 5 l\nLattialaatta, edullisin m2-hinta\n76,30 e (malli Saga)\n85 e (malli Safira)\nViron hinnat on kerätty Bauhausista ja Plaadimaailmasta. Suomen hinnat ovat K-Raudan.\nParas valinta, tietenkin\nKampanjan ehdot www.ehituseabc.ee\nLaminaattiparketti Tamm Winny Luokka 32/AC4, paksuus 8 mm\nKaikki Ceresit CE40 2 kg saumauslaastit\n-30% Kaikki Kärcherpölynimurit\n3900 /paketti 6900/paketti\nVaahtopolystyreeni EPS 120 Perimeter plus, 50/100 mm Käyttökohteet: perustukset, sokkelit, kellarit. Pakkauksen tilavuus 0,6 m3.\nNeulan alle Tallinnassa Suomalaiset ovat jo löytäneet Tallinnan tatuointi- ja lävistysstudiot. “Laitoin viestiä kolmeen– neljään studioon. Sieltä tuli nopeimmin vastaus”, Väisänen sanoo. Tunnin työ maksoi parisataa euroa, ja Väisänen on erittäin tyytyväinen. “Paikka oli siisti ja tekijät ammattitaitoisia. Kaikki ihonhoidon jutut tuli mukaan, ja tatskaaja antoi yksityisen Facebook-tilinsä, jos tulisi jälkikäteen jotain kysymyksiä.”\nJos pitäisi valita virolaisen lävistys-\nkulttuurin ”äiti”, ei luultavasti olisi liioiteltua pitää sellaisena Helen Zeideriä, joka on tehnyt lävistyksiä Virossa jo 20 vuotta. “Neuvostoajalla lävistyksiä ei ollut. Sitten rajat aukesivat ja ihmiset alkoivat saada niistä tietoa. Työskentelin tuolloin kauneushoitolassa ja ihmiset alkoivat kysellä lävistyksiä. Vähitellen tuli internetkin, jonka kautta aiheesta sai tietoa”, Zeider kuvaa Viron lävistyskulttuurin alkuvaiheita. Zeider oppi työnsä yrityksen ja erehdyksen kautta. Kun alan koulutusta ei ollut, Zeider opetteli itse. “Nykyään niin ei tietenkään voisi tehdä, kilpailu on niin tiukkaa.” Nyt Zeiderin lävistyssalonki Alternadiiva on käytännössä Viron ainoa pelkästään lävistyksiä tekevä salonki. Salongin asema ja maine on vankkumaton. “Minulla on ollut periaate, että en mainosta. Suusta suuhun -suositteleminen on parasta markkinointia, kun on hyvä maine”, Zeider sanoo. Suosiosta ei ole epäselvyyttä: puolisen tuntia kestäneen haastattelun aikana salongissa ehti käydä lukuisia asiakkaita ja puhelin soi tasaisesti. Lävistyskulttuurissa nykyinen\nsosiaalisen median maailma on Zeiderin ja salongissa työskentelevän Sandra Scarletsin mukaan\nTallinnan kokeneimpia tatuoijia on varmasti Wilma Schlizewski, joka\nvahva vaikuttaja. Kun joku julkkis tekee itselleen uuden lävistyksen ja jakaa siitä kuvan, se näkyy myös tallinnalaisessa lävistyssalongissa. “Kun Justin Bieber teki kulmaansa jonkin kamalan reiän, niin meillä kävi viikon aikana kolme poikaa pyytämässä samanlaista”, Sandra Scarlets sanoo.\nZeiderin ja Scarletsin mukaan erityisesti teini-ikäisten tyttöjen parissa on paljon mikro-influencereita: jos yksi tyttö koululuokalla ottaa lävistyksen, luokkatoverit seuraavat perässä. Alaikäisiä Alternadiivassa ei tietenkään ilman vanhempien lupaa lävistetä. 14-vuotiailla ja sitä nuoremmilla pitää olla huoltaja lävistyshetkellä mukana. Muilla\nalle täysi-ikäisillä pitää olla vanhemman allekirjoittama lupa. Suomalaiset asiakkaat etsivät\nTallinnasta myös tatuointistudioita. Puolitoista vuotta Tallinnassa asunut Ville Väisänen otti vuosi sitten Black Sabbath -logon oikeaan pohkeeseensa Tallinnan Koplin alueella sijaitsevassa Bad Pen Pal -studiossa.\ntekee Inky Queen -tatuointistudiossaan sekä nopeita walk in -tatuointeja että suurempia, pidempää suunnittelua vaativia töitä. Schlizewski tekee tatuointeja myös erityisen hankaliin paikkoihin, kuten ihon limakalvoille. Haastatteluhetkellä tatuointituolissa oli saksalainen Leonie Krist, joka otti tatuoinnin alahuulen sisäpintaan. “Suu on hyvin vaativa paikka, sillä iho venyy ja elää. Nämä joutuu tekemään moneen kertaan uudestaan. Limakalvotatuoinnit eivät ole koskaan siistejä. Niissä ‘se jokin’ on se itse teko”, Schlizewski sanoo. Tyypillisin Schlizewskin asiakas on pienen nopean tatuoinnin haluava ohikulkija. Pitkän uran tehnyt tatuointitaiteilija tekee paljon myös silmien rajauksia, kulmien värjäyksiä ja pisamointeja tatuointimenetelmällä. n\nBlack Sabbath -bändiä koko ikänsä fanittanut Ville Väisänen hankki yhtyeeseen viittaavan tatuointinsa Tallinnassa.\nMuutamia Tallinnan tatuointi- ja lävistyssalonkeja: Alternadiiva, Paldiski mnt 35. Pirados Tattoo, Telliskivi 38. Bad Pen Pal, Paavli 4. Saksalainen Leonie Krist otti Wilma Schlizewskin studiossa tatuoinnin alahuulen sisäpuolelle.\nInky Queen, Kopli 4. Studio Malm Tattoo, Roseni 10. Keefirivunts, Madara 33.\nLAADUKAS JA MONIPUOLINEN HAMMASKLINIKKA Piritan kauppakeskuksessa\nVaraa aika. Olemme avoinna maanantaista lauantaihin. Pirita Hambaravi OÜ • Lupakoodi F02614 Merivälja tee 24, 11911 Tallinna Puhelin: +372 606 1677 Matkapuhelin: +372 55538081 Sähköposti: info@piritahambaravi.ee\nNAILSPA ON VIRON SUURIN KÄSIEN JA JALKOJEN HOITOIHIN ERIKOISTUNUT SALONKI. Valikoima NailSpa salongin tarjonnasta: Klassinen manikyyri 22 EUR Manikyyri O.P.I -geelilakkauksella 28 EUR Klassinen pedikyyri 32 EUR Pedikyyri O.P.I -geelilakkauksella 38 EUR Tekokynsien asennus 52 EUR Tekokynsien huolto 33 EUR\nPysäköinti talon edessä on ilmaista. Bussit: 1A, 6, 8, 34A, 38 • Pysäkki: Pirita\nHammaskivenpoiston ja panoraamaröntgenin yhteydessä tehdään samalla huolellinen koko suun tutkimus\nNailSpa Salon satamassa, Poordi 3, Tallinna / ma-pe 9-21; la-su 10-18 / +372 662 6131 / sadam@nailspa.ee Narva mnt. 9, Tallinna / ma-pe 9-21; la-su 10-18 +372 660 3320 / info@nailspa.ee / www.nailspa.ee\nKAIKKI LINSSIT RÄÄTÄLÖ IDYT PLUS 1X O H ENNETU T MONITEH OLINSSIT\n50% ERINOMA IS 1X O HENN ET ETUT YKSITEHO LINSSIT\nRavintoterapeutti Jan Kankaanpää hoitaa suomeksi mm. seuraavissa tilanteissa:\nD’Difference on virolaista kosmetiikkaluksusta Virolaista kauneutta TEKSTI SILJA HURSKAINEN, KUVA AIGAR LUSTI\nBrändijohtaja Carmen Kibur ottaa vieraan vastaan modernissa vastaanottoaulassa virolaisen kosmetiikkamerkki D’Differencen tehtaalla. Selväksi käy, että nyt ollaan kaukana kotikutoisesta kurkkunaamioiden teosta. Tallinnan kupeessa Sakun kunnassa halutaan tehdä korkeatasoista kosmetiikkaa suurille markkinoille. Noin 50 ihmistä työllistävässä tehtaassa on samojen seinien sisällä yrityksen tuotekehitys, hallinnollinen puoli ja tuotanto. “Olemme ainoa virolainen kosmetiikkatuottaja, jonka tuotanto on ISO-standardisoitua”, Kibur sanoo. Kiburin mukaan kosmetiikka-ala\non siinä mielessä erityinen, että\nse ei ole kovin säänneltyä. Kuka tahansa voi alkaa tehdä itse kosmetiikkaa. “Jos asiakas haluaa taatusti turvallisen tuotteen, D’Difference on varma valinta. Tuotteen turvallisuus asiakkaan iholla on meille kaikkein tärkeintä”, Kibur toteaa. D’Difference-tuotemerkillä on neljä naisten tuotesarjaa ja yksi miesten tuotesarja. Valikoimissa on ennen kaikkea kasvo- ja vartalovoiteita sekä kasvojenpuhdistustuotteita. Kaikkien tuotteiden reseptit luodaan Sakussa omalla tehtaalla. “Tuotteemme valmistetaan Virossa, mutta raaka-aineet tulevat ulkomailta. Kemistimme etsivät jatkuvasti uusia raaka-aineita, joiden tulee sopia resepteihimme.” D’Differencen tuotteet ovat vegaanisia. Siirtymä täysin vegaaniseksi kosmetiikkavalmistajaksi ei ollut yritykselle erityisen vaikea. Tuotteissa oli aiemmin yhtenä ainesosana silkkiproteiini. Kun\nyrityksen kemisteille selvisi, että sen saattaa korvata sokeriruo’olla, oli paketti valmis. Kibur sanoo, että D’Differencessa tuotteiden todella halutaan toimivan. “Me rakastamme tehokasta lopputulosta. Kasvovoiteen pitää tehdä silmin nähtävä vaikutus ihoon.“ D’Differencen tuotteet eivät ole\nmuutaman euron markettikosmetiikkaa: esimerkiksi yksi suosituimmista voiteista, kaikille ihotyypeille sopiva Natural Beauty -sarjan Universal Revitalizing -kasvovoide maksaa noin 38 euroa. Perus-marketeista saa muutamalla eurolla edullisempia tuotteita, kuten matkakäyttöön sopivia puhdistuspyyhkeitä. n\nOPISKELIJAHOITOLA Syyskuun tarjoukset: ANESI ULTRAÄÄNI SYVÄPUHDISTUS\nTARJOUSHINTA SILMÄLASIT SEKÄ AURINKOLASIT JOPA\nOTA -80 KAIKKI IRTI! %\nMANIKYYRI+PEDIKYYRI+ KYNSIEN LAKKAUS+ KASVONHOITO KULMIEN VÄRJÄYS\n49 € ALK. 2 €\nVIELÄ 22. SYYSKUUTA ASTI! KIIREHDI! Tarkat säännöt Instrun myymälöissä.\n“Sain Virosta elinikäisiä ystäviä” Mikko Alatalolla vuosikymmenien kontaktit Viroon. TEKSTI VESA HÄKLI, KUVAT ANDREI CHERTKOV\nTallinnassa kesällä keikalla käyneellä Mikko Alatalolla on pitkä\nsuhde Viroon. T1 Mall of Tallinn -kauppakeskuksen terassilla Mikko muistelee ensikosketuksiaan Viroon. “Vuonna 1979 teimme TV2:lle Õhtutäht- eli Iltatähti-ohjelman spesiaalin täältä. Se oli aika kova juttu, etenkin näille paikallisille artisteille. Siinä oli mukana Ivo Linna, Tõnu Aare, Tõnis Mägi, Marju Kuut, Anne Veski, jo edesmennyt Tarmo Pihlap ja monta muuta. Sen\najan kovia staroja.” Ohjelman tekeminen jätti Mikkoon syvät jäljet, sillä hänellä syntyi syntyi ystävyyssuhde virolaisten taiteilijoiden kanssa. “Joskus toin heille kitaroitakin, ja kitarankieliä ja muita tarvikkeita. Maksaminen nistä toki oli välillä vaikeaa, kun ei heillä ollut länsivaluuttaa. Kerrankin yksi kitaristi maksoi minulle hopeisina pikareina. Jos olisin niistä jäänyt tuossa rajalla silloin kiinni, niin olisi voinut tulla aikamoiset rapsut!”\nYksi kitaristi maksoi minulle hopeisina pikareina. Olisi voinut tulla aikamoiset rapsut! “Kun Virolla alkoi pikkuhiljaa vähän rajat avautua 1980-luvulla, niin Ivo Linna ja Rock Hotel kävivät Suomessa keikoilla. Teimme myös paljon yhteisiä keikkoja. Kyllähän täällä maailmanmenoa seurattiin. Ivokin kysyi, jos voisin auttaa häntä Beatlesin levyjen hankkimisessa. Kävi ilmi, että hänen kokoelmastaan puuttui vain I Wanna Hold Your Hand saksaksi levytettynä! Kyllä niitä levyjä Viroon saatiin, en tosin ihan tiedä, miten…” Vuosien mittaan Mikko kävi Virossa paljonkin. “Silloin minun tunnettuvuuteni oli tosin täällä paljon suurempaa kuin nyt, Iltatähden ja varsinkin Hittimittari-ohjelman kautta. Eihän nykypolvi minua samalla tavalla tunne.”\nViimeinen juna on Alatalon 54. albumi ja luultavasti viimeinen.\n“Taitaa tulla kesä eli viroksi Kätte jõudnud suvi on ollut täällä jonkinlainen hittikin Ivon laulamana. Vuosien varrella sitä yhteistyötä on ollut puolin ja toisin. Reetin kanssa olin kolme kertaa Saaremaa valss -tapahtumassa. Sieltä tehtiin Laulge kaasa -niminen tv-ohjelma, jossa olin mukana laulamassa. Minähän en puhu viroa, mutta laulan sitä kyllä jollain tavalla. Mitä sitten, jos laulan viroa vähän omalla tyylillä, lauloihan Umberto Marcatokin suomea!” Nykyään Mikon visiitit ovat hieman harventuneet, mutta arvostus Viroa kohtaan on ennallaan. Tallinnan-matkailijalle Mikko antaa neuvoksi tutustua ennakkoluulottomasti ravintolatarjontaan. “Kyllähän täällä tämä ravintolamaailma on aivan huippua! Nämä virolaiset ovat aika trendikkäitä, he ottavat hyvin kiinni maailman uusista suuntauksista.” Kulttuurillisesti Mikkoa kiehtoo Virossa lyriikan ja oman kielen arvostaminen. Tästä hän on kuullut erityisesti Hiidenmaalla asuvalta sanoittaja-aisapariltaan\nLevytysura on päätöksessä Mikko Alatalo (oik.) esiintyi kesällä Tallinnassa yhdessä haitaristi Jammi Humalamäen kanssa. Reet Linna liittyi mukaan laulamaan Aurinko paistaa ja vettä sattaa.\nMikko Alatalo n\tSyntynyt 1951\nn\tMuusikko, entinen kansan-\nedustaja ja televisiojuontaja.\nn\tKirjoittanut yli 600\nn\tTelevisiossa tunne-\ntuimmat työt Iltatähti (1974–76, 1981–83), Hittimittari (1985–88) ja Tammerkosken sillalla (1995–2001). n\tTunnetuimpia kappaleita: Maalaispoika oon, Hasardi, Vicky Lee, Rikoo on riskillä ruma, Ihmisen ikävä toisen luo. n\tJuha Vainio -sanoittajapalkinto (yhdessä Harri Rinteen kanssa) v. 2005.\n“Levyllä on vähän teemana, että viimeistä junaa tässä odotellaan”, Mikko hekottaa. Hän keikkailee edelleen, mutta tahtia on jo selkeästi harvennettu. Politiikan ja nyt levyttämisenkin jättänyt Mikko haluaa nyt matkustella, erityisesti poikiensa kanssa. “Olen tehnyt isä-poika-reissuja. Basistipoikani Aaron kanssa kävimme Paul McCartneyn konsertissa, ja toisen pojan kanssa olimme juuri musiikkimatkalla Nashvillessä. Nyt on enemmän aikaa tehdä näïtä juttuja, kun vielä pystyy. Eihän sitä tiedä, kuinka kauan jalka vielä nousee.” n\nMonet Viron vanhat tuotantolaitokset ovat jääneet pois alkuperäisestä käytöstään ja toimivat nykyään matkakohteina, jotka kutsuvat tutustumaan Viron mielenkiintoiseen teollisuushistoriaan. Kuvat: Olev Mihkelmaa\nSõrven majakka Saarenmaan lounaisnurkassa Sõrven niemen kärjessä sijaitseva Sõrven majakka rakennettiin vuonna 1770. Se tuhoutui toisessa maailmansodassa. Nykyinen, ikoninen monoliittibetonista rakennettu majakka valmistui vuonna 1960. Kaikilla on nyt mahdollisuus kiivetä Suomenlahden korkeimman majakan huipulle ja nauttia maisemista. Hyvällä säällä majakan huipulta voi nähdä Latviaan saakka. Jos rohkeus ei riitä majakkaan kiipeämiseen, on tornin luona valokuvin varustetut infotaulut eri suuntaan näkyvistä maisemista. Lümandan kalkkikivipuisto Lümandan kalkkikivipuistossa (Lümanda lubjapark) voi tutustua kalkkikiven ja tervan polttoon, osallistua seminaareihin, työpajoihin ja opastettuihin kierroksiin, kävellä elämyspolulla ja pitää piknikin. Polun varrella on opastetaulut, joiden ansiosta reitin voi kävellä myös ilman opasta. Opasteet ovat neljällä kielellä: viroksi, venäjäksi, suomeksi ja englanniksi. Polun käveltyään voi katsoa elokuvan Lubjaringis, joka esittelee koko kalkkikiven tuottamisen prosessia sekä kalkkivien käyttömahdollisuuksia. Kylminä vuodenaikoina, kun suuri kalkkiuuni ei ole käytössä, puistossa järjestetään ekologisen rakentamisen koulutuksia ja seminaareja, joissa opetellaan, miten käyttää kalkkikiveä ja siitä valmistettuja tuotteita remontoinnissa. Kalkkikivipuisto on myös avoinna eri oppilaitosten opettajille ja opiskelijoille tutkimustyötä varten.\nKalkkikiven ja tervan poltto tulevat tutuksi Lümandan kalkkikivipuistossa.\nKärdlan pitkä talo (Kärdla Pikk Maja) Hiidenmaan museon päätoimipiste sijaitsee talossa, jossa 1900-luvun puoliväliin saakka asuivat Hiiu-Kärdlan verkatehtaan johtajat. Tehdas tuhoutui tulipalossa toisen maailmansodan aikana. Kansa kutsui taloa pitkäksi taloksi. 1830–40-luvuilla rakennettu talo on yli 60 metriä pitkä ja siten edelleen Kärdlan pisin puurakennus.\nVillatehdas Hiiu Villan myymälästä voi ostaa villatuotteita.\nKärdlan pitkässä talossa voi nähdä muun muassa talon pienoismallin.\nLehdistömatka teollisuusperintökohteisiin toteutettiin virolais-latvialaisen Industrial Heritage -yhteistyöohjelman tuella. Ohjelmassa on mukana viisi aluetta Etelä- ja Länsi-Virosta sekä Latviasta. Ohjelman myötä luotiin uusi matkailutuote: teollisuuskohteiden matkailureitti Virossa ja Latviassa. Lisätietoja ja enemmän matkakohteita löydät osoitteesta https://industrialheritage.travel ja www.facebook.com/industrialheritagefortourism.\nVillatehdas Hiiu Vill Vanhassa Vaemlan kartanon piharakennuksessa on edelliseltä vuosisadalta peräisin oleva villatehdas. Tehtaan vanhimmat koneet ovat Puolasta. Koneita alettiin tehdä Bialystokissa Anton Wieczorekin metallurgiatehtaassa 1860-luvulla. Alkujaan koneet olivat höyrykäyttöisiä, mutta Vaemlassa on käytössä neuvostoaikaiset sähkömoottorit.\nKeskiaikaan ei voi palata, mutta Tallinnan keskiaikaistunnelmaisissa ravintoloissa voi aistia muinaisten pitojen henkeä.\nKaupungin syömingit TEKSTI ANTTI SARASMO, KUVAT ANDREI CHERTKOV\nJoulupöytä kantaa mukanaan keskiaikaista\nruokailutapaa. Keskiajan pidoissa tärkeää oli runsaus. Pöytään katettiin kaikenlaisia herkkuja, aivan kuten tämän päivän suomalaisessa joulupöydässä on yhtä aikaa saatavilla rosollia, kinkkua, laatikoita, salaatteja jne. Ruuan ja ruokalajien runsaus tekivät pidoista pidot. Joulupöydässä myös syötiin paljon, sillä eihän tuollaista herkkujen kattausta pienemmässä talossa ollut kuin kerran vuodessa. Ja ennen kaikkea: joulupöydässä sai syödä niin paljon kuin halusi tai jaksoi. Arjessa ruoka oli etenkin maaseudulla säännösteltyä, fyysistä ulkotöitä tekevät miehet saivat parhaat palat ja esimerkiksi lapset saivat tyytyä siihen mitä heille jätettiin syötäväksi. Jouluna\nNykyään juhla-aterioita syödään harvemmin, mutta keskiajalla erilaiset juhlat katkaisivat arjen ja silloin syötiin niin hyvin kuin pystyttiin ja syötiin paljon. VIRON HISTORIA LYHYESTI\nsitten syötiin kuin ei olisi ruokaa koskaan nähtykään.\nSama runsauden ja moninaisuuden periaate vallitsi myös kaupunkilaisten pidoissa. Jos maaseudun joulupöydässä oli yksi kattaus, niin kaupungissa niitä oli tavallisesti kolme. Aluksi oli keitto/muhennos ja kaikenlaista lisuketta, toisessa kattauksessa oli paisti tai paistit ja kaikenlaista lisuketta ja kolmannessa kattauksessa sitten jälkiruoka, joka saattoi olla vaikka riisiherkku, pähkinöitä, juustoja tai hedelmiä tai sitten näitä kaikkia. Kattausten lisukkeisiin kuuluivat muun muassa monenlaiset erilaiset piirakat ja pääruoka oli tavallaan lisänä tai pöydän ”kuninkaana”. Aatelin pidoissa kattauksia oli tietenkin paljon enemmän. Yhdessä kattauksessa oli jopa kymmeniä erilaisia elementtejä, kuten perinteisessä suomalaisessa joulupöydässäkin, jossa on\nvähän kaikkea sinappikastikkeesta hillottuihin sipuleihin ja keitettyihin luumuihin. Kauppiaan pidoissa kattauksia oli kolme, koska Tallinnan raati oli niin määrännyt. Siten haluttiin estää pröystäily, joka ei sopinut asiallisen saksalaisen hansakauppiaan tapoihin. Helpoin tapa vaikuttaa tapakulttuurin oli laatia säännöt.\nPidoissa kaikki muu saa loppua, mutta ei olut. Ruoka oli voimakkasti maustettua, sillä maustettu ruoka kuului pitoihin. Käytettiin raskaalla kädellä pippuria ja inkivääriä sekä muita mausteita. Mausteet olivat kalliita, sillä meritietä Afrikan ympäri ei ollut vielä löydetty ja kaikki mausteet tulivat Silkkitien karavaanireittejä tai Arabian meren ylitse ja läpi Arabian Välimeren itärannan satamiin eli Levanttiin. Sieltä lähinnä venetsialaiset kauppiaat toivat ne Eurooppaan ja myivät eteenpäin, kunnes ne lopulta Hansan kauppareittejä pitkin tulivat Tallinnaan. Venetsian ja italialaisten kauppakaupunkien kautta tulivat myös hedelmät. Usein ne tuotiin kuivattuina tai sokeroituina, sillä matka kuluttajille kesti kuukausia. Sokerikin tunnettiin, ja ruokosokeria tuotiin Egyptistä, mutta se oli todella kallista. Sokerista tuli yleinen makeutusaine vasta kun Karibian alueelle perustettiin suuria sokeriplantaaseja 1500-luvun lopulla ja 1600-luvun alussa. Ainoa makeutusaine oli hunaja erilaisilla tavoilla käsiteltynä. Ylimausteinen juhlaruoka oli ymmärrettävä, sillä voimakkaita makuja oli arjessa vähän. Kahvi ja tee sekä tupakka ja alkoholi olivat keskiajalla tuntemattomia. Arjessa maustettiin yrteillä ja terävin mauste taisi olla valkosipuli. Maustettu juhlaruoka antoi uusia elämyksiä ja uusia makujen tuntemuksia.\nKun ensimmäistä kattausta oli syöty tarpeeksi, tuotiin sisään toinen kattaus ja niin pidot jatkuivat. Välillä saattoi olla tauko, katseltiin jonglöörejä ja akrobaatteja eli kiertäviä taiteilijoita, joita oli jokaisessa suuremmassa hansakanpungissa. Raadin musikantit soittivat taustamusiikkia. Ennen jälkiruokaa saatettiin varsinkin häissä tanssia ja jälkiruuan jälkeen tanssittiin taas. Kauppamiehen hääpidot alkoivat noin kello 10 ja päättyivät kello 23. Häiden ollessa kyseessä yörauhan alkaminen siirrettiin kello yhdeksästä pari tuntia eteenpäin. Öiset jatkot oli kuitenkin kielletty. Aivan kuin päiväisen ajan pidoissa ei olisi nälkä lähtenyt, niin illalla tarjottiin vielä toinen ruoka. Se oli lihapata, pidoista ylijäänyttä lihaa kylminä leikkeinä ja jälkiruokaa, kuten hedelmiä. Hedelmät olivat tavallisesti kotimaisia omenoita ja päärynöitä, mutta millä tavalla niitä oli käsitelty, siitä eivät keskiaikaiset lähteet\n47 kerro. Luultavasti osa ainakin oli paistettu tai haudutettu.\nLähde historia-artikkelin jalanjäljille! Luitko Antti Sarasmon historia-artikkelin ja haluat tietää lisää? Viron taidemuseoon kuuluvassa Tallinnan Nigulisten museossa on nähtävänä ammattikiltojen hopeisia juomapikareita. Keskiaikaisesta ruoka- ja juhlakulttuurista on tietoa myös Tallinnan kaupunginmuseon Vene-kadun museorakennuksessa. Keskiaikaista pitotunnelmaa voi aistia muutamissa Tallinnan vanhankaupungin ravintoloissa. Virolaisesta ruokakulttuurista voit lukea lisää myös tästä lehdestä. Sivuilta 27–29 pääset tutustumaan virolaisen ruokakulttuurin kulmakiviin sekä nykyaikaisen ruokaharrastajan ajatuksiin virolaisista ruuista. Sivulla 16 voit lukea Põltsamaan ruokamuseosta.\nArvovieraat saivat myös juoda viiniä laseista, jotka olivat arvokkaampia kuin tavalliset hopeaastiat. Hopeapikari oli nyt vähintä, mistä kilta saattoi arvovieraalleen viiniä tarjota. Pidoissa muut vieraat salissa saivat juoda tinatuopeista, kakkosväki karvalakkipuolella eli kiltasalin eteisaulassa sai tyytyä savituoppeihin. Tallinnan kauppiaanpidoissa viiniä sai tarjota vain paistin yhteydessä eli toisen kattauksen aikana. Viini oli kallista tuontitavaraa ja siksi sillä ei saanut pröystäillä. Tunnetuin nimike oli ”reininviini”, joka valkoisena oli Reinin ja Moselin alueelta, mutta edullisempana punaviininä halpaa ranskalaista punaviiniä, jota kaupattiin tunnetun tuotemerkin nimissä. Varsinkin punainen reininviini oli laadultaan sellaista, että se suorastaan edellytti maustamista. Viiniin laitettiin tavallisesti hunajaa, ja jos varaa oli, niin inkiväärijauhetta, kanelia ja muita mausteita. Apteekkarit valmistivat ja myivät maustettua viiniä. Näistä maustetuista viineistä, joita talvisin juotiin lämmitettyinä, on kehittynyt nykyinen glögi. Pidoissa juotiin pääasiassa olutta. Juhlaolut oli väkevämpää kuin tavallinen arkiolut ja sitä juotiin paljon. Jos miesvierasta kohtaan varasi kuusi litraa, niin se saattoi juuri ja juuri riittää. Pidoissa olutta mitattiinkin tynnyrittäin ja tarjoilijat kannuineen huolehtivat siitä, ettei kukaan ollut janoissaan. Pidoissa kaikki muu sai loppua, mutta ei olut, tämä oli isännän kunnia-asia. Pitojen jälkeen ruokaa jäi tavallisesti yli. Se ei mennyt hukkaan, vaan seuraavana päivänä se jaettiin kaupungin köyhille. Näin kerjäläinenkin pääsi edes joskus maistamaan millaisia herkkuja säätyläisten pöydässä syötiin. Pitojen jälkeen palattiin arkeen, mutta juhlapäiviä oli sen verran tiheästi, ettei seuraavia pitoja tarvinnut pitkään odottaa. Sitten oli taas juhlan aika. n\nKeskiaikaisten syöminkien toisessa kattauksessa oli tyypillisesti paistia lisukkeineen.\nPidot ja niiden kalleus sekä hienous olivat tärkeä sosiaalisen aseman mittari. Tallinnan raati eli kaupunki tarjosi kerran muodolliselle lääninherralleen eli Saksalaisen ritarikunnan suurmestarille pidot, joiden hinnalla olisi voinut ostaa pienen, ehkä yhden kylän omistavan kartanon. Hienous näkyi myös pikareissa. Arvovieraille viini tarjottiin hienosti ja pikari oli ehdottomasti hopeaa ja taidokasta kultasepäntyötä. Juhlamaljan arvo kertoi vieraan arvostuksesta ja isännän vauraudesta. Erityisesti kiltojen juhlamaljat olivat kalliita ja komeita.\nKakkosväki karvalakkipuolella sai tyytyä savituoppeihin.\nPidot olivat rituaali\nKiltojen pidot olivat rituaali, joka säilyi samanlaisena vuosisatoja. Kiltasaliin tuotiin pöydät, arvovieraille tuolit, mutta muille riitti penkit. Suurkillassa naisille katettiin omat pöydät. Pöydät peitettiin pöytäliinoin ja jokaiselle katettiin pikari/tuoppi, litteä leipäkiekko lautaseksi, puulusikka ja paremmille vieraille hopealusikka. Syötiin sormin ja ruoka leikattiin omalla puukolla. Sellainen oli vyöllä myös naisväellä. Ateriaan kuului käsien pesu ja aluksi laulettu ruokavirsi. Arvovieraille tarjoilivat nimetyt nuoremmat kiltaveljet, jotka täyttivät lasit ja leikkasivat ruuan sopiviksi suupaloiksi. Muut vieraat ottivat pöydästä mitä ottivat ja missä järjestyksessä halusivat.\nJuhlamaljat ja muut maljat\nJalkapatikalla Tallinnasta Liettuaan\nTõiv Jõulin vinkit patikkaretkelle n\tKävellen tai pyörällä\nPärnunlahden rannalla seisoo tyytyväinen mies. Tõiv Jõulilla on iso\n”Monin paikoin pyöräily onnistuu, mutta pehmeällä hiekkapinnalla on tavallisella pyörällä ajo hankalaa.” n\tVettä ja eväät mukaan ”Vaikka kauppoja ja ruokapaikkoja onkin melko tiheään reitin varrella, voi joillakin alueilla olla niitä vähemmän. Kannattaakin ottaa omat eväät mukaan.” n\tSuunnistamisessa auttaa kännykkä ”GPX-failien avulla suunnistaminen on helppoa. Voit myös ladata NaviCupsovelluksen.”\nurakka on takanaan. Viron ja Latvian rantoja pitkin kulkeva Rannikon vaellusreitti on vihdoinkin valmis ja 1 200 kilometriä merkattua reittiä odottaa retkeilijöitä. Projektia vetänyt Jõul naurahtaa kysymykselle, onko hän käppäillut koko reitin Tallinnasta Liettuan rajalle. ”Ei sentään, koko reittiä en ole kävellyt, mutta Länsi-Virossa lähes kaikissa paikoissa on tullut käytyä.”\nVirossa on rantoja pitkin jokaisella oikeus liikkua esteettä. Emme seiso vahingossa juuri Pär-\nnun uimarannan etelälaidalla. Uusi patikointireitti kulkee ihan vierestä Tervise Paradiis -kylpylän suuntaan, josta matka jatkuu pitkin pyörätietä kohti etelää. Tõiv Jõul kertoo, että Pärnun rantaakin pitkin pääsee matalan veden aikaan kävelemään, mutta\nRannikon vaellusreitille voi lähteä vaikka Pärnun uimarannalta, vinkkaa projektin vetäjä Tõiv Jõul.\nvarminta on mennä pitkin pyörätietä. Jalat pysyvät varmasti kuivina. Pärnun Raekülan jälkeen patikkareitti sukeltaa kuusikkoon, josta matka jatkuu metsän siimeksessä kohti Lottemaata ja Häädemeesteä.\nTõiv Jõul sanookin, että nimestään huolimatta uusi patikointireitti ei kulje pelkästään rantoja pitkin. ”Tallinnasta pääsee rantoja pitkin kävelemään Nõvan seu-\ndulle asti. Muuten reitin varrella hyödynnetään rantametsissä kulkevia polkuja ja teitä.” Jõulin mukaan esimerkiksi Haapsalun ja Matsalun seudulla on paljon laidunmaita, ruovikoi-\nta ja muita hankalasti kuljettavia paikkoja. ”Matsalussa kannattaa hypätä paikallisen bussin kyytiin, koska reitti kulkee pitkin maantietä ”, hän vinkkaa. Tõiv Jõul myös muistuttaa, että Virossa on voimassa jokamiehen oikeus, jonka mukaan rantaa pitkin on jokaisella oikeus kulkea esteettä. ”Se tarkoittaa kuitenkin rantaa pitkin liikkumista, ei esimerkiksi rannalle leiriytymistä.”\nLatviassa reitti kulkee pitkin\nVidzemen rannikkoa kohti Riikaa ja sieltä edelleen länteen kohti Kolkan niemeä ja Ventspilsiä. Jõulin mukaan Latviassa vaellusreitti kulkee pääsääntöisesti pitkin hiekkarantoja, joten matkanteko on melko vaivatonta.\nReitiltä voi valita mieleisensä pätkän ja tehdä vain päiväretken. ”Mutta toisaalta Virossa patikointi on vaihtelevampaa, koska reitti kulkee myös metsissä.” Projektia tehdessään Tõiv Jõul on sattunut uusiin paikkoihin, jotka ovat yllättäneet positiivisesti. ”Latvian puolella esimerkiksi Kolkan niemeltä Riian suuntaan tulessa on jännittäviä paikkoja.” Hän kehuu myös Pärnun eteläpuolella sijaitsevaa Kablin seutua. Tallinnasta Liettuan rajalle kulkeva\nuusi reitti on osa Portugaliin kulkevaa E9-patikointireittiä. Viron ja Latvian yhteisen patikointireitin avajaisia vietetään syyskuun puolivälissä. ”Avajaisten kunniaksi patikoimme 14. syyskuuta Kablin Lepaninasta Latvian rajalle Ainaziin.” Tõiv Jõul toivottaa kaikki tervetulleiksi noin 15 kilometriä pitkälle retkelle. Lisää tietoa ret-\nVirossa reitin jylhimmät maisevat sijaitsevat Pakrin majakan lähettyvillä.\nkestä saa Rannikkovaellusreitin nettisivuilta. Nettisivuilla on myös paljon tietoa reitin varrelle jäävistä nähtävyyksistä ja palveluista, joten se on hyödyllinen matkailijalle, vaikkei kävelyretkelle lähtisikään. Tõiv Jõul vinkkaa, että reitiltä voi valita mieleisensä pätkän ja tehdä vain päiväretken haluamalleen seudulle. ”Reitti on jaettu kahdeksaan alueeseen, joissa on yhteen-\nsä 60 päiväetappia. Virossa on neljä aluetta ja Latviassa neljä. Päiväetapit on noin 20 kilometrin pituisia ja niistä saa tarkempaa tietoa patikkareitin nettisivuilta. Sieltä selviää esimerkiksi, miten vaativa maasto on ja mitä erityistä tulisi pitää mielessä.” Reitti on merkattu maastoon sinivalkoisilla merkeillä ja opastuskylteillä. Tarkka reitti löytyy myös GPX-koordinaattien avulla. n\nRannikkovaellusreitti – 1 200 km Tallinnasta Liettuan rajalle n\tSyyskuussa avattava patikointireitti kulkee Tallinnasta Viron ja Latvian\nrantoja pitkin Liettuan rajalle. Reitti kulkee Virossa 620 kilometriä ja Latviassa 580 kilometriä. n\tReitti on osa kansainvälistä E9-kaukovaellusreittiä, joka alkaa Portugalista ja kulkee Keski-Euroopan halki Baltiaan. n\tVaellusreitti on jaettu kahdeksaan alueeseen ja 60 päiväetappiin. n\tNettisivuilta on mahdollista printata päiväetappien kartat ja kuvaukset tai ladata GPX-faileja. Lisää tietoa: www.coastalhiking.eu  Reitin valmistumista on tukenut EU.\nRannikon vaellusreitti – 1 200 km Suomenlahti\nMaa vaihtuu Iklassa melko huomaamattomasti. Kablin kylästä on Latvian rajalle noin 15 kilometrin kävelymatka.\nJūrmala ja Riika\nPärnu ja kalastajakylät\nMatsalun kansallispuisto ja Länsi-Viron saaret\nHaapsalu ja Rannarootsin kylät\nPohjois-Viron jyrkännerannikko ja putoukset\nTestaa tietosi Virosta! 1. Kuka voitti elokuussa 2019 Saksan MM-rallin?\nA. Jari-Matti Latvala B. Kris Meeke C. Ott Tänak 2. Kuka on Viron sisäministeri? A. Peeter Helme B. Mart Helme C. Martin Helme 3. Mikä 164 hehtaaria suuri järvi sijaitsee Tallinnan länsirajalla? A. Võrtsjärv B. Peipsi järv C. Harku järv 4. Kuinka suuri oli työttömyys-\nprosentti Virossa tämän vuoden toisella vuosineljänneksellä?\nA. 5,1 B. 7,1 C. 9,1 5. Mikä on syyskuun vanha\nA. Sügisekuu B. Mihklikuu C. Viljakuu 6. Viro itsenäistyi uudelleen 20.8. Minä vuonna?\nA. 1989 B. 1990 C. 1991 7. Mikä on Viron kansallislintu? A. Haarapääsky B. Joutsen C. Varpunen 8. Minä vuonna viimeiset neuvostojoukot poistuivat Virosta?\nA. 1989 B. 1994 C. 1999 9. Missä kaupungissa toimii teatteri Ilmarine?\nA. Narvassa B. Tartossa C. Pärnussa 10. Kuka on oppositiossa olevan\nA. Taavi Rõivas B. Siim Kallas C. Kaja Kallas 11. Millä vuosisadalla oli Virossa suurin osa noitavainoista?\nA. 1600-luvulla B. 1700-luvulla C. 1800-luvulla 12. Suomen YLE näyttää tänä vuonna TV:ssä virolaista draamasarjaa. Mikä sarjan nimi on?\nA. Laev B. Pank C. Sild\nSyyskuu on fuksiviikkojen kuukausi Tallinnan suomalaiset opiskelijat aloittavat opiskelu- ja juhlakauden.\nOpiskelija vinkkaa TEKSTI JA KUVA TALLINNAN SUOMALAISET OPISKELIJAT\nSyyskuun myötä uusi lukuvuosi\npyörähtää taas käyntiin, ja uudet fuksit totuttelevat pikkuhiljaa Tallinnan rytmiin. Syksy onkin Tallinnan suomalaiset opiskelijat ry:lle (TSOJ) kiireisintä aikaa, kun autamme uusia opiskelijoita asettumaan uuteen kotimaahansa ja tutustumaan uusiin kavereihin. Perinteisesti syyslukukauden alussa on järjestetty erilaisia opiskelijatapahtumia, jotta uudet opiskelijat pääsevät heti opiskelijaelämän makuun. Tänä vuonna homma on viety niin sanotusti ”nextille levelille”: yhdessä muiden opiskelijajärjestöjen kanssa olemme järjestäneet suomalaisen opiskelijaperinteen mukaiset Fuksiviikot. Fuksiviikot kestävät koko syys-\nkuun, ja niiden aikana järjestetään lähes parikymmentä erilaista opiskelijatapahtumaa. Mukana järjestämässä ovat lisäksemme lakijärjestöt MTU Õigus sekä International Law Guild, tutummin ILG, kauppisjärjestö NESU Estonia sekä surffi- ja alppimatkoja järjestävä TauSKI (Tallinn Universities Ski).\nFuksiviikot starttaa TSOJ:n perinteinen Beginner’s Pub Crawl, jossa vanhat opiskelijat tutustuttavat fuksit vanhankaupungin yöelämään. Myöhemmin on vuorossa legendaarinen Sügisläbupäev-ratikkaralli, jossa opiskelijat siirtyvät raitiovaunuilla linjan varrella ole-\nvilta tehtävärasteilta toiselle. Sügis on vuosijuhlien jälkeen TSOJ:n suosituin tapahtuma, joten haalarikansaan voi hyvinkin törmätä pitkin poikin kaupunkia. Haalarit ovatkin ehkä näkyvin osa suomalaista opiskelijakulttuuria Tallinnassa. Viro-\nlaiseen opiskelijakulttuuriin haalarit eivät kuulu, mutta suomalaisten keskuudessa niitä käytetään ahkerasti. Bongaa katukuvasta esimerkiksi oranssit (kauppatiede), burgundinpunaiset (laki) tai punaiset (politiikka) haalarit! n\nVastaukset: 1. C, 2. B, 3. C, 4. A, 5. B, 6. C, 7. A, 8. B, 9. A, 10. C, 11. A, 12. B\nViron tapahtumien oppaan culture.ee:n vinkit syyskuulle\nTallinnan arkkitehtuuribiennaali Tallinnan arkkitehtuuribiennaalin (TAB 2019) teemana on\nVirosta, virolaisesta kulttuurista ja viron kielestä voi nauttia myös Suomessa. Lisätietoa tapahtumista saa virosuomessa.fi-sivustolta, jota ylläpitää Helsingin Suvilahdessa toimiva, Viron ja Suomen välisiä kulttuuri- ja taloussuhteita edistävien organisaatioiden Eesti Maja – Virokeskus.\nkäsittelyä on enemmänkin vältelty arkkitehtuurissa viimeisen 80 vuoden aikana. Biennaali keskittyy kauneuteen asuintiloissa ja haluaa näyttää vaihtoehtoja tiloille, jotka ovat etääntyneet yhä kauemmaksi ihmisestä. n\nTallinnan arkkitehtuuribiennaali TAB 2019, 11.–15.9., Tallinna.\nKuva: Tallinnan arkkitehtuuribiennaali\n“Kauneudella on väliä. Kauneuden paluu”. Tapahtuman kuraattorina on Lontoossa työskentelevä arkkitehti Yael Reisner (Yael Reisner Studio). Biennaalin teemavalinta näyttää olennaista muutosta kulttuurissa, sillä kauneuden\nVuoden 2017 arkkitehtuuribiennaalissa esillä oli muun muassa Gilles Retsinin installaatio.\n17.9. alkavat Helsingissä Virokeskuksessa viron kielen kurssit. Kieltä on mahdollista opiskella myös verkkokursseilla vaikka ulkomailta käsin. Kurssiluettelo: www.tuglas.fi/ kielikurssit.\n7.9. Viron vuoden 2019 parhaan naislaulajan Lennan konsertti Espoon kulttuurikeskuksen Louhisalissa. Suomalaisille Lenna on tuttu Vuosaari-elokuvasta.\n14.9. Helsingissä konsertoi Viron vuoden 2019 paras mieslaulaja Nublu, joka on tunnettu mehukkaista lyriikoistaan, pop-beateistaan ja omintakeisista Youtubemusiikkivideoistaan.\nVIROLAISTA NYKYFOLKIA HELSINGISSÄ\nSOITA jo tänään +358 400 617436 niin kerromme sinulle lisää parkkisoftastamme, jolla saat parkkialueesi tuottamaan paremmin!\nYstävällisesti, Victorem -tiimi\n27. ja 28.9. virolaisen maailmanmusiikin huiput, hienoista albumeistaan\nViron kielen sanakirjoille voi olla käyttöä syksyllä alkavilla viron kielen kursseilla. palkitut Trad.Attack! ja Puuluup esiintyvät Juuri Nyt Urban Folk -festivaalilla.\nVIROLAISTA KIRJALLISUUTTA HELSINGISSÄ, PORVOOSSA JA TURUSSA 4.9. Helsingissä alkavassa Baltian kirjallisuuden luentosarjassa virolaisesta kirjallisuudesta kertovat Juhani Salokannel, Sanna Immanen ja Sirje Olesk. 9.9. Porvoossa alkaa virolaisen kirjallisuuden luentosarja. Esiintyjinä Juhani Salokannel, Eeva Park ja Tapio Mäkeläinen. 4.–6.10. Turun kirjamessuilla tuoreita suomennoksiaan esittelevät Leelo Tungal, Eeva Park, Indrek Hargla ja Kairi Look.\nSuomalainen seurakunta syyskuussa Tiistaitupa tiistaisin klo 13 (Seurakuntakoti). Uusia virsiä, raamattuhetki ja kahvit. Mukana Toto Hannele ja Ulla. Kirkkomuskari keskiviikkoisin klo 10.30– 12.30 (Seurakuntakoti). Muskari ja kirkkohetki alle kouluikäisille. Mukana Toto Hannele ja Ulla. Lounasmahdollisuus 5 eur. Ke 4.9. klo 10.30–12.30 Kirkkomuskari (Seurakuntakoti). Muskari ja kirkkohetki alle kouluikäisille. Lounasmahdollisuus. Mukana Toto Hannele ja Ulla. Su 8.9. klo 10 Messu (P. Mikaelin kirkko). Kirkkoherra Hannele Päiviö ja urkuri Ulla Krigul. Ti 10.9. klo 13 Tiistaitupa (Seurakuntakoti). Ke 11.9. klo 10.30 Kirkkomuskari (Seurakuntakoti). La 14.9. klo 12 Juhlamessu (P. Mikaelin kirkko). Suomalainen srk 30 vuotta. Saarna ulkosuomalaistyön johtaja Mauri Vihko, pastorit Hannele ja Markku Päiviö ja urkuri Ulla Krigul. Avustaa Katajaiset-kansantanssiryhmä, johtajana Elena Kalbus. Kirkkokahvit kirkolla. Juhlatervehdykset ja esitelmä Tallinnan Suomalaisen seurakunnan ensimmäiset vuodet, esitelmä teol. yo. Tomi Pirskanen. Su 29.9. klo 10 Messu (P. Mikaelin kirkko). Kirkkoherra Hannele Päiviö ja urkuri Ulla Krigul. Avustaa Lapuan kristillinen kuoro, johtajana Juha Saarikoski. Yhteystiedot: Seurakuntakoti: Pärnu mnt 8–6 (summeri 6, 5. kerros) Kirkko: Ruotsalainen Pyhän Mikaelin kirkko (Rüütli 9) www.soome.eelk.ee\nni sta mb\näm a Rä Kald\nVanhankaupungin Prisma supermarket avattu 24/7 Tallinnassa!\nPysyvĂ¤sti parhaat hinnat vanhassakaupungissa Laaja valikoima laadukkaita virolaisia tuotteita Bonukset S-Etukortilla Van a\nSyyskuu on virolaisen ruuan teemakuukausi ja se näkyy vahvasti myös uuden The Baltic Guiden sisällössä. Ruokakirjailija ja -toimittaja Ragne...