SILLAN PERUSKORJAUS U-1740 Lähteen silta OPINNÄYTETYÖ TEKNIIKAN JA LIIKENTEEN ALA\nDownload SILLAN PERUSKORJAUS U-1740 Lähteen silta OPINNÄYTETYÖ TEKNIIKAN JA LIIKENTEEN ALA\nU-1740 Lähteen silta\nSillan peruskorjaus, U-1740 Lähteen silta\nMikkonen Matti, lehtori, Savonia AMK,\nPakarinen Juha, tuntiopettaja, Savonia AMK\nKärkkäinen Pertti, työpäällikkö, YIT Rakennus Oy\nLaamanen Jussi, laatupäällikkö, YIT Rakennus Oy\nOpinnäytetyön aiheena oli Lähteen sillan peruskorjaukseen sisältyvät työvaiheet. Työssä oli myös tarkoitus tarkastella pääpiirteittäin läpi taitorakenteiden tarkastustoimintaan sisältyvät, sillan korjaustöiden kannalta oleellisimmat\ntarkastustoimenpiteet. Opinnäytetyössä oli tavoitteena kertoa jokaisesta sillalle tehdystä työvaiheesta menetelmäkuvaus, sekä mitä ohjeita, määräyksiä ja laatuvaatimuksia eri työvaiheissa on noudatettava. Opinnäytetyön tavoitteeksi asetettiin tuottaa YIT Rakennus Oy:lle kattava selvitys Lähteen sillalle tehdyistä korjaustoimenpiteistä. Opinnäytetyön oli tarkoitus myös toimia tulevaisuudessa toteutettavien sillan peruskorjaushankkeiden ohjenuorana\nkorjaushankkeiden onnistuneen läpiviemisen takaamiseksi. Opinnäytetyössä ei ollut tarkoitus ottaa kantaa erilaisiin\nvaihtoehtoisiin työmenetelmiin tai niiden vaikutuksista kustannuksiin, laatuun, sekä aikatauluun.\nTyössä tarkasteltava silta on Loviisassa valtatiellä 7:llä sijaitseva Lähteen silta, joka tien moottoritieksi päivittämisen\nyhteydessä peruskorjattiin. Lähteen silta on tyypiltään elementtirakenteinen, jännitetty betoninen palkkisilta, Jbpe.\nSilta on valmistunut liikenteelle vuonna 1989 ja se ylittää Loviisajoen. Opinnäytetyön tekeminen aloitettiin Loviisassa kesällä 2013, jossa opinnäytetyöntekijä suoritti työnjohtoharjoittelun. Peruskorjauksen edetessä jokainen työvaihe dokumentoitiin valokuvin, raportein ja pöytäkirjoin. Nämä Lähteen sillan peruskorjauksen laadun varmistamiseksi tuotetut dokumentit toimivat tämän opinnäytetyön materiaaleina. Lisäksi tietoa haettiin suunnitelijoilta,\nsekä verkossa olevista Liikenneviraston hallinnoimista ohjeista ja määräyksistä.\nOpinnäytetyönä valmistui kattava ja tiivis ohje onnistuneeseen sillan peruskorjaukseen. Lukija saa työstä tärkeää\nperustietoa sillan peruskorjauksen työvaiheista, sillan korjaustyöstä ja taitorakenteiden tarkastustoiminnasta.\nelementtipalkki silta, silta, sillankorjaus, sillan peruskorjaus, Lähteen silta, Lähteen sillan peruskorjaus\nRenovation Process of a-Lähteen silta-Bridge\nMr Matti Mikkonen, Lecturer, Savonia University of Applied Sciences\nMr Juha Pakarinen, Lecturer, Savonia University of Applied Sciences\nThis thesis project was based on the repairing process of Lähteen silta-bridge. The purpose was to examine the\nmost relevant supervising methods and inspections used for bridge repairing. Another purpose was to produce a\nguideline for all the phases of the repairing process of Lähteen silta-bridge and which directives, instructions and\nquality requirements must be followed. The objective of the thesis was to make a guideline for the repairing processes of similar bridges. Attention was not paid to alternative repairing methods and how they would affect expenses, quality or schedule.\nThe Lähteen silta-bridge is located in highway E18 In Loviisa. The bridge was repaired during the building process\nof highway E18. The type of the bridge is a precast, tensed concrete beam bridge. The bridge was put to use in\n1989 and it crosses the Loviisajoki-river. The thesis project was begun in Loviisa in summer 2013 during the author´s practical training. Every work phase of the repairing process was documented by photographs, reports and\nproceedings. These documents produced for quality assurance of the repairing process were used as material for\nthe thesis project. Information, instructions and directives were received from planners and Finnish Transport\nAs a result was a comprehensive and compact report for a succesful bridge repairing process. The thesis can be\nused as a guideline for the work phases of a bridge repairing process, the work methods of bridge repairing and\nthe supervising of bridge repairing.\nbridge repair, bridge repairing methods, renovation, renovation process of a bridge, Lähteen silta\nTausta ja tavoitteet ................................................................................................................... 6\nKohde ...................................................................................................................................... 7\nE18 Koskenkylä - Kotka EKM hanke ................................................................................ 7\nYIT Rakennus Oy .......................................................................................................... 7\nLähteen sillan korjaushanke ........................................................................................... 8\n2 TAITORAKENTEIDEN KUNNON SEURANTA .......................................................................... 9\nSiltojen kuntoa kuvaavat tunnusluvut ....................................................................................... 10\nVauriopistesumma ....................................................................................................... 10\nSiltojen yleistarkastus .............................................................................................................. 15\nSiltojen erikoistarkastus ........................................................................................................... 16\nSiltojen erikoistarkastus – kohteena Lähteen silta...................................................................... 17\n3 PURKUTYÖT JA TUKIRAKENTEIDEN KORJAUS ................................................................... 18\nPintarakenteiden purkaminen .................................................................................................. 18\nVarusteiden ja laitteiden purkaminen ....................................................................................... 18\nVesipiikkaus ............................................................................................................................ 18\nKannen reunapalkit ..................................................................................................... 19\nSiipimuurien reunapalkit .............................................................................................. 20\nKannen tasovesipiikkaus .............................................................................................. 21\nMaatuen tukirakenteiden korjaus ............................................................................................. 23\n4 TELINETYÖT ................................................................................................................... 25\n5 PÄÄKANNATTAJAPALKKIEN KORJAUS ............................................................................... 27\n6 REUNAPALKKIEN UUSIMINEN........................................................................................... 30\nRaudoitus ............................................................................................................................... 31\nBetonointi ............................................................................................................................... 33\nKannen reunapalkkien betonointi ................................................................................. 33\nSiipimuurien reunapalkkien betonointi .......................................................................... 33\nKansilaatan muotoiluvalu ............................................................................................. 34\n7 VEDENERISTYS ............................................................................................................... 36\nMaatuen sisäpinnat ................................................................................................................. 36\nKansilaatan vedeneristys ......................................................................................................... 37\nAlusta ......................................................................................................................... 37\nEliminator – eristys...................................................................................................... 37\nSuoja-asfaltti .............................................................................................................. 38\n8 KAITEET ......................................................................................................................... 41\n9 YHTEENVETO .................................................................................................................. 42\nLÄHTEET JA TUOTETUT AINEISTOT ...................................................................................... 43\nLIITE 1: YLEISPIIRUSTUS ..................................................................................................... 46\nLIITE 2: VESIPIIKKAUSSUUNNITELMA ................................................................................... 47\nLIITE 3: TASOVESIPIIKATUN KANNEN NÄYTTEENOTTO PAIKAT .............................................. 48\nLIITE 4: KANNEN MUOTOILUVALUN BETONOINTISUUNNITELMA JA –PÖYTÄKIRJA ................... 49\nLIITE 5: BETOPLUS KANNEN MUOTOILUVALU ........................................................................ 53\nLIITE 6: REUNAPALKKIEN KIMMOVASARATULOKSET .............................................................. 55\nLIITE 7: LÄHTEENSILLAN BETONIPEITEMITTAUKSET.............................................................. 56\nLIITE 8: BETONIPINTOJEN TARKASTUSPÖYTÄKIRJA ............................................................... 59\nLIITE 9: MUOTOILUVALUN PINTAKOSTEUS MITTAUKSET ........................................................ 60\nLIITE 10: VESIERISTYSPÖYTÄKIRJA ...................................................................................... 61\nLIITE 11: ITSELLELUOVUTUKSEN MAASTOKATSELMUS ........................................................... 62\nTiesiltojen rakentaminen on ollut Suomessa varsin voimakasta 1960-luvulta alkaen, jolloin siltoja rakennettiin niiden pinta-alan perusteella lähes kolminkertainen määrä edelliseen vuosikymmeneen\nverrattuna. Sillanrakentaminen jatkui Suomessa varsin vilkkaana 1960-luvulta aina 1990-luvun loppupuolelle saakka. Käytännön kokemusten perusteella silta tulee peruskorjausikään 30–40 vuoden\niässä. 1960-luvun sillat ovat siis tulleet peruskorjausikään, mutta korjauksia ei ole voitu rahoituksen\nniukkuuden vuoksi riittävässä määrin toteuttaa. Siltojen peruskorjaustarve ja samoin tietysti myös\nrahoitustarve on noussut pysyvästi aikaisempaa suuremmaksi. Tähän on reagoitu vuonna 2005 valmistuneen julkaisun Siltojen ylläpito – Toimintalinjat mukaisesti. Siltojen ylläpidon ja korjauksen rahoitustaso on vähitellen nostettu tasolle, jolla kunnon heikkeneminen voidaan pysäyttää sekä korjaustoiminnan jälkeenjäämää voidaan ryhtyä poistamaan. (Tiesillat 1.1.2010, Liikennevirasto 2010,\nJuuri siltojen heikko kunto ja kasvanut korjaustarve on syy tämän työn tekemiselle. Työssä on tavoitteena esittää Lähteen sillan peruskorjaushankkeen toteuttaminen selostamalla korjaustyöhön liittyvät työvaiheet toteutusjärjestyksessä. Työn on tarkoitus toimia mallina ja apukeinona tulevaisuudessa toteutettavien siltojen korjaustöissä. Työssä myös pyritään antamaan kuva siitä mitä taitorakenteiden kunnon seuranta pitää sisällään. Tarkoituksena on auttaa lukijaa ymmärtämään mikä johtaa sillan korjaushankkeen toteuttamiseen.\nOpinnäytetyössä käytettävä materiaali on kerätty kesällä 2013 toteutetun sillan korjauksesta E18\nKoskenkylä - Kotka EKM hankkeelta. Lisäksi työssä on käytetty lähdemateriaaleja, joista tärkeimmät\novat Sillan tarkastuskäsikirja, Taitorakenteiden tarkastusohje sekä SILKO-ohjeet. Suoritin hankkeella\nopintosuunnitelmaan sisältyvät työnjohtoharjoittelut siltojen rakennus-, sekä korjaustyömailla. Opinnäytetyön toimeksiantaja on YIT Rakennus Oy, joka toimi kyseisellä moottoritiehankkeella siltojen\nrakennus-, sekä korjaustöiden pääurakoitsijana. Opinnäytetyön ohjaajina YIT Rakennuksen puolelta\ntoimivat työpäällikkö Pertti Kärkkäinen, sekä hankkeen laatupäällikkö Jussi Laamanen.\n1.2.1 E18 Koskenkylä - Kotka EKM hanke\nKUVA 1 E18 Koskenkylä - Kotka (Tieyhtiö Valtatie 7 Oy, 2012)\nTieyhtiö Valtatie 7 Oy rakennuttaa 53 kilometriä uutta moottoritietä Porvoon itäpuolelta Koskenkylästä Kotkaan (KUVA 1). Rakentamisesta vastaa Työyhteenliittymä Pulteri, jossa osakkaina ovat Destia Oy ja YIT Rakennus Oy. Hankkeen tilaajana on Liikennevirasto. E18 Koskenkylä - Kotka hanke sisältää 36 kilometriä uutta moottoritietä ja 17 kilometriä nykyisen moottoriliikennetien parantamista\nmoottoritieksi. Moottoritieosuudelle rakennetaan 6 uutta eritasoliittymää, 68 siltaa ja yksi lähes 500\nmetrin tunneli. Tiehanke muodostuu kuudesta tieosasta ja nihin liittyvistä teistä ja kevyenliikenteen\nväylistä. Uuden moottoritien ensimmäinen tieosa avataan liikenteelle marraskuussa 2013 ja kokonaisuudessaan moottoritie on käytössä vuoden 2014 syksyllä. (Tieyhtiö Valtatie 7 Oy, 2012.) Tieyhtiö\nValtatie 7 Oy:n omistavat YIT Rakennus Oy, Destia Oy, Meridiam Infrastructure Projects S.á.r.l ja\n1.2.2 YIT Rakennus Oy\nYIT Rakennus Oy on suomalainen rakennusalan yritys, jonka toimialat ovat asuntojen rakentaminen,\ntoimitilarakentaminen sekä infrarakentaminen. YIT Rakennus Oy on Suomen suurin asuntojen rakentaja sekä suurimpia infra- ja toimitilarakentajia. YIT:n toiminta-alue on Suomi, Venäjä, Baltian\nmaat, Tshekki ja Slovakia. Vuonna 2014 YIT:n palveluksessa työskenteli noin 6000 henkilöä ja liikevaihto oli 1,9 miljardia euroa. (YIT Oyj 2014.)\n1.2.3 Lähteen sillan korjaushanke\nKUVA 2 Uusi linjaus erkanee vt7sta Loviisassa (Liikennevirasto 13.6.2013)\nLähteen silta U-1740 sijaitsee Helsinki - Vaalimaa valtatiellä nro 7 Loviisassa, tieosoite 7-019-1550.\nSilta ylittää Loviisajoen (KUVA 2). Silta on tyypiltään Jännitetty betoninen palkkisilta, elementtirakenteinen, Jbpe. Silta on valmistunut liikenteelle vuonna 1989.\nSiltarekisterin mukaan sillalle on tehty korjaustoimenpiteitä vuosina 1995 ja 2007. Vuonna 1995 on\ntehty eroosiovaurioiden korjausta ja vuonna 2007 mm. pääkannattajapalkkeja on paikattu, tippuputkia jatkettu ja kaidepylväiden juuria on kunnostettu. Silta peruskorjattiin osana E18 Koskenkylä Kotka EKM hanketta.\nhyödyllinen leveys (m)\nkannen pituus (m)\nLk-I, Ek-I, TVH 82\nKorjaustöissä on noudatettu InfraRYL 2006 (Osa 1:2010, Osa 3:2008), sekä SILKO – ohjeen asettamia laatuvaatimuksia. Sillalle toteutetut korjaustoimenpiteet pohjautuvat syksyllä 2012 tehtyyn\nerikoistarkastukseen, sekä teknisiin vaatimuksiin. Sillan korjausurakassa sillan reunapalkit uusitaan,\nsekä ulommaiset pääkannattajapalkit, kansilaatta ja maatuet korjataan. Tippuputket, pintarakenteet\nja kaiteet uusitaan. Sillan pohjoiselle laidalle asennetaan sillankaiteen lisäksi läpinäkyvä melukaide.\nKeilat ja luiskat kunnostetaan\nTAITORAKENTEIDEN KUNNON SEURANTA\nTaitorakenteita ovat kaikki sellaiset rakenteet, joiden rakentamiseksi on laadittava lujuuslaskelmiin\nperustuvat suunnitelmat ja joiden rakenteellinen vaurioituminen suunnittelu- tai rakennusvirheen\nseurauksena saattaa aiheuttaa vaaraa ihmisille tai liikennejärjestelmälle ja/ tai merkittäviä korjauskustannuksia rakenteelle tai sen välittömälle ympäristölle. Tarkastuksista saadaan arvokasta tietoa\nrakenteiden kunnosta. Tarkastukset tuottavat tietoa mm. eri-ikäisten, erityyppisten ja eri olosuhteissa olevien rakenteiden kunnosta ja sen kehittymisestä. Erilaisten tarkastusten avulla saadaan eritasoista tietoa rakenteen kunnonhallinnan tueksi, jolloin voidaan hallitusti kohdentaa rakenteelle korjaustoimenpiteitä siten, että rakenteen liikenne- ja henkilöturvallisuus sekä kantavuus pysyvät sille\nmääritetyllä tasolla. (Taitorakenteiden suunnittelun lähtötieto-ohje, Liikennevirasto 2014, 7)\nTaitorakenteiden kuntoa seurataan säännöllisesti koko elinkaaren ajan. Tarkastustyypit, sekä niiden\nsuoritusajankohdat on esitetty taulukossa 1.\nTAULUKKO 1 Taitorakenteiden tarkastustyypit (Taitorakenteiden tarkastusohje, Liikennevirasto\nUrakan valmistuttua tilaajalle luovutuksen yhteydessä\nTarvittaessa, esim. peruskorjauksen tarve.\n5 vuoden välein, silloissa toleranssi noin 3 vuotta suuntaan tai toiseen riippuen rakenteen kunnosta.\nEsim. kun silta päätetään käyttää loppuun taloudellisen\nhyödyn maksimoimiseksi (painorajoitus poistetaan).\nPääsääntöisesti taitorakenteiden käyttöiän aikaisiin tarkastuksiin voidaan laskea seuraavat tarkastukset (Taitorakenteiden tarkastusohje, Liikennevirasto, 2013, 50).\n1. Vastaanottotarkastus käynnistää rakenteen tarkastustoiminnan. Vastaanottotarkastuksessa kerätään tarkastustoiminnan lähtöasiakirjat. Niiden perusteella rakenteen perustiedot päivitetään\nTaitorakennerekisteriin ja määrätään ensimmäisen yleistarkastuksen ajankohta.\n2. Vuositarkastuksessa tehdään havainnot rakenneosien kunnosta ja tarkastetaanhoidon taso. Vuositarkastuksessa havaitut vauriot saatetaan tilaajan tietoon vuositarkastuslomakkeella. Pahat\nvauriot siirretään tarkastettavaksi yleistarkastuksessa tai tutkittavaksi erikoistarkastuksessa.\n3. Yleistarkastus on pohjana seuraavalle tarkastukselle ja toimenpiteiden ohjelmoinnille. Yleistarkastuksessa havaittujen vakavien vaurioiden perusteella rakenne voidaan asettaa tehostettuun\ntarkkailuun tai sille suositellaan erikoistarkastusta. Suurille vesistösilloille ja terässilloille tehdään\naika ajoin laajennettu yleistarkastus.\n4. Erikoistarkastus suoritetaan kun rakenteen kunnosta on tarpeen saada silmämääräistä tutkimusta tarkempaa tietoa. Erikoistarkastus tehdään, kuin vuosi- tai yleistarkastuksen perusteella on\nsyytä selvittää rakenteessa näkyvien vaurioiden syntymekanismia tarkemmin, selvittää rakenteen vaurioitumisaste syvemmältä, tarkentaa rakenteen kuntoarviota tai kun vaurioita on niin\npaljon, että rakenteen peruskorjaus alkaa olla ajankohtainen. Tarkastuksista saadaan lähtötiedot\ntoiminnansuunnittelua tai korjaussuunnitelman laatimista varten. Tämän työn kannalta näistä olleellisimmat tarkastukset ovat yleis-, sekä erikoistarkastus (KUVIO 1).\nKUVIO 1 Taitorakenteiden käyttöiän aikainen tarkastusjärjestelmä (Taitorakenteiden tarkastusohje,\nLiikennevirasto 2013, 51)\nEdellämainituista tarkastuksista oleellisimmat tätä työtä koskien ovat yleistarkastus (YT), sekä erikoistarkastus (ET). Sillalle on tehty erikoistarkastus suunnittelun lähtötiedoksi.\nSiltojen kuntoa kuvaavat tunnusluvut\nLiikennevirasto käyttää siltojen ylläpidon ja korjauksen tavoitteenasettelussa sillan kunnon kuvaajana vauriopistesummaa (VPS) ja kuntoluokkaa (Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto 2013, 9).\nSiltojen vaurio- ja kuntotiedot päivitetään siltarekisteriin. Siltarekisteri on siltojen tietovarasto ja rekisteristä löytyy edellä mainittujen tietojen lisäksi mm. siltojen hallinnolliset ja rakenteelliset tiedot,\ntietoa suunnitelluista ja toteutuneista korjauksista, tarkastusten yhteydessä otettujen näytteiden\nanalyysien tulokset, sekä tarkastusten yhteydessä silloista otetut valokuvat.\nSiltojen ylläpidon tavoitteenasettelussa on otettu käyttöön sillan kunnon kuvaajana nk. vauriopistesumma (VPS), johon vaikuttavat seuraavat tekijät:\nvaurion sijaintirakenneosa (TAULUKKO 2)\ntarkastajan antama vaurion sijaintirakenneosan kuntoarvio (TAULUKKO 3)\nvaurioluokka (TAULUKKO 5)\nvaurion korjaustarpeen kiireellisyys (TAULUKKO 4)\nSiltakohtainen vauriopistesumma (VPS) on sillan kuntoa kuvaava suure, joka päivittyy automaattisesti siltarekisteriin yleistarkastuksen yhteydessä kirjattujen vauriotietojen pohjalta.\nVauriopistesumma saadaan laskettua seuraavan kaavan mukaan:\nΣVP100 + ΣVP200 + kL × kHL × kA × (ΣVP300) + ΣVP400 + ΣVP500 + ΣVP600 + ΣVP700 + kA\n× (ΣVP800) + ΣVP900\nPäärakenneosan X-sarjaan kohdistuvat vauriopisteet.\nVaurion pisteet = Rakenneosaryhmän X painokerroin × rakenneosaryhmän X kuntoarviopisteet × korjauksen kiireellisyyspisteet × vaurioluokkapisteet\nkL= max[1, (jmmax-30)/30] eli silta saa lisäpisteitä, kun kyseessä on suuri silta eli\nmaksimijännemitta ≥ 60 m.\nkHL= 1, kun HL ≤ 15 m\nkHL kasvaa lineaarisesti, kun 15 m < HL ≤ 45 m\nkHL= 2,5 kun HL > 45 m\nAvattavien siltojen kerroin\nkA = 5 kun silta on avattava, muille 1.\nKertoimia kL, kHL ja kA ei sovelleta putkisilloille. Putkisiltoja ovat ne sillat, joiden pääsiltatyyppi on teräsbetoninen, jännitetty betoninen, teräksinen tai säänkestävä teräksinen putki tai teräksinen tai\nsäänkestävä teräksinen holvi. (Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto, 2013, 133.)\nSiltojen rakenneosaryhmä x ovat:\n(Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto, 2013, 134.)\nTAULUKKO 2 Rakenneosien painokertoimet (Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto 2013, 134)\nTAULUKKO 3 Rakenneosaryhmän kuntoarviopisteet (Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto 2013,\n0 = Uuden veroinen\n1 = Hyvä\n4 = Erittäin huono\nTAULUKKO 4 Korjauksen kiireellisyyspisteet (Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto 2013, 134)\nVaurion korjauksen kiireellisyys\n10 = Korjataan heti\n11 = Korjataan 2 vuoden kuluessa\n12 = Korjataan 4 vuoden kuluessa\n13 = Korjataan myöhemmin\n14 = Ei korjata ollenkaan\nTAULUKKO 5 Vaurioluokkapisteet (Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto 2013, 135)\n2 = Merkittävä\n4 = Erittäin vakava\nMaantiesillan kuntoluokka määritellään lasketun yleiskunnon ja tiettyjen vauriokirjausten mukaan\ntaulukon 6 mukaisesti.\nTAULUKKO 6 Tiesillan kuntoluokan määrittely (Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto 2013, 136)\nUusi tai lähes uuden veroinen\nLYK = 0,00 – 0,50\nja YKA =0\nHyväkuntoinen silta, jossa on\nnormaalia kulumista ja ikääntymistä. Sillan yleiskunto voi\nolla hyvä vaikka jonkin päärakenneosan kuntoarvio on tyydyttävä tai huono\nLYK = 0,51–1,25\nYKA = 1\neikä kumpikaan huonompi\nOn jo puutteita ja vaurioita,\nkuten rapautumista tai\nkorjaamista voidaan vielä\nsiirtää. Yleiskunto voi olla\ntyydyttävä, vaikka jonkin\nolisikin huono tai erittäin\nLYK = 1,26–2,00\nYKA = 2\ntai jompikumpi on huonompi,\nmutta teräsputkessa ei ole vaurioluokan 4 korroosiovauriota\nUseita selvästi havaittavia korjausta vaativia vaurioita tai\njokin yksittäinen vakava\nvaurio. Erikoistarkastuksen ja\nperuskorjauksen tarve on ilmeinen.\nLYK = 2,01–2,75\nYKA = 3\ntai kansilaatan vesivuotovaurio vaurioluokassa 4 tiellä,\njota ei suolata\nLYK = 2,01–3,25\neikä kumpikaan huonompi ja\nteräsputkessa on vaurioluokan 4\nSilta on täydellisen peruskorjauksen tai jopa uusimisen\ntarpeessa. Kunto ei ole hyväksyttävissä. Vaurioita on niin\npaljon, että pelkästään niiden\nkirjaaminen on työlästä.\nLYK = 2,76–4,00\nYKA = 4\ntai kansilaatan vesivuotovaurio vaurioluokassa 4 suolatulla tiellä (hoitoluokat Isk, Is ja\nLYK = 3,26–4,00\nSillan laskettu yleiskunto (Lyk) päivittyy siltarekisteriin rekisteriohjelman laskemana yleistarkastuksen\nsuorittajan päärakenneosille vaurioluokkapisteiden pohjalta (taulukko 5).\nArvosteltavat päärakenneosat ja sillan yleiskunto ovat:\nYk (Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto 2013, 12)\nLaskettu yleiskunto on sillan päärakenneosille tarkastuksen suorittajan antamista kuntoarvioista painottamalla saatu kuntoa kuvaava tunnusluku. Rakenneosaryhmien painoarvot on esitetty taulukossa\n7. Laskettu yleiskunto esitetään kahden desimaalin tarkkuudella.\nTAULUKKO 7 Tiesiltojen lasketun yleiskunnon laskennassa käytettävät painokertoimet (Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto 2013, 137)\nKUVIO 2 Ote taulukosta yleistarkastusten ajoitus (Taitorakenteiden tarkastusohje, Liikennevirasto\nYleistarkastus on taitorakenteelle tehtävä ”päätarkastus”, jolla seurataan rakenteen kunnon kehittymistä koko rakenteen käyttöiän ajan. Yleistarkastus on vuositarkastusta tarkempi, pääsääntöisesti\nsilmämääräinen tarkastus, joka tehdään pääsääntöisesti 5 - 10 vuoden välein. Tarkastuksen ajoitukset rakenteittain on esitetty taulukossa 2. Seuraava tarkastus voidaan määrätä tehtäväksi jo 3 – 5\nvuoden päästä, mikäli rakenteen kunto on tietyiltä osin niin huono, että vaurion/ vaurioiden kehittymistä on seurattava tarkemmin. Toisaalta hyväkuntoisten rakenteiden osalta tarkastusväli voisi olla\njopa 8 - 10 vuotta, jos rakenteen kunto on hyvä (KUVIO 2).\nYleistarkastuksen tarkoituksena on tuottaa vuositarkastusta tarkempaa tietoa rakenteiden vaurioitumisesta ja kunnosta. Tarkastuksesta kirjataan ylös kaikki havaitut vauriot, sijaintitietoineen ja vaurioasteineen. Tarkastustiedot kirjataan taitorakennerekisteriin.\nRakenteiden yleistarkastusten laatuvaatimukset ja tarkastusohjeet on esitetty erillisissä julkaisuissa:\nKiinteiden merimerkkien tarkastuskäsikirja\nTarkastustoiminta ja sen ohjeistus kehittyy jatkuvasti ja vanhojen ohjeiden uusimistyö sekä, eri rakenteita koskevien, uusien ohjeiden laatiminen on käynnissä. Oheinen lista päivittyy aika ajoin ja\najantasainen lista ko. ohjeista löytyy Liikenneviraston internet-sivuilta. (Taitorakenteiden tarkastusohje, Liikennevirasto 2013, 54 - 55.)\nKunkin päärakenneosan ja koko sillan yleiskunto arvostellaan asteikolla 0–4:\nErikoistapauksissa voidaan käyttää myös parametria:\nrakenneosaa ei voitu tarkastaa\nKuntoarviota 9 (= ei tarkastettu) saa käyttää vain, kun rakenneosaa ei pysty näkemään vallitsevien\nolosuhteiden takia, esimerkiksi, kun vedenpinta on poikkeuksellisen korkealla. Ensisijaisesti kuntoarvio on kuitenkin aina pyrittävä antamaan. (Sillantarkastuskäsikirja, Liikennevirasto 2013, 11 - 12.)\nSiltojen yleistarkastus suoritetaan silmämääräisesti Liikenneviraston laatimien Taitorakenteiden tarkastusohjeen-, Siltojen yleistarkastusten laatuvaatimusten-, sekä Sillantarkastuskäsikirjan ohjeiden\nja esimerkkien osoittamalla tavalla. Sillan yleistarkastuksessa kaikille sillan päärakenneosille annettua\nkuntoa kuvaavaa arvoa käytetään sillan lasketun yleiskunnon laskemisessa (katso s. 14).\nSillan erikoistarkastuksen tavoitteena on yleensä selvittää sillan kuntotilanne ja vauriot korjaussuunnittelun lähtötiedoiksi. Tarkastus voi olla myös rajattu, vain tiettyihin rakenneosiin tai vaurioihin kohdistuva. (Siltojen erikoistarkastusten laatuvaatimukset, Liikennevirasto 2010, 9)\nTaitorakenteiden erikoistarkastukseen kuuluu pääsääntöisesti\ntarkastuksen turvallisuussuunnitelman laatiminen\nmahdollisten liikennejärjestely suunnitelmien laatiminen\nkenttätutkimusten ja – mittausten tekeminen ja näytteenotto\ntarkastustietojen ja tutkimustulosten päivittäminen Taitorakennerekisteriin\nErikoistarkastuksen tarkoituksena on saada yleistarkastusta tarkempaa tietoa rakenteen kunnosta\nkorjaussuunnitelun ja/ tai muiden toimenpidepäätösten lähtötiedoksi. Erikoistarkastuksessa käytetään silmämääräisen tarkastuksen lisäksi tutkimusmenetelmiä, joiden avulla rakenteiden kuntoa voidaan arvioida pintaa syvemmältä. Erikoistarkastus voidaan koko rakenteen lisäksi rajata käsittämään\ntietyn rakenneosan/ tutkimustyypin. (Taitorakenteiden tarkastusohje, Liikennevirasto 2013, 68.)\nYleisesti ottaen sillalle suoritetaan erikoistarkastus aina, kun se päätetään peruskorjata. Erikoistarkastuksella saadaan tuotettua määräluettelot ja lähtötiedot joita tarvitaan korjaussuunnittelun lisäksi\nmm. korjausurakan kilpailuttamisessa.\nSiltojen erikoistarkastus – kohteena Lähteen silta\nLähteen sillalle tehtiin erikoistarkastus 26.9.2012. Erikoistarkastuksen sillalle suoritti Ramboll Finland\nOy ja tarkastuksen päätarkastajana toimi ins. Tuomo Koskela. Lähteen sillan erikoistarkastuksesta\non tuotettu 24.11.2012 erikoistarkastusraportti. Erikoistarkastus suoritettiin lähtötietojen saamiseksi\nSillalle tehtiin erikoistarkastuksen yhteydessä yleistarkastus. Sillan erikoistarkastuksen tulokset on\npäivitetty siltarekisteriin. Sillan lasketuksi yleiskunnoksi (Lyk) oli saatu 2,16, kuntoluokka oli 2 ja vauriopistesumma (VPS) oli 301. Tiesillan kuntoluokan määrittelyn mukaan sillan kunto oli huono (TAULUKKO 7). Sillassa oli useita selvästi havaittavia korjausta tarvitsevia vaurioita, peruskorjauksen tarve oli ilmeinen.\nRakenneosien kunnosta Lähteen sillan erikoistarkastusraportissa todettiin seuraavaa:\nAlus- ja päällysrakenteen betonipeitteet ovat hyviä, vaikka eivät täysin täytäkään nykyisiä\nvaatimuksia. Karbonatisoituminen on normaalia tai vähän normaalia nopeampaa. Karbonatisoitumisen käynnistämä teräskorroosio ei kuitenkaan ole uhka rakenteiden säilyvyydelle.\nSiipimuureissa, kansilaatan ulokkeissa, reunimmaisissa pääkannattajapalkeissa (tippuputkien\nkohdilla) ja reunapalkissa todettiin korkeita kloridipitoisuuksia. Pääkannattajapalkeissa on teräskorroosion aiheuttamia halkeamia tippuputkien kohdilla. Reunapalkeissa on erittäin vakavia rapautumisvaurioita.\nSekä alusrakenteiden että kansilaatan alapinnan betonien puristuslujuudet ja vetolujuudet\novat pääosin hyviä. Kansilaatan yläpinnan vetolujuusarvot viittaavat rapautumiseen.\nKansilaatan yläpinnassa todettiin ohuthie- ja pintahietutkimusten perusteella pakkasrapautumista. Vedeneristys vuotaa.\nKaiteet ovat kunnossa, mutta ne eivät ole nykyisten ohjeiden mukaista tyyppiä.\nKeiloissa kasvaa vesakkoa ja etuluiskaverhoukset puuttuvat.\nPURKUTYÖT JA TUKIRAKENTEIDEN KORJAUS\nSiltarakenteiden purkutöissä ja tukirakenteiden korjaustöissä noudatetut ohjeet, suunnitelmat sekä\nVedeneristyksen alustan kunnostus\nTippuputken teko päällysrakenteeseen\nInfraRYL 2006/ 42011\nEnnen varsinaisten korjaustöiden aloittamista silta oli otettu aiemmin kesän 2013 aikana työmaaliikenteen käyttöön. Kun siltaa ei enää tarvittu työmaaliikenteelle, niin korjaus työt aloitettiin pintarakenteiden poistamisella.\nSillan päällysteenä oleva asfaltti, sekä mastiksi vedeneristys poistettiin kaivinkoneella tasateräisellä\nkauhalla. Suunnitelmissa oli kansilaatan pinta määrätty jyrsittäväksi. Kaivinkoneella toteutetun pintarakenteiden purkutyön jälkeen pidetyn katselmuksen pohjalta totesimme, että kansi mitä ilmeisimmin vaatii tasovesipiikkauksen, joten jyrsintää ei suoritettu.\nVarusteiden ja laitteiden purkaminen\nSillan kaiteet olivat hyväkuntoiset, mutta ne eivät täyttäneet enää kaiteille asetettuja turvallisuusvaatimuksia. Aliurakoitsija purki sillankaiteet käyttäen Ø 230 mm kulmahiomakonetta, sekä polttoleikkauslaitteita. Aliurakoitsija toimitti vanhat kaiteet pois työmaalta. Sillan tippuputket porattiin irti\nkannesta timanttiporalla, Ø 90 mm:n terällä. Poratut reiät toimivat samalla varauksina uusille tippuputkille.\nLähteen sillan betonirakenteiden purku hoidettiin vesipiikkaamalla ja työn suoritti Suomen Vesipiikkaus Oy. Kalustona käytettiin 1000 barin vesipiikkausyksikköä, joka muodostuu korkeapainepumpusta ja kauko-ohjattavasta vesipiikkausrobotista. Vesipiikkaus tapahtui robotin kohdesuojan alla. Lisäsuojaustoimenpiteenä teimme etelänpuoleiselle työtasolle puurunkoisen kolminkertaisen suodatinkangassermin suojaamaan viereisen tien käyttäjiä mahdollisilta sinkoutuvilta purkubetonipalasilta.\nPurkujärjestyksessä ensimmäisenä olivat sillan kannen reunapalkit, jonka jälkeen purettiin maatuen\nsiipimuurien reunapalkit ja viimeisenä toteutettiin kannen tasovesipiikkaus. Vesihuolto piikkauskalustolle hoidettiin käyttämällä kahta 60 m3 vesisäiliötä, joita täytettiin 12 m3 vesikuljetuksilla työpäivän\naikana tarpeen mukaan. Illalla työpäivän päätyttyä vesisäiliöt täytettiin seuraavaa työpäivää varten.\nVesi otettiin paikallisen pelastuslaitoksen vesipisteestä. Vesi oli puhdasta, juomakelpoista vesijohtovettä. Joissakin vesistösilloissa onnistuu veden ottaminen vesistöstä suoraan, mutta se ei ole suositeltavaa. Veden mahdollinen liiallinen humuspitoisuus aiheuttaa vesipiikkauskaluston suodattimien\ntukkeutumisen ja näin ollen viivästyksiä työhön ylimääräisten huoltotoimenpiteiden muodossa.\n3.3.1 Kannen reunapalkit\nReunapalkeissa oli erittäin vakavaa rapautumista koko sillan pituudella (KUVA 6). Etelän puoleinen\nreunapalkki oli altistunut sillan kallistuksesta johtuen enemmän tiesuolalle. Reunapalkki oli matalaa\ntyyppiä ja asfaltti oli reunapalkin yläpinnan tasossa, joten vesi pääsi valumaan esteettä reunapalkin\npäältä pitkin reunapalkin sivua. Etelän puoleinen reunapalkki oli läpeensä hyvin pehmeää ja kyseisen\npalkin purkaminen sujui vaivatta verrattain pienellä, noin 700 bar:n paineella. Pohjoisen puoleinen\nreunapalkki oli säilynyt melko kovana, koska sillan kannen pohjoiseen viettävä kaato oli hävinnyt\najan saatossa uusittujen asfaltointejen takia. Reunapalkki ei ollut altistunut tiesuolalle. Piikkaus painetta jouduttiin nostamaan noin 100 bar:a etelänpuolella käytetyltä tasolta päästäksemme haluttuun\nSillan pääkannattajapalkkien laipat suojattiin purkutyön ajaksi 15 mm:n havuvanerilla, jonka päälle\nlaitettiin 2 mm:N RST-pelti. Suoja kiinnitettiin porakärkiruuvein HE 400 B -telinepalkkiin kiinnitettyyn\n32 mm x 100 mm alasidepuuhun. Pääkannattajapalkin laipalle tullut suojauksen reuna jätettiin vapaaksi (KUVA 3). Suojaus oli suunniteltu kertakäyttöiseksi ja se toimi hyvin. Reunapalkit piikattiin telineiden työtasoille, joista purkubetoni vietiin pois kottikärryillä.\nKUVA 3 Havainnepiirros pääkannattajapalkkien suojauksesta (Laaksonen Matti, 2013)\nKUVA 4 Vaurioitunut reunapalkki (Ramboll Oy, 2012)\n3.3.2 Siipimuurien reunapalkit\nLähteensillan korjaussuunnitelmaselostuksessa määrättiin siipimuurien reunapalkin purkamisesta\nMaatukien siipimuurien kloridipitoinen betoni poistetaan piikkaamalla ulottaen piikausraja noin metrin levyiselle kaistaleelle reunapalkkien liikuntasauman alapuolelle siipimuurin ja laakeritasojen päätyihin (KUVA 4). Työnaikana otetaan tarvittavia lisäkloridinäytteitä, vähintään kaksi näytesarjaa siipimuuristaan. Kloridipitoisuus saa olla korkeintaan 0,03 paino- %, raudoituksen tasolla korkeintaan\n0,02 paino- % (happoliukoisena määritettynä = HL).\nSiipimuurien reunapalkkien heikosta kunnosta johtuen piikkausraja siirtyi jonkin verran haluamaamme tasoa alemmaksi. Vesipiikkauksen edetessä arviomme yhdessä työntoteuttajan kanssa tulisiko\npiikkauspainetta pudottaa pysyäksemme haluamassamme piikkausrajassa. Totesimme, että paineen\npudottamisella saattaisi olla negatiivinen vaikutus lopputuloksen laatuun. Vaarana olisivat olleet liian\nkorkeat kloridipitoisuudet, kerta verrattain pienillä paineilla pääsimme vaivatta ohitse haluamamme\npiikkausrajan. Siirtynyt piikkausraja pysyi kuitenkin suunnittelijan määräämällä alueella, sekä se ei\nvaikeuttanut myöskään liiaksi seuraavia työvaiheita, joten päätimme jatkaa samoilla asetuksilla laadun varmistamiseksi.\nReunapalkkien purkutyön jälkeen siipimuurista otettiin poranäytteet kloridipitoisuuksien määrittämiseksi, jotka toimitettiin Kymenlaakson ammattikorkeakoulun laboratorioon tutkittavaksi. Kloridipitoisuudet olivat sallituissa rajoissa (TAULUKKO 8).\nTAULUKKO 8 Siipimuurien kloriditutkimukset\nSiipimuuri oikea, Helsinki\nSiipimuuri vasen, Helsinki\nSiipimuuri oikea, Kotka\nSiipimuuri vasen, Kotka\n3.3.3 Kannen tasovesipiikkaus\nKansilaatan pinta suunniteltiin purettavaksi vesipiikkausrobotilla tasovesipiikkauksena piikkaussyvyyteen 0 - 3 cm. Kansilaatan betonin epätasaisesta laadusta johtuen, tasapaineella piikatessa, kansilaatasta n. 55 % alalta lähti betonipintaa pois 3 - 6 cm (KUVA 6) päätyen näin ollen kansilaatan pintaraudoituksen alapuolelle (KUVA 5). Työn lopputuloksen ja robotin toimivuuden asettamien rajojen\nvuoksi ei piikkauspainetta ollut mahdollista ryhtyä laskemaan kannen pehmeämmillä osioilla, vaan\netsimme muutamalla koevedolla yhdessä robotin käyttäjän kanssa sopivan piikkauspaineen (n. 700\nbar) jolla kansi käytiin läpi kokonaisuudessaan. Yleensä pintaraudoitusverkon alapuolelle ei saa sillankannen vesieristysalustan korjaustöissä mennä, koska tällöin sillan kantavuus heikkenee huomattavasti. Lähteen sillan kansi on kuitenkin vain pelkkä betonilaatta, joka on toteutettu paikallavaluna\njännitettyjen betonielementtipalkkien päälle, joten kantavuus ei tässä tapauksessa kärsinyt millään\nKUVA 5 Kansi vesipiikkauksen ja puhdistuksen jälkeen (Saresma Mikko, 2013)\nTasovesipiikkauksen ja purkubetonijätteen puhdistamisen jälkeen piikatusta pinnasta otettiin kloridinäyteet (TAULUKKO 9), sekä vetokokeet (TAULUKKO 10). Toimenpiteet suoritti Kymenlaakson ammattikorkeakoulu. Vetokokeiden tulokset olivat todella hyvät ja kannen kloridipitoisuus oli jokaisessa\nnäytteessä sallituissa rajoissa.\nTAULUKKO 9 Kannen kloriditutkimukset\nTAULUKKO 10 Tasovesipiikatun kannen vetokokeet\n100 % betoni\nKUVA 6 Piirros kannen tasovesipiikkauksen piikkaussyvyyksistä (Laaksonen Matti, 2013)\nMaatuen tukirakenteiden korjaus\nTyössä noudatetut ohjeet, suunnitelmat, sekä laatuvaatimukset:\npaikkaus ilman muotteja\nHalkeaman injektointi voimia siirtäväksi\nYleisimmin maatuki muodostuu kuvassa 7 esitetyistä rakenneosista. Lähteen sillan maatuessa kuvasta poiketen ei ole ukkopylvästä, sekä vedenpoistoputkea. Tässä kappaleessa käydään läpi maatuen\netu-, sekä otsamuurin korjaukset. Siipimuurin korjaaminen, sekä sen reunapalkin uusiminen on esitetty kappaleessa 7.\nMaatuen kannelle tulopuolen pinnassa, otsamuurissa, oli korroosiohalkeamia. Aikakautena jolloin silta on rakennettu, niin joissakin tapauksissa raudoitusvälikkeinä käytettiin työterästä jonka muottipintaa vasten oleva pää oli suojattu muovisella hatulla. Riittämättömän suojaetäisyyden takia välikeraudoite on ajan saatossa ruostunut ja laajetessaan aiheuttanut betonipinnan halkeilua. Nämä kohdat rajattiin kulmahiomakoneella ja piikattiin >50 mm syviksi (KUVA 8). Välikkeenä toiminut raudoite\nkatkaistiin piikatun pinnan tasoon ja piikattu alue paikattiin Pagel M10 – paikkauslaastilla.\nKotkan puoleisessa maatuessa oli etumuurissa 3 kpl >0,2 mm halkeamia, kun halkeama on 0,2 mm\ntai isompi, niin se tulee korjata. Halkeamat injektoitiin mansetteja käyttäen Semtu Luxit imeytysepoksilla, sulkuaineena toimi Epomax Plus (KUVA 9). Epoksi menekki oli n. 400g ja mansetteja\nasennettiin 12 kpl.\nKUVA 7 Betonirakenteisen maatuen osat (Sillantarkastus ohje, Liikennevirasto 2004, 24)\nKUVA 8 Maatuen Lännenpuoleinen otsapinta (Laaksonen Matti, 2013-08-19)\nKUVA 9 Kotkanpuoleisen maatuen halkeamat injektoituna (Saresma Mikko, 2013-10-15)\nTeline- ja muottisuunnitelmat tuotti Tapio Käkönen Insinööritoimisto TAK-Plan Ky:stä. Telineiden pituussuuntaisina palkkeina oli suunniteltu käytettävän HE 160 B -palkkeja. Halusimme toteuttaa telineet käyttämällä edellisiltä työmailta jääneitä materiaaleja, joten korvasimme pituussuuntaiset telinepalkit HE 400 B -palkeilla. Telineiden tuenta muuttui muiltakin osin merkittävästi tämän takia.\nSuunnittelimme yhdessä teline- ja muottityön toteuttavan kirvesmiehen kanssa telineet ja tuennat\nuusikisi. Kun telinepalkit oli asennettuna paikoilleen, niin pidimme katselmuksen Käkösen, sekä tilaajan edustajan kanssa. Katselmuksen yhteydessä esitin suunnitelmat siitä, miten aioimme telineet toteuttaa (KUVA 12). Käkönen, sekä tilaajan edustaja hyväksyivät nämä suunnitelmat.\nTelineiden runko toteutettiin teräspalkeilla. Pituussuuntaiset telinepalkit olivat HE 400 B -palkkeja,\npoikittaiset palkit tulivat alkuperäisen suunnitelman mukaan HE 160 B -palkeista (KUVA 10). Pituussuuntaiset palkit nostettiin paikoilleen pelkkapedille 70tn mobiilinosturilla sillan itäpuolelta. Kun pituussuuntaiset palkit olivat asennettu paikoilleen, tehtiin niille väliaikaiset työtasot reunapalkin purkutyön ajaksi. Telineitä ei vielä tuolloin kiilattu paikoilleen, koska se olisi vaikeuttanut kannatinpalkinlaipan suojaamista vesipiikkaukselta. Poikitaiset tukipalkit asennettiin reunapalkin purkutyön jälkeen käyttäen nostokalustona kouralla, sekä jibillä varustettua kuorma-auton alustalla olevaa nosturia. Poikkitukipalkit laskettiin pitkittäin HE 400 B -palkkejen välistä ja palkki käännettiin poikkiteloin\nHE 400 B -palkkiin nähden tämän alapuolella. Seuraavaksi poikkitulipalkki nostettiin vasten HE 400 B\n-palkkia ja hitsari hitsasi palkit yhteen jokaiselta sivulta.\nPoikkitukipalkkien asennuksen jälkeen niille nostettiin pelkat, jotka uloittuivat poikkitukipalkilta toiselle. Pelkat nostettiin käsin, käyttäen apuna tukkipihtejä. Pelkkojen paikalleen saamisen jälkeen poikkitukipalkkeihin hitsattiin RHS putkipalkista valmistetut tuet, jotka muodostivat yhdessä poikkitukipalkkien kanssa ”kidan” sillan betonielementtikannatinpalkinlaipan ympärille. Tämän jälkeen teline\nkiilattiin tiukasti kannatinpalkkia vasten puisilla kiiloilla (KUVA 11).\nTyötaso toteutettiin alkuperäisistä suunnitelmista poiketen käyttäen tasona 50 mm x 100 mm sahatavaraa. Alkuperäisessä suunnitelmassa työtaso oli ≥ 12 mm:n havuvaneria, jonka alla koolaus 50\nmm x 100 mm k400 (KUVA 11).\nToteutimme työtason kokonaan 50 mmx 100 mm sahatavaralla, koska sitä oli jäänyt ylitse aiemmilta\nsiltatyömailta. Kaiteet tehtiin alkuperäisestä suunnitelmasta poiketen hitsaamalla kaiteen telineeseen\nsitova RHS - putkipalkki HE 400 B -palkin ulkolaitaan. Lisäksi myös lisäsimme kaiteeseen potkulaudan (KUVA 11).\nKUVA 10 Telineiden tuenta (Tapio Käkönen, Insinööritoimisto TAK-Plan Ky, 2013)\nKUVA 11 Reunapalkin muotitus ja tuenta (Tapio Käkönen, Insinööritoimisto TAK-Plan Ky, 2013)\nKUVA 12 Havainnepiirros toteutuneesta telineestä (Laaksonen Matti, 2013)\nPääkannattajapalkkien korjauksessa noudatetut ohjeet, suunnitelmat ja työkohtaiset laatuvaatimukset:\npaikkaus muottien avulla\nInfraRYL 2006/ 42030\nInfraRYL 2006/ 42210\nKannatinpalkkien laipoissa oli ruostumisvaurioita tippuputkien kohdilla, koska tippuputkista tulevaa\nvettä ei ollut alunpitäen ohjattu palkin laipan ohitse. Vuonna 2007 kannatinpalkkien korjausten yhteydessä tippuputkia oli jatkettu polyeteeniputkilla (KUVA 13). Ennen jatkosten tekemistä tippuputket olivat kerenneet tiputtaa vettä suoraan palkin laipalle 18 vuoden ajan.\nKannatin palkkien korjaus oli määrätty toteutettavaksi pintarakenteiden ja reunapalkkien purkamisen\njälkeen, koska tällöin sillan kuorma on pienimmillään. Suunniteltu piikkauslaajuus oli 1,5 metriä vauriokohtaa kohden (KUVA 14). Vauriokohdat avattaisiin piikkaamalla joka toisen tippuputken kohdalta\nkerrallaan jänneteräksiä paljastamatta. Esiin tulleet teräkset suunniteltiin hiekkapuhallettavan. Paikat\noli suunniteltu valettavaksi muottien avulla juotosbetonilla, johon lisätään 2 paino- % CuStonejauhetta korroosion etenemisen hidastamiseksi.\nKUVA 13 Jatketut tippuputket (Ramboll Oy, 2012)\nEtelänpuoleisen kannatinpalkin laippa oli sen verran pahoin kloridisoitunut, ettei päästy sallittuihin\nkloridipitoisuuksiin menemättä ohitse suunnitellun piikkauslaajuuden. Sallittuihin kloridipitoisuuksiin\npääseminen vaati piikkausrajan ulottamista laajemmalle (1.7 – 2.3 m), jänneteräksien esiin tulolta ei\nvoitu välttyä (KUVA 15). Piikkaukset toteutettiin siten, että palkinlaippa otettiin joka toisen tippaputken kohdalta auki kerrallaan. Piikattuja paikkoja oli auki kerralla kolme puoleltaan. Loput korjattavat\nkohdat piikattiin auki viikko siitä kun edelliset oli valettu. Esiin tulleet teräkset, sekä jänneteräkset\nhiekkapuhallettiin ja suojattiin Pagel MS02 – korroosiosuojalaastilla. Etelänpuoleisen kannatinpalkin\npaikat korjattiin Pagel V1/10 – juotosbetonilla (KUVA 16), johon lisättiin suunnitelmien mukaisesti 2\npaino- % CuStone jauhetta.\nPohjoisen kannatinpalkin osalta riitti pääasiassa että aiemmat, vuoden 2007 korjausten yhteydessä\ntehdyt paikkaukset poistettiin ja uusittiin. Nämä kohdat korjattiin SILKO 2.231 ohjetta noudattaen\nPagel M10 – paikkauslaastilla johon lisättiin 2 paino- % CuStone jauhetta. Ainoastaan paikan P1 –\nkohdalta pohjoinen kannatinpalkki oli enemmän kloridisoitunut ja vaati näin ollen laajemman aukaisun. Paikan P1 paikkaus toteutettiin kuten etelänpuoleisen kannatinpalkin paikkojen valut, SILKO\n2.232 ohjeen mukaan. Työn edetessä piikatuista kohdista otettiin säännöllisin väliajoin näytteitä,\njotka lähetettiin Kymenlaakson ammattikorkeakoulun laboratorioon tutkittavaksi betonin kloridipitoisuuden selvittämiseksi. Tarvittaessa piikkaamista jatkettiin, kunnes kloridisoitunut betoni oli kokonaan poistettu laboratorio kokein todennetusti.\nKorjattujen pääkannattajapalkkien vaaka, sekä pystypinnat pinnoitettiin halkeamia siloittavalla mineraalisella StoCrete FB – juotossementtipinnoitteella. Pinnoitetta levitettiin kolme kerrosta, yhteensä\n4,5 kg/m2. Ensimmäinen kerros levitettiin lastalla ja toinen, sekä kolmas kerros harjalla. Palkkien\npinnoitus tehtiin peruskorjausurakan loppu vaiheessa, ennen kaideasennuksia. Kaikki kannatinpalkkejen korjaamisessa käytetyt rakennustarvikkeet olivat SILKO hyväksyttyjä.\nKUVA 14 Pääkannattajapalkkien paikkojen sijainti ja laajuus (Laaksonen Matti, 2013-09-16)\nKUVA 15 Kannatinpalkkien laippojen toteutuneet piikkausrajat (Laaksonen Matti, 2013-09-16)\nKUVA 16 Juotosbetonilla korjattu kannatinpalkki (Laaksonen Matti, 2013-09-13)\nTyössä noudatetut ohjeet ja työkohtaiset laatuvaatimukset:\nInfraRYL 2006/ 42020\nMuottityöt hoidettiin omana työnä (KUVA 18). Sillan kannen reunapalkkien muottitöiden suunnittelu\nja toteutus vaati tavallista enemmän asiaan perehtymistä, koska toteutimme telineet suunnitelmista\npoikkeavalla tavalla ja tämä vaikutti myös muottejen tuennan toteutukseen oleellisesti. E18 Koskenkylä – Kotka hankkeella Lohkoilla 1 ja 2 oli silloilla yhteinen mittamies käytettävissä täysipäiväisesti,\njoka osaltaan helpotti seuraamaan muottitöiden etenemistä. Mittamies saatiin paikalle hyvinkin lyhyellä varoitusajalla. Reunapalkin muotintuennan lisäksi Sillan kannen muottitöissä ei ollut mitään tavallisesta poikkeavaa. Ensiöpuolen muottipinta tehtiin 20x95 raakaponttilaudasta ja tuplapuolen\nmuottisiivu 32x100 laudasta. Muotin pystypinnoille tuli muottikankaat molemminpuolin. Raudoituksen suojaetäisyys muottipintoihin oli 45 mm.\nMaatuen reunapalkkien muottien tekeminen vaati kohtalaisen paljon työtä kokoonsa nähden. Tämä\njohtui osaltaan siitä, että vesipiikatessa hävisi iso osa myös reunapalkkien alta siipimuuria (KUVA\nKUVA 17 Siipimuuri vesipiikkauksen jäljiltä (Laaksonen Matti, 2013)\nKUVA 18 Kannen reunapalkkien muotit tuplausta odottamassa (Laaksonen Matti, 2013)\nRaudoitustyöt toteutti kannen reunapalkkien osalta aliurakoitsija Büw Firma Laura. Kyseinen yritys\non Latvialainen rakennusliike, joka toteutti valtaosan E18 Koskenkylä – Kotka EKM hankkeen siltojen\nraudoitustöistä (KUVA 18). Ongelmia ei kannen reunapalkkien raudoitustöissä syntynyt. Joissakin tapauksissa kyseisen urakoitsijan kanssa oli aiemmin ollut perustavan laatuisia ongelmia kommunikoinnissa, koska työntekijät eivät osanneet äidinkielensä lisäksi muita kieliä. Työryhmän jäsenet, jotka hoitivat lähteen sillan reunapalkkien raudoitustyöt, ymmärsivät hyvin englantia joka osaltaan helpotti työnohjausta.\nRaudoitteet toimitti Celsa Steel Service Oy raudoiteluettelon mukaan määrämittaan katkaistuina ja\nmuotoon taivutettuina. Kaikki raudoitteet olivat A500HW – laatuisia. Reunapalkkeihin tuli 8 mm hakaset tasajaolla, kaiteiden pulttiryhmien kohdalla tihennettynä. Hakasten lisäksi kanteen sekä siipimuureihin porattiin tartunta raudoitteita reunapalkkeja varten. Tartunnat asennettiin SILKO 2.261\ntaruntateräksen ankkurointi – ohjeen mukaan. Tartunnat ankkuroitiin kanteen kemiallisella ankkurointimassalla. Ankkurointi massana käytettiin SILKO – hyväksyttyä HILTI HIT-HY 200 ankkurointimassaa, jolloin valmistajan ohje porattavalle reikäkoolle määrää. Reunapalkkiin tuli 37 kpl tartuntateräksiä puolelleen, yhteensä 74 kpl. Tartuntateräksinä toimivat Ø 16 mm – harjaterästangot, pituutta teräksillä oli 1000 mm. Tartunnoille porattiin kanteen 450 mm syvät reiät, Ø 20 mm poranterällä\nankkurointimassan valmistajan ohjeen mukaisesti.\nSiipimuurien raudoitustyöt tehtiin omana työnä (KUVA 19). Siipimuurien reunapalkeille asennettiin\ntartunnoiksi 7 kpl Ø 16 mm:n teräksiä siipimuuria kohden, yhteensä 28 kpl. Siipimuurien tartuntojen\nankkurointi toteutettiin samoja ohjeita noudattaen kuin kansilaatassa. Siipimuurien reunapalkeille tuli samanlaiset hakastukset, kuten kannen reunapalkeille.\nRaudoitustöiden, sekä muotin tuplaamisen jälkeen suoritettiin jokaiselle valettavalle kappaleelle raudoitustarkastus. Tarkastuksessa raudoitetusta rakenteesta mitataan suojaetäisyydet muottipintaan\nnähden, tarkistetaan että rakenteessa on vähintään määrätty määrä teräksiä, sekä mitataan että\nraudoitteiden jako on toleranssien sisällä.\nValmis siipimuurin raudoitus (Laaksonen Matti, 2013)\nBetonoinnit toteutettiin pumppuvaluna omana työnä. Kaikissa betonoinneissa betonimassan toimitti\nLohja Rudus Oy Loviisan betoniasemalta. Valettaviin kappaleisiin asennettiin tallentavat lämpötilamittarit betonin lujuuden kehityksen seurantaa varten.\n6.3.1 Kannen reunapalkkien betonointi\nKannen reunapalkkien betonoinnissa oli työnjohtajan lisäksi viisi työmiestä, joista kaksi betonin vastaan otossa ja kaksi betonimassan tiivistyksessä. Viides mies oli samalla työmaalla muissa tehtävissä, joista hän pystyi tarvittaessa irtaantumaan valuun jos tarve näin vaatisi. Pumpatun massan määrä oli yhteensä 10 m3 ja betonointiin kului aikaa kaksi tuntia, betonointi nopeus oli 5 m3/h. Kuormia\noli 2 kpl, joista ensimmäinen 7 m3 ja toinen 3 m3. Hiertoon käytettiin käsihiertimiä, sekä Curing 99\nvälijälkihoitoainetta. Hierron jälkeen hierretylle pinnalle levitettiin reppuruiskulla Curing 101 jälkihoitoaine. Lopuksi reunapalkit suojattiin vielä kevytpeittein.\nTyöryhmä kannenreunapalkkejen valussa:\n2 RAM + 2 RM\nValukalusto kannenreunapalkkejen valussa:\n2 + 2 varalla\n3 + 1 varalla\n6.3.2 Siipimuurien reunapalkkien betonointi\nMaatuen siipimuurien reunapalkkien valukalusto oli sama kuin kannen reunapalkkien valussa. Työryhmänä toimi työnjohtaja ja kolme työmiestä, joista yksi varalla. Pumpatun massan määrä oli yhteensä 6 m3 ja betonointiin kului aikaa kaksi tuntia, betonointi nopeus oli 3 m3/h. Kuormia oli 2 kpl,\nmolemmat 3 m3. Ensin valettiin Kotkan puoleiset reunapalkit, jonka jälkeen pumppuauto siirrettiin\nHelsingin puolelle. Hierto ja jälkihoito toteutettiin samalla tavalla kuin kannen reunapalkeissa.\nTyöryhmä siipimuurien reunapalkkejen valussa:\n2 RAM + RM\nValukalusto siipimuurien reunapalkkejen valussa:\n6.3.3 Kansilaatan muotoiluvalu\nKannen muotoiluvalu suoritettiin sääsuojan sisällä linjavaluna. Lämpotila sääsuojan sisällä oli valun\naikana 20 °C:a, ilman kosteuden ollessa 60 - 70 %. Työryhmänä oli kahdeksan työmiestä ja kaksi\ntyönjohtajaa. Työnjohto, sekä kolme työmiestä tuli YIT:ltä. Loput neljä, lattia- ja siltavaluihin erikoistunutta miestä, tulivat Rakennuspalvelu Tarvainen Oy:ltä. Betonin vastaanotossa ja levityksessä oli\n2-3 miestä, betonin tiivistyksessä 3-4 miestä, hierrossa 2 miestä. Varalla oli 2 miestä.\nBetonin pumppaus aloitettiin ottamalla auki sääsuojan katosta kaistale, josta pumppuauton puomi\ntuotiin sisälle. Sääsuojan katon kautta muotoiluvalu vietiin sillan puoliväliin saakka. Puolivälin saavuttamisen jälkeen puomi tuotiin sisälle sillan Helsingin puoleisesta päädystä, jossa myös pumppuauto\nsijaitsi koko valun ajan.\nMuotoiluvalu hierrettiin polttomoottorikäyttöisellä ”helikopteri” – hiertimellä, hierrossa käytettiin Curing 99 – välijälkihoitoainetta. Hierron jälkeen kalusto nostettiin kannelta ja kun muotoiluvalun pinta\nkesti kävellä vaurioitumatta, niin valun pinnalle levitettiin polttomoottorikäyttöisellä reppuruiskulla\nCuring 101 – jälkihoitoaine. Jälkihoitoaineen levityksen jälkeen valettupinta peitettiin kauttaaltaan\nTyöryhmä kannen tasausvalussa:\n4 RAM (Rakennuspalvelu Tarvainen Oy)\nRAM + 2 RM (YIT Rakennus Oy)\n2 (YIT Rakennus Oy)\nValukalusto kannen muotoiluvalussa:\n3 + 3 varalla\n1 + 1 varalla\nTyössä noudatetut ohjeet ja laatuvaatimukset:\nVedeneristyksen uusiminen nestemäisenä levitettävänä\nInfraRYL 2006/ 42310\nInfraRYL 2006/ 42320\nSiipimuurien täyttöjen alle jäävät osat eristettiin kumibitumisivelyllä (KUVA 21). Sillan päätyyn täyttöjen alle jääville osin tehtiin kermieristys (KUVA 20). Kermi ulotettiin noin puolen metrin verran siirtymälaatan päälle. Kermiä ei käännetty kannelle, vaan Eliminator eristys tuotiin kannen ylitse kermin\npäälle noin 30 cm.\nKUVA 20 Kannen päädyn kermieristystyö käynnissä (Laaksonen Matti, 2013-09-11)\nKUVA 21 Kumibitumisivelty siipimuuri (Laaksonen Matti, 2013)\nEnnen vedeneristystä kansilaatan pinta hiekkapuhallettiin. Hiekkapuhaltamalla varmistetaan eristettävän pinnan puhtaus, sekä riittävä pinnankarheus eristyksen tarttumisen takaamiseksi. Pinnan karheus todennettiin lasihelmikokeella. Kannesta ei muotoiluvalun ohuuden takia otettu koepalaloja absoluuttisen kosteuden selvittämiseksi. Sovimme yhdessä tilaajan edustajan kanssa, että eristysalustan kosteus todennetaan Tramex-pintakosteusmittarilla.\n7.2.2 Eliminator – eristys\nKannen vesieristeeksi valittiin Eliminator – eriste (KUVA 22). Eliminator on nestemäinen, korkeapaineruiskulla, telalla, tai lastalla levitettävä vedeneriste. Eristeen valmistaa Stirling Lloyd. Eristyksen\netuina perinteiseen epoksitiivistys + kermieristykseen on asennustyön nopeus, sekä saumaton rakenne. Eristys muodostuu eristettävän pinnan primer käsittelystä, kahdesta eristys kerroksesta, sekä\nliimakerroksesta jonka avulla eristys tarttuu asfalttiin.\nLähteen sillalla vedeneristeen primer – kerros levitettiin telaamalla. Eristekerrokset ja liimakerros levitettiin korkeapaineruiskulla ruiskuttamalla. Eristystyön aikana seurattiin jatkuvasti vallitsevia olosuhteita. Vaarana kovettumattomalle eristeelle oli lämpötilan laskeminen kastepisteeseen. Näin ei\nkuitenkaan käynyt ja kastepisteestä pysyttiin koko eristystyön ajan n. 5 °C:n päässä. Ilman suhteellinen kosteus pysyi koko eristystyön ajan alle SILKO 2.813 – ohjeessa määrätyn 85 %.\nEristeen kiinnittyminen alustaan todennettiin vetokokein (TAULUKKO 11). Vetokokeet toteutettiin\nSILKO – ohjeen osoittamalla tavalla. Vetokokeet otettiin primer-, sekä molemmista eristekerroksista.\nTAULUKKO 11 Eristeen vetokokeiden tulokset\nKUVA 22 Kannen vedeneristystyö käynnissä (Laaksonen Matti, 2013-09-13)\nEliminator vedeneristys on suoja-asfaltoitava viikon kuluessa eristyksen levittämisestä. Eristystöiden\npäätyttyä päästiin purkamaan sääsuoja pois sillan päältä.\nKUVA 23 Sääsuojan purkaminen aloitettu (Laaksonen Matti, 2013-09-16)\nKun sääsuoja oli saatu purettua (KUVA 23), niin sillan päätyjen täyttötyöt aloitettiin välittömästi\n(KUVA 24). Päädyt täytettiin yhtä aikaa sillan molemmin puolin kahdella kaivinkoneella, sillä näin\ntäyttötyöt saatiin nopeasti pois alta eivätkä ne vaikuttaneet liiaksi sillan molemmin puolin käynnissä\nKUVA 24 Kannen päädyn täyttötyöt käynnissä (Laaksonen Matti, 2013)\nSuoja-asfaltoinnin suoritti Skanska Asfaltti Oy (KUVA 25). Suoja-asfaltiksi kannelle tuli AB 5/50 suojakerros. Suoja-asfaltoinnin yhteydessä kannen tippuputkien välille asennettiin salaojitukset (KUVA\n26). Salaojakiskot olivat ruostumatonta C – profiilia jotka on lovettu 150 mm välein veden kulkemista varten.\nAjoradan päällystekerrokset ajoradanpinnasta lukien olivat:\nKUVA 25 Kannen suoja-asfaltointi käynnissä (Laaksonen Matti, 2013)\nKUVA 26 Salaojien asennusta (Laaksonen Matti, 2013)\nLähteen sillan uusitut kaiteet ovat tyypiltään TIEH H2, 2-putkijohde harva sillankaide (KUVA 28).\nPohjoiselle puolelle sillankaiteen lisäksi asennettiin läpinäkyvämelukaide tyypiltään K2 (KUVA 27).\nKaiteet asennettiin käyttäen nostokalustona kuorma-auton alustalla olevaa nosturiautoa. Kaiteiden\nasennuksen suoritti sama aliurakoitsija, kuin purunkin.\nKUVA 27 Lähteen sillan kaiteet asennettuna (Laamanen Jussi, 2014-08-20)\nKaiteiden liittyminen toisiinsa (Ramboll Oy, 2013-05-20)\nOpinnäytetyön tavoitteena oli tuottaa selkeä selvitys sillan korjaushankkeen työvaiheista, sekä antaa\nlukijalle kuva siitä, mitä kaikkea tulee ottaa huomioon sillan korjaushankkeessa työnjohtajan näkökulmasta. Opinnäytetyön tarkoitus oli toimia hyvänä, tiiviinä, sekä selkeänä ohjeena sillankorjaushankkeeseen perehtyvälle lukijalle. Lisäksi työssä oli tarkoitus avata pääpiirteittäin taitorakenteiden\ntarkastustoimintaa, koska siltojen kunnon seuranta ja silloille tehtävät tarkastukset elinkaaren mittaan näyttelevät pääosaa siinä, mikä johtaa lopulta sillan peruskorjaushankkeen käynnistämiseen.\nOpinnäytetyöstä sain mielestäni kattavan, sekä tiiviin paketin josta löytyy olennainen tieto koskien\ntyövaiheiden etenemistä, sekä työlle asetettuja ohjeita ja laatuvaatimuksia helposti samasta julkaisusta.\nKorjaustyön yhteenvetona voidaan todeta työn onnistuneen. Korjaustoimenpiteiden johdosta sillan\nkuntoluokka saatiin nostettua tasosta 2, huono, tasoon 5, erittäin hyvä. Sillan vauriopistesumma nollaantui. Korjaustyöt etenivät johdonmukaisesti ja pääasiassa ilman suurempia viivästyksiä. Ainoa viivästys, joka ei kuitenkaan suoranaisesti vaikuttanut sillan valmistumiseen aikataulussa, oli etelän\npuoleisen kannatinpalkin oletettua heikompi kunto. Kesti aikansa saada suunnittelijalta, sekä tilaajalta siunaus piikkausrajan ulottamiselle halutun lopputuloksen saavuttamiseksi.\nOpinnäytetyön työstämisen aikana heräsi myös kysymys siitä, miksi sillan erikoistarkastusraporttia ei\ntoimiteta työmaalle nähtäväksi ilman erillistä pyyntöä. Erikoistarkastusraportti on tuotettu korjaussuunnitelun lähtötiedoksi ja kaikki tarvittava tieto korjausurakan läpiviemiseksi löytyvät toki sillan\nkorjaussuunnitelmista, mutta erikoistarkastuksen yhteydessä suoritetun yleistarkastuksen valokuvat\nja kirjalliset kuvaukset sillan rakenneosien vaurioista helpottaisi myös urakoitsijan tehtäviä. Esimerkiksi jotkin pienemmät, korjattavaksi määrätyt vauriot olisivat huomattavasti helpompi löytää.\nInfraRYL 2006, Infrarakentamisen yleiset laatuvaatimukset. Osa 1 Väylät ja alueet. Helsinki 2010.\nInfraRYL 2006, Infrarakentamisen yleiset laatuvaatimukset. Osa 3 Sillat ja rakennustekniset osat.\nProjektipankki TYL Pulteri, Sokopro [verkkoaineisto].\nLIIKENNEVIRASTO, 2013-05-16. Uusi linjaus erkanee vt7sta Loviisassa [digikuva]. Liikenneviraston\nFlickr albumi [verkkojulkaisu]. Saatavissa:\nReunapalkkien tukiteline- ja muotituspiirustus. Insinööritoimisto TAK Plan Ky. Tapio Käkönen.\nSillantarkastuskäsikirja [Verkkojulkaisu]. Liikennevirasto. Helsinki 2013. [Viitattu 13.5.2015] Saatavissa:\nSiltojen erikoistarkastusten laatuvaatimukset [Verkkojulkaisu]. Liikennevirasto. Helsinki 2010. [Viitattu 13.5.2015] Saatavissa:\nSiltojenkorjausohje, 2. Työkohtaiset laatuvaatimukset [Verkkojulkaisu]. Liikennevirasto 2005. [Viitattu 13.5.2015] Saatavissa:\nTaitorakenteiden suunnittelun lähtötieto-ohje [Verkkojulkaisu]. Liikennevirasto. Helsinki 2014. [Viitattu 13.5.2015] Saatavissa:\nTaitorakenteiden tarkastusohje [Verkkojulkaisu]. Liikennevirasto. Helsinki 2013. [Viitattu 13.5.2015]\nE18 Koskenkylä – Kotka (Tieyhtiö Valtatie 7 Oy, 2012)\nUusi linjaus erkanee vt7: sta Loviisassa (Liikennevirasto 13.6.2013)\nHavainnepiirros pääkannattajapalkkien suojauksesta (Laaksonen Matti, 2013)\nVaurioitunut reunapalkki (Ramboll Oy, 2012)\nKansi vesipiikkauksen ja puhdistuksen jälkeen (Saresma Mikko, 2013)\nPiirros kannen tasovesipiikkauksen piikkaussyvyyksistä (Laaksonen Matti,\nBetonirakenteisen maatuen osat (Sillantarkastus ohje, Liikennevirasto 2004, 24)\nMaatuen Lännenpuoleinen otsapinta (Laaksonen Matti, 2013-08-19)\nKotkanpuoleisen maatuen halkeamat injektoituna (Saresma Mikko, 2013-10- 15)\nTelineiden tuenta (Tapio Käkönen, Insinööritoimisto TAK-Plan Ky, 2013)\nReunapalkin muotitus ja tuenta (Tapio Käkönen, Ins.toimisto TAK-Plan Ky, 2013)\nHavainnepiirros toteutuneesta telineestä (Laaksonen Matti, 2013)\nJatketut tippuputket (Ramboll Oy, 2012)\nPääkannattajapalkkien paikkojen sijainti ja laajuus (Laaksonen Matti, 2013-09-16)\nKannatinpalkkien laippojen toteutuneet piikkausrajat (Laaksonen Matti, 2013-09-16)\nJuotosbetonilla korjattu kannatinpalkki (Laaksonen Matti, 2013-09-13)\nSiipimuuri vesipiikkauksen jäljiltä (Laaksonen Matti, 2013)\nKannen reunapalkkien muotit tuplausta odottamassa (Laaksonen Matti, 2013)\nKannen päädyn kermieristystyö käynnissä (Laaksonen Matti, 2013-09-11)\nKumibitumisivelty siipimuuri (Laaksonen Matti, 2013)\nKannen vedeneristystyö käynnissä (Laaksonen Matti, 2013-09-13)\nSääsuojan purkaminen aloitettu (Laaksonen Matti, 2013-09-16)\nKannen päädyn täyttötyöt käynnissä (Laaksonen Matti, 2013)\nKannen suoja-asfaltointi käynnissä (Laaksonen Matti, 2013)\nSalaojien asennusta (Laaksonen Matti, 2013)\nLähteen sillan kaiteet asennettuna (Laamanen Jussi, 2014-08-20)\nTAULUKKO 1 Taitorakenteiden tarkastustyypit (Taitorakenteiden tarkastusohje)\nTaitorakenteiden käyttöiän aikainen tarkastusjärjestelmä (Taitorakenteiden tarkastusohje, Liikennevirasto 2013, 51)\nOte taulukosta yleistarkastusten ajoitus (Taitorakenteiden tarkastusohje, Liikennevirasto 2013, 56)\nLIITE 1: YLEISPIIRUSTUS\nLIITE 2: VESIPIIKKAUSSUUNNITELMA\nLIITE 3: TASOVESIPIIKATUN KANNEN NÄYTTEENOTTO PAIKAT\nLIITE 4: KANNEN MUOTOILUVALUN BETONOINTISUUNNITELMA JA –PÖYTÄKIRJA\nLIITE 5: BETOPLUS KANNEN MUOTOILUVALU\nLIITE 6: REUNAPALKKIEN KIMMOVASARATULOKSET\nLIITE 7: LÄHTEENSILLAN BETONIPEITEMITTAUKSET\nLIITE 8: BETONIPINTOJEN TARKASTUSPÖYTÄKIRJA\nLIITE 9: MUOTOILUVALUN PINTAKOSTEUS MITTAUKSET\nLIITE 10: VESIERISTYSPÖYTÄKIRJA\nLIITE 11: ITSELLELUOVUTUKSEN MAASTOKATSELMUS\nLIITE 12: YHTEENVETO KORJAUSTYÖNLAADUSTA\nRATATYÖMAIDEN TYÖTURVALLISUUDEN KEHITTÄMINEN Ralf Ajalin Oy\nKEVYTRISTIKKOMASTOJEN KÄYTTÖ LINJAMERKIN RAKENTEENA\nRakennuttajaorganisaation turvallisuusjohtaminen maantiehankkeissa Pasi Kivioja YAMK Opinnäytetyö\nMIRA-ULTRAÄÄNITOMOGRAFIN KÄYTTÖ JÄNNITETTYJEN SILTOJEN TUTKIMUKSIIN Tuomo Koskela\nAnne Rauvola Merikartoitusprosessin laadunhallinnan analyysi\nSaimaan ammattikorkeakoulu Tekniikka Rakennustekniikan koulutusohjelma Rakennesuunnittelu\nSiltojen vedeneristäminen Aleksi Romppainen Insinööri (AMK) Rakennustekniikka


Unohtamisen taito - Alice Zeniter - E-book - BookBeat\nPalkittu, vavahduttava tarina algerialaisesta perheestä, kolmesta sukupolvesta, jotka tekevät tiliä historiansa kanssa - kukin tavallaan\n2000-luku, Pariisi. Taidegalleriassa työskentelevä ranskalais-algerialainen Naima ei tunne perheensä historiaa, koska hänen isänsä ja isovanhempansa vaikenevat menneisyydestään.\nNaiman isoisä palveli toisessa maailmansodassa Ranskan armeijassa, mutta joutui pakenemaan Algeriasta vainon vuoksi. Hänen poikansa Hamid, Naiman isä, pyrkii unohtamaan taustansa yrittäessään sulautua ranskalaiseen yhteiskuntaan. Kun Naima kohtaa juurensa työmatkalla Algeriassa, hänen pirstaleinen minuutensa alkaa eheytyä.


The Day of the Triffids **\ntorstai 10.06.2010 klo 15:50\nOhjaus: Nick Copus.Pääosissa: Dougray Scott, Joely Richardson, Eddie Izzard, Jason Priestley, Vanessa Redgrave ja Brian Cox.Kesto: 178 minuuttia.Genre: Scifi/jännitys.\nJuoni: Pelkästään historiallisen näyttäväksi valoshow’ksi ennustettu aurinkomyrsky sokeuttaa valtaosan maailman – tai ainakin Englannin – väestöstä ja öljyn korvannutta uusiutuvaa polttoainetta tuottavat, mutta äärimmäisen vaaralliset lihansyöjäkasvit triffidit vapautuvat kaaoksessa tarkoin vartioiduista varastoistaan. Triffidejä koko ikänsä tutkinut ja näkökykynsä onnekkaasti säilyttänyt tiedemies Bill Masen ( Dougray Scott) yrittää pelastaa tv- ja radiotoimittaja Jo Playtonin ( Joely Richardson) avulla ihmiskunnan lopulliselta tuholta.\nPuolesta: BBC:n käsikirjoittajat ovat päivittäneet John Wyndhamin scifiklassikon (1951) sujuvasti 2000-luvun henkeen ja tuottajat houkutelleet kahden puolitoistatuntisen jakson minisarjaansa vahvan näyttelijäjoukon arvovaltaisia Joely Richardsonia, hänen äitiään Vanessa Redgravea ja Brian Coxia myöten. Kelvollinen ja visuaalisesti näyttävä tieteisjännäri hieman nuoremmalle katsojakunnalle K15-ikärajasta huolimatta. Bonusmateriaaleissa asiallinen reilun puolen tunnin Making of -dokumentti.\nVastaan: The Day of the Triffids on toinen televisiosarja samasta John Wyndhamin romaanista, mutta ei edeltäjänsä (1981) veroinen. Budjettiin ja laadukkaaseen näyttelijäjoukkoon nähden lopputulos on vaisu – lähinnä nuorille pojille suunnattu seikkailu, josta pistävät silmään anteeksiantamaton määrä epäloogisia tapahtumia ja yhtä naurettavia juonenkäänteitä. Triffideistä ei ole saatu edes nykytekniikalla pelottavia, vaan lähinnä tahattoman koomisia.\nTuomio: Vain scifin suurkuluttajille.


Lapuan perunalle tuotantoon sesonkityöntekijöitä | Oikotie Työpaikat\nLapuan perunalle tuotantoon sesonkityöntekijöitä\nVoit hakea tätä työpaikkaa osoitteessa https://vuoro.adecco.fi/MyAdecco/s/quickapply?language=fi&jobid=41e98da2f8c7cbfd5052ab2af2c94bee&jobboardsource=OIK\nKatseet kohti syksyn töitä! Oletko oma-aloitteinen, työtä pelkäämätön ja kaipaat töitä syksylle?\nHaemme yhdessä Lapuan perunan kanssa nyt syksyn käyntikaudelle Lapualle prosessinvalvojia, valvomotyöntekijää ja perunan vastaanottoon työntekijöitä.\nLapuan Peruna Oy perustettiin lapualaisin voimin vuonna 1952. Tehdas sijaitsi aluksi Lapuan keskustassa. Uusi tehdas rakennettiin 1980-luvun alussa Lapuan Kiviniemeen. Päätuote on perunatärkkelys. Suurin osa tärkkelystuotannosta myydään samalla tehdasalueella toimivalle Chemigate Oy:lle, joka jatkojalostaa tärkkelyksistä paperiteollisuuden raaka-aineita.\nPROSESSINVALVOJANA työtehtäviisi sisältyy tuotantolinjastojen valvonta ja siellä tapahtuva laaduntarkkailu sekä avustaminen ongelmatilanteissa. Tuotantolinjastolla prosessinvalvoja välillä voi joutua ohjaamaan kuljettimia, jotta sieltä läpi kulkeva tavara menee oikeaan osaan ja päätyy oikeaan paikkaan. Tässä työtehtävässä tarvitaan tarkkuutta ja huolellista työotetta sekä hyvää fyysistä kuntoa. Työtä tehdään keskeytymättömänä 3-vuorotyönä.\nVALVOMOTYÖNTEKIJÄNÄ tehtäviisi sisältyy automaatiojärjestelmien käyttöä, prosessiin ohjaamista annettujen ohjeiden mukaisesti. Tukenasi tehtävän suorittamiseen sinulla on mm. lähellä toimiva johto, mekaanisia asentajia, laborantteja, prosessin valvojia, ja sähköasentajia. Tässä tehtävässä tarvitset hyvää paineensietokykyä, teknistä osaamista ja nopeaa reagointikykyä. Vuorovaikutustaidot nousevat tässä tehtävässä tärkeäksi. Työtä tehdään keskeytymättömänä 3-vuorotyönä.\nPERUNAN VASTAANOTTOTEHTÄVISSÄ sinun työhösi kuuluu perunakuormien vastaanotto, niiden punnitseminen ja tarkastaminen tärkkelyspitoisuuksien osalta ja ohjaaminen oikeaan linjastoon. Toimit siis eräänlaisena laadunvarmistajana jo tässä vaiheessa. Tässä tehtävässä tarvitset perus IT- ohjelmien hallintaa ja fyysistä hyvää kuntoa sekä hyviä vuorovaikutustaitoja. Työtä tehdään keskeytymättömänä 2- vuorotyönä.\nKaikissa tehtävissä päätavoitteena tuotannolla on valmistaa ja toimittaa hyvälaatuista puhdasta perunatärkkelystä samalla tontilla sijaitsevalle asiakkaalle.\nEduksesi kaikissa tehtävissä on kaikenlainen kokemus prosessinvalvontatehtävistä tai vastaavista tehtävistä.\nTyösuhteet alkavat perehdytyksellä elokuun loppupuoliskolla ja kestävät aina sinne marraskuun puolelle, riippuen perunan kasvukaudesta. Sopimukset solmitaan määräaikaisena vuokratyösuhteena Adeccon ja hakijan välille.\nLöysitkö itsesi joistakin yllä olevista kuvauksista?\nHae tehtävää mahdollisimman pian jättämällä CV:si osoitteessa www.adecco.fi kuitenkin viimeistään 15.7.2022. Ole nopea, sillä hakijoita käsitellään jo haun aikana, tehtävä täytetään sitä mukaan, kun sopivat henkilöt ovat löytyneet.\nLisätietoja tehtävästä antaa Vaasan Adeccon henkilöstökonsultti Minna Nummelin (040 357 2654 tai minna.nummelin@adecco.fi).\nLisätietoja saat Minna Nummelin\nLapuan Peruna muualla verkossa


MUISTIO. Lainvalmisteluosasto Katri Kummoinen OM 8/42/2011 Sofia Rajamäki S - PDF\nMUISTIO. Lainvalmisteluosasto Katri Kummoinen OM 8/42/2011 Sofia Rajamäki S\nDownload "MUISTIO. Lainvalmisteluosasto Katri Kummoinen 5.10.2011 OM 8/42/2011 Sofia Rajamäki S"\n1 MUISTIO Lainvalmisteluosasto Katri Kummoinen OM 8/42/2011 Sofia Rajamäki S Asuntokauppalain uudistamistarpeista ryhmärakennuttamisen toimintaedellytyksien parantamiseksi 1 Asian tausta Ryhmärakennuttamisella ei ole virallista määritelmää ja hankkeita voidaan myös toteuttaa usealla eri tavalla, mutta yleisellä tasolla ryhmärakennuttamisella tarkoitetaan omatoimirakentamisen ja rakennusliikevetoisen asuntorakentamisen välimuotoa, jossa ryhmä tulevia asukkaita organisoituu ja ryhtyy rakennuttamishankkeeseen yhdessä. Ryhmärakennuttamisella pyritään muun muassa lisäämään asukkaiden mahdollisuuksia vaikuttaa asuntoratkaisuihin, pienentämään hankintakustannuksia ja lisäämään niiden läpinäkyvyyttä, vahvistamaan yhteisöllisyyttä sekä lisäämään kilpailua asuntorakentamisessa. Viime vuosina ryhmärakennuttamisella on toteutettu pääosin pientalohankkeita, mutta nyttemmin myös kerrostalojen ryhmärakennuttaminen on yleistynyt. Erityisesti kerrostalohankkeissa tarkoituksenmukaisimpana toteuttamistapana on pidetty asuntoosakeyhtiömuotoa. Suuremmissa kohteissa erityispiirteenä on myös se, että projektiin on nimetty jo markkinointivaiheessa rakennuttajakonsultti, jonka tehtäviä ovat tyypillisesti muun muassa tulevan asuntoyhtiön perustajaosakkaiden eli tulevien asunnonomistajien hankkiminen, oman konsulttisopimuksensa, osakassopimusten ja muiden hankkeessa tarvittavien sopimusten laatiminen, urakoiden ja hankintojen kilpailuttaminen sekä rakennuttamisprojektin valvominen. Nykyiseen hallitusohjelmaan (Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelma , s ) on kirjattu tavoitteeksi parantaa ryhmärakennuttamisen toimintaedellytyksiä ja käynnistää ohjelma ryhmärakennuttamisen ja muiden uusien asumiskonseptien edistämiseksi mukaan lukien kohtuuhintainen omistusasuntotuotanto. Lisäksi valtakunnallisen ryhmärakennuttamisyhdistyksen perustamista valmisteleva työryhmä on toimittanut valtioneuvostolle kesäkuussa 2011 aloitteen, jossa on esitetty asuntokauppalain tarkistamista ryhmärakennuttamishankkeiden yhtiölainoitusta haittaavien epäkohtien poistamiseksi. 2 Rakennuttamista koskeva sääntely 2.1 Yleistä Perinteisessä asunto-osakeyhtiömuotoisessa asuntotuotannossa käytetään yleisesti kahta järjestelmää: perustajaurakointia ja perustajarakennuttamista. Perustajaurakointijärjestelmässä asunto-osakeyhtiön perustajaosakkaana eli osakkaana, joka merkitsee perustavan yhtiön osakkeita, on rakennusliikkeen omistaja tai siinä määräävässä asemassa oleva osakas taikka rakennusliikkeen lukuun toimiva henkilö. Talo rakennutetaan kyseisellä\n2 2(7) rakennusliikkeellä, joka siten toimii urakoitsijana samalla, kun saman rakennusliikkeen edustajilla on perustajaosakkuuden tuoma määräysvalta rakennuttajana toimivassa asunto-osakeyhtiössä. Perustajaosakas solmii siis urakkasopimuksen tosiasiallisesti itsensä kanssa. Sen sijaan perustajarakennuttamisessa asunto-osakeyhtiön perustajaosakkaana on muu taho, esimerkiksi niin sanottu yleishyödyllinen rakennuttajayhteisö taikka muu yritys tai sen edustaja, ja rakennushankkeen toteuttamiseksi käytetään perustajaosakkaaseen nähden ainakin periaatteessa ulkopuolista rakennusurakoitsijaa. Tällöin urakkasopimussuhteen osapuolten välillä vallitsee selvempi vastakkainasettelu kuin perustajaurakoinnissa. Riippumatta siitä, onko kyse perustajarakennuttamisesta vai perustajaurakoinnista, kuluttajaa suojataan rakentamishankkeissa asuntokauppalain (843/1994) säännöksillä. Suojan tarve on korostunut silloin, kun asunto-osaketta tai muuta asuinhuoneistoon hallintaan oikeuttavaa yhteisöosuutta ryhdytään tarjoamaan kuluttajalle ostettavaksi jo rakentamisvaiheessa eli ennen kuin rakennusvalvontaviranomainen on hyväksynyt yhteisölle tulevat kaikki rakennukset tai sille lisää rakennettavat asuinhuoneistot käyttöön otettaviksi. Ostettavaksi tarjoamisella tarkoitetaan yhteisöosuuden tarjoamista kuluttajalle sellaisin ehdoin, että tämä ei voi ilman seuraamuksia vetäytyä kaupasta tai sellaisin ehdoin, että kuluttaja saa ilman seuraamuksia vetäytyä kaupasta, mutta hänen on asuntoosakkeen varaamiseksi maksettava rahamäärä, joka ylittää neljä prosenttia varauksen yhteydessä sovitusta kauppahinnasta. Kuluttajaostajaa rakentamisvaiheessa suojaavat säännökset sisältyvät asuntokauppalain 2 lukuun, jossa säädetään ensinnäkin perustajaosakkaan velvollisuudesta luovuttaa asuntoyhteisöä ja rakentamishanketta koskevat asiakirjat (niin sanotut turva-asiakirjat) rakentamishanketta luotottavan luottolaitoksen, tai jos tällaista luottoa ei hankita, aluehallintoviraston säilytettäväksi. Turva-asiakirjoista esimerkkinä mainittakoon yhteisön taloussuunnitelma, josta tulee ilmetä muun muassa hankkeen toteuttamisen pohjana oleva arvio rakennuskustannuksista sekä yhteisön ottamien ja otettaviksi suunniteltujen luottojen pääomat, korot, laina-ajat ja lyhennyssuunnitelmat sekä tiedot luottojen vakuuksista. Taloussuunnitelman tulee sisältää myös muun muassa rakentamisvaiheen jälkeistä tilikautta varten laadittu talousarvio, josta ilmenevät yhtiövastikkeen ja asunnon käyttöön liittyvien muiden maksujen arvioidut määrät alkaen kunkin rakennuksen arvioidusta käyttöönottamisajankohdasta. Yhteisö saa rakentamisvaiheen aikana ottaa velkaa, antaa varallisuuttaan vakuudeksi tai tehdä muita sitoumuksia vain taloussuunnitelman mukaisesti. Sen jälkeen, kun yksi tai useampi yhteisöosuus on myyty kuluttajalle, säilytettävänä olevassa taloussuunnitelmassa ilmoitettua velkojen yhteismäärää saadaan eräin poikkeuksin korottaa tai muita vastuita lisätä ainoastaan, jos kaikki ostajat kirjallisesti suostuvat ehdotettuun muutokseen. Asuntokauppalain 2 lukuun sisältyy myös säännöksiä perustajaosakkaalta edellytettävistä vakuuksista, eli rakennusaikaisesta vakuudesta, jonka tulee olla määrältään vähintään viisi prosenttia yhteisön taloussuunnitelmaan merkityistä rakennuskustannuksista ja jonka on kulloinkin vastattava vähintään kymmentä prosenttia myytyjen yhteisöosuuksien kauppahintojen yhteismäärästä, sekä rakennusvaiheen jälkeisestä vakuudesta, jonka on vastattava vähintään kahta prosenttia myytyjen osuuksien kauppahintojen yhteismäärästä. Lisäksi luvussa säädetään suorituskyvyttömyysvakuudesta, jonka on oltava voimassa, kunnes kymmenen vuotta on kulunut siitä, kun rakennusvalvontaviranomainen hyväksyi kyseisen rakennuksen käyttöönotettavaksi. Luvussa säädetään myös kauppahintojen maksutilistä sekä ostajien oikeudesta valita rakennustyön tarkkailija.\n3 3(7) Asuntokauppalain 3 luvussa säädetään muun muassa siitä, jos joku asuntoja ennakkomarkkinoitaessa varaa asunnon ja maksaa varauksensa vakuudeksi myyjälle sovitun rahasumman (varausmaksun). Jos kauppa tehdään, varausmaksu on kokonaisuudessaan laskettava osaksi kauppahintaa. Jos kauppa jää syntymättä, myyjän on viipymättä palautettava varausmaksu. Varausmaksu on siis palautettava silloinkin, kun kauppa jää syntymättä ostajasta johtuvasta syystä. Sääntely on kuluttajan hyväksi pakottavaa. Kun perustajaosakas myy asunnon rakentamisvaiheessa tai sen jälkeen otettavaksi käyttöön ensimmäistä kertaa, asunnon kauppaan sovelletaan lain 4 luvun säännöksiä. Luku sisältää muun muassa kauppahinnan maksamista koskevia säännöksiä, joiden mukaan sovittavat kauppahinnan ennakkoerät eivät saa olla niin suuria, että ne ovat epäsuhteessa myyjän suoritukseen erien erääntymisajankohtana. Ostajan taloudelliseksi turvaksi säädetään myös, että hinnankorotusehdot ovat mitättömiä, jos asuntoon sovelletaan tai on sovellettu 2 luvun säännöksiä taloussuunnitelmasta. Asunnon virhettä koskevien säännösten osalta on syytä huomata, että niiden mukainen perustajaosakkaan/myyjän vastuu on ankarampi kuin urakoitsijan YSE:n mukainen vastuu. Asuntokauppalakia vuonna 2006 muutettaessa ostajan turvaksi säädettiin myös, että myyjän on asetettava vakuus suorituskyvyttömyytensä varalta myös sellaisissa tapauksissa, että asuntoyhteisöön ei ole sovellettu lain 2 luvun säännöksiä eli että asunnot on myyty kuluttajille vasta rakennusten käyttöönottohyväksynnän jälkeen. 2.2 Keskeiset ryhmärakennuttamiseen soveltuvat säännökset Omatoiminen ryhmärakennuttaminen Kun ryhmärakennuttamisprojekti toteutetaan ilman rakennuttajakonsulttia esimerkiksi siten, että samalle alueelle omakotitaloa rakentavat tahot organisoituvat omatoimisesti ja hankkivat rakentamistyölle yhteisen ammattimaisen rakennuttajan, toiminta jää asuntokauppalain soveltamisalan ulkopuolelle. Koska sopimukset tehtäneen tällöin yleensä elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välillä, sovellettaviksi tulevat kuluttajansuojalain (38/1978) säännökset, joista keskeisimpinä voidaan tältä osin mainita 9 luvun säännökset rakennusurakasta ja pienempiä osaurakoita koskevat 8 luvun säännökset eräistä kuluttajapalvelussopimuksista. Jos sen sijaan rakennuttaminen toteutetaan siten, että rakennuttajatahona on asunto-osakeyhtiö tai muu asuntoyhteisö, tämän ja urakoitsijan välisessä suhteessa sovittaneen tavallisesti rakennusurakan yleisten sopimusehtojen (YSE 1998) soveltamisesta. Rakennusurakan yleisten sopimusehtojen mukaan takuuajan pituus on kaksi vuotta. Takuuajan päättymisen jälkeenkin urakoitsija vastaa kymmenen vuoden ajan sellaisista virheistä, joiden tilaaja näyttää aiheutuneen urakoitsijan törkeästä laiminlyönnistä, täyttämättä jääneestä suorituksesta tai olevan seurausta sovitun laadun varmistuksen olennaisesta laiminlyönnistä ja joita tilaaja ei ole kohtuuden mukaan voinut havaita vastaanottotarkastuksessa eikä takuuaikana. Lisäksi yleisten sopimusehtojen mukaan urakoitsija on velvollinen antamaan tilaajalle vakuuden, jonka tulee olla, jollei toisin ole sovittu, rakennusaikana arvoltaan kymmenen prosenttia ja takuuaikana arvoltaan kaksi prosenttia arvonlisäverottomasta urakkahinnasta. Yleisissä sopimusehdoissa ei velvoiteta urakoitsijaa asettamaan vakuutta takuuajan jälkeiselle ajalle. Tilaajaa ei siten suojata esimerkiksi siltä varalta, että urakoitsija tulee maksukyvyttömäksi eikä kykene enää vastaamaan velvoitteistaan.\n4 4(7) Konsulttivetoinen ryhmärakentaminen Sopimussuhteiden sääntelystä yleisesti Jos elinkeinonharjoittaja markkinoi kuluttajille ryhmärakennuttamista, markkinointiin sovelletaan kuluttajansuojalain 2 luvun säännöksiä. Elinkeinonharjoittaja ei esimerkiksi saa antaa totuudenvastaisia tai harhaanjohtavia tietoja, jos tiedot ovat omiaan johtamaan siihen, että kuluttaja tekee ostopäätöksen tai muun kulutushyödykkeeseen liittyvän päätöksen, jota hän ei ilman annettuja tietoja olisi tehnyt. Totuudenvastaiset tai harhaanjohtavat tiedot voivat koskea esimerkiksi kuluttajan oikeuksia, velvollisuuksia tai riskejä. Elinkeinonharjoittaja ei saa myöskään markkinoinnissa tai asiakassuhteessa jättää antamatta sellaisia asiayhteys huomioon ottaen olennaisia tietoja, jotka kuluttaja tarvitsee ostopäätöksen tai muun kulutushyödykkeeseen liittyvän päätöksen tekemiseksi ja joiden puuttuminen on omiaan johtamaan siihen, että kuluttaja tekee päätöksen, jota hän ei olisi riittävin tiedoin tehnyt. Siltä osin kuin kuluttajille suunnattu markkinointi koskee rakennuttajakonsultin palveluita, markkinointiin sovelletaan myös mainitun 2 luvun nojalla annettua hintamerkintäasetusta (valtioneuvoston asetus kulutushyödykkeen hinnan ilmoittamisesta markkinoinnissa; 1359/1999). Varsinaiseen asuntojen markkinointiin sovelletaan puolestaan saman luvun nojalla annettua asuntotietoasetusta (valtioneuvoston asetus asuntojen markkinoinnissa annettavista tiedoista; 130/2001). Tosiasiallinen mahdollisuus ilmoittaa asetuksessa mainitut tiedot riippuu kuitenkin siitä, kuinka pitkälle ryhmärakennuttamishanke on markkinointivaiheessa suunniteltu. Kuluttajansuojalakia sovelletaan myös kaikkiin niihin sopimuksiin, jotka kuluttajaasemassa olevat rakennuttajat tekevät rakennuttajakonsultin tai urakoitsijoiden kanssa. Sen sijaan asuntoyhteisön nimissä tehdyt sopimukset jäävät kuluttajansuojalain soveltamisalan ulkopuolelle. Näissä tilanteissa yhtiön ja rakennuttajakonsultin välisissä sopimuksissa sovittaneen yleensä konsulttitoiminnan yleisten sopimusehtojen (KSE 1995) soveltamisesta. Kyseisissä ehdoissa konsultin vastuuta on monilla eri tavoilla rajattu: konsultin vahingonkorvausvastuu on enintään hänen kokonaispalkkionsa suuruinen ja vastuu päättyy vuoden kuluttua suunnittelukohteen valmistumisesta, jollei kyse ole tahallisuudesta tai törkeästä tuottamuksesta. Asuntoyhteisön ja urakoitsijoiden välisissä suhteissa sovittaneen puolestaan yleensä edellä mainittujen rakennusurakan yleisten sopimusehtojen (YSE 1998) soveltamisesta. Erityisesti asuntokauppalain soveltumisesta Asuntokauppalaki koskee asunto-osakkeiden ja muiden asuinhuoneiston hallintaan oikeuttavien yhteisöosuuksien kauppaa, ostajan oikeudellisen ja taloudellisen aseman suojaamista rakentamisvaiheessa sekä eräitä muita edellä tarkoitettujen asuntojen ja asuntoyhteisön muiden tilojen tuotantoon ja myyntiin liittyviä oikeussuhteita. Muussa kuin asuntoyhteisömuodossa toteutettavat hankkeet jäävät siten kokonaan asuntokauppalain soveltamisalan ulkopuolelle. Myöskään asuntoyhteisömuotoisissa ryhmärakennuttamishankkeissa valtaosa asuntokauppalain säännöksistä ei sovellu, koska niissä ei ole asuntokauppalaissa tarkoitettua perustajaosakasta tai muuta elinkeinonharjoittajaa, joka myisi yhteisöosuuden kuluttajalle. Eriäviä tulkintoja on esitetty siitä, soveltuuko esimerkiksi asuntokauppalain 7 luvun 5\n5 5(7) :n 2 momentin rangaistussäännös rakennuttajakonsultin suorittamaan ryhmärakennuttamishankkeen markkinointiin. Rangaistussäännöksellä on haluttu estää se, että kuluttajille markkinoitaisiin ryhtymistä asuntoyhteisön perustajaosakkaaksi, koska perustamattoman asunto-osakeyhtiön tai muun yhteisön oikeussuhteet ovat usein niin selkiytymättömiä, ettei kuluttaja saa riittävän täsmällistä käsitystä siitä, millaiseen hankkeeseen hän on sitoutumassa. Samoin perusteluna rangaistussäännöksen säätämiselle oli, että kuluttaja jää tällöin vaille asuntokauppalain 2 luvun mukaista suojaa (HE 14/1994 vp, s. 69). Rangaistussäännös koskee vain elinkeinonharjoittajan kuluttajille suorittamaa markkinointia. Elinkeinonharjoittajilla tarkoitetaan asuntokauppalaissa niitä, jotka ammattimaisesti myyvät tai tarjoavat asuinhuoneistoja vastiketta vastaan hankittaviksi. Tällaisia tahoja ovat paitsi rakennusliikkeet ja rakennuttajayhteisöt myös esimerkiksi kiinteistönvälittäjät (HE 14/1994 vp, s. 47). Rakennuttajakonsulttien toiminta on heidän hankkiessaan perustajaosakkaita hyvin samankaltaista kuin kiinteistönvälittäjän toiminta, sillä keskeistä kiinteistönvälittäjän toiminnassa on sopimuksen osapuolten saattaminen kosketuksiin toistensa kanssa sopimuksen aikaansaamiseksi (ks. kiinteistöjen ja vuokrahuoneistojen välityksestä annetun lain (1074/2000) 2 ). Ei olekaan poissuljettua, että rakennuttajakonsulttien toiminta olisi vastoin asuntokauppalain rangaistussäännöstä. Myös asuntokauppalain 3 luvun säännökset asuntojen ennakkomarkkinoinnin yhteydessä maksettavista varausmaksuista saattavat tulla sovellettaviksi konsulttivetoisissa rakennuttamishankkeissa, sillä ennen asuntoyhteisön perustamista konsultti tekee asunnoista kiinnostuneiden tahojen kanssa usein varaussopimuksen, jolla pyritään sitouttamaan asiakkaat hankkeeseen. Asuntokauppalain 3 luvun säännösten mukaan kuluttajan vetäytyessä hankkeesta varausmaksu on palautettava hänelle kokonaisuudessaan. Jos osakkeen tai yhteisöosuuden merkinnyt kuluttaja luovuttaa osakkeen tai osuuden edelleen, sovelletaan hänen ja ostajan väliseen kauppaan asuntokauppalain 6 luvun säännöksiä. Nämä säännökset koskevat myös uuden asunnon tai rakentamisvaiheessa myytävän asunnon kauppaa silloin, kun myyjänä on muu kuin elinkeinonharjoittaja. Myyjän 6 luvun mukainen vastuu asunnon virheistä on lievempi kuin 4 luvun mukainen vastuu. Keskeisiä eroja ryhmärakennuttamishankkeeseen osallistuvan kuluttajan ja asuntokauppalain mukaisen uuden asunnon ostavan kuluttajan oikeudellisessa asemassa Ryhmärakennuttamishankkeeseen osallistuvan kuluttajan ja asuntokauppalain mukaisen uuden asunnon rakentamisvaiheessa ostavan kuluttajan oikeudellisessa asemassa on ainakin seuraavia eroja: - Perinteisessä asuntoyhtiömuotoisessa rakennuttamisessa asuntokauppalain 2 luvun mukaiset turva-asiakirjat, kuten asuntoyhteisön taloussuunnitelma, on laadittava ja luovutettava säilyttäjälle ennen kuin osakkeita ryhdytään tarjoamaan kuluttajalle. Myös luvun mukaiset rakentamisvaiheen vakuus sekä vakuus perustajaosakkaan suorituskyvyttömyyden varalta on asetettava ennen tätä. Ryhmärakennuttamishankkeissa kuluttajien hyväksi ei ole voimassa tällaisia lakisääteisiä suojajärjestelmiä. - Ryhmärakennuttamishankkeessa kuluttaja kantaa hintariskin, kun asuntokauppalain mukaan tämä riski on perustajaosakkaalla. Asuntokauppalain mukaan hinnankorotusehdot ovat pääsääntöisesti mitättömiä, eikä asuntoyhteisö voi myöskään ottaa velkaa muutoin kuin taloussuunnitelmassa määrätyllä tavalla. Ryhmärakennuttamis-\n6 6(7) hankkeessa kuluttajalla ei ole takeita asunnon loppuhinnasta. Hinta voi periaatteessa poiketa sekä alaspäin että ylöspäin alun perin arvioiduista rakentamiskustannuksista. - Ryhmärakennuttamishankkeessa ei ole tahoa, jolla olisi asuntokauppalain 4 luvun mukainen myyjän vastuu valmiista asunnoista kuluttajalle. Urakoitsija on vastuussa asuntoyhteisölle YSE:n mukaisesti. YSE:n mukainen urakoitsijan vastuu on rajoitetumpaa kuin asuntokauppalain 4 luvun mukainen perustajaosakkaan/myyjän vastuu, eikä YSE:ssä edellytetä urakoitsijalta esimerkiksi suorituskyvyttömyysvakuutta. Jos myöhemmin ilmenee vakavia rakennusvirheitä eikä urakoitsija enää ole olemassa tai se on suorituskyvytön, korjauskulut jäävät asuntoyhteisön/osakkaiden maksettavaksi. Rakennuttajakonsultin vastuu määräytynee yleensä KSE:n mukaisesti. - Ryhmärakennuttamishankkeissa yksittäiset osakkaat valikoitunevat hallituksen jäseneksi perustettavaan yhtiöön, koska yhtiö on osakkaiden määräysvallassa jo rakentamisvaiheessa. Asuntokauppalain mukaisissa hankkeissa määräysvalta/vastuu on perustajaosakkaalla rakentamisvaiheessa. - Ostajalla on asuntokauppalain mukaan mahdollisuus peruuttaa uuden asunnon kauppa, joskin kyse on sopimusrikkomuksesta. Myyjällä on tällöin oikeus lain mukaiseen vahingonkorvaukseen, jota voidaan sovitella erityisesti silloin, jos peruuttaminen on johtunut sosiaalisesta suoritusesteestä, kuten ostajan sairaudesta tai työttömyydestä. Jos kuluttaja on merkinnyt osakkeen perustettavasta yhtiöstä, tällaista vetäytymismahdollisuutta ei ole, vaan kuluttaja voi irtautua hankkeesta vain luovuttamalla osakkeen edelleen. - Jos osakkeen merkinneellä kuluttajalla on maksuvaikeuksia eikä hän saa luovutettua merkitsemäänsä osaketta edelleen, hankkeen loppuun saattaminen saattaa viivästyä taikka johtaa kohonneisiin suorituksiin muiden osalta (jos esimerkiksi yhtiö joutuu lunastamaan maksuvaikeuksiin joutuneen osakkaan osakkeen). 3 Mahdollisia lainsäädännön tarkistamistarpeita Lainsäädännön tarkistamistarpeita ei liity sellaiseen ryhmärakennuttamiseen, jossa kyse on omakotitaloista tai muista kohteista, joissa kukin kuluttaja tekee itse omat sopimuksensa elinkeinonharjoittajan kanssa. Asunto-osakeyhtiölle tai muulle yhteisölle rakennutettavissa kohteissa tarkistamistarpeet liittyvät erityisesti sellaisiin hankkeisiin, joiden käynnistäminen tapahtuu muiden kuin yhteisön tulevien asukkaiden toimesta, esimerkiksi siis rakennuttajakonsulttien aloitteesta. Ensinnäkin on tarpeen selventää se, pidetäänkö rakennuttajakonsulttien toimintaa asuntokauppalain 7 luvun 5 :n 2 momentin 3 kohdan vastaisena vai ei. Muun muassa tähän säännökseen liittyvien tulkintaepäselvyyksien johdosta rahoituslaitokset ovat valtioneuvostolle toimitetun aloitteen mukaan alkaneet suhtautua kriittisesti yhtiölainojen myöntämiseen. Jos päädytään sallimaan konsulttialoitteinen ryhmärakentaminen, samassa yhteydessä on syytä harkita, voidaanko/tulisiko osaa asuntokauppalain 2 luvun suojasäännöksistä soveltaa pakottavasti myös ryhmärakennuttamistilanteissa. Tällöin kuluttajien saama suoja ei jäisi yksittäisten konsulttien ammattitaidon varaan, vaan tietty minimitaso turvattaisiin lain säännöksin. Keskeistä kuluttajien aseman turvaamisen kannalta on myös se, että kuluttaja ennen hankkeeseen sitoutumista saa riittävät ja selkeät tiedot siitä, mitä velvoitteita osakkeen\n7 7(7) merkitsijäksi ryhtyminen tuo ja miten osakkeen merkitsijän asema eroaa asuntokauppalain mukaisesta uuden asunnon ostajan asemasta. Tämän johdosta on syytä harkita tiedonantovelvollisuutta koskevien erityissäännösten säätämistä. Aiheellista on harkita myös sitä, onko konsultin vastuukysymysten sääntely lain tasolla tarpeen. Tältä osin huomio kiinnittyy erityisesti siihen, että rakennuttajakonsultin ja perustajarakennuttajan tosiasialliset tehtävät näyttäisivät olevan hyvin lähellä toisiaan, mutta siitä huolimatta rakennuttajakonsultin vastuu on huomattavasti rajatumpi ja velvoitteet vähäisemmät kuin perustajarakennuttajilla. 4 Johtopäätökset ja jatkotoimenpiteet Ryhmärakennuttamisessa voidaan nähdä useita etuja suhteessa omatoimirakentamiseen ja toisaalta suhteessa rakennusliikevetoiseen rakentamiseen, ja myös kilpailun edistäminen asuntotuotantomarkkinoilla on suotavaa. Yhtiömuotoiseen ryhmärakennuttamiseen liittyen on kuitenkin aiheellista selvittää tarkemmin ainakin seuraavia seikkoja: - asuntokauppalain 7 luvun 5 :ään sisältyvän kriminalisointisäännöksen tarkistaminen/selkeyttäminen - konsultin tiedonantovelvollisuus ennen kuin kuluttaja sitoutuu hankkeeseen - voidaanko/onko perusteltua suojata osakkeen merkitsijäksi ryhtyvää kuluttajaa lain pakottavin säännöksin; miltä osin asuntokauppalain 2 luvun säännöksiä voitaisiin soveltaa myös yhtiömuotoisissa ryhmärakennuttamishankkeissa. J:\_LAVO\_YOY\_HENKILÖT\_Rajamäki\_Asuntokauppa\_Muistio asuntokauppalain tarkistamistarpeesta.doc\nHE 228/2014 vp Hallituksen esitys eduskunnalle ryhmärakennuttamislaiksi sekä laeiksi asuntokauppalain 2 ja 7 luvun ja kuluttajariitalautakunnasta annetun lain 2 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN\nLausunto 2.11.2011 1 (5)\nLausunto 2.11.2011 1 (5) Oikeusministeriölle Kommenttipyyntö OM 8/42/2011 ASUNTOKAUPPALAIN UUDISTAMISTARPEISTA RYHMÄRAKENNUTTAMISEN TOIMINTA- EDELLYTYSTEN PARANTAMISEKSI Oikeusministeriö on pyytänyt Finanssialan\n12/2014 Ryhmärakennuttaminen 12/2014 Ryhmärakennuttaminen Oikeusministeriö, Helsinki 2014 28.2.2014 Julkaisun nimi Tekijä Oikeusministeriön julkaisu Ryhmärakennuttaminen Työryhmä, puheenjohtaja Katri\nSÄÄDÖSKOKOELMA. 190/2015 Ryhmärakennuttamislaki. Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku\nSUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA Julkaistu Helsingissä 10 päivänä maaliskuuta 2015 190/2015 Ryhmärakennuttamislaki Annettu Helsingissä 6 päivänä maaliskuuta 2015 Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku\nMuistio 1 (8) 27.11.2014. Eduskunta Talousvaliokunta tav@eduskunta.fi\nMuistio 1 (8) Eduskunta Talousvaliokunta tav@eduskunta.fi Kuultava: päälakimies, VT Jenni Hupli,. Kuulemispäivä: 28.11.2014 HE 228/2014 VP EDUSKUNNALLE RYHMÄRAKENNUTTAMISLAIKSI SEKÄ LAEIKSI ASUNTOKAUPPALAIN\nOsaako asukasryhmä rakennuttaa? Yhteisöllisyyttä asumiseen Tampere 14.5.2012 Juha Sarakorpi Saraco D&M Oy Ryhmärakennuttajat ry 1 Mitä rakennuttaminen on Rakennuttaminen on rakennushankkeen johtamista\nLAUSUNTO OIKEUSMINISTERIÖN RYHMÄRAKENNUTTAMISTYÖRYHMÄN MIETINTÖÖN\nLausunto 1 (5) Oikeusministeriölle Lausuntopyyntö LAUSUNTO OIKEUSMINISTERIÖN RYHMÄRAKENNUTTAMISTYÖRYHMÄN MIETINTÖÖN Oikeusministeriö on pyytänyt Finanssialan Keskusliitolta (FK) lausuntoa ryhmärakennuttamistyöryhmän\n1. JOHDANTO Oikeusministeriö asetti 12 päivänä helmikuuta 2002 työryhmän valmistelemaan asuntokauppalain (843/1994) muuttamista. Tavoitteena oli lain tarkistaminen niin, että lain toimivuuden seurannassa\nLAUSUNTO KOSKIEN RYHMÄRAKENNUTTAMISLAISTA ANNETTUA MIETINTÖÄ (OM 8/42/2011)\nLausunto 1 (9) Oikeusministeriö oikeusministerio@om.fi LAUSUNTO KOSKIEN RYHMÄRAKENNUTTAMISLAISTA ANNETTUA MIETINTÖÄ (OM 8/42/2011) Suomen Kiinteistöliitosta (Kiinteistöliitto/Suomen Kiinteistöliitto) kiittää


Salvia-sitruunasilakat ja silakkaburgerit | Koti & Keittiö\nMARI HARJULA • KUVAT KIRSI-MARJA SAVOLAKoti ja keittiö 9/2014\nFish and chips -tyyliin valmistetut salvia-sitruuna-silakat tarjoillaan avokado-aiolin ja paahdettujen palsternakkasuikaleiden kera. Silakkaburgeri saa makua anjovistsatsikista ja perinteisestä tomaatti-sipulisalaatista.\nSALVIA-SITRUUNASILAKAT JA AVOKADOAIOLI\n1 kg perkaamattomia silakoita tai ½ kg perattuja silakoita\n120 g valmiita krutonkeja\nyksi ruukku tuoretta salviaa hienonnettuna\n2 rkl persiljaa hienonnettuna\nsuolaa ja rouhittua mustapippuria\n1 kypsä avokado\n½ sitruunan mehu\n1 dl majoneesia\n1. Valmista ensin aioli. Halkaise avokado, poista kivi ja kuoret. Kuori valkosipulinkynsi. Laita kaikki ainekset teholeikkuriin ja hienonna tasaiseksi tahnaksi tai hienonna kastike sauvasekoittimella. Laita jääkaappiin maustumaan.\n2. Laita krutongit teholeikkuriin tai -sekoittimeen ja aja karkeaksi muruksi. Kaada muruseos kulhoon ja sekoita joukkoon muut mausteet.\n3. Perkaa kokonaiset silakat.\n4. Laita lautaselle vehnäjauhoja. Riko toiselle lautaselle munat ja vatkaa niiden rakenne rikki. Kaada kolmannelle lautaselle muruseos.\n5. Leivitä silakat pyörittelemällä ne ensin yksitellen kauttaaltaan vehnäjauhoissa, sitten kananmunassa ja lopuksi muruseoksessa.\n6. Laita valurautapannuun reilusti öljyä noin sentin paksuinen kerros. Kuumenna öljy ja paista kalat siinä molemmin puolin kullanruskeiksi. Lisää öljyä tarvittaessa.\ntuoretta tai kuivattua timjamia\n1. Kuori ja suikaloi palsternakat pitkittäin. Levitä suikaleet pellille leivinpaperin päälle.\n2. Pirskota päälle öljyä. Ripottele päälle suolaa, pippuria ja timjamia. Kääntele varovasti.\n3. Paista uunissa 200 asteessa 20–30 minuuttia, kunnes kasvikset hieman pehmenevät.\n½ kg perkaamattomia silakoita tai 300 g silakkafileitä\ntuoretta tilliä hienonnettuna\n½ ruukkua ruohosipulia\n1 dl turkkilaista jogurttia\n½ rkl sitruunamehua\n4 maalais tai ruissämpylää pikkusalaatteja\n1. Valmista ensin tsatsiki. Raasta kurkku karkeaksi raasteeksi. Valuta kurkkuraasteesta ylimääräinen neste pois siivilässä. Hienonna anjovisfileet ja ruohosipuli. Sekoita jogurttiin kurkkuraaste, anjovikset ja ruohosipuli. Mausta sitruunamehulla, pippurilla ja suolalla. Anna maustua viileässä.\n2. Valmista tomaatti-sipulisalaatti. Kuori sipuli ja leikkaa ohuiksi renkaiksi. Viipaloi tomaatit. Laita sipulit ja tomaatit kerroksittain kulhoon. Pirskota päälle viinietikkaa ja öljyä ja ripottele mausteita. Kääntele varovasti ja anna maustua viileässä.\n3. Perkaa ja fileoi kokonaiset silakat. Kuumenna pannu tai parila. Paahda siinä ensin sämpylät molemmin puolin. Lisää pannuun öljyä ja paista silakkafileet molemmin puolin kullanruskeiksi. Ripottele fileille mausteet.\n4. Kokoa hampurilaiset. Laita pohjalle tomaatti-sipulisalaattia, päälle silakkafileitä, tsatsikia sekä salaatteja. Tarjoa heti.\nPaahdettua kalaa marinadissa