ISBN: 9515017068 Global Overview for this book\nRegistered by Sobergirl of Turku, Varsinais-Suomi / Egentliga Finland Finland on 3/17/2010\nJournal Entry 1 by Sobergirl from Turku, Varsinais-Suomi / Egentliga Finland Finland on Wednesday, March 17, 2010\nUhri oli solakka, tummapukuinen mies. Hänen otsassaan oli luodinjäljet ja päätä ympäröi verilammikko.\nKultainen vasikka on viides rikosromaani ylikonstaapeli Irene Hussin tutkimuksista.\nKun IT-kupla puhkeaa 2000-luvun alussa, kuolee muutakin kuin unelma isoista rahoista. Kolme miestä löydetään raa’asti teloitettuina vaurailta asuinalueilta. Kaikkia kolmea on ammuttu kahdesti päähän pienikaliiperisella aseella, joka on laukaistu lähietäisyydeltä. Siihen yhteydet loppuvatkin. Tapahtumien selvittely vie Irene Hussin kollegoineen kalliiden autojen, prameiden omakotitalojen ja komeiden pilvilinnojen maailmaan.\nHelene Turstenin rikosromaaneista on tehty myös elokuvia.\nJournal Entry 2 by Bookgeo from Pirkkala, Pirkanmaa / Birkaland Finland on Saturday, April 10, 2010\nKultainen vasikka matkusti iloisten turkulaisten kanssa moikkaamaan tamperelaisia. Miitin valtaisista kirjapinoista iskin heti silmäni tähän, koska pidän Turstenia hyvänä jännityskirjailijana. Kiitoksia kirjasta, Sobergirl ja kiitokset mukavasta miitistä turkulaisille! Tämä kirja menee nyt lukujonooni ja jatkaa sitten lukemisen jälkeen Tampereen dekkariporukkamme muille lukijoille.\nJournal Entry 3 by Bookgeo at Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland on Sunday, January 23, 2011\nLasipaholaisen jälkeen sormet ohjautuivat poimimaan pinosta lukuun lisää Turstenia. Kultainen vasikka onkin aikajatkumossa suoraan Lasipaholaisesta seuraava Turstenin kirja, joten ajallisesti lukuvalinta sopi hyvin ja Irenen privaattielämä jatkui siitä, mihin viimeksi jäi. Myös tutkintatyön tiimellyksessä viitattiin muutaman kerran Lasipaholaisen tapahtumiin. Poliisiyhteistyö yli rajojen oli myös jälleen mukana. Tämän kirjan teemat eivät olleet samalla tavalla puistattavia kuin edeltäjänsä, vaan nyt liikuttiin huijausten ja talouspetosten maailmassa. Tiheätunnelmainen verkko tässäkin kudottiin ja pysyin kyllä tiiviisti tarinaan tempautuneena loppuun saakka. Nyt kolmen kirjan jälkeen Tursten ei vielä ole minua pettänyt. Yksi Tursten vielä hyllystä löytyy.\nAnnan kirjan seuraavaksi lukutuolille, jonka kanssa tätä kirjaa keväällä turkulaisten vieraillessa katselimme.\nJournal Entry 4 by Bookgeo at In Person, A Bookcrossing member -- Controlled Releases on Sunday, January 23, 2011\nReleased 11 yrs ago (1/25/2011 UTC) at In Person, A Bookcrossing member -- Controlled Releases\nKirja siirtyy miitissä lukutuolille. Jännittäviä lukuhetkiä!\n2011 Keep Them Moving -haaste # 2\nJournal Entry 5 by lukutuoli at Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland on Tuesday, January 25, 2011\nIhana yllätys - kiitos, Bookgeo! Muistan toki hiplailleeni tätä kirjaa jo taannoisessa Turun ja Tampereen yhteistapaamisessa. Olen bookcrossaukselle kiitollinen siitä, että olen tutustunut Turstenin dekkareihin, ovat tähän saakka olleet kovasti minun makuuni.\nJournal Entry 6 by lukutuoli at Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland on Friday, May 27, 2011\nTälläkin kertaa juoni piti otteessaan, mutta pidin tästä dekkarista vähemmän kuin muista lukemistani Turstenin kirjoista. Osasyynä oli varmaan aihepiiri - en oikein osannut eläytyä kansainvälisiin IT- ja miljonäärikuvioihin ;) Tässä kirjassa oli sitä paitsi vähän vaikeasti seurattava, lonkeroinen konnien verkosto. Tunnustan tipahtaneeni ainakin ajoittain kärryiltä roistojen keskinäisistä yhteyksistä!\nJournal Entry 7 by lukutuoli at RABCK, A RABCK -- Controlled Releases on Saturday, May 28, 2011\nReleased 10 yrs ago (5/29/2011 UTC) at RABCK, A RABCK -- Controlled Releases\nMukavaa kesää & koukuttavia lukukokemuksia :)\nJournal Entry 8 by duffeli at Helsinki, Uusimaa / Nyland Finland on Tuesday, May 31, 2011\nJee, toivelistakirja oli odottamassa postiluukun alla töistä kotiuduttuani. Kiitos paljon kirjasta!\nJournal Entry 9 by duffeli at Helsinki, Uusimaa / Nyland Finland on Tuesday, December 27, 2011\nTämä oli ensimmäinen lukemani Tursten. Hyvä kirja, vaikka talousrikollisuus ei kauheasti minua dekkareissa kiinnostakaan. Minäkin taisin tipahtaa muutaman kerran kärryiltä, oli sen verran paljon nimiä ja liikeyhteyksiä!\nJournal Entry 10 by Pamina_81 at Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland on Friday, December 30, 2011\nTämä saapui arvoitusarkkukirjana tänään luokseni. Kirjailija on entuudestaan täysin tuntematon, enkä kirjan nimeenkään muista törmänneeni. Ilman ennakkoluuloja käyn tämän kimppuun kunhan oma vuoronsa tulee kohdalle. :)\nJournal Entry 11 by Pamina_81 at Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland on Sunday, February 3, 2013\nJournal Entry 12 by Pamina_81 at Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland on Wednesday, April 3, 2013\nReleased 9 yrs ago (4/3/2013 UTC) at Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland\nErpax bongasi hyllystä ja hänelle lähtee tämä. :)\nJournal Entry 13 by erpax at Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland on Wednesday, April 3, 2013\nKiitos toiveeni täyttämisestä ja mukavasta miittiseurasta, Pamina! :) Tosiaan, Paminan postattua miitistä foorumille bongasin tämän houkuttelevan kirjan sieltä Paminan Saa-hyllystä-...\nJournal Entry 14 by erpax at Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland on Saturday, June 29, 2013\nKirja oli sitten houkutellut ennenkin. Vähän matkaa luettuani totesin, että tämähän on tuttu tarina. :)\nJournal Entry 15 by erpax at Sorilan koulu in Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland on Monday, July 29, 2013\nReleased 8 yrs ago (7/29/2013 UTC) at Sorilan koulu in Tampere, Pirkanmaa / Birkaland Finland\nKultainen vasikka vapautui Sorilan koulun pihalla olevalle Helmitaulu-teokselle pippiksen patsashaasteen merkeissä.


Mitä muistat 1950- ja 1960-luvuilta? - Paraisten Kuulutukset\n2.6.22 Malin Johansson Parainen, xUutiset 0\nParaisten kotiseutumuseossa voi kesän aikana tutustua näyttelyyn, missä käsitellään 1950- ja 1960-lukujen Paraisia. kuva: Malin Johansson\nMuseomäki ja kotiseutumuseo sijaitsee vain kivenheiton päässä Paraisten keskustan kävelykadulta vehreällä ja luonnonkauniilla alueella. Kotiseutumuseon kesänäyttely avattiin 1. kesäkuuta ja se on auki tiistaista sunnuntaihin aina elokuun loppuun asti. Näyttelyn nimi on Paraisten Kauppala ja Paraisten maalaiskunta ja se käsittelee 1950- ja 1960-lukujen Paraisia. Näyttelyn nimi juurtaa siihen, että Parainen jaettiin kahteen kuntaan, Paraisten maalaiskuntaan ja Paraisten kauppalaan vuodesta 1948 alkaen. Kuntajako kesti 19 vuotta.\nMuseoamanuenssi Anne Bergström kertoo, että monet paraislaiset ovat ottaneet osaa näyttelyyn ja lahjoittaneet tavaroita kotoaan ja kertoneet muistojaan juuri näiltä vuosikymmeniltä. Erityisesti paraislaisten mieliin noilta ajoilta ovat jääneet Lillholmenin tanssit, Marimekon raidalliset puserot tytöille ja pojille, kellarissa elintarvikkeita myynyt Löjtlinsin kauppa ja rottinkikalusteita Parsbynmäellä myynyt Stenforsin kauppa. Eräs paraislainen muistaa erityisesti ruotsalaiset autot: ”1959 ajettiin Sattmarkiin katsomaan ruotsalaisia autoja. Ne olivat hieman erilaisia autoja ja niitä tuli monta yhdellä kertaa.”\nMuita tapahtumia, joita varmasti useat paraislaiset muistavat siltä ajalta, on vuodelta 1950, kun tielautta Fix aloitti liikennöinnin Sattmarkista Paraisilta Prostvikiin Nauvossa. Sattmarkin silta otettiin käyttöön 1960. Kirjalansalmen iso riippusilta oli valmis 1963. Keskuskansakoulu (Malmin koulu) valmistui 1953 ja Pargas svenska samskolanin uusi rakennus vihittiin 1957. Söderbynmäelle rakennettiin kerrostalo vuonna 1961.\nJokaisella näyttelyssä vierailevalla on mahdollisuus kirjoittaa muistojaan 1950- ja 1960 luvuilta kirjaan, jota myöhemmin käytetään jonkinlaisena dokumenttina. Kesänäyttely on avoinna kello 11-16. Bergström kertoo, että näyttelyn lisäksi kesän aikana tullaan järjestämään museopäiviä.\n– Joka keskiviikko meillä on kotiseutumuseolla erikoisteema. Muun muassa luvassa on punamultakokkausta, kahvittelua ja lastenohjelmaa.\nBergström korostaa myös, että näyttely ja museopäivät sopivat sekä paikallisille että turisteille. Kaikki ovat sydämellisesti tervetulleita ja lisätietoa löytyy kotiseutumuseon verkko- ja facebook-sivuilta.


Sinappikone - Sikalauma 8-0\nAna 0+1=1 +8\nEepi 3+0=3 +8\nfuu 3+5=8 +8\nJMA 2+1=3 +8\napetor 0+0=0 -8\nIker 0+0=0 -8\npömppö 0+0=0 -8\nsika1kg 0+0=0 -8\nSinappikone 2 2 0\nSikalauma 5 7 0\nSinappikone 50% 54% 50%\nSikalauma 49% 45% 50%\nSuperliigan toisen jakson ensimmäisessä ottelussa kohtaavat kakkosdivarin Sinaappilauma, joka saa vieraakseen Sikalauman. Sinaapit ovat sarjankärjessä ja Sikalauma taistelee tällä hetkellä sarjan keskikastissa.\n1:22 Ottelun ensimmäinen paikka tulee bursalle, mutta hän vetää loistavasta maalintekopaikasta kymmenen metriä ohi!\n2:37 Eepi avaa pelin ja tekee loistavalla kudilla Sikalauman puolustuksen voimattomaksi! Syöttöpisteen tästä huusi trek.\n3:41 trek pääsee pommittamaan b-pisteeltä, mutta maalivahti torjuu laukauksen varmasti toiseen kulmaan.\n4:09 Sikalauma ei pysty lähettämään kiekkoa omalta alueelta pois, vaan suoraan trekille, joka laukoo maalia kohti ja tämän vedon seurauksena JMA laittaa ottelun riparista 2-0 tilanteeseen\n5:14 Nytkö se teurastus alkoi! Eepi siirtää joukkueensa trekin ja Anan alustuksesta jo 3-0!!!\n*** PERIOD 1/3 OVER, score: sinappikone 3 - 0 sikalauma\n*** sinappikone saves: 2, poss: 50%, points: trek: 0+3 JMA: 1+0 Ana: 0+1 Eepi: 2+0\n*** sikalauma saves: 5, poss: 49%, points: none\nErä on päättynyt selviin kolme nolla lukemiin. Sikalaumalta jokainen veto jäi suurinpiirtein ensimmäiseen blockiin ja Pönppö ei pysty yksin pitämään puolustusta kasassa kun tuntuu ettei joukkueen sisällä tiedetä mikä on ylempipuolustaja. Jatkuvaa kaksi vastaan yksi tilanetta hoidettavana.\n1:11 Sama meno jatkuu kuin ensimmäisen erän lopulla! Pönppö saa hoidettua ensimmäisen 2v1 tilanteen, mutta toiseen yritykseen hän ei pystynyt enään mailaansa laittamaan väliin ja JMA iskee jo illan toisen osuman.\n1:57 bursa karvaa kiekon ja avaa joukkueensa hyvään hyökkäykseen, mutta maalivahti torjuu upeasti b-piste laukauksen.\n2:33 nähdään illan viides maali ja maalivahdin vaihto samalla, kun Eepi iskee illan kolmannen Sikalauman verkkoon JMA:n ja trekin esityöstä!\n3:07 Sinaappikoneen puolustus avaa kiekon hyökkäykseen ja pienoisella onnella trek saa kiekon verkonperukoille maalivahdin avustuksella\n4:04 trek iskee läpiajosta tarkan kudin takakulmaan! Peli on jo 7-0!\n4:26 JMA antaa loistavan vetopaikan trekille iskeä illan kolmannen, mutta tällä kertaa maalivahti on hereillä ja saa suljettua kiekon varusteisiinsa\n5:03 Sikalauma saa hyvän pyörityksen aikaan, mutta Iker ei onnistu laukauksessaan ja joutuu ajelemaan maalivahdin ylitse.\n5:33 Ottelu päättyy ennen aikaisesti kahdeksan maalin eroon kun trek iskee hattutempun täyteen ja lähettää Sikalauman takaisin karsinaan!\n*** PERIOD 2/3 OVER, score: sinappikone 8 - 0 sikalauma\n*** sinappikone saves: 2, poss: 54%, points: trek: 3+5 JMA: 2+1 Ana: 0+1 Eepi: 3+0\n*** sikalauma saves: 7, poss: 45%, points: none\nOttelu päättyi selvin numeroin jo kahdessa erässä 8-0, eikä Sikalaumalla ollut pysäyttämään Sinaappikonetta tällä kertaa. Nähdäänkö tässä Sikalaumalta jopa ylimääräisiä harjoitusvuoroja, sekä kesken kauden harjoituspelejä, jotta karsinasta löytyisi myös se toinen puolustaja ottamaan vastahyökkäyksiä vastaan?\nSikalauma vs. Sinappikone 1 - 7 Pönppö 08.10.2019 22:02\nSinappikone vs. Sikalauma 8 - 0 Jesben 02.09.2019 22:24\nSamila, 02.09.2019 22:36\nArvostus raportista -b


Motivaatiotietous johtamisessa + RMP-motivaatioprofiili :: Oppia.fi - Oppimisen verkkokauppa\nTyönjohtaja, Salomaan Konepaja\nYksikön päällikkö, DNA Fuengirola\nMotivaatiotietous johtamisessa + RMP-motivaatioprofiili\nMotivaatiotietous johtamisessa + RMP-motivaatioprofiili, ei tenttiä\nMotivaatiotietous johtamisessa (1 pv), 07.05.2019\nOsaatko toimia motivoivana esimiehenä? Mistä tiimisi saa energiaa ja mitkä vastaavat kuluttavat sitä? Koulutuksessa opit karsimaan energiavarkaita ja luomaan lisää asioita, jotka luovat merkitystä ja iloa. Valmennuksessa tavoitteena on luoda sinusta vahvempi esimies ja organisaation jäsen.\nKoulutukseen sisältyy oman henkilökohtaisen motivaatioprofiilin luominen. RMP-motivaatioprofiili täytetään sähköisesti. Opit motivoimaan ja johtamaan erilaisia ihmisiä, joilla on erilainen motivaatioprofiili.\nKoulutus on suunnattu johtajille ja esimiehille, jotka haluavat motivoida ja johtaa henkilöstöä tuloksellisemmin.


Long time no see - Pastel Galaxy\nOlen ollut taas hyvin laiska bloggaaja ja en ole saanut oikein mitään aikaiseksi. Tällä kertaa voisin kertoa syntipukiksi yksi toinen blogi jota aloin kirjoittamaan ja myös ringette sekä flunssa on vienyt aikaa ja voimia.\nATK-tunnin tehtävänä luoda samanlainen taulukko\nOlen saanut vimeviikon maanantaina myös uuden puhelimen! Ja se on Samsung Galaxy Mega 6.3 ! Tämä puhelin on ihan älyttömän ihana ja näyttö on suuri! Eli 6.3 tuumaa! "Hieman" suurempi kuin edellinen iPhone 4:nen mikä minulla oli aiemmin.\nOlen ihan rakastunut tähän uuteen puhelimeen, ja vanha iPhone tuntuu tämän jälkeen niin pieneltä ja turhalta laitteelta. Hih, voin kuvata puhelimen vielä paremmin tässä joskus.\nOlen muuten nyt ihan lähiaikoina lopettanut Demi-lehden tilaamisen jonka aloitin joskus nuorena teininä. Sen lisäksi minulle tuli Miss Mix, mutta se lehti lopetettiin joten sekään ei minulle enää nyt sitten tule. Olenkin miettinyt että mikä olisi minulle hyvä samankaltainen lehti josta voisi löytyä tälläisellekkin otukselle jotain uutta ja kiinnostavaa. Kukin on varmasti huomannut etteivät aivan tavallisimmat vaatteet/hennot meikit minua kiinnosta, joten osaako joku suositella minulle jotain uutta lehteä, olisi kiva saada edes joitan ideoita. Cosmopolitanin tiedän ja se olisi ihan kiva, mutta kovin kallis ja ei loppujenlopuksi ihan minun tyylinen.\nTämä oli tämmöinen pikainen elossa olen -päivitys, koitan saada väsätyksi jotain järkevää taas tässä piakkoin. Ja koska oma naama täytyy tunkea joka paikkaan niin tässä sellainen. Hyvää marraskuun jatkoa kaikille lukijoilleni! <3\nTags: koulu, random, stuff\nBocchan_Ciel 20. marraskuuta 2013 klo 18.18\nOot liian nätti ja ihana<3 ;u;\nErika 21. marraskuuta 2013 klo 19.24\nTatuointikuume ja stuff


Aloita päiväsi kuumalla (tai lämpimällä) kupillisella vettä ja nauti sen terveyshyödyistä.\nOnko kuuman veden juomisesta hyötyä?\nVanhan kiinalaisen lääketieteen ja intialaisen kulttuurin mukaan päivän aloittaminen kupillisella kuumaa vettä auttaa käynnistämään ruuansulatuksen ja tarjoaa useita terveyshyötyjä. ”Mitä kuumempi, sen parempi” ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Lämmitä vesi korkeintaan 50-asteiseksi, jotta et vahingoita suun ja kurkun epiteelisoluja.\nItsessään kuuman veden juominen ei auta pudottamaan painoa, mutta se auttaa prosessissa. Ravintoterapeutti Cara Walsh suosittelee aloittamaan aamun kuumalla vedellä ja sitruunalla, jotta voit käynnistää ruuansulatuksen, mikä auttaa kroppaa polttamaan enemmän kaloreita päivän aikana. ”Kuuman veden juominen myös puhdistaa suolistoa ja auttaa ehkäisemään pöhöttymistä sekä auttaa pääsemään eroon ylimääräisestä veden painosta, jota ehkä kannat”, hän lisää. Lue lisää painonpudotuksesta ja aamurutiineista\nJos olet etsimässä kotikonstia tukkoisen nenän parantamiseen, kokeile kuuman veden juomista. Lääkäri Nesochi Okeke-Igbokwe sanoo, että tämä voi auttaa helpottamaan hengitystietulehduksen oireita. Kliiniset tutkimukset osoittavat, että kuuman veden juominen auttaa nenän tukkoisuuden selvittämisessä paremmin kuin kylmä vesi, sillä korkeampi lämpötila nopeuttaa liman liikettä. ”Juomiemme nesteiden lämpötila saattaa vaikuttaa siihen, miten hoidamme joitakin hengitysteiden yläpään tulehduksen oireita”, sanoo Okeke-Igbokwe.\nHampaasi kiittävät kylmän veden vaihtamisesta kuumaan. Lääkäri Sandra Moldovanin mukaan lämmin vesi on parempi hampaille ja paikoille, ja se imeytyy helpommin. ”Jotkin valkeat paikkamateriaalit supistuvat reagoidessaan kylmään veteen, mikä voi saada paikat liikkumaan hampaista”, kertoo Moldovan. Varmista taas, ettei vesi ole liian kuumaa. Mikä tahansa äärimmäinen lämpötila voi olla tuhoisa hampaille, joten pyri juomaan vesi huoneenlämpöisenä pitääksesi hampaasi tyytyväisinä. Nämä tavat tuhoavat hampaitasi\nLämpimällä vedellä on vasodilatorinen vaikutus, mikä tarkoittaa, että se laajentaa verisuonia ja saa verenkierron virtaamaan ohutsuolta kohti, mikä auttaa ruunasulatusprosessia. ”Aamulla tyhjään mahaan juominen vie veden suoraan ruuansulatuselimistön läpi suolistoon, missä sitä tarvitaan”, sanoo sydänlääkäri Luiza Petre. Lämpimän veden hyödyt ruuansulatuksessa eivät kuitenkaan jää siihen. Sillä on nopeammin nesteyttävä efekti, joten kun lämmintä vettä seuraa ateria, lämpötila auttaa emulgoimaan rasvat, jolloin ne sulavat helpommin.\nAuttaa pääsemään toksiineista eroon\nKupillinen kuumaa vettä kohottaa kehon lämpötilaa ja edistää hikoilua, mikä on eräs tapa, jolla keho hankkiutuu eroon toksiineista. ”Kun juot säännöllisesti kuumaa vettä sitruunan kanssa, kuuma vesi auttaa tasapainottamaan kaikki päivisin syömämme hapokkaat ruuat”, sanoo Petre. Jos et ole sitruunan suurin ystävä, kokeile vihreää teetä, joka saattaa lisätä vapaiden radikaalien toimintaa kehossa. Nämä ruoat puhdistavat kehoasi luonnollisesti\nSiinä missä kylmän veden juominen auttaa supistamaan lihaksia, kuuman veden juominen lisää verenkiertoa kudoksiin, mikä auttaa lihaksia rentoutumaan. ”Tämä voi auttaa kaikenlaisiin kipuihin”, sanoo Petre, ”nivelsärystä kuukautiskipuihin.” Lämpimän veden juominen ennen nukkumaanmenoa auttaa myös rentoutumaan, mikä saattaa auttaa nukahtamaan nopeammin, ja se saa olon tuntumaan täydemmältä – ei keskiyön napostelua! – ja virkeämmältä aamulla.\nSamalla tavoin kuin lämpimän kylvyn ottaminen voi auttaa verenkiertoelimiä kuljettamaan verta tehokkaammin ympäri kehoa, Healthline-sivuston mukaan myös kuuman veden juominen voi parantaa verenkiertoa. Tämä tarkoittaa terveempää verenpainetta ja pienentynyttä sydänsairauden riskiä.\nUmmetusta esiintyy silloin, kun ruuansulatus ei toimi, ja se johtuu usein veden puutteesta kehossa. Jos aloitat joka päivän kupillisella lämmintä vettä (ennen kuin syöt mitään), voit auttaa ruuansulatuselimistön toimintaa ja vähentää ummetuksen todennäköisyyttä. ”Korkeampi lämpötila stimuloi suoliston supistelua ja auttaa nopeuttamaan hidasta ruuansulatusta ja lieventämään ummetusta”, sanoo Petre. Jos siltä tuntuu, voit myös siemailla lämmintä vettä pitkin päivää saadaksesi vielä enemmän terveyshyötyjä. Nämä 9 ruokaa pahentavat ummetusta\nTerveyshyödyt sikseen – lämmin vesi voi myös tehdä sinusta ystävällisemmän. Colorado Boulderin yliopistossa tehty tutkimus osoitti, että osallistujat, jotka pitelivät hetken aikaa lämmintä kahvikuppia (toiset pitelivät kylmää kuppia) ajattelivat, että toiset osanottajat olivat luonteeltaan anteliaampia ja välittävämpiä. Tutkimuksen toisessa vaiheessa osallistujat, jotka pitelivät lämmintä terapiatyynyä (toiset pitelivät kylmää tyynyä), valitsivat todennäköisemmin lahjan ystävälleen kuin itselleen. Eli miten sitten juotkin lämmintä vettä, kupista kannattaa pidellä niin pitkään kuin mahdollista.\nVirtsatulehdus - ehkäisy ja hoito kotikonstein


Huipputehokas maalämpö-järjestelmäDerby Business Park\nHuipputehokas lämmitys ja jäähdytys\nDerby Business Park on 2012 valmistunut nykyaikainen toimistorakennus, joka on noussut Turunväylän pohjoispuolelle Laajalahden kohdalle. Rakennuksessa toimii mm. Siemensin ja rakennusyhtiö SRV:n pääkonttorit.\nNoin 80 000 rm3 suuruisen rakennuksen lämmitys ja jäähdytys hoidetaan huipputehokkaalla maalämpö-järjestelmällä, joka on suunniteltu ja räätälöity tarkasti kohteen erityistarpeita varten.\nRakennusyhtiö SRV oli suunnittelemassa itselleen pääkonttoria ja halusi selvityttää tehokkaimman mahdollisen tavan rakennuksen lämmitykseen ja jäähdytykseen ottaen huomioon sekä kustannukset että ympäristövaikutukset.\nParas ratkaisu esiin esiselvityksen avulla\nKonsulttitoimisto Enersys Oy sai loppuvuodesta 2009 SRV:ltä toimeksiannon laatia suunnitteilla olevaan kohteeseensa lämmitys- ja jäähdytysvaihtoehtoja koskeva esiselvitys.\nKattavassa esiselvityksessä tarkasteltiin eri lämmitys- ja jäähdytysvaihtoehtoja ja selvitettiin myös eri luonnon lämmönlähteiden hyödynnettävyys. Selvityksen perusteella elinkaarivaikutuksiltaan edullisimmaksi päävaihtoehdoksi osoittautui lämpöpumpputekniikkaan perustuva yhdistetty lämmitys-jäähdytysjärjestelmä, jossa tontin alla olevaa kallioperää hyödynnetään lämmön lähteenä ja lämpövarastona.\nLisä- ja varalämmön lähteeksi valittiin öljykattilat, koska lisälämmön tarve laskettiin hyvin pieneksi eivätkä öljykattilat aiheuta kiinteitä tehomaksuja.\nGeoenergiakenttä – tuotantoinvestointi josta saatavissa hyötyä vuosikymmeniä\nJärjestelmän kallein yksittäinen osa on kallioon poratuista lämpökaivoista koostuva geoenergiakenttä. Järjestelmä kannattaa mitoittaa tarkasti, koska kentän tulisi toimia vähintään 50 vuotta. Geoenergiakentän ylimitoitus maksaa investointivaiheessa, mutta alimitoitus saattaa romuttaa koko järjestelmän toiminnallisen ja taloudellisen perustan.\nGeologian tutkimuskeskus GTK:lta tilattiin perusselvitys, jossa tutkittiin koereikien avulla kallioperän ominaisuudet, mm. lämmönjohtavuus ja alkulämpötila.\nKallioperän ominaisuudet, kohteen lämmitys- ja jäähdytyskuormat ja porareikien sijoitus vaikuttavat energiakentän vaikutusalueella olevan kallioperän pitkäaikaiseen lämpötilakehitykseen. Tämä lämpötilatrendi vaikuttaa olennaisesti järjestelmän toimintaan ja käyttötalouteen, joten järjestelmä on aina suunniteltava siten, että maaperän lämpötilakehitys on hallittu ja ennalta määritelty.\nEsimerkki geoenergiakentän maaperän lämpötilan pitkäaikaistrendistä, joka tulee olla hallinnassa ja määritellä jo suunnitteluvaiheessa.\nLämpöpumppujärjestelmään pätee erinomaisesti heikoimman lenkin vertaus. Järjestelmän pääosat ovat:\nLämmönkeräys – LP-laitos – Kuorma/jakeluverkostot\nNäistä heikoimmin toimiva osa dominoi koko järjestelmän toimintaa ja voidaan osoittaa, että elinkaarikustannusten ero hyvin ja huonosti toimivan järjestelmän välillä voi olla suurempi kuin alkuinvestointi. Järjestelmä kannattaa suunnitella yhtenä kokonaisuutena, jotta varmistettaisiin eri osien yhteensopivuus ja vältettäisiin heikot lenkit.\nMaalämpöjärjestelmän suunnittelu kannattaa aloittaa hankesuunnittelun alkuvaiheessa, jotta järjestelmän toiminnot voidaan ottaa huomioon järkevällä tavalla osana rakennushankkeen kokonaissuunnittelua (energia-kenttien ja laitetilojen sijoituksella ja rakentamisen vaiheistuksella saavutettavissa suuret kustannussäästöt).\nEnersys vastasi maalämpöjärjestelmän kokonais-suunnittelusta ja talotekninen (TATE) suunnittelutoimisto lämmitys- ja jäähdytysverkostojen suunnittelusta. Järjestelmien yhteensopivuuden varmistaminen vaati läheistä yhteistyötä maalämpö- ja TATE-suunnittelijoiden välillä. Yhteistyö onnistui tässä kohteessa erinomaisesti ja myös verkostojen on todettu toimivan optimaalisesti.\nKohteeseen päätettiin hakea lisäksi LEED-sertifiointia (Leadership in Energy and Environmental Design), jolla pyritään vähentämään rakennuksen käytön aikaista ympäristökuormitusta. Myös tämä asetti energiatehokkuudelle erityisvaatimuksia.\nTuloksena huipputehokas kohteeseen räätälöity laitos\nElinkaarikustannusten minimoimiseksi ja tiukkojen energia- ja päästövaatimusten vuoksi kohteeseen suunniteltiin täysin kohteen tarpeisiin räätälöity lämpöpumppu-järjestelmä, joka käsittää mm. seuraavia osia ja laitteita\nRäätälöidyt päälämpöpumppuyksiköt, teho 2 x 250 kW sekä lämmitystä että jäähdytystä, mitattu vuosihyötysuhde yli 4,0\nRäätälöity korkealämpötilayksikkö lämpimän käyttöveden tuotantoon, lämmönlähde jäähdytys, mitattu vuosihyötysuhde 3,5\nErillinen vedenjäähdytysyksikkö, lauhdutus lämpökaivoihin\nLämpökaivot 24 x 300 m, erikoiskollektorit\nLämpöpumppukoneille laadittiin etukäteen erittäin tiukat suoritusarvovaatimukset. Toimittajaksi valittiin kilpailutuksen ja tarkan evaluoinnin perusteella hollolalainen Pemco Oy, jonka toimittamien koneiden suoritusarvot mitattiin käyttöönottovaiheessa ja niiden todettiin jopa ylittävän tiukat suoritusarvovaatimukset.\nPaljonko säästää, kannattaako?\nJärjestelmä on otettu käyttöön syksyllä 2012, josta lähtien laitoksen toimintaa on seurattu. Sähkön markkina-hinnoilla laskien lämmityksen ja jäähdytyksen käyttö-kustannukset ovat olleet ensimmäisinä käyttö- vuosina yhteensä noin 40 000 €/v (alv 0). Lämmitystarve on ollut 1700 MWh/v ja järjestelmään kytketty jäähdytystarve 700 MWh/v (osa serveritilan jäähdytystä), jolloin tuotetun lämmön keskihinta on ollut 20 €/MWh ja jäähdytyksen\n6 €/MWh. Järjestelmällä on siten mahdollista säästää 25 v aikana 2 miljoonaa euroa (nykyhintatasolla) verrattuna tavanomaiseen lämmitys/jäähdytys-järjestelmään alla olevan kuvan mukaisesti (tai 5 milj. € 50 v elinkaaren aikana). Energioiden hintojen noustessa säästö lisääntyy entisestään, koska hinnan nousu ei vaikuta maalämpöjärjestelmän ilmaisenergiaan, jonka osuus on ollut 3/4 pelkän lämmityksen osalta.\nHyvin suunnitellun ja toteutetun maalämpöjärjestelmän avulla on mahdollista saavuttaa elinkaarisäästöt, jotka ovat moninkertaiset alkuinvestointiin verrattuna.\nSäästöt perustuvat järjestelmän huippuunsa vietyyn energiatehokkuuteen ja optimoituun tuotanto-rakenteeseen. Suurin osa energiasta saadaan ilmaiseksi joko maaperästä tai jäähdytyksen sivutuotteena. Alla olevassa kuvassa lämmön tuotantojakauma 2013- 014.\nLopputulos ei ole syntynyt sattumalta, vaan tuloksen on mahdollistanut koko järjestelmän toteutusketjun hallintaan ottaminen hankkeen alusta loppuun saakka:\nPuolueettoman esiselvityksen kautta valitaan suunnittelun lähtökohdaksi paras järjestelmä\nJärjestelmä suunnitellaan tarkasti kohteen erityisvaatimusten mukaan, heikot lenkit pyritään eliminoimaan jo suunnitteluvaiheessa\nLaaditaan tarkat hankintamäärittelyt ja tarjoukset evaluoidaan pääkriteerinä elinkaarihyöty (ei hinta)\nUrakoitsijoiden työtä valvotaan riittävästi ja varmistetaan suunnitelmien mukaisuus\nLopputulos varmistetaan huolellisella käyttöön otolla ja käyttäjät koulutetaan tehokkaaseen käyttöön.


Kasvatuslannoituskausi 2020 on alkanut. – Havulatva\nTänä kesänä lannoituksella lisätään hiilensidontaa ennätysmäärä. Metsänlannoitus kiinnostaa hiilensidonnan näkökulmasta, mutta ehdottomasti myös taloudellisen kannattavuuden vuoksi. Lannoituksesta puhutaan lehdissäkin jo varovaisen positiivisesti.\nLannoitesäkkejä on ajettu metsään jo muutaman viikon ajan. Levityskopterit sekä maalevityskoneet ovat aloittaneet työnsä, joka kestää koko kesän. Kopterilevitystyö alkaa etelästä ja etenee pohjoista kohti. Maalevitys etenee kesän etenemisen mukaan pohjoista kohti.\nKasvatuslannoitus on tehokkain ja nopein hiilinielun kasvattaja. Yhden hehtaarin lannoituksella sidotaan yhden suomalaisen vuoden päästöt lisäkasvuun. Lannoitus lisää metsän kasvua 12-20 m3/ha ja sitoo 10 000 kg hiilidioksidia jossa on jo huomioitu koko lannoitusketjun muodostamat päästöt.\nHavulatva Oy auttaa hiilipäästöjen kompensoinnissa ja hyvittämisessä yrityksiä, mutta myös yksityisiä. Metsänomistajille tarjoamme lannoituspalvelua avaimet käteen periaatteella, suunnittelusta toteutukseen.\nNextNext post:Havulatva mukana HKScan:in ja heidän sopimustuottajien ilmastotalkoissa


Kemppinen: Kansalla on oikeus muuttaa lait I\nE. Vasaran presidentti Relanderin elämäkerta osoittautui kokonaan luettuna rakenteeltaan juuri sillä tavoin sekasortoiseksi kuin sen tolkuton laajuus pani otaksumaan. Ei se mitään. Synteettisyys on meillä vanhastaan suuri meriitti verrattuna analyyttisyyteen. Humanistisissa ja yhteiskuntatieteissä riittää mainiosti, että kootaan laaja aineisto ja järjestetään se jollain tolkullisella tavalla, esimerkiksi kronologisesti.\nRelander-kirja nosti pintaan kuitenkin kokonaista kolme ajatusta, jotka esitän seuraavassa arvioitaviksi.\nAluksi olin hiukan kauhistunut esimerkiksi A.K. Cajanderin ja kumppanien menettelystä, nämä kun eivät kelpuuttaneet Relanderia tyydyttävän tohtorinväitöksen jälkeen dosentiksi niin ettei tällä ollut muuta neuvoa kuin kävellä politiikan puolelle. Maalaisliitolla oli tarve saada riveihinsä tohtoreita – yksi sellainen oli J.H. Sunila, pääministeri. Edistyksellä oli jo keskinkertainen kansantaloustieteilijä Vennola. Yleensä dosenteilta ei edellytetä mainittavaa lahjakkuutta. Relander oli kuitenkin aidosti tyhmä mies. Hänen edeltäjänsä Ståhlberg oli tutkijanakin erittäin korkealuokkainen. Maalaisliitosta tuli todellinen tohtoripuolue sotien jälkeen, mutta se oli hyvin nuori U. Kekkonen, joka antoi Relanderilla 1930 tyrmäysiskun.\nViivähdin näissä muodollisissa ansiossa tähdentääkseni, miten vaikeaa valtion perustaminen on. Suomessa oli 1920-luvulla kova pula herroista, koska meillä ei ollut armeijaa eikä ulkopolitiikkaa eikä siis alan osaajia. Aarne Sihvostakin tehtiin 36 –vuotiaana kenraali, mikä teki hänestä jääkäritovereiden ja Mannerheimin silmissä epäilyttävän henkilön.\nVuoden 1930 kommunistilait ja niihin liittyvät tuomiot, lyhyesti Turun hovioikeus, syyttäjänä sangen usein kanneviskaali Olavi Honka, loivat sotasyyllisyysoikeudenkäynnin ja siis periaatteettoman laittomuuden mallit, joista kärsimme silloin ja edelleen.\nRelander lienee menettänyt virkansa eli mahdollisuutensa päästä oman puolueensa ehdokkaaksi jatkokaudelle saati saada toisilta kannatusta toistelemalla samaa, jonka sanoi Väinö Tannerille: ”Jos kansan oikeudentunto sitä vaatii, kansalla on oikeus muuttaa lait.”\nTämä on leninistinen aate. Samaa kielellistä kikkaa käyttivät myös Mussolini ja Hitler. Edustuksellisen demokratian horisontissa kansalla ei ole oikeutta muuttaa lakeja, eikä kansan oikeudentunnolla saa olla vaikutusta yksittäisiin ratkaisuihin.\nVitsi on sana ”kansa”. Kuka on kansa? Vastaus on tähänastisessa historiassa ollut aina: voimapolitiikalla ja tarvittaessa väkivallalla valtaan pyrkivä klikki. ”Kansandemokratia” merkitsi kommunistisen puolueen keskuskomitean noin kymmenen kellokkaan, sittemmin vain pääsihteerin harjoittamaa mielivaltaa. ”Natsismi” on lyhenne sanasta ”kansallinen”. Saksan kielessä tuli nopeasti käyttöön myös sanaa ”nazional” saksalaisempi termi ”völkisch”, kansallinen. Yksi kansa, yksi valtakunta, yksi johtaja.\nK.J. Ståhlberg uskalsi vaalipuheessaan ylioppilastalolla vuonna 1930 Lapuan liikettä tarkoittaen sanoa, että kansalla on oikeus valita edustajat ja valtiopäiville kokoontuneina näillä on oikeus muuttaa lakeja ja säätää uusia. Hän vastusti kommunistilakeja. Se oli kaukaa viisasta. Samoja lakeja käyttivät sitten Suomessa kommunistit esimerkiksi pitääkseen Valpon suojissa ties mistä epäiltyjä porvareita kaksi, jopa kolme vuotta. Menettelyn teki mahdolliseksi vuonna 1930 keksaistu lainsäädäntö.\nLapuan liike vaati, että tietyn tulorajan alle jääviltä on poistettava äänioikeus ja kommunisteilta sekä äänioikeus että vaalikelpoisuus. Jälkimmäinen toteutui. ”Kommunismi” jätettiin kätevästi määrittelemättä. Ainakin Pohjanmaalla kommunismiksi katsottiin myös se, että kävi työväentalolla tansseissa.\nKommunisteja tuomittiin 1930-luvulla valtionpetoksesta ja sellaisen valistelusta ja jopa valmistelun edistämisestä. Kukaan ei koskaan kiinnittänyt huomiota siihen, oliko syytteessä tarkoitetut teot tehty ennen vuoden 1930 lainmuutoksia. Siihen asti itse kommunisteiksi julistautuneita oli istunut myös eduskunnassa.\nTietääkseni takautuvan kriminalisoinnin ongelmaan ei koskaan edes viitattu tuohon aikaan eikä myöhemminkään.\nVuonna 1946 sitten Ryti ja kumppanit tuomittiin takautuvan lain nojalla, ja sitä pidetään edelleen pahana. Myös minä pidän. Mutta malli oli vuodelta 1930. Relander oli kuollut ja samoin näitä poikkeustoimia vastustanut Kallio ja tilapäisesti laillisuuskannalta luopunut Svinhufvud. Paasikivi, joka ei koskaan ollut erikoisen kiinnostunut laillisuuskysymyksistä, oli kovassa vedossa, ja etevänä lainvalmistelijana toimi Kekkonen. Oikeuskanslerina ja sitten korkeimman oikeuden presidenttinä oli Toivo Tarjanne, tunnettu siitä että hän ei toimillaan koskaan aiheuttanut presidentille eikä ministereille harmia.\nPosted by Jukka Kemppinen at keskiviikkona, kesäkuuta 19, 2013\nValokuvan pensas on oppinut kasvamaan palloksi. Ellei, niin puutarhuri tulisi Fiskars saksitonkien kanssa ja taas pakottaisi. Tätä menoa eräistä valikoiduista luonnonvalioista tuli isoja komeita ritareita, upseereita ja tohtoreita, kullakin miekka kupeellaan statuksen merkkinä. Ritarihuoneen sijaan astui konsistori ja kaikki hyvin. Auktoriteetti se olla pitää. Kuka nyt itseensä luottaisi, paitsi nuo pirun yläluokkaiset joiden kirottun itsevarmuuden ydinmoottori lienee itseohjautuvaisuus -kasvavat rönsyävät mieltymystensä ja omintakeisten lahjojensa suunnissa.\nJa kutka johtuvat arkityön johtajiksi eivät ota statusta lisenssinä etuilla etuoikeuksilla ja puhkua vallantäyttään, vaan pirulaiset ovatkin vastuunkantajia ja esikuvallisen palveluvelvollisuuden miehiä. Onneksi rotu katosi. On kivempi elää yhteistä ja samaa code napoleonia jahka uusi keisari oli yleisellä äänioikeudella huudettu korokkeelleen. --Valistuseliittiä nujertamaan nousseet "völkisch" mieliset me-ite miehet polttivat Code Napoleon lakikirjan rovioilla. Ai milloinko ja missäkö ? Lutherin Wartburgissa 18.lokak.1817. Tuleen viskatiin vihanvimmoissa myös ulaaniupseerin kureliivit ja peruukki.\nSiitä se alkoi kansallinen kokoomus -ja kehen katajaan kapsahtikaan. Eihän nimeä voi tietää kun lähteeni K.O.Lindeqvist s.481-2 osa II on vuodelta 1905, ja halpa-arvoinen, 3 € divaripörssin noteeraus, perustuu kai fundamentteihin eli myöhempään tiedeyhteisön objektiiviseen tietoon eikä sisäpiiriseen kronikoitsemiseen kuten entiset aikakirjat.\nEilisiltana maailma jännitti Bernanken ja Fedin ilmoitusta. Olisiko mark to market eli emissiokurssiensa yli kirkaasti noneeratut biljoonaiset bondivarastot (0-0,25 % USA ja 1% EKP) alennettava tappiokirjauksin koron kohotessa niihin alta 100 arvoihin, joilla tuottolaskuoppi saisi taas uuden normin mukaisen jakolaskutoimituksen oikein, 1,5 ja sitten kohta kai 2,75 jne tuloksen. Sama logiikka siis kuin meillä vuokra-kämpänhinta-lainakorko kolmiyhteydessä (ynnä asuntorakennus tarjontakielto sosiologiana eli kaava- ja rakennuslakeina eli laatustandardeina).\nBernanke ei kriisitoimista vielä alkanut irtaantua, mm. 40 mrd:n dollarin edestä joka kuukausi ostetaan asuntolainapapereita Keskuspankkiin originaalilainottajilta, säästö- ja talletuspankeilta. Pihisee sitä maalaisliiton-sosiaalidemokraattien perheitä rohkaisevaa -ei sylittävää- henkeä yhäkin siellä Hiskin salomailla !\nDraghilta luin puolitoistaliuskaa äskeistä kiitospuhettaan jostakin palkistemisestaan. Oli puhunut videona ja varmaan kiusaantuneena koko asiasta. Hän kerkesi hokea kai kolmeen neljään kertaan sitä hintavakautta kuin yya:ta Karjalainen. Mitä se on. Kultakantaa. He vakuuttavat että eurolla saa materiaalista ostoskassia ja huvi-, terveys-, kahvilapalveluita aina saman määrän. Kaikki sofistikoituneet finanssiolki-himmelit pörssien lainehilta ovat swapattavissa transakstioissa, eli vaihdettaviassa euroiksi ja se gold€ vihdoin kiinteään, permanenttiin määrään tosimaailman hyvää, ei tosin sitä yhteistä hyvää. Ne Drghin lauseet olivat niin ufoja, että muistahti mieleeni Greenspanin -minusta oudosti- sanoneen että vapaasta dollarista tehdään kultaraha. Tästä kun alkaa purkaa, herrojen ajatus alkaa aueta ? Jukka Sjöstedt\n"1920 luvulla...meilla ei ollut armeijaa"?\nLuin kirjan Evan Mawdsley The Russian Civil War.\nSivulla 274 mainitaan, etta Puna-armeijan vakoilu laski Suomen voimat 100,000 mieheksi, joista 25,000 oli suunnattu Pietariin. - Judenich oleskeli Suomessa 1919 alkuvuodesta, mutta Mannerheim korvattiin valtionpäämiehenä.--\nSitten 1920 luvulla oli se upseeriselkkaus jne.\nNiin etta kai sentaan armeija oli? Kemppinen tarkoittanee jotain suhteellista juttua?\nJukka Kemppinen torstaina, 20 kesäkuuta, 2013\nLue "ollut ollut". Kansalaissodan alussa oli vain suojeluskunnat, ja päällystöstä osa oli Saksassa, osa Venäjällä koulutettua. Asevelvollisuusasiat olivat tietenkin kauan sekaisin.\nKadettikoulu perustettiin hapuillen, ensin nykyisen Eläintieteen museon tiloihin. Sotakorkeakoulua saatiin odottaa. - Ensimmäisiin "kotimaisiin" upseereihin kuului mm. A. Airo. Mutta upseerin arvoja oli jaeltu reippaasti myös henkilöille, joilla ei ollut mitään sotilaallista koulutusta. Ruoveden taisteluihin osallistui vänrikki Eljas Erkko. Vehmaisten suunnassa Tampereen lähellä seisoskeli vänrikki Alvar Aalto...\nMainitsemaasi lähdeteoksen maininta on järjetön.\nTama jarjeton maininta: sehan ei ole kyseisen professorin kanta, vaan Puna-atmeija kirjaama vakoilutieto. Se teki Puna-armeijan suunnitelmissa tasta Suomen "armeijasta" suurimman sotilaskeskittyman Luoteis-Venajalla, eli Pietarin sunnalla! - Melko mielenkiintoista!\nMiksi järjetön? Olihan asevelvollisuus 1920 luvun puolivälistä ollut jo kymmenkunta vuotta ja tuottanut tuonkokoisen reservin ja eivätkö eräät piirit valkoisessa Suomessa vakavasti pohtineet Judenitsin ja Venäjän valkoisten tukemista? Tiedustelupalvelun rooliin taas kuuluu tietty vainoharhaisuus.\nJudenitsin toiminta Suomesta kasin loppui kevaaseen 1919, samoin kuin Mannerheimin aika valtionpaamiehena. 1920 Puna-armeija oli jo vahva ja paaviholliset voitettu. 1921 Venajan sisallissota oli ohi ja bolseviikit herroina.\n"Vuoden 1930 kommunistilait ja niihin liittyvät tuomiot, lyhyesti Turun hovioikeus, syyttäjänä sangen usein kanneviskaali Olavi Honka, loivat sotasyyllisyysoikeudenkäynnin ja siis periaatteettoman laittomuuden mallit, joista kärsimme silloin ja edelleen."\nTyhmempi voisi luulla, että Zhdanov ja Kekkonen junailivat sotasyyllisyysprosessin ja perustelivat sitä kyseenalaisesti välirauhansopimuksen (19.9.44) sotarikoksia koskevalla artiklalla.\nTuskin nämä kokeneet sällit mallia tarvitsivat, etenkään kommunistilaeista. Ne olivat demokraattisen ja laillisen yhteiskunnan puolustamista CCCP:n masinoimaa kommunistista vallankumousta ja viime kädessä Suomen tuhoamista vastaan.\nKommunistiseen toimintaan 1930-luvulla, joka on muuta kuin työnväentaloilla tansseissa käymistä, kannattaa tutustua ihan oikeasti. Muten käy niin, että mielikuvat eivät perustu todellisuuteen vaan stalinistiseen "historian kirjoitukseen".\nEn ole vielä päässyt kirjassa noihin vuosiin, mutta teoksen alkupuolen perusteella Relander on viisas mies ja noin vuosikymmenen aikaansa edellä salliessaan Tannerin vähemmistöhallituksen ja kannattaessaan maalaisliiton ja SDP:n yhteishallitusta. Voidaan vain spekuloida olisiko lapualisloiskiehunta jäänyt paljon vähemmälli, jos maassa olisi ollut vahva puna-multa enemmistöhallitus.\nKommunistikysymyksessä epäilemättä oli ylilyöntejä, mutta ei sovi unohtaa, että kommunistipuolue toimi myös illegaalisti pyrkien väkivaltaiseen vallankumoukseen. Nykyisin tuollaista nimitettäisiin terrorismiksi, jonka harjoittajien päätä ei nykyisinkään silitetä.\nInttämisen vuoksi: en muista 1930-luvulta yhtään kommunistien tekemää henkeä tai terveyttä uhannutta terroriteokoa.\nLisäksi maailmanvallankumous - joka ei liene ollut Stalinille niin iso asia kuin esim. Trotskille - pantiin selkeästi jäihin 1936 ja alettiin siirtyä kansanrintamataktiikkaan.\n"Taloudellisesta terrorista" on haluaisi puhua, koska esim. villien lakkojenpitäminen sellaisina panisi miettimään myös viime vuosia.\nNe terroriteot oli 1910 luvulta!\nEhkapa paaosin vuosilta 1917/1918.\nJuu, ja teki niita muutkin, varsinkin 1918 !\nNimetön tiistaina, 25 kesäkuuta, 2013\nVaikka kommunistit Leninin johdolla olivat hylänneet yksilöterrorismin, he harjoittivat massaterrorismia siinä mielessä, että he väkivaltaa käyttäen halusivat siirtyä proletariaatin diktatuuriin. Sitä varten suomalaiset kommunistit opiskelivat Lenin- ja punaopseerikouluissa. Punaupseerit osallistuivat 1920-alussa ns läskikapinaan. Relanderin presidenttivuosina (1925-31) väkivaltaiseen vallankumoukseen pyrkivä kommunismi oli - silloin tuoreiden vuoden 1918 muistojen valossa - mielekästä mieltää uhaksi Suomelle ja torjua, vaikkakin tiettyjä ylilyöntejä tapahtui. Lisäksi tieto Trotskin ja Stalinin linjaeroista ei vielä tuolloin liene kantautunut Suomeen.\n(Toinen asia on, että Relander suhteessa lapuanliikkeeseen oli liian heikko, tarvittiin "oma" mies torjumaan Mäntsälän kapina.)\nVeikkaan Relanderin tappion syyksi Maalaisliiton puoluekokouksessa seuraavaa: Hän vaihtoi kymmenen eturivin maalaisliittolaista ministeriä neljään. Ministerinsalkusta joutuivat luopumaan herrat Kallio, Kaila, Niukkanen, Reinikka, Kukkonen, Ellilä, Junes, Lahdensuo, Heikkinen, Leppälä.\nRelanderin suhtautuminen Lapuan liikkeeseen on vain hyvä historiallinen selitys, joka on jäänyt elämään.\nKun Relander kätteli Vihtori Kosolaa Senaatintorilla, niin siinä vain Maalaisliittolaiset sekä aktiiviset suojeluskuntalaiset kättelivät toisiaan.\nKoska Relander voitti Rydin presidentinvaalissa, niin ei Ryti voinut tietenkään esittää talvisodan evakoille kompensaatiota, Relanderin piti kärsiä itse Pamppusaaren menetykset.\nVasaran kirja oli siitä hyvä, että kirjan luettua ihmettelee Relanderin edeltäjän sekä seuraajien sankarimainetta. Lisäksi en aikaisemmin tiennyt Relanderin päiväkirjojen löytyvän kirjaston hyllystä.\nPitää lukaista ne joskus. Tuskin Kekkonen viimeistä naulaa iski Relanderin arkkuun. Tarina on hyvä, vaihtoehtoinen selitys: Kekkonen totteli esimiehen käskyä tai nuoleskeli. Kallio taisi olla Kekkosen esimies tuolloin Maalaiskuntien liitossa...\nHistoriallisen akronismin välttämiseksi kerrottakoon, että v. 1945 Vasemmistoliiton edeltäjä SKDL sai eduskuntavaaleissa 23,5 prosentin ääniosuuden, ja nousi toiseksi suurimmaksi puolueeksi Sosiaalidemokraattisen Puolueen (25,1 %) jälkeen.\nSyyllisyys natsi-Saksan kanssa sodan valmistelleista ja siihen lähteneistä päättäjistä oli selvää kauraa, kun he sitten ”tuomittiin takautuvan lain nojalla, ja sitä pidetään edelleen pahana”, ei vasemmisto ole kapinoinut asiaa vastaan, vaan pitää ko. sotasyyllisyyttä ”pahana”.\nAsia on kärsitty, ja siit´ei suinkaan puhdistauduta trivialisoimalla sotasyyllisyys:\nSuomen päättäjille kävi hyvin, he olisivat voineet joutua käymään oikeutta samassa aitiossa natsijohtajien kansa.\nSe miksi näin ei käynyt, ja onni potkaisi: asia hoidettiin Suomessa, liittyy tiettyihin sopimuksiin, joita NL ei viitsinyt esitellä länsiliittoutuneille.\nei ole suuri salaisuus, että syytettyjen joukossa oli heppuja, kuten se teologi Kukkonen Pohjois-Karjalasta, jolla ei ollut mitään tekoa asioiden kansa, ja yhä hyvin yleisessä tiedossa on että syytteiltä suojeltiin henkilöitä, joiden ”syytesuoja” olisi Nürnbergin oikeudenkäynneissä väkisin noussut päivänvaloon.\nMatias K. torstaina, 20 kesäkuuta, 2013\nMielenkiintoista. Voisiko tätä avata asiaa tuntemattomalle vähän enemmän ?\nMitä tästä opimme? Ongelma ei ole vasemmisto vaan oikeisto.\nSain nimeni RR:n mukaan sikäli kuin olen ymmärtänyt. Vanhempani arvostivat ko. presidenttiä.


Mokasirs Oro Nespresso-yhteensopivat kapselit 10 kpl\n89 arvostelua Lue arvostelut\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 1-2 työpäivää Hinta 269,00 €\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini Ei vahvistettu Hinta 239,00 €\nEhdottomasti hintansa arvoinen laite! Laite nosti kahviharrastukseni aivan uudelle tasolle, enkä voi kuvitella enää elämään ilman myllyä. Jauhatusasteen säätö on itsessään toimiva, mutta jokin selkeämpi näkyvä indikaattori hienousasteesta olisi mukava lisä. Yhden tähden rokotan kovaäänisyydestä - en tiedä toki onko jotenkin poikkeavan kovaääninen - sekä siitä, että laite vähän roiskii kahvia ohi kahvasta (51mm), eli saa vähän väliä olla putsailemassa tasoja.\nEspressoharrastukseni nousi monta pykälää ylöspäin tämän myllyn myötä. Ostopäätökseni perustui 50/50 suhteella laatumielikuvan ja designin välillä. Laite vaikutti nettiarvioiden mukaan kelvolliselta ja ulkonäkö istui saumattomasti Ascaso Dreamini viereen. Pari huomiota käytön aloittamista varten. Ascaso kertoo, että laite on esisäädetty säätövälin puoleen väliin. Siitä karkeutta kannattaa alkaa hilaamaan hiukan tiukempaan. Koko säätöväli on noin 60 kierrosta. En suosittele myllyä muuhun kuin yhden kahvityypin jauhatusta varten. Säätäminen on niin tarkkaa, että jo pavun vaihtaminen vaatii hiukan hienosäätöä. Tämä on myös myllyn hienoimpia ominaisuuksia. Mylly siirtää jauhetun kahvin kolmisiipisellä rattaalla terien alta ulostuloaukkoon. Tämän takia myllyssä on aina hiukan jauhettua kahvia. Itse keinutan myllyä hiukan edestakaisin, jolloin saan gramman verran lisää kahvia kahvaan. Rakenne voisi olla hiukan fiksumpi mutta toisaalta nyt mylly on saatu tehtyä riittävän matalaksi sopimaan keittiön kaappien väliin. Melu on mielestäni ihan normaalia myllyn melua. En hankkinut puoliautomaattista espressokeitintä ja myllyä siksi, että se olisi mahdollisimman huomaamaton ja hiljainen. Pieni käsityöläisyyden fiilis on minulle juuri se kahviharrastuksen suola. Ei se päämäärä vaan se matka, you know.\nAscaso i-Mini on suosituin espresso-kahvimyllymme, eikä suotta. Kompakti koko, vankka runko ja tasainen jauhatus tekevät kahvimyllystä erinomaisen kumppanin kaikille kodin espressolaitteille. Kahvimyllyn runko on tukevaa valettua alumiinia, ja kahvimyllyssä on kartioterät jotka leikkaavat kahvipavut tarkasti ja tasaisesti. Kaiken kaikkiaan Ascaso i-Mini onkin hinta/laatu-suhteeltaan erinomainen kahvimylly, ja lisäksi upean näköinen!\nPapusäiliöön mahtuu kerralla 250 g kahvipapuja. Kahvimylly käynnistetään painamalla suodatinkahvalla suuttimen alla olevaa nappia, jolloin jauhettu kahvi valuu suoraan kahvisuodattimeen. Kahvimyllyssä on myös haarukka, johon kahvisuodatinta voi tukea jauhatuksen aikana. Kahvimylly painaa noin 3,5 kg ja papusäiliön kanssa sen korkeus on noin 31 cm.\nI-Miniä on saatavilla kahdella erilaisella alumiinisella rungolla. Kirkkaassa mallissa runko on kiillotettu, ja mustassa mallissa jauhemaalattu karhean mattapintaiseksi.\nPortaaton kahvin jauhatusasteen säätö\nKahvin jauhatusasteen voit säätää portaattomasti kiertämällä kahvimyllyn sivulla olevaa nuppia. Saat erittäin tarkasti juuri haluamasi jauhatuksen. Oikean säädön löytämiseen voi kuitenkin mennä hetki, eikä kahvimylly näin oikein sovellu käyttöön jossa jauhatusastetta halutaan vaihdella karkeamman ja hienomman välillä. Parhaiten mylly toimii siis puhtaasti espressokäytössä jossa karkeutta tarvitsee vain hienosäätää.\nPortaaton jauhatusasteen säätö\nMoottorin teho: 175W\nNopeus: 1200 kierrosta / min.\nPapusäiliön tilavuus: 250 g\nMitat (k-l-s): 31,0 cm x 12.5 cm x 23,0 cm\nLeikkuuterien läpimitta: 38 mm\nJauhatus suoraan suodatinkahvaan\nVäri: Kiillotettu alumiini\nJauhemaalattu musta väri\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 23.6.2018\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 6.1.2018\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 23.11.2017\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 24.4.2016\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 16.12.2015\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 28.10.2015\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 19.7.2015\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 14.3.2015\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 12.1.2015\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 6.1.2015\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 3.5.2014\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 21.10.2013\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 9.10.2013\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 23.6.2013\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 17.4.2013\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 10.12.2012\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 31.10.2012\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 13.5.2012\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 6.2.2012\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 26.12.2011\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 27.9.2011\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 31.8.2011\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 18.8.2011\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 22.4.2011\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 8.2.2011\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 25.10.2010\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 16.10.2010\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 29.3.2010\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 23.3.2010\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 6.3.2010\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 6.2.2010\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 26.1.2010\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 22.1.2010\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 14.1.2010\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 26.12.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 23.12.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 17.11.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 12.11.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 28.9.2009\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 18.8.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 30.7.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 4.6.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 7.5.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 5.5.2009\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 5.5.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 24.4.2009\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 3.4.2009\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 2.4.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 25.3.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 30.1.2009\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 21.1.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 5.1.2009\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 30.12.2008\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 18.12.2008\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 16.12.2008\nAscaso i-Mini espressomylly musta alumiini 13.10.2008\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 26.5.2008\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 10.5.2008\nAscaso i-Mini espressomylly kiillotettu alumiini 5.6.2018


Seitsemän veljestä sopii erinomaiseksi esimerkiksi ihmisen utopiapyrkimyksestä. Tyytymättöminä oloihinsa ja yhteiskuntamuotoonsa veljekset halusivat perustaa oman pienoisyhteiskuntansa kauas syvään korpeen. Seitsemän veljeksen tavoin monet suomalaiset ovat paenneet eksoottisten maiden impivaaroihin raivaamaan itselleen uusia kotipaikkoja, opetelleet vaivoin puhumaan ja lukemaan uutta kieltä, riidelleet keskenään ja yrittäneet tulla toimeen ilman ympäröivää yhteiskuntaa.\nSuomalaisten ihanneyritykset liittyvät utopiayhteisöjen maailmanhistoriaan paljon lähemmin kuin tavallisesti ajatellaan. Vaikka suomalaisyrityksiä ei Sointulaa kenties lukuun ottamatta mainitakaan samassa yhteydessä Moren Utopian tai Fourierin, Owenin, Cabetin tai Oneidan kanssa on suomalaisyrityksilläkin kunniakas aina 1700-luvulle saakka palautuva historia.\nKanadan Sointula ja Argentiinan Colonia Finlandesa ovat tunnetuimmat suomalaisten perustamat ihannesiirtolat. Mutta samanaikaisia yrityksiä on ollut eri mantereilla lähes kaksikymmentä. Artikkelin lopussa on kartta ja luettelo siirtokunnista.\nEnsimmäiset uskonutopian etsijät\nSuomalaisen utopiasiirtolaisuuden perustan loi vuonna 1734 mystis-separatistinen liike, jota johtivat kälviäläiset papinpojat Jaakko ja Eerik Eriksson. Jouduttuaan ristiriitaan kirkon kanssa veljekset karkotettiin maasta. Lähes 100 hengen kannattajajoukkoineen he kiersivät laivalla Tanskaa, Hollantia ja Saksaa 11 vuotta. Ruotsin Värmdössä viimeiset 20--30 jäsentä asuivat parikymmentä vuotta. Yhteisö hajaantui pian Eerikin kuoltua 1761. Tässä vaiheessa myös uskonnolliset olot maassa olivat muuttuneet suvaitsevaisemmiksi ja valistusaate oli saamassa jalansijaa.\nYritykseksi jäi August Nordenskiöldin vuonna 1792 Sierra Leoneen kaavailema suomalais-ruotsalais-englantilainen hanke Uusi Jerusalem. Pari vuotta ennätti toimia seuraavan vuosisadan suomalaisten ihanneyhteisö, vuonna 1868 perustettu Fridolf Höökin kommunistinen Amurinmaan yhtiö Tyynenmeren rannalla Venäjällä. Sinne moni suomalainen jäi vaikuttamaan Vladivostokin kehittämiseen.\nKolmanteen ryhmään kuuluvat utopiasosialisti Matti Kurikan perustamat kolme yhteisöä. Niistä lyhytikäinen Chillagoan telttaleiri syntyi Australiaan Queenslandin osavaltioon vuonna 1900. Merkittävin yritys, Sointula perustettiin Kanadan Brittiläiseen Kolumbiaan vuonna 1901. Se hajosi vuonna 1905 ja Kurikka perusti vielä kolmannen yrityksensä Sammon Takojat lähelle Vancouveria. Sen hajottua 1912 Kurikka yritti vielä perustaa naisten ihannesiirtolaa, mutta ei enää saanut kannattajia.\nUtopiasosialistisissa hankkeissa myös suomalaisnationalismi oli esillä. Kansallismieliset piirit - mm. Konni Zilliacus - katselivat vuonna 1999 suojapaikkaa tsaarin sorrolta 'Uudelle Suomelle' mm. Red Deeristä Albertasta Kanadasta. Kansalliselta pohjalta hankittiin Kuubaan suomalaisyhteisöä vuonna 1904. Alkuunpanijana oli mm. Eero Erkko, mutta Itabon yritys toteutui osittain kuitenkin amerikansuomalaisen työväenliikkeen jäsenten voimin. Toinen Kuuban yritys, vuonna 1906 alkanut Ponnistus oli vielä leimallisempi työväenhanke. Puuhamiehinä olivat mm. Oscar Norring ja William Keskinen. Kumpikin yhteisö kesti vain lyhyen aikaa.\nSelvimmin suomalaiskansalliselta pohjalta syntyi Colonia Finlandesa Misioneksen laaksoon Argentiinaan vuonna 1906. Sen perusti tunnettu kulttuuripersoonallisuus Arthur Thesleff.\nSuomen 1920 luvun "tropiikkikuume" synnytti neljä siirtolasuunnitelmaa, joista kolme toteutui. Tämän ryhmän taustalla olevissa piireissä kannatettiin vegetarismia. Paradiso-suunnitelma vuonna 1925 jäi pelkäksi haaveeksi. Vuonna 1929 perustettiin Toivo Uuskallion johdolla Penedo Brasiliaan ja vuotta myöhemmin Viljavakka Dominikaaniseen tasavaltaan johtajanaan Oskari Jalkio. Sen ideologiaan kuului myös pakkorokotusten vastustaminen. Samaan aikaan yksittäisiä vegetaristiperheitä siirtyi myös 1920-luvulla alkaneeseen Colonia Villa Alboradoon Paraguayhin. Voimahahmoina olivat mm. Armas Nikkanen ja Eero Laulaja.\nTyöväenliikkeen osuustoiminta aate synnytti Yhdysvalloissa kolme osuusfarmia. Maggie Walz perusti Michiganiin Drummondin saarelle jo vuonna 1905 kristillis-porvarillisen osuusfarmin, jonka sosialistit myöhemmin valtasivat. Kalifornian osuusfarmi perustettiin vuonna 1912 ja Georgian osuusfarmi vuonna 1921. Näitä yrityksiä voidaan pitää myös Kuuban Ponnistus-siirtokunnan henkisinä sukulaisina.\n"Karjala-kuumeen" aikana amerikan- ja kanadansuomalaiset perustivat 1920- ja 1930- luvulla Neuvostoliittoon useita suomalaiskommuuneja. Kommuuna Kylväjä perustettiin vuonna 1922 Rostovin lähelle Valkovenäjälle. Itä Karjalassa sijaitsivat mm. kolhoosi Säde Aunuksessa, Hiilisuu Petroskoin lähellä ja Vonganperä Uhtualla.\nVielä 1971 syntyi uusi ihannesiirtola: Jad Hashmonan suomalaiskibbutsi. Sen perustivat Israelista kiinnostuneet kristityt suomalaiset.\nSuomalaisten ihanneyhteisöjen vaikutuspiirissä ei väljästikään arvioiden ole ollut kuin 8 000–10 000 henkeä. Heistä valtaosa kuuluu Karjala-kuumeen muuttoaaltoon. Kaksi suurinta, Sointula ja Colonia Finlandesa, vastaavat puolesta jäljelle jäävästä 2500 hengen määrästä.\nSuomesta muuttaneiden noin 1,3 miljoonan kokonaismäärään verrattuna ihannesiirtolaisuus oli melko vähäinen puro. Mutta ihannesiirtolaisuudessa ei olekaan kysymys muuttamisesta ja matkustamisesta konkreettisessa mielessä. Se on henkistä matkalla oloa, levotonta paremman maailman etsimistä, jossa itse maanpäällä matkustaminen on vain väline.\nSuomalaissiirtokunnissa oli tietenkin mukana myös niitä, jotka hakivat ihanneyhteiskunnista vain oman onnensa täyttymystä, mukavampaa elämää ja nautintoja itselleen ja omalle perheelleen. Valtaosaa lähtijöistä elähdyttivät kuitenkin henkisemmät päämäärät.\nSuomalaisten utopiayhteisöt voi yleistäen jakaa neljään ryhmään: sosialistisiin (8), uskonnollisiin (4), suomalaisnationalistisiin (3), sekä luontoon paluuseen ja vegetarismiin (4) pohjautuviin siirtokuntiin.\nHarvat suomalaisyritykset olivat kuitenkaan yhden asian liikkeitä. Yleensä taustalla oli moninainen yhdistelmä aatteita. Kun yhdistelmät otetaan huomioon, sosialistisia näkemyksiä oli 12 yrityksessä, ja uskonnollisia 10:ssä. Raittiusaate oli vahvoilla 12 siirtolassa. Osuustoiminta oli organisaatiomuotona 12 utopiasiirtokunnassa. Yhteisössä tapahtui myös ideologian muutoksia. Uskonnollisesta Drummondista tuli myöhemmin sosialistinen. Useimmissa siirtokunnissa siirryttiin ajan myötä perheyksikköihin ja yksityisomaisuuteen.\nJossakin määrin muutettiin myös siirtokunnasta toiseen (9). Henkilöyhteyksiä löytyy niinkin kaukana sijaitsevista paikoista kuin Penedosta ja Israelista. Vaikka yhteisöt jakautuivat (8) tai hajosivat kokonaan, niiden kaikki jäsenet eivät menettäneet uskoaan siihen, että vielä kerran löytyisi ihanneyhteisö, jossa utopia lopulta tavoitettaisiin.\nUudet yhteiskunnan muodot\nKlassisissa ihanneyhteisöissä tyypillisesti päätösvalta, työ, järjestyksenpito, asuminen ja ruokailu hoidettiin yhteistuumin. Monissa yritettiin uudistaa uskontoa, poliittista ajattelua, perhettä ja koulutusta.\nSuurin osa suomalaisista ihanneyhteisöistä kokeili vain osaa utopiayhteisöjen mahdollisuuksista. Täydellisimpiä ihanneyhteisöjä olivat Sointula ja Penedo. Niissä yritettiin rakentaa aivan uutta maailmaa. Suomalaisyhteisöjen yleisin utopiapiirre koskee yhteismajoitusta, siihen pohjauduttiin 11 siirtolassa. Yhteisruokailumahdollisuus oli järjestetty yhtä useassa. Kymmenen yhteisöä noudatti samapalkkaisuutta. Joissakin yhteisöissä palkka korvattiin vastakirjaan merkityillä tulevaisuuden saatavilla.\nVain harvoissa suomalaisten ihanneyhteisöissä puututtiin seksuaalimoraaliin tai lastenkasvatukseen. Näkyvimmät poikkeukset olivat Sointula ja Penedo. Sointula perusti lastentarhan ja Penedossa suunniteltiin aluksi, että siellä tultaisiin lasten opettamisessa toimeen ilman kouluakin.\nSuomalaiset olivat jättäneet taakseen ahdasmielisen suomalaisen valtion ja kirkon byrokratian ja tiukan sisäisen kontrollin. Mutta suomalaisuutta vaalittiin. Siirtolaiset elättelivät suurisuuntaisia ajatuksia koko Suomen kansan siirtämisestä uuteen paikkaan ja yhteiskuntamuotoon. Suomen kieli oli tärkeä. Usein opettaja oli ainoa vieraskielinen yhteisön jäsen. Ympäristön kielen oppiminen sujui hitaasti. Colonia Finlandesassa suomalaisten intiaanivaimot opettelivat tämän vuoksi Kiteen murretta.\nYhteydenpito Suomeen oli aluksi vilkasta. Siirtolaiset saivat kirjeitä ja lehtiä. Mutta vuosien mittaan yhteydet vähenivät ja Elelä-Amerikankin siirtokunnat saatettiin 'löytää' uudelleen.\nLähes kaikissa yhteisöissä oli riitoja ja erimielisyyksiä. Ne liittyivät useimmiten taloudellisiin vaikeuksiin kuten Penedossa, jossa kuten monissa muissakin yhteisöissä painiskeltiin suurten lainojen kanssa. Kiistoja käytiin myös tavoitteista, kuten Sointulassa.\nKovin montaa vuotta ei ihanne elämää vietetty missään. Vaikka Etelä-Amerikan yrityksissä elettiin vuosikymmeniä suomalaisyhteisöinä, niiden utopialuonne laimeni parissa vuodessa. Pisimpään pysyivät tässä suhteessa pystyssä Yhdysvaltojen osuusfarmit, joiden loppu liittyi pula-aikaan ja maaltapakoon. Monet utopiayhteisöinä aloittaneet suomalaisyritykset muuttuivat nopeasti tavallisiksi siirtolaispaikkakunniksi. Tässä suhteessa ne ovat seuranneet kaikkien utopiayhteisöjen elämänkaarta. Tunnetuin tuoreehko esimerkki on varmaan "Suurimman utopian" eli Neuvostoliiton hajoaminen vuonna 1991. Ainoat todella pitkäikäiset utopiayhteisöt ovat uskonnollisia, kuten mennoniitat.\nSuomalaisten ihanneyhteisöt ovat siis enimmäkseen osoittautuneet pettymyksiksi. Mutta epäonnistuneinakin ne ovat toteuttaneet utopiayhteisöjen perimmäistä roolia: auttaneet näkemään mistä on kysymys, mitä on muutettava ja miten siihen voidaan pyrkiä. Ja voi väittää, että yhteisöjen merkitystä mitataan muualla kuin niiden ulkoisella kohtalolla. Ympäristöliikkeen olemassaolo on ideologisesti jatkoa utopiayrityksille. Uusimpina utopiatulokkaina voi pitää virtuaaliyhteisöjä.\nLUETTELO: SUOMALAISET UTOPIAYHTEISÖT AIKAJÄRJESTYKSESSÄ\nErikssonien maanpakomatka, Tanska, Saksa, Hollanti, Ruotsi, 1734–61,USK(onto)\nUusi Jerusalem, Sierra Leone, 1792, USK\nStrelok, Vladivostok, Venäjä, 1868–72, SOS(ialismi)\nRed Deer, Alberta, Kanada, 1899, NAT(ionalismi)\nChillagoa, Queensland, Australia, 1900–01, SOS\nSointula, British Columbia, Kanada, 1901–05, SOS\nDrummond Island, Michigan, USA, 1903–30, USK\nItabo, Kuuba, 1904–08, NAT\nSammon Takojat, British Columbia, Kanada, 1905–12, SOS\nPonnistus, Omaja, Kuuba, 1906–09, SOS\nColonia Finlandesa, Missiones, Argentiina, 1906–40, NAT\nRedwood Valley, Kalifornia, USA, 1912–32, SOS\nKarjala-kuume, Neuvostoliitto, 1920–40, SOS\nVilla Alborada, Paraguay, 1920–40, VEG(etarismi)\nGeorgian osuusfarmi, Georgia, USA, 1921–40, SOS\nParadiso, Nizza, Ranska, 1925–27, VEG\nPenedo, Brasilia, 1929–40, VEG\nViljavakka, Dominikaaninen tasavalta, 1930–44, VEG\nJad Hashmona, Israel, 1971–90, USK\nHuom! Monissa oli useita painotuksia, ja ne saattoivat muuttua ajan myötä. Tässä on käytetty alkuvaiheen tärkeintä ideologiaa. Myös utopiayhteisöjen loppuvuosi on usein vaikea määritellä.\nTeuvo Peltoniemi: Kohti parempaa maailmaa – suomalaisten ihannesiirtokunnat 1700-luvulta nykypäivään. Otava 1985. (Tilausosoite: www.sosiomedia.fi)\nTeuvo Peltoniemi: Kohti parempaa maailmaa. Video-ohjelma. 37 min. Sosiomedia oy/ Helsingin Tietovideo 1988. (Tilausosoite: www.sosiomedia.fi)\nÄäninauha- ja videohaastatteluita tulossa myöhemmin, ks. myös Ylen Elävän arkiston utopiayhteisötallenteita)\n(Tämä) Yleisartikkeli: Teuvo Peltoniemi: "Suomalaiset ihannesiirtokunnat" Päivitetty 2018.\nKatso myös Facebookista ryhmää Suomalaiset utopiayhteisöt - Finnish Utopian Communities\nArtikkeli: Teuvo Peltoniemi: "Historian suuret utopiayhteisöt"\nArtikkeli (pdf): Teuvo Peltoniemi: "Utopiayhteisöjen opetuksia: yhteiset ja uudet utopiat"\nKirjallisuusluettelo (pdf): Teuvo Peltoniemi: "Kohti parempaa maailman" -kirjan lähdeluettelo\nArtikkeli: Teuvo Peltoniemi: "Finnish Utopian Settlements in North America". Sivut 279-291 teoksessa: Karni, Michael G. & Koivukangas, Olavi & Laine, Edward W. (eds.): Finns in North America. Institute of Migration C9. Turku 1988.\n"Utopioita etsimässä" Auvo Kostiaisen arvostelu "Kohti parempaa maailmaa" -kirjasta. Historiallinen Aikakauskirja 2/1986\n"Kaiken maailman impivaarat - Historia on suomalaisutopioiden hautausmaa". Harri Peltolan arvostelu "Kohti parempaa maailmaa" -kirjasta. Helsingin Sanomat 27.11.1985\nLinks on Utopian Emigration\nKartta Thomas Moren teoksesta Utopia\nErikssonin ryhmän muistokivi Pyhän Juhanan kirkossa Tukholmassa\nAugust Nordenskiöldin suunnitelma\nUtopiasosialisti Matti Kurikka\nKarl Streng Sointulan pajassa\nSammon takojat Kanadassa Brittiläisessä Kolumbiassa\nOscar Norringin etumaksu Kuubassa\nKalifornian osuusfarmin Alex Kauhanen\nDrummondin osuusfarmin haali\nGeorgian osuusfarmin lapset esittelevät ennätyskurpitsaa\nMatti Aaltonen harjoittelee sambaa Penedossa Brasialiassa\nNeuvosto-Karjalaan lähtijöiden tervehdys\nDominikaanisen tasavallan Viljavakan joulupotretti\nArthur Thesleff, Argentiinan Colonia Finlandesan perustaja