Yanxiang Hotel Beijing Beijing, hotellisi Kiina. Tarjouksella rajattu aika!\n« Takaisin Yanxiang Hotel Beijing\nTarkista hotellin Yanxiang Hotel Beijing hinta ja varaustilanne: Saapuminen :\nYanxiang Hotel Beijing - Kuvaus\n369 huoneella varustetunLue lisää\nYanxiang Hotel Beijing-hotellin huoneiden lähtöhinta on n.a. euroa, ja voit valita kaikista eri huonekategorioista (Room-Non Smoking Room).Budjetti-tyylinen Yanxiang Hotel Beijing-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: Business-keskus.Sijaintina on 5 JIANGTAI ROAD CHAOYANG DST, itä-Beijing, ja etäisyys keskustasta autolla vain 17 minuuttia.Hotelli kuuluu WV-ketjuun. Pyörätuoliystävällisyys on mukava lisä hotellin palveluihin. Matka lentokentälle (Beijing Capital) kestää autolla noin 35 minuuttia (etäisyys lentokentästä on 17 km ).Kun haluat rentoutua, hotellin uima-allas on käytössäsi.\nYanxiang Hotel Beijing: tyypit:\nYanxiang Hotel Beijing: mukavuudet ja palvelut\nOtin koulun joukkueesi turnaukseen Pekingissä ja järjestäjien poiminut tämän hotellin kaikkien ryhmien (poikien jalkapallo, tyttöjen jalkapallo, tyttöjen jääkiekko) lykätä sisään\nSijainti on hyvä sinun pitäisi olla matkustaa ja ulos Pekingin aikana pysyt.\nAsunut täällä kaksi huhtikuussa 09. Se on kaukana keskustasta Pekingin kuitenkin kävelymatkan HTE neighborhood puistot antoi ulkomaalainen sisäpiiriin Koska Kiinan Life. Huoneet olivat hieman päivätty ja internetyhteys oli kauhea!\nOlemme yöpyneet tässä hotellissa 4 kesää peräkkäin, yksi matkan olimme jumissa keskellä korjaukset ja olimme vanhempien huoneeseen, mutta useimmiten huoneet ovat mahtavia, Länsi-wc (yay!) Aulassa on upeaLue lisää ei (yleensä) metroa ravintola omaisuutta, työntekijät ovat erittäin makeita ja laji on erinomainen (todella, 2-3 kerrosta!) markkinoille kulman takana on jotain voisi halua ostaa, sekä useista supermarketeista, jotka kuljettaa tonnia Länsi-tuotteita, ja lisäksi toiset 5 Start hotelli aivan kadun toisella puolella ja Starbucks ja muut yummy Länsi ruokaa. Niin, ja Länsi-sairaala (+ service!) On nurkan takana samoin! Niin yleinen - Tämä on erinomainen valinta-Asuimme "Downtown" yhden kesän, ja se ei ollut läheskään niin mukavaa! Voi sanoa tarpeeksi hyviä asioita siitä!Piilota teksti\nToivottavasti tämä helps.Just tähän mennessä palasi 1 viikko Pekingissä majoittuessa Yanxiang Hotel. Hotelli ei ole, jos lähellä keskustaa Pekingin mutta kaupungin tämän kokoluokan ja hajautuminen, jossaLue lisää on kaupungin keskustassa? Olen tuomari keskusta on Tianamen neliön ja hotelli on hyvä 20 min ja 1 h riippuen liikenteestä siellä. U voi olla hieronta jos haluat korjaukset eivät ole melua tai aiheuttaa paljon inconvenience.Hope tämä auttaa. Se on vanha hotelli vähän väsynyt ja huoneet, jotka soveltuvat eli meillä oli 3 vuodetta, 1 fold enintään 2 singleä huoneessamme. Liikenne on painajainen ja gridlocks.Piilota teksti


Auran seurakunnan virastotalon kokoushuone - PDF\nDownload "Auran seurakunnan virastotalon kokoushuone"\n1 KIRKKONEUVOSTON KOKOUS 1/8 Aika Paikka Tiistai klo Auran seurakunnan virastotalon kokoushuone Läsnä Äärelä Torsti, pj Hafrén Leena Kalmi Pekka Loukonen Terttu Moisala Taina Mäki Kaija Pajula Heikki Laakso Arvo MUUT SAAPUVILLA OLEVAT Marja Laaksonen, kirkkovaltuuston pj Jyrki Hämäläinen, sihteeri 38 KOKOUKSEN AVAUS Laulettiin virsi 455. ESITYS Alkuhartauden jälkeen puheenjohtaja avaa kokouksen. 39 KOKOUKSEN LAILLISUUS JA VALTAISUUS Suoritetaan nimenhuuto. Kokouksen kutsuu koolle puheenjohtaja. Kokous on päätösvaltainen, kun saapuvilla on enemmän kuin puolet jäsenistä. Kokouskutsu asialuetteloineen on toimitettu kirkkoneuvoston jäsenille postilaatikkoihin keskiviikkona ESITYS totesi kokouksen laillisesti koolle kutsutuksi ja päätösvaltaiseksi. Kirkkoherra on kutsunut kokouksen sihteeriksi kirkkoherranvirastossa työskentelevän Jyrki Hämäläisen.\n2 2/8 40 N TARKISTAJIEN JA ÄÄNTENLASKIJOIDEN VALINTA valitsee kaksi pöytäkirjantarkastajaa ja kaksi ääntenlaskijaa. Pöytäkirjan tarkastajat valitaan neuvoston jäsenlistan mukaisessa järjestyksessä. ESITYS Valitaan pöytäkirjan tarkastajiksi ja ääntenlaskijoiksi Taina Moisala ja Kaija Mäki. 41 TYÖJÄRJESTYKSEN HYVÄKSYMINEN Asiat otetaan esityslistalle puheenjohtajan määräämään järjestykseen ja käsitellään, jollei neuvosto toisin päätä, esityslistan mukaisessa järjestyksessä. ESITYS Hyväksytään esityslista kokouksen työjärjestykseksi. Hyväksytään esityslista kokouksen työjärjestykseksi. (lisäys muut asiat, sotaveteraanit 50v.) 42 ILMOITUSASIAT Turun arkkihiippakunnan lakimiesasessori Matti Mäkisen viranhaltijapäätös (Asianro ) koskien kirkkoherra Torsti Äärelä loma- ja vapaa- aikasuunnitelmia ajalle (Liite 1, 42) Kirkkoherra Torsti Äärelän viranhaltijapäätös 1/2013 koskien Katja Laaksosen palkkaamista Auran seurakunnan lähetyssihteeriksi ajalle (Liite 2, 42) Kirkkoherra Torsti Äärelän viranhaltijapäätös 2/2013 koskien isyysvapaan myöntämistä Jyrki Hämäläiselle ajalle\n3 3/8 43 SAIRAUSLOMIEN MYÖNTÄMINEN Seuraavat työntekijät ovat anoneet sairauslomaa lääkärintodistuksella todetun työkyvyttömyyden perusteella: Liite 1, 43 jaetaan vain kokoukseen osallistuville. Koska sairauslomat ovat henkilökohtaisina asioina salassa pidettävää tietoa, taltioidaan liitteen suoraan salassa pidettävien asioiden pöytäkirjakansioon. n jäsenet voivat halutessaan kokouksen aikana luovuttaa omat liitteensä kirkkoherralle hävitettäväksi luotettavalla tavalla. KIRKKOHERRAN EHDOTUS päättää myöntää sairauslomat esitetyllä tavalla. Päätökseen ei ole muutoksenhakuoikeutta. päätti myöntää sairauslomat esitetyllä tavalla. Päätökseen ei ole muutoksenhakuoikeutta. 44 TALOUSPÄÄLLIKÖN TEHTÄVIEN HOITAMINEN SAAKKA Talouspäällikkö Tarja Ihamäki on palkallisella virkavapaalla saakka. Asioiden hoitamisen kannalta on tärkeää sopia tietyistä käytännöistä. On lähdettävä liikkeelle siitä, että kirkkoherra Torsti Äärelällä on talouspäällikön virkavastuu saakka. Kirkkoherra on alustavasti sopinut Pöytyän seurakunnan talouspäällikön kanssa siitä, että Pöytyän seurakunnalta saadaan apua talouspäällikön töihin liittyvien käytännön asioiden hoitamiseksi. KIRKKOHERRAN ESITYS antaa Torsti Äärelälle valtuudet sopia Pöytyän seurakunnan kanssa tarkemmin siitä kuinka tarvittava työpanos saadaan hankittua korvausta vasten talouspäällikön käytännön töiden hoitamiseksi. Kirkkoherra sopii käytännön järjestelyistä viikon 35 aikana Pöytyän seurakunnan kanssa. Lisäksi päätetään että laskut hyväksyy kirkkoherra Äärelä ja kirkkoneuvoston varapuheenjohtaja Leena Hafrén. antoi Torsti Äärelälle valtuudet sopia Pöytyän seurakunnan kanssa tarkemmin siitä kuinka tarvittava työpanos saadaan hankittua korvausta vasten talouspäällikön käytännön töiden hoitamiseksi. Kirkkoherra sopii käytännön järjestelyistä viikon 35 aikana Pöytyän seurakunnan kanssa. Lisäksi päätettiin että\n4 4/8 laskut hyväksyy kirkkoherra Äärelä ja kirkkoneuvoston varapuheenjohtaja Leena Hafrén. Tämä järjestely on voimassa kunnes viranhaltija palaa töihin. 45 AURAN SEURAKUNNAN KIRKKONEUVOSTON KOKOUKSEN 2/2013 ( ) 20 :N PÄÄTÖKSEN TOIMEENPANO. käsitteli kokouksessaan 2/2013 kirjallisesta esittelystä pykälässä 20 kolehtisuunnitelman ajanjaksolle huhtikuu- elokuu Päätösesitykseen tehtiin kaksi muutosta jotka koskivat sunnuntaiden ja kolehteja. Em. kolehdit oli tarkoitus kantaa oman seurakunnan Hanna- työlle ja omalle nimikkolähetille. Päätöstä ei kuitenkaan ole pantu toimeen ja kolehdit on kannettu kokouksen esityslistan esittelyn mukaisesti Kristillisen Työväen Liiton julkaisutoiminnalle, jäsenyhdistysten ja toimintakeskusten tukemiselle sekä kenttätyölle ja Tuomas- yhteisön työlle tarjota kirkosta vieraantuneille mahdollisuuksia löytää paikkansa seurakunnan toimivina jäseninä, tuottamalla musiikkia, rukouksia sekä vapaaehtoistoiminnan materiaalia ja koulutusta. Kirkkojärjestys toteaa sen toisessa luvussa ja sen kahdeksannessa pykälässä seuraavaa: Kirkkohallitus määrää vuosittain ns. viralliset kolehdit. Tässä tarkoitettu kolehtisuunnitelma voidaan siten laatia vasta sen jälkeen kun kirkkohallitus on julkaissut oman kolehtipäätöksensä. Kirkkoherran asiana on valvoa, että suunnitelmaa noudatetaan. Hänellä pitää olla oikeus perustellusta syystä poiketa kolehtisuunnitelmasta. Poikkeamisesta on tiedotettava neuvostolle, jollei asiaa ehditä käsitellä siellä. Pakollinen kolehtisuunnitelma koskee vain päiväjumalanpalveluksissa eikä muissa tilaisuuksissa kannettaviksi tarkoitettuja kolehteja. Muutokset kolehtisuunnitelmiin syntyvät paikallisseurakuntien elämässä yleensä tilanteissa joissa vietetään jonkin järjestön, toimipiirin tai yhteisön viitteellistä jumalanpalvelusta. Yleinen käytäntö ja suositus on ollut siirtää kolehti jollekin toiselle samanarvoiselle sunnuntaille. Tätä periaatetta on pyritty noudattamaan myös Auran seurakunnassa. KIRKKOHERRAN EHDOTUS Edellä mainitut ja keräämättä jääneet kolehdit otetaan huomioon ja niille varataan päivä laadittaessa loppuvuoden kolehtisuunnitelmia (Syyskuu Marraskuu 2013 ja Joulukuu 2013 suunnitelmat).\n5 5/8 Asia päätettiin jättää pöydälle. 46 KOLEHTISUUNNITELMA SYYSKUU 2013 MARRASKUU vahvistaa vuosittain kolehtisuunnitelman. Käytännön syiden ja muuttuvien tarpeiden vuoksi on perusteltua, että se hyväksytään useammassa osassa. Nyt tulee kysymykseen hyväksyttäväksi kolehdit ajalla (Liite 1, 46 ) niiden pyhäpäivien osalta joille kolehti voidaan vapaasti määrätä seurakunnissa. KIRKKOHERRAN EHDOTUS hyväksyy kolehtisuunnitelman ajalle syyskuu marraskuu 2013 ( (Liite 1, 46 ). hyväksyi kolehtisuunnitelman syyskuun 2013 ajalle. Loka- ja marraskuun 2013 kolehtien osalta päätettiin tehdä päätös seuraavassa kirkkoneuvoston kokouksessa. 47 TALOUSKATSAUS TAMMIKUU 2013 KESÄKUU 2013 Auran seurakunnan kirkkovaltuusto korotti vuonna 2013 kirkollisveroprosentin päätöksellään tarkoituksenaan turvata riittävien verotulojen kertymä seurakunnan toiminnan turvaamiseksi. Nykyinen prosentti on 1,65. Vuoden 2013 kuuden ensimmäisen kuukauden verokertymä on ollut ,12 euroa kun se vastaavasti vuonna 2012 oli samalla ajanjaksolla euroa (Liite 1, 47 ). Veroäyrin korotus on riittänyt toistaiseksi kattamaan ilmeisen verotulojen pienenemisen mikä muutoin olisi toteutunut. Vuoden 2013 aikana kuuden ensimmäisen kuukauden aikana toimintakulut olivat ,12 euroa pienemmät kuin vastaavana aikana vuonna 2012 (Liitteet 2-5, 57 ). Loppuvuoden verokertymää on mahdotonta ennakoida tarkasti ja marraskuun lopullinen verotus voi vielä muuttaa kehitystä epäsuotuisempaankin suuntaan. KIRKKOHERRAN EHDOTUS keskustelee asiasta ja merkitsee talouskatsauksen tiedoksi liitteineen esittelyn mukaisesti.\n6 6/8 Kirkkoherran päätösehdotuksen mukainen. 48 KIRKKONEUVOSTON SELITYKSEN ANTAMINEN KANTELU- ASIASSA TURUN ARKKIHIIPPAKUNNAN TUOMIOKAPITULILLE. DIAARINUMERO Adnro Eduskunnan oikeusasiamies siirsi tekemällään päätöksellä Sulo Järvisen kantelun (10. Ja sekä 27.5.), jossa hän muun muassa arvostelee seurakuntien menettelyä koskien selvityspyyntöihin vastaamista, kirkkohallitukselle. Kirkkohallitus siirsi hallintolain 21:n nojalla asian Turun arkkihiippakunnan tuomiokapitulille siltä osin kun kantelussa viitattiin arkkihiippakuntaan kuuluvien seurakuntien menettelyyn. Kantelussa mainittiin Auran seurakunta. Tuomiokapituli on pyytänyt kirkkoherra Torsti Äärelältä selityksen kantelun johdosta siltä osin kuin se koskee Auran seurakunnan menettelyä Sulo Järvisen tietopyynnön käsittelyssä. Lisäksi annetaan selvitys siitä, miten tietopyyntö on käsitelty ja milloin Järviselle on toimitettu hänen pyytämänsä tiedot (Kirkkolaki 16 luku 6, 7, 8 ja 9 ) Tuomiokapituli pyytää nyt myös Auran seurakunnan kirkkoneuvostoa antamaan selityksen kantelussa esitetyn johdosta. (Kirkkolaki 10 luku 1. Liite 1, 48 ). n tulee myös arvioida onko seurakunnassa riittävät henkilöstöresurssit palvella myös sukututkijoita. Turun arkkihiippakunnasta tullut selvityspyyntö on päivätty selitykset on annettava 30 vuorokauden kuluessa tuon kirjeen päiväyksestä lukien. Kirkkoherra Torsti Äärelä laatii selityksen omalta osaltaan määräpäivään mennessä. antaa selityksen esittelyn pohjalta siltä osin kuin se koskee Auran seurakunnan menettelyä Sulo Järvisen kantelussa esitetyn johdosta. esittää myös arvionsa siitä onko seurakunnassa riittävät henkilöstöresurssit palvella myös sukututkijoita. Asiakokonaisuuden taustalla on korkeimman hallinto- oikeuden päätös (Taltionumero 3262 Diaarinumero 1236/1/9). Yksityishenkilöt ja sukututkijat eivät pääse tutkimaan väestökirjanpidon kirkollista aineistoa (100 vuotta nuorempi aineisto). Tämä aineisto sisältää väestötietolain 6 luvussa 43.n 1 momentin mukaan henkilötietojen suojaa koskevassa lainsäädännössä tarkoitettuja arkaluonteisia tietoja joita ei saa luovuttaa muille kuin asianomaisille viranomaisille, jollei 25 : 6 momentista muuta johdu.\n7 7/8 KIRKKOHERRAN ESITYS Auran seurakunnan kirkkoneuvosto antaa Turun Arkkihiippakunnalle selityksen päivätyn kirjeen (Adnro ) johdosta liite 2, 48 mukaisesti. Kirkkoherran päätösesityksen mukainen. 49 MUUT ASIAT I AURAN SOTAVETERAANIT RY:N MUISTAMINEN HEIDÄN 50- VUOTISJUHLANSA JOHDOSTA. Auran sotaveteraanit ry viettää 50- vuotisjuhlaansa Auran seurakunnan kirkkoherra on saanut kutsun päivän juhlallisuuksiin. Samoin seurakunnalle on osoitettu kutsu päivän juhlallisuuksiin kahdelle. Auran seurakunta ja Auran sotaveteraanit ovat olleet kiinteässä vuorovaikutuksessa vuosikymmenten ajan. Auran seurakunta antoi takavuosina lahjoituksena mm. huomattavan rahasumman Auran sotaveteraaneille veteraanimatrikkelin julkaisukustannusten kattamiseksi. Nyt heidän suurena juhlapäivänään on perusteltua muistaa heitä pienellä rahasummalla. Lisäksi seurakunta voi nimetä kirkkoherran lisäksi 2 virallista edustajaa päivän juhlallisuuksiin. KIRKKOHERRAN EHDOTUS Auran seurakunnan kirkkoneuvosto myöntää käyttövaroistaan, kustannuspaikalta 4963, 500 euron suuruisen lahjoituksen Auran sotaveteraanit ry:lle heidän 50- vuotisjuhlapäivänsä johdosta. Samalla kirkkoneuvosto nimeää kaksi seurakunnan edustajaa päivän juhlallisuuksiin. Päätös on kirkkoherran päätösesityksen mukainen. nimesi sotaveteraanien juhlaan seurakunnan virallisiksi edustajiksi Leena Hafrénin ja Terttu Loukosen. Liite 1, 49.\n8 50 N TARKISTAMINEN 8/8 Tarkastettu pöytäkirja tai ilmoitus siitä tulee asettaa nähtäväksi seurakunnan ilmoitustaululle vähintään 14 päivän ajaksi. (KL 25 luku 3 ). ESITYS Sovitaan, että kokouksen pöytäkirja tarkistetaan tämän kokouksen jälkeen ja esillä olo seurakunnan kirkkoherranvirastossa, josta on ilmoitettu virallisella ilmoitustaululla VALITUSOSOITUS ESITYS Puheenjohtaja antaa kirkkolain mukaisen valitusosoituksen. Liite 1, KOKOUKSEN PÄÄTTÄMINEN Laulettiin virsi 475. Puheenjohtaja päätti kokouksen klo 19:39. Aurassa Torsti Äärelä kirkkoherra, puheenjohtaja Jyrki Hämäläinen toimistosihteeri, sihteeri Olemme tarkastaneet pöytäkirjan ja todenneet sen vastaavan kokouksen kulkua. Aurassa Pöytäkirjan vakuudeksi Taina Moisala Kaija Mäki\nAURAN SEURAKUNTA PÖYTÄKIRJA 6/2013 15.10.2013 Kirkkoneuvosto 1/11 KIRKKONEUVOSTON KOKOUS. Auran seurakunnan virastotalon kokoushuone\n1/11 KIRKKONEUVOSTON KOKOUS Aika Paikka Tiistai klo 18.00 Auran seurakunnan virastotalon kokoushuone LÄSNÄ JÄSEN Äärelä Torsti, kirkkoherra, pj Hafrén Leena Kalmi Pekka Loukonen Terttu Ääri Anna- Liisa


Etävalvonnan hyödyntäminen - Fluid Intelligence Oy\nPyörivien öljykohteiden kunnonvalvonnan menetelmät vaativat huolellista harkintaa\nOptimaalisen kunnonvalvonnan aikataulu riippuu käytettävistä menetelmistä ja halutusta käyttövarmuusmarginaalista.\nPF -käyrä, lisää aiheesta Mainworld artikkelissa\nÖljyä väliaineena hydrauliikoissa tai voitelussa käyttävissä koneissa kunnon valvonnan menetelmiä on useita. Näiden tehokkuus riippuu siitä mitä tarkkuutta halutaan valvoa ja miten menetelmää sovelletaan käytäntöön. Luonnollisesti vaurioiden kustannustehokas estäminen on tavoitteena mutta kaikissa tilanteissa, käytöstä tai muusta satunnaisesta syystä johtuen se ei välttämättä ole mahdollista.\nPerinteisellä öljyanalyysillä voidaan tehokkaasti havaita alkavia vaurioita järjestelmässä kun öljyanalyysiin valitut mittausmenetelmät ovat mitoitettu oikein ja näytteiden otto tiheys vastaa kohteen kriittisyyttä kokonaisuudelle. Hyvin mitoitetulla öljyanalyysillä voidaan puuttu hyvin aikaisessa vaiheessa ongelmiin tai heikentyvään kehitykseen, jolloin kunnossapidolle jää aikaa kustannustehokkaaseen reagointiin.\nKuvassa yli 100 mikronin pituinen metallinen kappale.\nEsimerkiksi perinteisesti öljyanalyysin puhtautta mitattaessa ISO 4406:1999 standardin mukaisella puhtausluokituksella pitää ottaa huomioon että luokitus laskee 4, 6 ja 14 mikronia suurempia varjostumia jolloin pienimmät alle 4 mikronin partikkelit eivät näy tuloksissa. Eräissä laitteistoissa on myös tekninen raja miten suuria partikkeleita sillä voidaan mitata. Asiaan voidaan puuttua tarkastelemalla öljyn puhtautta myös gravimetrisellä puhtausanalyysillä jolla sekä pienet että suuret poikkeamat havaitaan.\nHyvällä öljyn analysoinnilla voidaan myös tarkastella öljyn yleistä käyttökelpoisuutta sekä puuttua vaikka öljyn käyttöikää uhkaaviin tekijöihin kuten vanhentumiseen, mikrodiesel-ilmiöön ja ulkoisiin epäpuhtauksiin.\nÖljyn kunnon etävalvonta\nÖljyn kunnon etävalvonnalla voidaan valvoa jatkuvasti öljyn käyttökuntoa ja -laatua ja päästä välittömästi puuttumaan heikentyvään kehitykseen ja samalla ostaa aikaa kunnossapidon kustannustehokkaalle puuttumiselle ongelmaan.\nEtävalvonta voidaan toteuttaa monilla eri teknisillä ratkaisuilla ja tässä käytetään esimerkkinä tarjoamaamme öljyn häviökertoimen mittaukseen perustuvaa etävalvontaa. Häviökertoimen muutokseen perustuva etävalvonta tehdään paikallisen öljysensorin avulla, jonka tuottama data muokataan tietojärjestelmässämme suhteelliseksi raja-arvoksi jonka poikkeaviin muutoksiin reagoidaan. Peruskohteille on olemassa ennakoitu öljyn kunnon kehityskaari, johon vaikuttaa öljylaatu, käyttökohde ja sen olosuhteet sekä käyttö. Poikkeamat tästä perusuralta tunnistetaan ja paikallinen kunnossapito voi halutessaan selvittää syitä poikkeamiin.\nHäviökertoimen seurantaan perustuvan järjestelmän hyvä puoli on sen kyvykkyys havaita lisääntyneet pienet epäpuhtaudet kuin suuremmat kappaleet mahdollistaen todellisen ennustavan kunnossapidon. Etävalvonnalla on tavoitteena että sen avulla voidaan päästä kiinni järjestelmä vaurioihin ennen niiden eskaloitumista suuremmiksi vakaviksi vaurioiksi mitkä näkyvät kuumentumisena tai värähtelyinä.\nLuonnollisesti järjestelmä ei korvaa värähtelyvalvontaa vaan täydentää sitä käyttäen hyväksi öljyn ominaisuuksia järjestelmän väliaineena. Öljyn kunnon valvonta on nykyaikainen osa mittaavan kunnossapidon kokonaisuutta ja joka antaa mahdollisuudet kehittää käyttövarmuutta yhä paremmaksi.\nKustannustehokkuus on kaikessa toiminnassa lähtökohta. Etävalvonta soveltuu yllättävän pienille kohteille, joilta vaaditaan suurta käyttövarmuutta ja joiden vauriot aiheuttavat vakavia ongelmia tuotannolle ja prosessien jouhevalle toiminnalle.\nThis entry was posted in Etävalvonta, Kunnossapito. Bookmark the permalink.\n← Miksi öljyn kuntoa seurataan?\nISO 55000 soveltaminen käytäntöön →\nLue lisää etävalvonnan toteutuksesta\nFluitec tuotteet öljyn vanhentumisen valvontaan ja vanhentumistuotteiden poistoon\nEtkö löytänyt etsimääsi? Etsi sivustoltmmme!


Suomen Tilda Addiktit ryhmä 1: APUA!\nKatsoin tuonne sivulle jossa näkyy käyttäjät ja meillä on 98 käyttäjää JA:\nBlogin kirjoittajat Blogillasi voi olla enintään 100 kirjoittajaa\neli ei saada tänne sitten enempää.\nOtetaanko loput halukkaat foorumiin, mutta siitä pitää tulla esittely foorumiin?\nLähettänyt Kati klo 20.45\nEi ihan asiaan liity mutta tuli mieleeni olisiko tarvetta seurailla addiktien aktiivisuutta eli jos ei mitään kuulu pitkiin aikoihin voisi ainakin tiedustella halukkuutta jatkaa jos ei niin pääsisi sitten edes joku uusikin tilalle. Ajatuksena vaan heittelen : )\n14. helmikuuta 2008 klo 20.39\nm ja m: toi ois hyvä idea, mutta mä en nää oikein mistään sitä onko ketään joka ei oo postannu vaikka kertaakaan. Foorumissa näkee sen, siellä ois helppo seurata. pitääkin nyt toivoa että ne jotka eivät enää tunne halukkuutta olla tässä blogissa, ilmottaisi minulle.\nSamaa mieltä ;-)\nTaitaa olla monia, jotka eivät ole kertaakaan tänne kirjoittaneet tai kommentoineet.\n14. helmikuuta 2008 klo 20.44\nHarmi kun ei saa yhteisviestiä tän blogin kautta kaikille jäsenillä, huoh, kai mun pitää alkaa ne 98 viestiä lähettää yksi kerrallaan...kökkö...mutta nyt en ala.\n14. helmikuuta 2008 klo 20.51\nToimisikohan jos tunnisteeksi laitettaisiin tästälähtien aina myös oma "nimi" sieltähän olisi melko helppo käydä kurkkaamassa koska on viimeksi postannut.\n14. helmikuuta 2008 klo 20.53\nheips, sanon samaa mitä m ja m ja siirisorsa. jos musta välillä ei kuulu 2-3 päivään mitään, niin johtuu töittem paljoudesta, muuten ilmoittelen sulle jos olen kauemmin poissa näkyviltä ;)\n14. helmikuuta 2008 klo 20.54\nVoi Kasil parka unohda nyt tältä illalata no 98 viestiä tai sä et saa nukuttua ensiyönä:)\n14. helmikuuta 2008 klo 20.55\nm ja m: se on hyvä idea. Mutta alan huomenna postittaa pikkuhiljaa maileja. Älkää suuttuko jos ahkerille postaajilel tulee se viesti, teen copy & pastella kaikki 98 viestiä ja lähetän kaikille sen saman....toivottakaa onnea mulle huomiseen :D\n14. helmikuuta 2008 klo 20.56\nOnnen potkuja Kasilille monon täydeltä!\n14. helmikuuta 2008 klo 20.58\nTunsin heti piston sydämmessäni...En nimittäin voi sanoa olevani mitenkään sieltä aktiivisimmasta päästä...Kaikki työt kun ottavat aikansa ja valmistuvat pikkuhiljaa kun on niiiin paljon kaikkea muutakin tässä sivussa:( Mutta kinkkinen juttu tuo tosiaan on! Vaikka nyt joku luovuttaisikin paikkansa, niin jossain vaiheessa se 100 on täynnä kaikista aktiivisimmista...höm...ja kun foorumikin olisi kiva säilyttää entisellään...Pöh, ihan tyhmiä tommoset ihme rajotukset!\n14. helmikuuta 2008 klo 22.09\nääääkkk!!! nyt tuli hätä!!!! lisätkää mut äkkiä blogin jäseneksi!!!!! apuaaaaa.\n14. helmikuuta 2008 klo 22.16\nTäällä myös erittäin ei aktiivi...tuntuu tällä hetkellä olevan kaikki vapaa-aika ihan nollassa. Koko ajan jotakin...mutta kyll ätästä suosta vielä noustaan. annoinkin luvan poistaa miun kirjoitusoikeuden että pääsee tosi aktiivit kirjottelemaan...\n20. helmikuuta 2008 klo 13.27


Harras harrastus: Ratkaisuja ylituotanto-ongelmaan, osa 1\nKorut voi myös levittää lipaston päälle. Eihän sitä muuten muista, mitä koruja omistaa. ;)\nVoisithan myös tehdä ison kasan silmukkamerkkejä ja laittaa niitä myyntiin. (Jooko, jooko?) :]\nHienoja ratkaisuja =)\nSukat ja korut näyttävät super hienoille <3\nNo nythän voi ruveta neulomaan jo joululahjojakin :) Kauniita neulomuksia olet kyllä tehnyt!\nKorusi ovat tosi kauniita! Erityisesti pidin punaisesta kaula-/rannekorusta.\nOletpa tehnyt upeita neuleita ja koruja- blogisi on muutenkin mielenkiintoinen\n..yksi idea neuleinnostuksen aiheuttaman ylituotannon loppusijoitukseen; pienenpienet pipot ja sukat hyvään tarkoitukseen.\nMaartsi: aivan! Mulla on onneks kohtalainen sika Miähenä, eli sekään tuskin valittais ;).\ndiutu: no kasaa en lähde nyt tekemään, mutta teen kyllä merkkejä ja muita tilauksesta :). Ota yhteyttä lottamattila at gmail piste com, jos sulla oli akuutimpi tarve.\nMarika: kiitos kiitos :).\nvirkattu lintu: totta, ehkä ne pitäiskin kaivaa puikoille. Suunnitelmia on kyllä jo valmiina, langat on vaan vielä laatikoissaan :).\nPaperisilppua ja villapalloja: kiitos kaunis! Punanen kaulakoru on munkin lemppari :).\nenkulin käsityöt: kiitos! Mukava jos blogi tarjoaa virikkeitä :).\nAnonyymi: oikeen hyvä ylituotannon sijoituskohde! Mulla on meneillään semmonen oma yhden naisen hyväntekeväisyysprojekti (josta postaan pian), mutta taidan pian linkata tuohon Nuppupeittoon, että muutkin saa tietää siitä :).


Iso Gnu: August 2008\nNämä vauvan neuleet on aloitettu keväällä. Takki ja myssy ovat kokonaan virkattuja. Virkkaaminen ei ole minulle ihan jokapäiväistä ja takkusin sen kanssa. Välillä jo haeskelin muuta mallia tilalle. Välillä oli muuten vaan kyllästynyt työhön, muutenkin koko työ jäi toisinaan muiden hommien jalkoihin. Vauvan tulo alkaa lähestyä ja luulin jo, että se valmistuu Uhoavan ollessa synnytysosastolla. Ehdin tehdä tai oikeammin saada melkein valmiiksi. Toinen tumppu on kesken ja sukat aloittamatta. Ne syntyvät hetkessä, joten eiköhän kaikki ehdi ajoissa valmiiksi.\nOhje löytyy kirjasta Käsityön pikkujättiläinen (tekijät Mikkola ja Paakkunainen) ja ohjeen nimi on Papunen.\nAlkuperäisessä ohjeessa neule on vaaleammman vihreä ja reunukset ovat valkoiset. Ruskeat reunukset rapuvirkkauksineen on rokimpi, kuulemma. Minusta tuo ruskea terästää kivasti tuota vihreätä. Napit löysin kesäisellä Mikkelin lomamatkallani Korunapista, ovat kivat ja keveät (kookosta?).\nTumppujen ja sukkien ohje on muuualta.\nMalli: Käsityön pikkujättiläinen; Papunen\nLanka: Sandnesgarn Lanett\nPuikot: tavan 2,5 pyöröt ja bambu-sukkapuikot\nKulutus: 270 g (tumput eivät kuulu tähän)\nPosted by iso gnu at 8/31/2008 02:41:00 PM 9 comments:\nLabels: valmis 2008, vauvalle\nPienenä välipalatyönä muiden töiden välillä on valmistunut tulevalle lapsenlapselle imuja kestovaippoihin hahtuvan keränlopuista. Imuja on nyt 13.\nMalli : suorakaide tai pieni kavennus keskiosassa, pituus 20 tai 22 cm. Silmukat vastaavasti 12 ja 15.\nLanka: hahtuva kaksinkertaisena\nPuikot:4,5 mm KnitPick´s\nPosted by iso gnu at 8/24/2008 03:33:00 PM 1 comment:\nOn minulla muitakin neuleita kuin sukkia puikoilla, mutta ne valmistuvat hitaammin. Tässä on nyt sormiharjoituksia ennen alkavaa Sukkasatoa. Sukkasatoa saa ihan rauhassa tulla sitten kaksi seuraavaa kuukautta, vaikka onhan noita taas valmistunut tasaista tahtia. Päämäärän on rikkoa viime vuoden ennätys eli 50 paria sukkia. Nyt on valmiina nämä mukaan lukien 39 paria. 7V-langat eivät vielä läheskään mahdu sinne laatikkoon, mihin saisivat mahtua. Jos sitten sukkasadon jälkeen.. Toivossa on hyvä elää.\nP.S Kiitos Uhoavalle Sukkasato-napin laitosta reunaan!\nPuikot : 3,5 mm banbut (yksi oli välillä muutaman viikon Hesassa kylässä ja virkistäytymässä - onneksi puikkoja löytyy tästä huushollista)\nLanka: edelleen vain 7 V\nKoot: 42, lapsi 30 ja 26-28\nKulutus: 120 g + 60 g + 55 g eli 235 g\nPosted by iso gnu at 8/20/2008 11:07:00 AM 2 comments:\nLabels: sukat, valmis 2008\nKahdet sukat välipalatyönä ovat valmistuneet. Toiset ovat sivupalkin pitsisukkien ohjeella tehty ja toiset ovat ihan perussukat Novitan uutuudesta 7 V Polkka-langasta. Kerää jäi pahimmoilleen ehkä 70 g kahdessa osassa, kun oli pakko välillä keriä pois aika lailla, että pääsi aloittamaan toista sukkaa samasta langankuvioinnista. Mutta jos lapselle yrittäisi tehdä sukkia.\nSeuraavat sukkien aloittamiset pitäisi säästää syyskuulle, koska on sukkasatoa odotettavissa.\nLanka: 7 V ja 7V Polkka\nMallit:kts teksti edellä; naisten koko\nKulutus: Pitisuskat 90 g ja Polkka-sukat 85 g\nPosted by iso gnu at 8/09/2008 03:34:00 PM 5 comments:\nVoitin tässä keväällä 500 g Samos Loppipopia vaalean ruskean tai beigen sävyissä. Lanka oli uusi tuttavuus minulle. En keksinut itselleni tehtäväksi mitään siitä ja onhan noita neuleita tulossa keskeneräisinä. Aina joku muu neule ajaa edelle ja omat jää. Olihan tulossa uusi jäsen sukuun, jos hänelle tekisi jotakin. Neulevaatteisiin oli lankoja varattuna ihan riittävästi. Vaununpeittoon olisi liikaa lankaa, joten tästä tuli nyt isompi peite vaikka lattialla pidettäväksi tai sittemmin torkkupeittona.\nEdit:Unohdin mainita,että ilman pingoitusta/venytystä peiton koko on 105 cm x 118 cm.\nEnsin aloitin kaitaleista. Neliömäisten ruutujen välissä on 70-luvun värimaailman kahden kerroksen aina oikein-raidat tummanruskealla, oransilla ja luonnonvalkoisella Mandarin Petit-langalla kaksinkertaisena neulottuna. Neliöt on neulottu Samos Loppipop-langalla. Jokainen ruutu on erilainen, kuviointi muodostuu vain oikein ja nurin neulotuista silmukoista. Nyt on kokeiltuna 30 erilaista pintaneuletta! Oli aika koukuttavaa neulottavaa!\nLopputulos on kaunis omaan silmään ja Samos tuntuu miellyttävän pehmeältä neuleena. Lankaa oli helppoa neuloa. Kaitaleet yhdistin yksinkertaisella Mandarin petit-langalla virkaten sen jälkeen, kun olin virkannut kiinteitä silmukoita joka kaitaleen ympäri kaksinkertaisella Mandarin Petit-langalla. Viimeksi virkkasin ruskealla kaksinkertaisella langalla kiinteitä silmukoita peitteen ympäri viisi kerrosta.\nVielä kuva kärhöstäni, joka on kukkinut aivan upeasti paraikaa oli 24 kämmenenkokoista kukkaa.\nP.S kuvia saa klikkaamalla isommaksi\nMalli: omasta päästä, Kuviot kirjasta Kauneimmat neulemallit\nLanka: Samos Loppipop ja Mandarin Petit\nPuikot: Knit Pick´s 5mm pyöröt\nKulutus: 750 g\nPosted by iso gnu at 8/03/2008 11:47:00 AM 11 comments:\nLabels: peitto, valmis 2008, vauvalle


Heti mulle tuo!: joulukuuta 2011\nHou hou hou mulle!\nMikäs sen parempi keksintö kuin kipassa Ikean kautta matkalla synnyinpaikkakunnalle loman viettoon! Hirveästi en shoppaillut, mutta nämä Hatten pöydät ostin hieman yllättäen yöpöydiksi. Saapas nähdä millaiset ovat sitten käytössä... No eivät ainakaan olleet kalliit. Nuista saa tuon kannen irti ja sisälle voi tunkea tavaraa! Ajattelin että jotku led-valot vois olla sähäkät! Olis samalla lamppu siinä. Täytyypi kokeilla ku kotia pääsee reissusta.\nAi niin, ihana joulupukki toi mulle lahjakortit kuumakivihoitoon ja intialaiseen päähierontaan... Aaaah...\nLähettänyt Johku klo 21.24 Ei kommentteja:\nJep jep... Novitan Crystal on vaan niin ihanaa ja nopea neuloa! Nämä menevät joululahjaksi. Palmikkopipon ohje on omasta päästä ja muut työkaverin simppelillä ohjeella tehtyjä. Lasten pipoihin kieputin vielä kukat pitsikukkakehikolla.\nJa kuva on tietty jälleen "laadukas" kamerakännykuva!\nLähettänyt Johku klo 23.24 Ei kommentteja:\nIhana laukku vaikka ite sanonki!\nMulla on koeviikko meneillään joten puuhailen kaikkea mitä ei pitäis! Ajattelin olla hövelinä ja tehdä anopille joululahjaksi laukun! So not! Tää on niin huippu että pidän itelläni! Kaava on omasta päästä ja kankaat Hawthorne threadsilta. Sori, huono kuva. Kamera on sökönä ja tämä siis kännyllä otettu.\nLähettänyt Johku klo 22.14 3 kommenttia:\nOlen kauan kaipaillut kännykälle suojapussia joten pykäsin prototyypin! Ja tuli aikas kiva!\nJoululahjaksi ja myyntiin pyöräytin muutaman neuvolakortin kotelon...\nPäiväkodin tädit saavat tänä jouluna pitsikukkaheijastimet. Nopea, edullinen ja hyödyllinen lahja!\nLähettänyt Johku klo 14.26 1 kommentti:\nKummipojan puserot ja uusi korunaulakko!\nKummipoika täyttää tänään vuoden ja hänen äitinsä on hullaantunut tähtivaatteista! Puserot on tehty Ottobren kaavalla (joka on muutes lemppari puseron kaavani) ja kankaan tilatty JNY:ltä. Pääsin ensimmäistä kertaa kokeilemaan peitetikkikonetta paitojen helmaan ja olihan se näppärä! Mitä nyt vähän kone kettuile mulle...\nEbaystä (ylläripylläri) löytyi tämä ihana korunaulakko! Nyt en osaa vaan päättää laitanko tämän vaatehuoneeseen vai vessaan...\nLähettänyt Johku klo 12.28 Ei kommentteja:


Lihisbingo: Luku 13.\nHermione loikoili sängyllään päänsäryn kourissa. Särky oli ilmeisimmin itse aiheutettu; Hermione oli nimittäin ajatellut aivan liikaa. Häntä mietitytti kovasti tilanne Ginnyn kanssa. Se, mitä heidän välillään oli tapahtunut, mitä hänen pitäisi asialle tehdä, ja mitä hän sanoisi Viktorille. Täytyisikö hänen sanoa jotakin? Voisiko hän vain olla hiljaa koko asiasta?\nHermione puuskahti ja kääntyi vatsalleen ja painoi kasvonsa tyynyyn. Purren tyynyä hän kiljui turhautumistaan. Miksi juuri hänelle täytyi käydä näin? Tilanne oli todella vaikea, eikä hän voinut edes kertoa siitä kellekään saadakseen jonkinlaisia neuvoja asiaa koskien.\nHermione nousi sängyllään istumaan ja löi itseään päähän tyynyllään. Niin raivostunut ja ärsyyntynyt itseensä hän oli, että tahtoi vaikka kolkata itsensä tajuttomaksi, jotta ei vain tarvitsisi ajatella asiaa enää. Pehmeällä tyynyllä se vain tuskin tulisi onnistumaan.\nHermione oli neuvoton. Voisiko hän vain antaa asian olla, ja jatkaa Viktorin kanssa niin kuin mitään ei olisi tapahtunutkaan? Se tulisi varmasti olemaan vaikeaa, sillä omatunto kolkutti tarpeeksi jo nyt. Hermione pohti, että hän tuskin pystyisi olemaan niin oma itsensä kuin yleensä, jos hän joutuisi kantamaan sellaista taakkaa mielessään joka ikinen päivä.\nHän vain ei tahtonut valehdella Viktorille. Mitä jos he menisivät naimisiin, ja vuosien jälkeen Viktor saisi selville Hermionen synkän salaisuuden?\nMutta toisaalta, eihän se ollut Hermionen syy... Ginny se häntä oli suudellut. Hermione yritti vain olla tavallinen ystävä, ja Ginny oli käynyt lähentelemään. Mutta silti Hermione ei voinut kieltää tunteita, jotka nousivat pintaan joka kerta, kun hän tapasi Ginnyn... Eikä varsinkaan niitä, jotka hän muisti suudellessaan Ginnyä.\nTurhautuminen sai Hermionen lähes polkemaan jalkaa - sen hän jätti kuitenkin tekemättä, hän kun ei halunnut suututtaa alakerran naapureita. Hän vain halusi tehdä mitä tahansa, mikä saisi nuo ajatukset ja tunteet pois.\nJoku yksinkertaisempi ihminen saattaisi vain antaa asian olla. Mutta ei, ei Hermione. Hän välitti liikaa Viktorista ja hänen tunteistaan. Samalla omantunnontuskat söivät hänen mieltään hetki hetkeltä enemmän. Miksi kaiken piti olla niin hemmetin vaikeaa?\nHermione nousi sängyltään ja raahusti olohuoneeseen. Ehkä hän saisi muuta ajateltavaa vaikka televisiosta. Hän aukaisi tv:n ja selaili kanavia - urheilua, uutisia, brittihuumoria, romanttisia komedioita... Hermione jumittui katsomaan jenkkiläistä draamasarjaa. Siellä oli joku mies, joka pyöritti kahta naista samaan aikaan. Hermione syventyi katsomaan sarjaa tarkemmin, sillä tilanne oli melko samanlainen - jospa hän saisi vinkkejä tilanteeseensa sieltä. Ei sillä, että hän nautti kahden henkilön pyörittämisestä, ja sitä paitsi, se ei ollut hän joka pyöritti kahta samaan aikaan. Se oli Ginny, joka oli hänet vetänyt mukaan tähän soppaan, ja taisi olla edelleen Lunankin kanssa. Hermionen tavoite oli, että hän olisi loppujen lopuksi vain yhden henkilön kanssa. Järkevintä olisi valita tietenkin Viktor, mutta Hermionen sydän ei ollut varma mistään.\nHermione sulki television turhautuneena. Ei sieltä mitään apua ollut, sarjassa oli vain itsekäs mies ja pyöritti naisia täysin huvikseen. Hän ei tainnut ajatella lainkaan kenenkään muun tunteita. Itsekäs paskiainen.\nHermione asteli keittiöön ja keitti itselleen teetä. Ehkä se voisi vähän rauhoittaa, jolloin ajatuksetkin voisivat olla hieman selkeämpiä.\nIstuskellessaan teetä siemailemassa hetken päästä Hermione hengitti syvään ja sulki silmänsä. Voi kunpa hän vain voisi ohittaa koko episodin ja tyhjentää mielensä kaikesta vaikeasta. Olisihan siihenkin keinonsa, mutta se olisi liian vaarallista, ja aivan liian typerää. Ei auttanut siis muu kuin potea omaa tyhmyyttään, ja odottaa oikeaa ratkaisua.\nHermione joi teensä hiljaksiin, mutta rauhallisuus ei tuonut hänen mielelleen lainkaan rauhaa. Mikään ei tuntunut nyt auttavan – ehkä olisi vain helpointa kertoa Viktorille, mitä oli tapahtunut? Asian myöntäminen ja ääneen sanominen oli tuntunut useinkin helpottavan oloa – ja silloin asiasta voisi ainakin keskustella. Eihän ollut lainkaan varmaa, ottaisiko Viktor Ginny ja Hermionen suudelmia paineina itselleen – eihän Viktor ollut viimeksikään suuttunut. Mutta tämä oli jo toinen kerta... Ja toinen kerta, kun aloitteen tekijänä oli Ginny. Ehkä Hermione olisi turvassa niin kauan, kuin hän ei itse tekisi mitään eleitä Ginnyn suhteen?\nKahden päivän ajan Hermione pysyi neljän seinän sisällä, koska hän ei vain tahtonut mennä ulos ihmisten töllisteltäväksi. Hermionesta tuntui, että hänestä näki kaikki ikävät ajatukset, kaikki näkivät hänen turhautumisensa ja ärtyneisyytensä. Jos hän olisi törmännyt tuntemattomiinkin, olisi hän todennäköisesti vain äyskinyt täysin ilman syytä.\nPian kuitenkin ruoka – ja erityisesti tee – alkoi loppua, eikä hän voinut niitä tyhjästäkään itselleen taikoa. Oli hän kerran yrittänyt, mutta se oli epäonnistunut kirjaimellisesti karvaasti. Siispä hän nousi päättäväisenä sängystään ja lähti ulos.\nHermione käveli lähikauppaansa ostoksille. Hän lappasi koriinsa mitä tahansa mitä mieleen tuli – ei hän jaksaisi panostaa ruuanlaittoon, kun hänellä oli muutakin ajateltavaa. Viimeksikin hän oli onnistunut lisäämään herneitä perunamuussiin, ja polttanut kastikkeenkin pohjaan.\nKaupasta päästyään Hermione käveli kotia kohti kuin sumussa. Hän ei yksinkertaisesti jaksanut ajatella, ja päänsärky oli palannut kivuliaampana kuin ennen. Hän ei edes pannut merkille, kun ihmiset osoittelivat hänen suuntaansa ihmeissään ja kuiskivat.\n”Katso, mitä ihmettä...” ”Mistä lähtien ne ovat tuollaisia olleet?” ”Eikö hän huomaa?” ”Eikö häntä pelota?”\n”Hei, varo tota pöllöä, se on kiinnostunut sun kassista”, joku sanoi yhtäkkiä ja Hermione hätkähti. Hän pysähtyi ja käänsi katseensa ruokakassiinsa, ja sen perässä hyppivä pieni pöllö törmäsi tömähtäen kassiin.\nHermione katsoi pöllöä silmät pyöreinä, ja hän huomasikin heti pöllön jalkaan sidotun kirjeen.\nHermione kyykistyi muka sitomaan kengännauhojaan, ja jutteli pöllölle:\n”Miksi sinä minua täällä seuraat? Onko tuo minulle?”\nHermione ajatteli, että pöllö oli ensin koputtelemassa Hermionen ikkunaa, mutta oli sitten lähtenyt etsimään häntä, ja onnistunut siinä. Vaivihkaa Hermione irrotti kirjeen pöllön jalasta ja päästi sen menemään.\nHermione päätti avata kirjeen vasta kotona ja nosti kassinsa, ja asteli vielä sen hetken kotiaan kohti. Heti, kun hän oli päässyt ovesta sisään, hän unohti kassin ja avasi kirjeen.\nmeidän joukkueemme huispausharjoituksiin tulee pieni tauko viikon päästä. Ajattelinpa vain, että jos voisin tulla käymään sinun luonasi silloin? Onhan viimeisestä tapaamiskerrasta jo jonkin verran aikaa...\nAjattelin saapua samalla tavalla kuin viimeksikin. Kai se sopii? Olen siellä ensi lauantaina noin puolen päivän aikaan.\nMinulla on jo ikävä sinua. Odotan tapaamistamme kovasti.\nHermionen sydän alkoi tykyttää. Viktor olisi siellä jo ensi lauantaina – ja siihen mennessä hänen olisi päätettävä, mitä tehdä koko tilanteen kanssa. Ajatukset alkoivat jälleen pörrätä villisti Hermionen mielessä. Mikä olisi oikein, mikä väärin? Voi kunpa hänellä olisi jokin oraakkeli tai muu sen kaltainen käytettävissään. Tai vaikka tippa totuusseerumia käytettäväksi Ginnyyn; silloin häneltä saisi selville, mitä hän oikein aikoo.\nHermionen olisi ollut niin paljon helpompaa päättää, mitä tehdä, jos vain olisi tiennyt Ginnyn ajatukset. Jos hän todella tahtoisi olla vain Hermionen kanssa... No, se nyt olisi vaikeaa. Viktorissa ja Ginnyssä kun oli molemmissa hyvät puolensa. Mutta jos Ginny ei olisi vakavissaan Hermionen kanssa, tai vain leikittelisi hänen ja Lunan kanssa, niin silloinhan Hermionen olisi helppo pistää stoppi hänen ja Ginnyn väliselle jutulle.\nMutta syvällä sisimmissään Hermione ei toivonut sitä. Hän ei halunnut uskoa, että Ginny vain leikittelisi hänen kanssaan, eikä olisi ollut lainkaan kiinnostunut Hermionesta. Hänen mieltään hiveli se, että Viktor ei ollut ainoa, joka oli hänestä tosissaan kiinnostunut... Se olisi jokseenkin itsetuntoa kohottavaa.\nVasta nyt Hermione heräsi asuntonsa epäsiisteyteen. Hän oli elänyt jo jonkin aikaa melkein kuin tunkiolla - hänen pohdintojensa viemä aika ei ollut riittänyt siivoamiseen, tai edes siihen, että hän olisi ymmärtänyt, että asunto olisi minkäänlaista järjestelyä tai puhdistusta kaivannut. Ja nyt, kun joku olisi sinne tulossa, hänen täytyisi varmasti siistiä sitä. Kukaan ei tahtonut nähdä asuntoa tällaisena. Eikä Hermionekaan halunnut näyttää sotkuista huoneistoa Viktorille, raukkaparka vielä säikähtäisi ja lähtisi karkuun.\nSiivoaminen sai Hermionen mukavasti purkamaan paineitaan. Tiskialtaan jynssääminen oli rankkaa puuhaa, ja sen kanssa taistellessa ajatuksetkin keskittyivät vain altaan puhtaaksi saamiseen. Mikään muu ei tuntunut tärkeältä nyt – tärkeintä oli vain saada allas puhtaaksi ruokatahroista.\nSeuraavana vuorossa oli vessa. Siellä vasta tekemistä riittikin. Pönttö piti saada kiiltelemään, kuten posliinin kuuluukin, ja käsienpesuallasta piti voida koskea ilman suurempia ällötyksiä. Vessan lattian laatoituksen rakoihin oli kertynyt inhottavasti pölyä ja likaa, joten Hermione kulutti pitkän hetken polvillaan jynssäten kellertävän ruskeita viivoja takaisin omaan väriinsä, valkoiseen.\nIllalla Hermione oli niin puhki, että melkein heti, kun hän kaivautui peiton alle, hän nukahti.\nHermione seisoi pimeässä huoneessa. Ainoat valonlähteet olivat kaksi ovea suoraan hänen edessään. Molempien ovien alta loisti valoa – vasemmasta vihreää, oikeasta punaista.\nHermione katseli ovia kummastellen. Kun hän vilkuili ympärilleen, hän huomasi, että oli huoneessa aivan yksin. Siellä ei ollut mitään eikä ketään – ei tavaroita, ikkunoita, eikä tuttuja tai tuntemattomia ihmisiä. Ei edes kotitonttuja.\nHermionea mietitytti – pitäisikö hänen mennä toisesta ovesta sisään? Häntä nimittäin alkoi jo pian tylsistyttää, eikä hän toki loppuelämäänsä tahtonut viettää yksin tyhjässä huoneessa.\nHermione astui lähemmäs ovia. Hän painoi korvansa vasten vasenta ovea. Sieltä kuului heleää naurua ja muita iloisia ääniä. Juoksuaskeleita, naurua. Äänet nostivat hymyn Hermionen kasvoille.\nHermione siirtyi oikean oven eteen, ja kuunteli tarkkaavaisesti. Sieltä kuului myös naurua, mutta ääni oli miehen. Nauru oli lempeä. Oven takaa kuului myös viettelevää musiikkia. Äänet saivat Hermionen sydämen läpättämään ja posket punehtumaan.\nHermione astui taaemmas ja katseli molempia ovia vuorotellen. Nyt hänen olisi kai valittava.\nKumman oven hän avaisi? Kumpi olisi parempi valinta? Mitä jos hän valitsisi väärin?\nHermione käänsi katsettaan hetki hetkeltä lujempaa ovien välillä. Mitä hän tekisi?\nHermionen pää kääntyili villisti.\nKumman hän valitsisi?\nLähettänyt Mawwi klo 17.52


Tee ”ikkuna” ja luo parvekkeestasi avarampi... | Dremel\nOletko koskaan halunnut saada vähän glamouria parvekkeellesi kauniilla koristeella? Mitäpä, jos tekisit "ikkunan" tuodaksesi maiseman sisään! Katso vaiheittainen ohjeemme alla ja käytä uutta kompaktia Dremel® DSM20 -laikkasahaa.\nDREMEL® EZ SpeedClic: Hiomalaikat (SC413)\nJyrsinterä (HSS) 9,5 mm (612)\nJyrsinterä (HSS) 3,2 mm (650)\n2 pituutta: 9,5 cm l x 2 cm s x 61,7 cm p pehmeää puuta (kehyksen sivut)\nPeili: 65 cm l x 85,8 cm p x 6 mm s lasi\nMerkitse säleovien säleovien saranoiden paikat, esimerkiksi 10 cm yläreunasta ja alareunasta. Merkitse vastaavat ovien saranoiden paikat peilin kehykseen. Tee tämä molemmille puolille. Tee saranoille 2 mm:n syvennykset luukkuihin Dremelin työntöjyrsinlisälaitteella 335 ja jyrsinterillä 615 ja 650. .\nHuomioi, mihin kohtaan kiinnität saranan kiinnitysuran yläpuolelle, jotta et ruuvaisi peilin läpi – me käytimme saranoihin 15 mm:n ruuveja, jolloin varaa jäi 5 mm.\nPohjusta lopuksi peilin kehys valkoisella pohjamaalilla. Varmista, että pohjustat kaikki MDF-levyn näkyvät reunat. Maalaa pintamaalilla ja jätä kuivumaan. Ota käyttöön Dremel 3000 ja EZ SpeedClic -hiomalaikka SC413 ja hio pintaa sen verran, että alta näkyy hieman valkoista pohjamaalia. Kiinnitä peili parvekkeesi seinään tukevilla taulukoukuilla, jotka kestävät paljon painoa.\nNäin puhdistat ja kiillotat polkupyöräsi takavaihtajan


KORONA-RAJOITUSTOIMET 18.1.2022 ALKAEN – Vesanto\nPohjois-Savon sairaanhoitopiiri/Kysteri tiedottaa:\nKORONAEPIDEMIAN RAJOITUSTOIMET POHJOIS-SAVOSSA MUUTTUVAT 18.1.2022 ALKAEN\nCOVID-19 tapausten nopean lisääntymisen vuoksi tartunnanjäljityksellä emme voi rajata epidemiaa. Rajallisia henkilöstöresursseja kohdennetaan rokottamiseen ja muihin terveydenhuollon tehtäviin. Jäljitystä tehdään riskiryhmien asumisyksiköissä, hoivalaitoksissa ja terveydenhuollon yksiköissä. Muualla altistuneiden kuntalaisten suositellaan toimivan omatoimisesti tartuntariskin vähentämiseksi. Altistuneiden tulee jäädä oireiden ilmaantuessa heti kotiin.\nLuovumme karanteeneista altistumistilanteissa. Terveydenhuollossa positiivisen testituloksen saaneen eristysaika on 5 vuorokautta testauspäivän jälkeen, mikäli oireet ovat lievät, eikä kuumetta ole enää ollut vuorokauteen. Mikäli oireet kuitenkin jatkuvat voimakkaina, voidaan eristystä tarvittaessa jatkaa. Perheensisäisessä altistuksessa oireeton perheenjäsen voi mennä töihin, kouluun tai päiväkotiin oireettomana, mutta suosittelemme hänelle kotitestiä heti ja kolmantena päivänä koronaan sairastuneen oireiden alkamisesta. Jos altistuneelle ilmaantuu oireita, tulee hänen jäädä heti kotiin.\n• Vältä mahdollisuuksien mukaan kodin ulkopuolisia ei-välttämättömiä kontakteja, kunnes sairastuneen henkilön oireiden alusta on kulunut viisi vuorokautta. Jos useita perheenjäseniä sairastuu, viisi vuorokautta lasketaan viimeisimpänä sairastuneen oireiden alusta.\n• Käytä kodin ulkopuolella kasvomaskia.\n• Jää etätöihin, jos se on mahdollista. Jos olet täysin oireeton, voit mennä töihin, kunhan käytät kasvomaskia ja vältät kontakteja.\n• Oireeton lapsi voi mennä kouluun tai päiväkotiin, koulussa suositellaan käyttämään maskia 1 luokka-asteesta alkaen mahdollisuuksien mukaan\npotilas- tai asiakastyötä tekevälle sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijälle, jonka perheenjäsen on sairastunut koronaan. Testi tehdään 3. – 5. päivänä perheenjäsenen oireiden alkamisesta.\nPrevious PostElinvoimaryhmä 10.1.2022\nSeuraava artikkeliHuijausviestejä liikkeellä 19.1.2022


Kh Henkilöstösuunnitelma - PDF\nDownload "Kh 1.7.2014 2014-2016. Henkilöstösuunnitelma"\n1 Kh Henkilöstösuunnitelma\n2 Sisällysluettelo 1. UTAJÄRVEN KUNNAN HENKILÖSTÖSUUNNITELMAN LÄHTÖKOHDAT Kunnan toiminta-ajatus Kunnan visio Kunnan strategiset päämäärät Kunnan henkilöstöpolitiikan tavoitteet Kunnan johtaminen UTAJÄRVEN KUNNAN HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE Kunnan henkilöstö Henkilöstötarve Virkojen ja toimien tehtäväsisältö Henkilöstön hankinta ja valinta Palkkatuki Palvelussuhde Palvelussuhteen ehdot Palkkaus Työaika ja lomat Virkavapaus Viranhaltijapäätökset Työpaikkaruokailu UTAJÄRVEN KUNNAN HENKILÖSTÖN KEHITTÄMINEN Työkykyä ylläpitävä toiminta Henkilöstökoulutus Omaehtoinen opiskelu Työhön perehdyttäminen Eläkkeelle siirtyminen UTAJÄRVEN KUNNAN JOHTAMINEN JA HENKILÖSTÖN OSALLISTUMINEN Johtaminen Henkilöstön osallistuminen Sisäinen ja ulkoinen tiedottaminen UTAJÄRVEN KUNNAN TYÖOLOT Yleistä Työterveys ja työturvallisuus Henkilökunnan virkistystoiminta Työhyvinvointi Työnohjaus UTAJÄRVEN KUNNAN YHTEISTOIMINTA YHTEENVETO/RAPORTTI\n3 1. UTAJÄRVEN KUNNAN HENKILÖSTÖSUUNNITELMAN LÄHTÖKOHDAT Työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnissa annettua lakia (449/2007) sovelletaan kaikissa kunnissa ja kuntayhtymissä, mutta ei kunnallisissa yhtiöissä. Lain tarkoituksena on edistää työnantajan ja henkilöstön välistä yhteistoimintaa, turvata henkilöstön vaikutusmahdollisuudet sekä edistää kunnallisen palvelutuotannon tuloksellisuutta ja henkilöstön työelämän laatua. Lain mukaan, työnantajan ja henkilöstön välisessä yhteistoiminnassa käsitellään muun muassa sellaiset asiat, jotka koskevat henkilöstöön, henkilöstön kehittämiseen ja tasaarvoiseen kohteluun sekä työyhteisön sisäiseen tietojenvaihtoon liittyviä periaatteita ja suunnitelmia. Kyseisen lain mukaan, kunnassa on laadittava yhteistoimintamenettelyssä vuosittain sellainen henkilöstö- tai muu suunnitelma, josta käyvät ilmi erilaisten työsuhdemuotojen käytön periaatteet. 1.1 Kunnan toiminta-ajatus Toiminta-ajatus kuvaa kunnan perustarkoitusta. Toiminta-ajatus on luonteeltaan pysyvä. Utajärven kunnan toiminta-ajatus on: Utajärven kunnan tehtävänä on turvata asukkailleen ja sidosryhmilleen laadukkaat, oikein kohdennetut palvelut sekä vahvistaa elinvoimaa, asukkaiden hyvinvointia ja kestävää kehitystä alueellaan. 1.2 Kunnan visio Visio on näkemys toivotusta tulevaisuuden tilasta. Visio kuvaa lyhyesti, millainen kunta haluaa olla tulevaisuudessa, ja mihin kunnassa halutaan yhdessä panostaa. Visio ohjaa koko henkilöstön toimintaa. Utajärven kunnan visio on: Utajärvi luo edellytyksiä onnelliselle elämälle. 1.3 Kunnan strategiset päämäärät Strategialla tarkoitetaan valittuja tavoitteellisia toimintoja ja menetelmiä vision saavuttamiseksi. Strategian ja sen sisällön muodostamisessa käytettäviä käsitteitä ovat päämäärät, kriittiset menestystekijät, toimenpiteet ja mittarit. Utajärven kunnanvaltuusto hyväksyi uuden kuntastrategian joulukuussa v Strategian kehittäminen aloitettiin elokuussa 2013 ja sen sisältöä suunniteltiin ja kehitettiin syksyllä 2013 pidetyissä strategiatyöpajoissa, joihin kutsuttiin kunnan luottamushenkilöitä ja viranhaltijoita. Lisäksi järjestettiin kuntalaisten kuulemistilaisuus. Uuden hallintomallin mukaisilla toimikunnilla oli merkittävä rooli strategian kehittämisen linjauksessa ja ohjeistuksessa. Toimikunnat korostivat, että uuden strategian tulee olla napakka ja konkreettinen työkalu kunnan kehittämisessä. Toiseksi toimikunnat korostivat, että strategisten toimenpiteiden pitää kohdistua kunnan väkiluvun kasvuun, työpaikkojen määrän lisäämiseen, asumisen edistämiseen (tonttitarjonta ja valmiit asunnot), laadukkaisiin palveluihin ja hyvään kuntaimagoon. Strategian kehittämisessä konsulttitukena toimi Finnish Consulting Group. Strategia ja strategiset toimenpiteet on niputettu kuuteen strategiakorttiin, joihin on kuvattu toimenpiteiden lisäksi muun muassa mittarit ja vastuutahot. Merkittävimmät strategiakortit ovat: 2\n4 talous, elinvoima ja kuntalaiset/vapaa-ajan asukkaat. Strategiakortit ovat henkilöstösuunnitelman liitteenä. 1.4 Kunnan henkilöstöpolitiikan tavoitteet Utajärven kunnan henkilöstöohjelman visio on kunnan strategiaa toteuttava, hyvinvoiva, ammattitaitoinen, osaamistaan uudistava, yhteistyötaitoinen, laatu- ja kustannustietoinen henkilöstö. Kunnan henkilöstöpolitiikan tavoitteena on vahvistaa kunnan tiimiorganisaatiota, yhteisöllisyyttä, kiinnittää huomiota henkilöstön jaksamiseen ja taata mahdollisuudet henkilökunnan keskeiseen vuorovaikutukseen. Kunnan yhteisöllisyyttä rakennetaan määrätietoisesti. Tavoitteena on, että jokainen työntekijä tuntee kuuluvansa kunnan työyhteisöön, arvostaa kunnan toiminta-ajatusta ja sitoutuu kunnan yhteisiin tavoitteisiin ja viestittää positiivisista asioista niin ulkoisesti kuin sisäisesti. 1.5 Kunnan johtaminen Henkilöstösuunnitelman tavoitteena on luoda yhtenäiset ja pitkäjänteiset peruslinjaukset Utajärven kunnan henkilöstölle ja sen kehittämiselle. Utajärven kunnan uusi strategia ja laatujärjestelmä edellyttävät työtyytyväisyyden mittaamista säännöllisesti. Työtyytyväisyysmittaus antaa tutkimuksellista tietoa henkilöstön asenteista ja antaa pohjaa analysoida tarvittavaa kehittämistä sekä suunnitella konkreettisia parantavia toimia. Tavoitteena on tukea henkilöstön työkuntoisuutta, kehittymistä ihmisenä ja työntekijänä, sitoutumista ja tuloksellisuutta sekä organisaation uudistumista, kehittymistä ja kykyä vastata tulevaisuuden haasteisiin. Henkilöstösuunnitelma koskee kaikkia kunnan palveluksessa olevia työntekijöitä ja viranhaltijoita tasapuolisesti. Mitä jäljempänä puhutaan työntekijästä niin asia koskee myös viranhaltijoita. Johtajien vahva sitoutuminen työhönsä tunnustetaan tärkeäksi kunnan menestystä edesauttavaksi tekijäksi. Kunnan hallinnossa korostuu se, että asioihin tartutaan ajoissa, ennakoidaan ja ennaltaehkäistään ongelmia. Valtuuston, kunnanhallituksen ja kunnanjohtajan työskentelyn tukena toimii johtoryhmä, joka toimeenpanee päätökset täytäntöön ja keskustelee toimintalinjoista. Johtoryhmän tavoitteena on vastata tavoitteellisesta ja tuloksellisesta yhteistoiminnasta kunnan palvelujen tuottamisessa. Johtoryhmän valitsee kunnanjohtaja ja siinä on edustus jokaisesta toimialueesta. Toimialueiden tai yksiköiden sisällä pidetään palavereita tarpeen mukaan. Kehityskeskustelut pidetään säännöllisesti vuosittain koko organisaatiossa. 3\n5 Kuva 1. Utajärven kunnan organisaatiokaavio 4\n6 2. UTAJÄRVEN KUNNAN HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE 2.1 Kunnan henkilöstö UTAJÄRVEN KUNNAN PALKATUN HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ Toimintayksikkö Vakinaiset Määräaikaiset Työllistetyt Yhteensä Yhteensä ilman työllistettyjä Kehittämispalvelut Sivistyspalvelut Tekniset palvelut YHTEENSÄ Henkilöstön määrä Vakinaiset Määräaikaiset Työllistetyt Yhteensä Yhteensä ilman työllistettyjä Kehittämispalvelut Sivistyspalvelut Tekniset palvelut YHTEENSÄ Henkilöstömäärästä 156 oli naisia 107 ja miehiä 49. Oppisopimustyöntekijät ovat määräaikaisina hallintokunnissa. Osa-aikaisten määrä koko henkilöstömäärästä oli 24, josta osa-aikaeläkkeellä oli 2 henkilöä. HENKILÖSTÖN IKÄJAKAUMA alle 20v 20-24v 25-29v 30-34v 35-39v 40-44v 45-49v 50-54v 55-59v 60-64v 65-69v yhteensä % Miehet ,4 Naiset ,6 Yhteensä\n7 Ikäjakauma Miehet Naiset Vakinaisesta henkilöstöstä 106 henkeä, 69,81 % oli yli 45-vuotiaita. Vakinaisen henkilöstön naisten keski-ikä oli 47,5 ja miesten 50 vuotta. Koko henkilöstön naisten keski-ikä oli 45,8 ja miesten 47,7 vuotta. Koko henkilöstön palkkoja maksettiin vuonna 2013 yhteensä euroa (ed. vuonna summa oli euroa). Poissaolot 2013 Sairauspäivät Tapaturma Kuntoutus Koulutus Hallintokunta muutos muutos muutos muutos Kehittämispalvelut Sivistyspalvelut Tekniset palvelut Yhteensä\n8 Poissaolot Sairauspäivät Tapaturma Kuntoutus Koulutus Kehittämispalvelut Sivistyspalvelut Tekniset palvelut Koulutusajalta palkkakustannukset v olivat ilman työnantajan sivukuluja. Vuorotteluvapaalla v.2013 oli yksi henkilö. Sairauspoissaolot 22 päivää/työntekijä/vuosi. Sairausajan palkkoja maksettiin vuonna euroa (ed ) ja tapaturmista aiheutuvien poissaolojen palkkoja yhteensä v euroa (ed. vuonna 746 ). Luvut on ilman työnantajan sivukuluja. Kela maksoi sairaus- ja äitiyspäivärahoja kunnalle euroa (ed ) ja vakuutusyhtiö tapaturmista aiheutuneita korvauksia euroa (ed ). Vanhuuseläkkeelle jäi yhteensä 3 henkilöä. Osa-aikaeläkkeellä v.2013 on ollut 2 henkilöä. Eläkepäätökset/eläkelaji Työkyvyttömyyseläkkeet 1 0 Osa-aikaeläke 0 0 Vanhuuseläke 3 4 Yhteensä henkilöä Henkilöstötarve Henkilöstön määrä, tarve ja laatu sovitetaan yhteen toiminnan vaatimuksiin ja taloudelliseen tilanteeseen. Toteutumista seurataan vuosittain henkilöstösuunnitelman ja henkilöstöraportin avulla. Virat ja toimet ovat käytettävissä koko kunnassa. Työyhteisössä edistetään joustavaa henkilöstön liikkuvuutta työyksiköstä toiseen. 2.3 Virkojen ja toimien tehtäväsisältö Virkojen ja toimien tehtäväsisältö edellyttää tehtäväkuvauksien laatimista. Tehtäväkuvauksien laatimisen vastuu on kyseisen viran- tai toimenhaltijan esimiehellä. Viranhoitomääräykset ja työsopimukset on laadittava huolellisesti asianomaisia lakeja, asetuksia ja yleisiä ohjeita noudattaen. Viranhoitomääräyksen ja työsopimuksen sisällöstä vastaa aina se esimies, joka allekirjoittaa kyseisen dokumentin. 7\n9 Työajan tehokas käyttö suunnitellaan toiminnallisista tarpeista lähtien. Työaikojen joustoa, vuosityöaikaa ja liukuvaa työaikaa käytetään työvuorosuunnittelussa apuna tarkoituksenmukaisesti ottamalla huomioon toiminnan vaatimukset. Työnjaon vastuu- ja johtosuhteiden tulee olla selviä ja uralla etenemistä kannustavaa. Viran ja tehtävänimikkeen tulee vastata tehtäviä. Urakehityksen ja siirtojen tavoitteena on, että henkilöstö pystyy parhaalla mahdollisella tavalla käyttämään taitojaan sekä kunnan että omaksi hyödykseen. Vakanssin vapautuessa tarkistetaan tehtäväkokonaisuus, nimike, kelpoisuusehdot ja palkkaus. Tämä tehdään siten, että henkilöstöä kuunnellaan. Periaatteena on, että jokaisessa luontaisen poistuman tilanteessa selvitetään ensin työyhteisön henkilöstö- ja työtilanne sekä niihin liittyvät uudet järjestelymahdollisuudet. Tavoitteena on, että vapautuva tehtävä järjestetään pääsääntöisesti sisäisin henkilöstö- ja työtehtäväjärjestelyin. Tehtäväjärjestelystä laadittavan selvityksen laatimisvastuu kuuluu esimiehille ja selvityksen mukaiset toimenpiteet hyväksyy asianomainen henkilöstö- tai luottamushenkilöstötoimielin. Työntekijöillä on mahdollisuus tulla kuulluksi ennen luottamuselimen päätöstä. Etätyö Etätyöllä tarkoitetaan joustavaa, vapaaehtoisuuteen perustuvaa työn organisointitapaa. Työ suoritetaan siellä, missä se on työntekijän, työnantajan ja tehtävän työn kannalta tehokkainta ja tarkoituksenmukaisinta. Etätyötä tehdään työpaikan ulkopuolella esimerkiksi kotona, vapaa-ajan asunnolla tai liikkuvana työnä matkoilla. Etätyöksi ei voida kuitenkaan luokitella kaikkea sellaista työtä, jossa työn suorittamisen paikka on työn luonteen takia muualla kuin työnantajan tiloissa. Esimerkiksi työ tietyömaalla, rakennuksella tai kodinhoitajana ei ole etätyötä, vaikka työnantaja ei ole koko ajan läsnä valvomassa ja johtamassa työtä. Etätyö sopii erityisesti asiantuntijatehtävissä toimiville. Useimmissa töissä osa työtehtävistä voidaan irrottaa etätyönä tehtäväksi. Etätyö edellyttää kuitenkin hyvää työn suunnittelua ja johtamista. Etätyötä tehdään yleensä työnantajan koneilla ja laitteilla. Etätyöskentelystä ja sen reunaehdoista laaditaan ohjeistus ja siitä informoidaan koko työyhteisöä. 2.4 Henkilöstön hankinta ja valinta Avoimet virat ja toimet sekä sijaisuudet ilmoitetaan hakuun ohjeiden mukaan. Vapautuvaan tehtävään, joka on päätetty säilyttää joko sisällöltään tarkistettuna tai sellaisenaan, on mahdollista hakea pätevää tai joihinkin tehtäviin pätevöitymishaluista viran- tai toimenhaltijaa omasta organisaatiosta. Tehtävä asetetaan kunnan koko henkilöstön haettavaksi niin hyvissä ajoin kuin mahdollista erikseen päätettävän tiedotusjärjestelmän mukaisella tavalla. Henkilöstövalinnassa pidetään muodollisen kelpoisuuden ohella ensisijaisina valintaperusteina henkilön koulutusta, työkokemusta, tietoja, taitoja ja soveltuvuutta hoitaa virkaan tai toimeen kuuluvia tehtäviä. 8\n10 Hakijoita on kohdeltava tasapuolisesti. Syntyperä, ikä, kansalaisuus, sukupuoli, uskonto, poliittinen mielipide, ammattiyhdistys- tai puoluepoliittinen toiminta tai muut valintaperusteisiin kuulumattomat tekijät eivät saa vaikuttaa valintaan. Hakijoita ei syrjitä perhesuhteiden, sukupuolisen suuntautumisen, sairauden tai vammaisuuden perusteella. Valinnasta ilmoitetaan kaikille hakijoille kirjallisesti. 2.5 Palkkatuki Työ- ja elinkeinotoimisto voi myöntää työnantajalle palkkatukea työttömän työnhakijan työllistämiseen. Tuki on harkinnanvaraista ja edellytykset sen saamiseen selvitetään tapauskohtaisesti. Palkkatuetun työn tulee edistää työttömän sijoittumista avoimille työmarkkinoille ja siitä sovitaan etukäteen työnhakija-asiakkaan työnhakusuunnitelmassa. Palkkatukea voidaan myöntää työsopimussuhteessa tehtävään työhön tai oppisopimuskoulutukseen. Sitä voivat saada kunnat, yritykset ja muut yksityisen sektorin työnantajat, mm. yhdistykset, säätiöt ja kotitaloudet sekä sosiaaliset yritykset. 2.6 Palvelussuhde Palvelussuhteet ovat sekä virka- että työsuhteita. Tehtävät hoidetaan ensisijaisesti vakinaisessa palvelussuhteessa olevalla henkilökunnalla. Toiminnallisten muutosten, ikääntymisen ja työkyvyn alenemisen johdosta tapahtuvat henkilöstön uudelleensijoitukset toteutetaan kuntoutuksen, uudelleenkoulutuksen tai yksilöllisen suunnitelman mukaan. Henkilön erotessa palveluksesta suositellaan suoritettavaksi lähtöhaastattelu, jossa selvitetään eroamisen syy ja ajatuksia toiminnan kehittämiseksi. Osatyökykyisten osalta kunnan tavoitteena on mahdollistaa henkilön työllistäminen omaan yksikköön tai muuhun kunnan työyksikköön. Työllistämisen edellytykset selvitetään aina tapauskohtaisesti neuvotellen asianomaisen henkilön, luottamusmiehen ja esimiesten kanssa. Neuvotteluista laaditaan aina kirjallinen muistio, joka luovutetaan ao. henkilölle. 2.7 Palvelussuhteen ehdot Työntekijöiden ja viranhaltijoiden työsuhdeasiat on hoidettava oikein ja oikeudenmukaisesti. On olemassa velvoitteita, joita työnantajan on tunnettava ja noudatettava. Näitä velvoitteita on myös osattava soveltaa kuhunkin palvelussuhteeseen. Työoikeuden normit voidaan jakaa seuraavasti: 1. Lait ja asetukset Lait ja asetukset voivat olla pakottavia, tahdonvaltaisia tai normeja, joista voidaan poiketa työehtosopimuksella. 9\n11 2. Työehtosopimukset Työehtosopimusten osapuolina ovat pääsääntöisesti työantajajärjestöt ja ammattijärjestöt. Työehtosopimuksissa sovitaan työsuhteen ehdoista, jotka kohdistuvat tiettyyn työntekijäryhmään. Osapuolet tekevät työehtosopimuksen aina kirjallisesti ja se allekirjoitetaan kummankin osapuolen toimesta. Työehtosopimuksen voimassaoloaikana on työrauhavelvoite. Jos työehtosopimuksen voimassa ollessa alkaa työtaistelu, joka kohdistuu työehtosopimukseen tai johonkin sen ehtoon, on kyseessä laiton työtaistelu. Työehtosopimukset sitovat työnantajaa joko normaalisitovina tai yleissitovuuden kautta. 3. Työsäännöt ja muut yhteistoimintasopimukset Työsäännöistä ja yhteistoimintasopimuksista sovitaan yhteistyössä työnantajan ja työntekijöiden kesken. Näitä voivat olla esimerkiksi työnsäännöt, järjestyssäännöt ja aloitetoiminnan säännöt. 4. Työsopimus ja viranhoitomääräys Tehdään työnantajan ja työntekijän kesken. Lainsäädännön puitteissa tehty työsopimus tai viranhoitomääräys sitoo kumpaankin osapuolta. 5. Tapa ja sopimuksen veroinen käytäntö Asioissa, joissa sopiminen on mahdollista, voi myös tapa tulla työsuhteen ehdoksi. Tapa on yleensä pitkän ajan kuluessa vakiintunut, se on selkeä ja yksiselitteinen, tapaa noudatetaan ilman huomattavia poikkeuksia ja se on yleisesti hyväksytty. 6. Työnantajan käskyt Työntekijä on velvollinen suorittamaan työnsä noudattaen työnantajan käskyjä, joita työnantaja voi toimivaltansa nojalla antaa. Säädösten hierarkia määräytyy pääsääntöisesti edellä olevan järjestyksen mukaisesti. Etusijajärjestyksessä ylempi säädös syrjäyttää sen kanssa ristiriidassa olevan alemman säännöksen Palkkaus Palkkauksessa huomioidaan kunnallisen alan virka- ja työehtosopimuksen palkkausmääräykset. Henkilöstön palkkaus ja muut palvelussuhteen ehdot pyritään pitämään kilpailukykyisenä. Ulkopuolisella rahoituksella palkatun henkilökunnan palkkaukseen sovelletaan samoja ehtoja kuin muun henkilökunnan palkkaukseen. Tehtävän ollessa erityisen vaativa tai henkilön osoittaessa erityistä tuloksellisuutta tavoitteena on korvata se lisäpalkkioin kaikissa henkilöstöryhmissä. Tehtävän edellyttämän palkkauksen perusteena on ko. alan työ- ja virkaehtosopimus. Niillä aloilla, joilla on käytössä työn vaativuuden arviointi, käytetään arviointilomaketta, jossa otetaan huomioon työtehtävän edellyttämä osaaminen, työn vaikutukset ja vastuu sekä yhteistyö ja työolosuhteet. 10\n12 2.7.2 Työaika ja lomat Kunnassa sovelletaan kunnallisen alan virka- ja työehtosopimusten työaikaa koskevia määräyksiä. Virastohenkilöstöllä on käytössä liukuva työaika. Vuosilomasuunnitelmissa otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon henkilöstön toiveet ja vahvistetaan ne ottamalla huomioon toiminnan suunnittelu, muut työyksiköt, sijaisten käyttö ja mahdolliset työyksiköiden määräaikaiset sulkemisajat. Kunta edistää joustavia työaikajärjestelyjä yhteistyössä henkilöstön kanssa, ja henkilöstön kanssa yhteisesti sovittujen käytänteiden mukaisesti Virkavapaus Virka- ja työehtosopimusten mukaisten työlomien ja virkavapauksien lisäksi voidaan myöntää palkatonta vapaata hallintosäännöllä annettavien määräysten mukaan, ellei siitä ole toiminnallista haittaa. Osa-aikatyöhön, työn jakamiseen ja työkiertoon suhtaudutaan myönteisesti. Työntekijän siirtyessä toiseen Utajärven kunnan ulkopuolella olevaan organisaatioon, virkavapautta/ työlomaa voidaan myöntää vuodeksi ja yrittäjäksi siirtyvälle toiseksi vuodeksi, jonka jälkeen työntekijä palaa työhön tai irtisanoutuu tehtävästään. Vakinaiseen tai vakinaisluonteisiin tehtäviin kunnan sisällä siirtyvälle työntekijälle voidaan myöntää virkavapautta / työlomaa vuodeksi. Sen jälkeen virkavapaus / työloma ratkaistaan tapauskohtaisesti uudelleen Viranhaltijapäätökset Virkavapaat/työlomat, lomat ja koulutukset haetaan web-tallennuksen kautta ja esimies tekee niistä päätökset Työpaikkaruokailu Henkilöstölle järjestetään mahdollisuus terveelliseen ja kohtuuhintaiseen ateriaan. Kunnan työntekijöillä on mahdollisuus ruokailla Suvituulen palvelukeskuksessa, johon on ostettava ennakkoon ruokaliput kunnan palvelupisteestä. Lisäksi kunnan palveluksessa olevat saavat voimassa olevan verotusarvon mukaisen edun Utajärven leipomopalvelu oy:llä tarjolla olevasta lounaasta arkipäivinä, kunnanjohtajan tekemän viranhaltijapäätöksen mukaisesti. 11\n13 3. UTAJÄRVEN KUNNAN HENKILÖSTÖN KEHITTÄMINEN Kuntien muuttuva toimintaympäristö asettaa uudenlaisia vaatimuksia osaamisen kehittymiselle ja henkilöstön kehittämiselle. Kuntaorganisaatioista tulee entistä osaamisintensiivisempiä. Henkilöstön osaamisen kehittämisellä luodaan edellytykset toimintayksiköiden tuloksellisuudelle ja palvelukyvylle sekä koko hallinnon vaikuttavuudelle. Osaamisen kehittäminen sisältää sellaiset toiminnot, joiden avulla kunnan henkilöstön osaamista ylläpidetään, kehitetään, uudistetaan ja hankitaan lisää. Osaamisen kehittämisen pitää konkretisoitua yksilökohtaisesti, työyhteisössä, toimialueella ja kuntatasolla. Yksilötasolla osaamisen kehittäminen on käsiteltävä vuosittaisissa kehityskeskusteluissa ja samalla on linjattava kyseisen henkilön osaamisen kehittämistarpeet ja mahdollisuudet. Työyhteisötasolla suositaan ryhmäkehityskeskusteluja. Ryhmäkehityskeskustelu perustuu esimerkiksi osaamistarvekyselyyn, työhyvinvointikyselyyn tai kehityskeskustelujen yhteenvetoon. Toimialuekohtaisesti osaamisen kehittämisen pitää konkretisoitua osaamisen kehittämissuunnitelmana ja kuntatasolla on linjattava, miten osaamisen kehittäminen tukee kuntastrategian toteuttamista. Osaamisen kehittämisen tavoitteena on olla askeleen edellä tämän hetken toimintaa. Sillä ennakoidaan tulevien toimintahaasteiden toteuttamista. Vuosittain on resursoitava niihin koulutuksiin ja osaamisen kehittämisen aihealueisiin, jotka tukevat koulutussuunnitelmien ja kuntastrategian toteuttamista. Henkilöstösuunnitelman mukaisia toimenpiteitä on arvioitava vuosittain, jos toimenpiteille halutaan laaja-alaista tukea. Arviointi prosessina ei pääty vielä varsinaisen arvioinnin valmistumiseen, vaan arvioinnin suorittamisen jälkeen arviointitietoa täytyy myös osata hyödyntää. Arviointi on oppimisprosessi ja siitä saatuja tuloksia käytetään tulevan tai käynnissä olevan toiminnan kehittämiseen. Vuosittainen arviointi luo pohjaa seuraavien vuosien osaamisen kehittämiselle. Utajärven kunnan toimialueet: tekniset palvelut, sivistyspalvelut, hallinto-/elinvoimapalvelut ja hyvinvointipalvelut eroavat tehtäväsisällöiltään selkeästi toisistaan. Niinpä toimialueiden erot on huomioitava koulutussuunnitelmassa. Eri toimialueilla, työyhteisöissä ja yksilötasolla koulutuksen tarve ja sisältö on oltava linjassa ylemmän tason osaamistarpeiden ja -tavoitteiden kanssa. Yksilötasollakin on siten löydettävä selkeä kuvaus siitä, miten osaamisen kehittäminen tukee työyhteisön, oman toimialueen ja kunnan strategisten tavoitteiden toteutumista. 3.1 Työkykyä ylläpitävä toiminta Kunnan henkilöstöpolitiikan keskeisiä tavoitteita ovat henkilöstön työkyvystä huolehtiminen, motivoiminen ja osaamisen kehittäminen. Näillä toimenpiteillä vaikutetaan työssä jaksamiseen, työtyytyväisyyteen ja työhön motivoitumiseen. Henkilöstön työkykyyn vaikuttavat työpaikan vuorovaikutussuhteet ja johtamiskulttuuri. Työpaikalla tulee olla hyvinvointia ja avoimuutta suosiva ilmapiiri, jolloin voidaan keskustella vuorovaikutteisesti asioista ja antaa palautetta. Esimiesten tulee kuunnella alaisiaan ja lisätä omilla toimillaan työpaikan positiivista ilmapiiriä sekä huolehtia oikeudenmukaisesta työnjaosta ja 12\n14 toimivista työjärjestelyistä. Myös tiimien vetäjien ja muiden esimiesten työssä jaksamiseen tulee kiinnittää huomiota. Kunta kehittää työkykyä ylläpitävää toimintaa yhteistyössä työntekijöiden ja työpaikan eri yhteistyötahojen kanssa. Työkykyä ylläpitävä toiminta koskee vakinaista henkilökuntaa sekä sijaisia, joiden työsuhde kestää yhtäjaksoisesti kuusi (6) kuukautta ja jokaisen työuran kaikkia vaiheita. Kunta osallistuu tukitoimenpitein henkilöstön fyysisen ja henkisen kunnon ylläpitoon. Työsuojelutoiminnalla pyritään henkilöstön fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen terveyden ja toimintakyvyn turvaamiseen, sekä työssä ja työolosuhteissa esiintyvien terveyshaittojen vähentämiseen. Sekä kunnan että työntekijän edun mukaista on, että sairauspoissaolot sekä työkyvyttömyyseläkkeelle joutumiset ovat mahdollisimman pieniä. Tässä mielessä kunta mahdollistaa kuntoutusta työntekijöilleen. Kuntoutustarpeen määrittelee kunnan työterveyshuolto yhdessä KELA:n kanssa, joka tekee varsinaisen kuntouttamistukipäätöksen. Kuntoutusjakso myönnetään palkattomana, ellei muuta erillistä päätöstä ole kuntatasolla tehty, jolloin kuntoutettava saa KELA:n korvauksen itselleen. Sekä TYK että ASLAK- kuntoutukset kustantaa KELA kokonaisuudessaan ja se on kuntoutettavalle ilmainen. 3.2 Henkilöstökoulutus Työnantaja luo edellytyksiä ja tukee henkilöstön aktiivista kehittymistä, järjestämällä laadukasta koulutusta ja mahdollistamalla osallistumisen tasapuolisesti myös ulkopuoliseen koulutukseen. Omaehtoista opiskelua tuetaan. Koulutukseen osallistumista seurataan ja pidetään "kirjaa" osallistumisista. Kvtes:n työaikaluvun 4 :n 1mom. mukaan työajaksi luetaan työhön käytetty aika sekä aika, jonka viranhaltija/työntekijä on velvollinen olemaan työpaikalla työnantajan käytettävissä. Toimialueet laativat lakisääteiset koulutussuunnitelmat osaksi henkilöstösuunnitelmaa. Koulutussuunnitelmat ovat erillisinä liitteinä. 3.3 Omaehtoinen opiskelu Työntekijän omaehtoista opiskelua tuetaan myöntämällä opintovapaata tai palkatonta virkavapaata/työlomaa. Opiskelua voidaan tukea myös osittaisella virkavapaalla palkattomana tai palkallisena sekä maksamalla koulutukseen liittyviä kuluja. Mahdollinen muu tuki tai palkkio opintosuorituksesta maksetaan jälkikäteen erillisillä päätöksillä. 3.3 Työhön perehdyttäminen Työhön perehdyttämisen tarkoitus on nopeuttaa uuden työntekijän työvalmiuden saavuttamista ja tehtävissä kehittymistä. Perehdytyksestä ovat vastuussa ko. työntekijän lähiesimies ja kyseisen toimialueen johtaja. 13\n15 3.4 Eläkkeelle siirtyminen Vanhuus- tai osa-aikaeläkkeelle siirtyminen toteutetaan suunnitelmallisesti. Sen tavoitteena on siirtää eläkkeelle siirtyvän henkilön tietoja, taitoja ja osaamista työyhteisöön. Ennen vanhuuseläkkeelle siirtymistä mahdollistetaan tarvittaessa osa -aikaeläkkeelle jääminen. 4. UTAJÄRVEN KUNNAN JOHTAMINEN JA HENKILÖSTÖN OSALLISTUMINEN 4.1 Johtaminen Johtamisen tulee olla tavoitteellista, osallistuvaa, ihmisläheistä, tasapuolista, joustavaa, avointa, oikeudenmukaista ja tulokseen pyrkivää. Kunta huolehtii siitä, että esimiesasemassa olevilla on riittävä johtamistaidollinen koulutus. Työyhteisö rakentuu tiimiorganisaatioon. Toimialueiden johtajilta edellytetään rohkeaa, innovatiivista, luovaa ja hallittua otetta sekä eri näkökulmat huomioonottavaa johtamista. Johtaminen toteutuu tavoitteellisen laadun ja osaamisen johtamisen kautta. Esimiehet osallistuvat riittävän usein johtamiensa työyksiköiden ja tiimien valmentamiseen. Kukin toimialue toimii toiminta -/ laatujärjestelmän määritysten mukaisesti. Kehityskeskustelut Kehityskeskustelu on osa kunnan johtamisjärjestelmää ja oleellinen linkki kunnan strategiasta päivittäiseen työhön. Sen avulla varmistuu tavoitteiden toteutuminen jokaisen työntekijän työssä. Kehityskeskustelulla tarkoitetaan esimiehen ja työntekijän välillä käytävää ennalta sovittua ja valmisteltua keskustelua, joka toteutetaan säännöllisin väliajoin, vähintään kerran vuodessa. Keskustelun tarkoituksena on sopia työn tavoitteista, arvioida työn tuloksia ja tukea osaamisen kehittymistä. Kehityskeskusteluissa määritellään tavoitteiden toimeenpanon aikataulut ja keinot. Tarkoituksena on myös yksilöiden sitoutuminen asetettuihin päämääriin sekä työhyvinvoinnin parantaminen. Keskustelussa käydään läpi ainakin seuraavat asiat ja niistä tehdään yhteenveto: o edellisen kauden tavoitteiden toteutuminen o tavoitteiden asettaminen seuraavalle kaudelle o työntekijän arvio työnsä kehittämistarpeista ja ongelmista o työntekijän toiveet esimiehelle o esimiehen toiveet työntekijälle o työn vaativuuden arvioinnin tekemisen tarve o henkilökohtaisen työsuorituksen arvioinnin ja toimenkuvan tarkastamisen tarve 14\n16 4.2 Henkilöstön osallistuminen Työntekijöiden tulee osallistua etenkin omaan työhönsä ja työympäristöönsä liittyvään päätöksentekoon sekä oman työ- ja toimintakykynsä ylläpitämiseen sekä edistämiseen. Henkilöstölle turvataan mahdollisuus vaikuttaa omaa työtään ja työyhteisöään koskevaan päätöksentekoon toiminta/laatujärjestelmän mukaisesti. Tämä toteutuu parhaiten esimiesten ja työntekijöiden sekä eri henkilöstöryhmien välisten kehityskeskustelujen samoin kuin yksikkö- /tiimi-/solukohtaisten kokousten avulla. Luottamusmiesjärjestelmällä edistetään virka- ja työehtosopimusten noudattamista, paikallisen sopimuksen käyttöönottoa ja sopimusten tulkintaan sekä soveltamiseen liittyvien asioiden selvittelyä. Asiat ratkaistaan ensisijaisesti työntekijän ja lähimmän esimiehen kanssa. Tämän lisäksi käydään tarvittaessa ns. välittömät neuvottelut ja viralliset paikallisneuvottelut luottamusmiehen ja työnantajan välillä. 4.3 Sisäinen ja ulkoinen tiedottaminen Ulkoinen tiedottaminen tarkoittaa kunnan asioiden kertomista kunnasta ulospäin. Ulkoinen tiedottaminen perustuu riittävään sisäiseen tiedottamiseen. Jokainen työntekijä edustaa kuntaa ulospäin omalla toiminnallaan. Sisäinen tiedottaminen on vuorovaikutteista, avointa, monisuuntaista ja tosiasioihin perustuvaa tietojen välittämistä esimiesten ja henkilöstön kesken muissakin kuin välittömästi päivittäisiin työtehtäviin liittyvissä asioissa. Sisäiseen tiedottamiseen kuuluu moniammatillinen ja eri yksiköiden välinen tiedotus, josta on huolehdittava. Sähköiset tiedonvälityksen mahdollisuudet käytetään hyödyksi. Viestintäohjeen mukaisesti työntekijöillä on oikeus ja velvollisuus tiedottaa asioita työyhteisössä käsiteltäväksi. 15\n17 5. UTAJÄRVEN KUNNAN TYÖOLOT 5.1 Yleistä Jos työntekijä sairauden, vamman tai muun syyn takia menettää kykynsä tehdä entistä työtään tai tällaisen työn jatkamisesta saattaa aiheutua työntekijälle terveydenmenettämisen vaara, yritetään työntekijälle osoittaa työkykyä ja terveydentilaa vastaavaa työtä. Vajaakuntoisella työntekijällä tarkoitetaan henkilöä, jonka sairaus, vika tai vamma voi vaikeuttaa selviytymistä työssä ja työtehtävissä. Hänen työssä selviytymistään tulee seurata ja edistää suuntaamalla toimenpiteet työhön, työvälineisiin, työympäristöön, työyhteisöön, ammatilliseen osaamiseen ja terveyteen sekä tarvittaessa työjärjestelyihin. Asianmukaisiin toimenpiteisiin työntekijän työkyvyn ylläpitämiseksi ja palauttamiseksi tulee ryhtyä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa työkyvyttömyyden uhatessa. Sairauspoissaolopäiviä ja jaksoja seurataan yksiköittäin/tiimeittäin. Jos henkilön sairauspoissaolopäivät ylittävät 30 pv vuodessa esimies ohjaa työntekijän tarvittaviin työterveyshuollon toimenpiteisiin. Esimiehille tueksi on laadittu Utajärven kunnan varhaisen puuttumisen ohje. Ikääntyvien ja ikääntyneiden työntekijöiden/viranhaltijoiden työkykyä ja - motivaatiota edistetään ja tuetaan sekä luodaan edellytykset työssä jatkamiseen sekä ehkäistään syrjäytymistä työelämästä. Ikääntyvien osaamistason kehittämiseen kiinnitetään huomiota. Edistetään myönteistä asennoitumista eri ikäisten työntekijöiden/viranhaltijoiden ominaisuuksiin ja sopeutumista uusiin vaatimuksiin. 5.2 Työterveys ja työturvallisuus Työterveyshuollon tavoitteena on terveellinen ja turvallinen työ, työympäristö ja työyhteisö sekä työhön liittyvien terveysvaarojen ja haittojen ehkäisy samoin kuin työntekijän terveyden, työ- ja toimintakyvyn ylläpitäminen, edistäminen ja seuranta työuran kaikissa vaiheissa (1484/01/2 ) Työoloja kehitetään siten, että jokaisella työntekijällä on turvallinen, terveellinen ja viihtyisä työ, työympäristö ja työyhteisö. Työhön liittyviä terveysvaaroja ja työtapaturmia pyritään ehkäisemään. Työntekijän terveyttä, työ- ja toimintakykyä pyritään ylläpitämään, edistämään ja seuraamaan työuran kaikissa vaiheissa. Pääpaino kiinnitetään ennaltaehkäisyyn, työntekijöiden työhön perehdyttämiseen ja työntekijän omaan motivoitumiseen oman terveytensä ja työ- ja toimintakykynsä edistämisessä. Tarvittaessa työntekijä ohjataan terveydentilansa edellyttämään hoitoon ja kuntoutukseen. Työterveyshuolto yhdessä työntekijöiden ja esimiesten kanssa seuraa ja kehittää toimintaa mm työpaikkakäynnein ja -selvityksin huomioiden työpisteen altisteet, kuormittavuuden, työjärjestelyt, tapaturman ja väkivallan vaara ja työmenetelmät. Nämä seikat huomioidaan työtä ja työoloja suunniteltaessa sekä työolosuhteiden muutostilanteissa. Työterveyshuoltoa kehitetään jatkuvasti sen vuosittaisen toimintasuunnitelman mukaan. Työntekijöitä kohdellaan tasa-arvoisesti. Huolehditaan siitä, ettei työpaikalla esiinny henkisen väkivallan käyttöä, syrjintää, työssä kiusaamista tai sukupuolista häirintää. Henkilöstöohjelman vuosittainen toteutuminen ja konkreettiset henkilöstöä koskevat toimet, toteutuminen raportoidaan henkilöstöraportissa, joka esitellään valtuustolle kevään valtuustoseminaarissa. Henkilöstösuunnitelman liitteet hyväksyy kunnanhallitus. 16\n18 5.3 Henkilökunnan virkistystoiminta Virkistystoimintana toteutetaan virkistyspäivät (1/2 päivä x 2), sportti-passi, pikkujoulu tai joululahja, työterveyshuollon kustannukset ja merkkipäivälahjat. 5.4 Työhyvinvointi Työhyvinvointi tarkoittaa sitä, että työ on turvallista, terveellistä ja mielekästä. Työhyvinvointia lisäävät muun muassa hyvä ja motivoiva johtaminen sekä työyhteisön ilmapiiri ja työntekijöiden ammattitaito. Työhyvinvointi vaikuttaa muun muassa työssä jaksamiseen. Hyvinvoinnin kasvaessa työn tuottavuus ja työhön sitoutuminen kasvaa ja sairauspoissaolojen määrä laskee. Työhyvinvointi tehdään yhdessä Työhyvinvoinnin edistäminen kuuluu sekä työnantajalle että työntekijöille. Työnantaja huolehtii työympäristön turvallisuudesta, hyvästä johtamisesta ja työntekijöiden yhdenvertaisesta kohtelusta. Työntekijällä on kuitenkin suuri vastuu oman työkykynsä ja ammatillisen osaamisesta ylläpitämisestä. Itse kukin meistä voi vaikuttaa myös työpaikan myönteiseen ilmapiiriin. Hyvinvointia työssä voidaan parantaa esimerkiksi kehittämällä työoloja ja ammatillista osaamista, työkykyä ylläpitävällä toiminnalla (tyky-toiminta) sekä työterveyshuollon avulla. 5.5 Työnohjaus Työnohjaus auttaa työntekijöitä saavuttamaan heille asetetut tavoitteet. Työnohjaus on työntekijöiden oppimista tukeva prosessi, jonka aikana ohjattavia tuetaan erilaisissa työhön liittyvissä pulmissa, kehitetään heidän vuorovaikutustaitojaan, edistetään henkilökohtaista kasvua sekä ammatillisia valmiuksia. Työnohjauksen muodot Työnohjauksen muodot ovat yksilö-, ryhmä ja yhteisötyönohjaus. Ohjaajan tehtävänä on toimia ohjattavien tukihenkilönä, valmentajana ja sparraajana näillä luottamuksellisilla keskustelufoorumeilla. Yksilötyönohjauksessa tarkastelun kohteena ovat ohjattavan oma toiminta suhteessa itseen, omaan työrooliin, vuorovaikutukseen muiden kanssa ja tavoitteiden saavuttamiseen. Ryhmissä ja yhteisöohjauksessa keskitytään mm. yhteisten näkemysten etsimiseen tavoitteista ja toimintatavoista sekä keskinäiseen oppimiseen ja tukeen. Johdon ja esimiesten työnohjaus Johtoryhmille sekä yksittäisille johtajille tarkoitettu työnohjaus tarjoaa eri johtamisen haasteisiin keskittyvää pohdintaa ja sparrausta. Kohteena on erityisesti kunkin osallistujan oman johtamistyön ja esimieroolin tarkastelu. Tavoitteena on antaa johtajille tukea erilaisissa työtilanteissa, lisätä 17\n19 heidän tietotaitoaan konkreettisissa, erityisesti henkilöjohtamiseen liittyvissä kysymyksissä ja edistää itsetuntemuksen kautta ohjattavien omaa persoonallista kasvua ihmisten johtamisessa. Hyödyt henkilöstölle Työntekijän ammatti-identiteetti ja työrooli selkiytyvät. Lisääntynyt ammattitaito ja osaaminen parantavat työn mielekkyyttä ja hallinnan tunnetta. Työntekijöiden voimavarat tulevat paremmin käyttöön, jolloin myös jaksaminen ja stressinkäsittely helpottuvat. Hyödyt organisaatiolle Työnohjauksen avulla selkiytetään organisaation tavoitteita ja lisätään toiminnan sujuvuutta sekä tuloksellisuutta. Henkilöstön yhteinen oppiminen ja yhteistyö tehostuvat, työilmapiiri paranee ja henkinen hyvinvointi lisääntyy. Näitä seikkoja tukee henkilöstön kasvanut motivoituminen ja sitoutuminen. 6. UTAJÄRVEN KUNNAN YHTEISTOIMINTA Työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnissa annetun lain (449/2007) mukaan, kaikissa kunnissa ja kuntayhtymissä on oltava yhteistoimintaelin, jonka toimikausi on 4 vuotta. Tarvittaessa voidaan sopia useamman kunnan yhteisestä yhteistoimintaelimestä. Kunta nimeää yhteistoimintaelimeen omat edustajansa, esim. kunnanjohtajan, henkilöstöpäällikön tai muun henkilöstöasioista vastaavan ja työsuojelupäällikön. Lisäksi pääsopijajärjestö tai sen rekisteröity paikallinen alayhdistys nimeää oman edustajansa yhteistoimintaelimeen. Utajärven kunnassa toimii henkilöstön ja työnantajan välisenä yhteistyömuotona työnantajan ja henkilöstöryhmien nimeämä yhteistoimintaelin. Lisäksi kunnassa on työsuojelutoimikunta, jona toimii yhteistoimintaelin. Valtakunnallista yhteistoimintasopimusta noudatetaan organisaation kaikilla tasoilla. Yhteistoimintamenettelyn piiriin kuuluvat kaikki em. laissa määritellyt toimenpiteet. Edustuksellisen yhteistoiminnan osapuolina ovat Utajärven kunta työnantajana ja Utajärven kunnan henkilöstöä edustavat sopijajärjestöt JUKO, JHL ja Jyty. Yhteistoiminnan osapuolia ovat kunta työnantaja ja sen palveluksessa oleva henkilöstö. Yhteistoiminnassa ovat osallisina työntekijä, jota yhteistoimintamenettelyssä käsiteltävä asia koskee, ja hänen esimiehensä taikka henkilöstöryhmän tai sen osan edustaja tai asianomaisten henkilöstöryhmien edustajat sekä työnantajan edustaja. Liikkeen luovutuksen yhteydessä yhteistoiminnan osapuolena voi olla myös luovutuksensaaja. Liitteenä yhteistoimintasopimusluonnos. 18\n20 7. YHTEENVETO/RAPORTTI Henkilöstöraportit kootaan vuosittain henkilöstösuunnitelman tueksi ja liitetään tasekirjaan. Henkilöstöraporttissa tiedot on esitetty pääsääntöisesti koko kunnan tasolla. Tiedot on kerätty henkilöstö- ja palkkahallinnon tietojärjestelmistä. Lisäksi taustatietoina on käytetty Tilastokeskuksen, Kunnallisen työmarkkinalaitoksen, Kunnallisen eläkevakuutuslaitoksen ja Työturvallisuuskeskuksen tilastoja. Tietojen kerääminen järjestelmistä ei aina ole yksiselitteistä mm. omailmoitus- ja koulutuspoissaolojen osalta. Raportoinnin epätarkkuus voi johtua myös siitä, että vakanssit on osittain tilastoitu lukumäärän, osin työajan mukaan. Raportoinnissa on huomioitu tasa-arvosuunnitelma ja mahdollisuuksien mukaan eritelty tilastotiedot miesten ja naisten osalta. Asiakirja toimii samalla tasa-arvosuunnitelman pohjana. Seuraavat henkilöstösuunnitelman liittyvät liitteet löytyvät Taskusta: Koulutussuunnitelma ja sitä koskeva yhteistoimintavelvoite KuntaYTL 4 a Työajat ja matkakustannusten korvaukset leireillä, retkillä ja sopeutumisvalmennuskursseilla Yt-sopimusluonnos (vahvistetaan syksyllä 2014) Poissaolo-ohje Merkkipäiväsääntö Tasa-arvosuunnitelma (päivitetään syksyllä 2014) Työaikaa koskevia ohjeita Utajärven kunnan ohje henkilöstön muistamisesta Työhyvinvoinnin kehittämistoimet Utajärven kunnan henkilöstöhallinnon varhaisen puuttumisen ohje Työsuojelun toimintaohjelma Työterveyshuollon toimintasuunnitelma Viestintäohje 19\nPERHON KUNTA. Kvalt Liite 4. HENKILÖSTÖSTRATEGIA\nPERHON KUNTA Kvalt 8.12.2008. Liite 4. HENKILÖSTÖSTRATEGIA Sisällysluettelo I. HENKILÖSTÖSTRATEGIAN LÄHTÖKOHDAT...1 II. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE...1 1. Henkilöstötarve...1 2. Virkojen ja toimien tehtäväsisältö...2


Vuokralaisen oikeudet vesivahinko - Ingeniørkonstruksjon\nEt tunnu ymmärtävän mitään. Tyttöystäväsi on ilmeisesti vuokralainen. Vuokralainen ilmoittaa asiasta vuokranantajalle ja isännöitsijälle. Vuokranantaja/osakkeen omistaja, taloyhtiön hallitus ja isännöitsijä sopivat sitten keskenään mitä tehdään vai tehdäänkö mitään. Lue edelliset kommentit, neuvo tyttöystävääsi nostamaan kytkintä siitä vuokra-asunnosta ja käy useammin suihkussa sitten hänen luonaan.\nKun taloyhtiössä tapahtuu vesivahinko, joudutaan automaattisesti hallituksessa miettimään, kuka vahingosta on vastuussa. Tavallisesti kysymys on osakkaan ja yhtiön välisistä vastuukysymyksistä, mutta jos asunnossa asuukin osakkaan vuokralainen, voi tilanne monimutkaistua. Miten siis vastuu jakautuu suhteessa taloyhtiöön osakkaaseen, jos vuokralainen aiheuttaa huolimattomuudellaan vesivahingon asunnossa?\n– Vaikka sinulla olisi siellä jo vaurioitunut kylpyhuone tai sinulla on kylpyhuone, jossa olisi pitänyt jo kymmenen vuotta sitten korjata nämä rakenteet tai vedeneristeet, niin yhtiö ei voi siihen velvoittaa. Sinä osakkaana vastaat niistä ja päätät itse, milloin sinä sen korjauksen suoritat. Silloinhan tämä voi aiheuttaa aika laajaakin ongelmaa siellä yhtiössä. Tämä on se syy, miksi on lähdetty siitä, että taloyhtiö vastaa rakenteista ja myös vesieristeistä.\nOlennaista vesivahingossa, kuten missä tahansa muussakin vahingossa, on se, kuka tai mikä vahingon on aiheuttanut. Tilanne on selkeä, jos esimerkiksi vuokralainen on nukahtanut suihkuun ja huolimattomuudellaan aiheuttanut mittavan vesivahingon. Toisaalta esimerkiksi tiskikoneen vuotaminen taas voi olla vuokralaisen, vuokranantajan tai jopa asentajan huolimattomuutta tai vialliseen laitteeseen liittyvää. Jos sijoitusasunnossasi sattuu vesivahinko, selvitä ensin tarkkaan, kuka tai mikä vahingon aiheutti, sillä se on merkittävä tekijä korjauslaskun maksamisen kannalta.\nVastauksessa nostetaan esiin, että taloyhtiö ei pysty haasteessaan tarkalleen osoittamaan, mikä kosteusvaurion on aiheuttanut. Taloyhtiö spekuloi haastehakemuksessaan sillä, että kosteusvaurio johtuisi vastaajan aiheuttamasta kylpyhuoneen veden tulvimisesta, mutta ei esitä asialle todisteita. Vastauksen mukaan taloyhtiö ei edes väitä, että kosteusvaurio olisi aiheutunut vastaajan huolimattomuudesta.\nHuoneenvuokrasuhteeseen liittyvät ongelmat johtuvat usein siitä, ettei sopimuksen osapuolilla ole riittävästi tietoa oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan. Tämän oppaan tarkoituksena on selvittää sekä vuokralaiselle että vuokranantajalle huoneenvuokralainsäädännön sisältöä.\nKorkeimman oikeuden mukaan arvioitaessa asunto-osakeyhtiölain mukaisen huolenpitovelvollisuuden rikkomista merkityksellistä on se, onko asunnon omistaja huolimattomalla menettelyllään myötävaikuttanut vahinkoon. Asunto-osakeyhtiö ei ole tapauksessa vedonnut mihinkään sellaiseen osakkeenomistajan menettelyyn tai laiminlyöntiin, joka olisi myötävaikuttanut vesivahingon syntymiseen. Asunnon omistaja ei ole voinut vaikuttaa vuokralaisensa vahingon aiheuttaneeseen menettelyyn eikä vuokranantajan voitu edellyttää kyenneen sitä estämään.\nPrevious Post Yleinen sopimuspohja\nNext Post Kristiinankaupunki strategia\nAsunnon vakuusarvon nostaminen


digitaalinen oppiminen Archives - petterikallio\nPosts Tagged\t→ digitaalinen oppiminen\nposted in Blogi\ton\t tammikuu 2, 2018\t by\tPetteri Kallio\t0 Comments\nVuosi 2018 on täällä. Vuosi jolloin valtion työntekijät tulevat saamaan oman digitaalisen oppimisen ympäristön.\nDigitaalinen oppiminen työelämässä\nposted in Blogi\ton\t huhtikuu 27, 2017\t by\tPetteri Kallio\t0 Comments\nParaskaan koulutus ei valmista meitä tulevaan työhön. Tämän vuoksi ainoa resepti työelämässä menestymiseen on jatkuva oppiminen. Työelämässä olevaan jatkuvan oppimisen tarpeeseen tulisi pystyä vastaamaan digitaalisin keinoin. Aloitin e-HAUS- projektin vetovastuussa ja sen tavoitteena on rakentaa täysin digitaalinen oppimiskokemus yhteisesti kaikille virkamiehille.\nDigitaalinen oppiminen muuttuu älykkääksi\nHyvään digitaalisen oppimiskokemukseen kuuluvat olennaisesti mikro-oppiminen, interaktiiviset videot, kuratoitu sisältö ja mahdollisuus palautteeseen ja keskusteluun. Sanomattakin on selvää että oppimista pitää pystyä tekemään aika, paikka ja päätelaiteriippumattomasti. Myös käyttäjälähtöinen sisällöntuotanto on otettava vakavasti harkintaan. Usein virastoista löytyy alan parhaat ja jopa ainoat asiantuntijat.\nDigitaalinen oppiminen ei missään nimessä poista tai korvaa tarvetta vuorovaikutukselle ja perinteiselle valmennukselle. Digitaaliset sisällöt varmistavat että kun perinteistä valmennusta tehdään niin kaikki oppijat ovat suurinpiirtein samalla tasolla. Kukapa meistä ei olisi halunnut lukiossa matematiikan tunnilla opettajaa kertomaan uudelleen miten jokin yhtälö ratkaistaan, mutta ei kehdannut? Digitaalisessa sisällössä voi aina palata takaisin, kelata, pysäyttää, kerrata tai vaikka halutessasi poistaa luennoitsijan äänen. Täten kaikki voivat oppia helposti perusasiat ja vaikeammat asiat voidaan käydä läpi kouluttajan tai valmentajan kanssa tarkemmin.\nOmasta mielestäni on tärkeää että 2020-luvulle rakennettavassa oppimiskokemuksessa pyritään hyödyntämään myös tekoälyä ja virtuaalitodellisuutta soveltuvin osin. Tekoäly mahdollistaisi jokaiselle käyttäjälle oman personoidun älykkään oppimispolun. Se varmistaisi että jokainen saisi yksilökohtaista oppimista aiheista jotka ovat merkityksellisiä oman työn kannalta. Älykkäässä digitaalisessa oppimiskokemuksessa itse oppimisalusta (LMS) sulautuisi päivittäiseen tekemiseen niin hyvin että sen olemassaoloa ei edes huomaisi. Toivonkin että tulevaisuudessa puhumme jälleen oppimisesta missä digitaalinen sisältö on sulautunut täysin päivittäiseen tekemiseen.\nKetterä kehitys myös oppisisältöjen tuotannossa\nKetteriä menetelmiä käytetään lähinnä ohjelmistokehityksessä ja erilaisissa ICT-projektien toteuttamisessa. Ketterä kehittäminen eli agile development on mielestäni hyvä tapa tehdä myös oppisisältöjä. Kaikkea ei tarvitse kehittää perinteisen vesiputousmallin kautta. Tällä tavalla voimme helposti muuttaa sisältöjä vielä sisällöntuotannon myöhäisemmissä vaiheissa. Kaikkea ei kannata suunnitella puhki.\nToivonkin, että voisimme kehittää ketterästi useampia digitaalisia oppimiskokonaisuuksia hankkeen aikana asiakkaillemme. Uusien palvelujen kehittämisessä itse pidän tärkeimpänä vahvaa asiakaskeskeisyyttä. Mikäli kehitämme koulutuksia virkamiehille, virkamiesten tulee itse osallistua vahvasti kokonaisuuksien ja toteutuksien suunnitteluun. Tätä pidän hyvin tärkeänä onnistuneen projektin kannalta.\nMatka on pitkä, mutta hyvän tiimin tuella ja hyvällä yhteistyöllä tässäkin asiassa edetään varmasti. In the meanwhile. Never Stop Learning!


Unikankare / Kari Tanskanen: Löylyä, Lars, löylyä / osa III\nKahden tunnin reipas kävely takana; Lars tunsi virkistyneensä sekä henkisesti että fyysisesti istuessaan olohuoneen sohvalla. Hänen edessään nökötti mikroaaltouunissa lämmitetty lasagneannos. Ruokansa tasosta Lars harvoin tinki, tänäisenä vapaapäivänä hän salli sen itselleen.\nLars otti haarukan ja iski sen höyryävään mössöön: häntä alkoi kuvottaa. Hän tempautui ylös sohvalta, äkkinäinen liike tarttui lautaseen, joka näennäisravitsevine sisältöineen läsähti valkoiselle karvalankamatolle.\nVOI HELVETTI! TÄMÄKIN VIELÄ! ENKÖ OSAA ENÄÄ TEHDÄ MITÄÄN! TULEEKO MEISTÄ VALTION VIRKAMIEHISTÄ LOPULTA YLIKYPSIÄ PAKASTEVIHANNEKSIA!\nLars lysähti polvilleen, kaatui ja sotki itsensä lasagneen. Pastaherkku tarttui hänen housuihinsa ja paitaansa. Mies alkoi nyyhkyttää hillittyyn ääneen. Pesukonekin oli epäkunnossa, taas tuli lisää nyrkkipyykkiä.\nPätevä lisäsyy kiirehtää koneen korjausta, täytynee soittaa huoltoliikkeeseen vielä tänään.\nLars nousi ylös ja laahusti kylpyhuoneeseen. Hän riisui vaatteensa ja asetti ne täyteyttään pursuavaan harmaaseen pyykkikoriin. Kylmän lasagnen herkullinen tuoksu leijui nyt täälläkin, se tarttui Larsia nenästä. Pyromaanirukkaa nälätti, hän ei ollut syönyt tänään mitään, ja päivä oli jo liki puolessa.\nAlaston mies käveli keittiöön.\nSauna! Se helpottaisi oloa kummasti. Mutta asiassa oli vain yksi mutta: sauna oli palanut kivijalkaan. Ellei sitten…\n"Light My Fire" kajahti kaiuttimista.\nÄänen voimakkuus huumasi Larsin, se vei hänet mukanaan audio-matkalle, kohti manian kiehtovaa porttia. Musiikki toimi löylyn tavoin ja lämmitti Larsin riutunutta olemusta. Hän kuvitteli tanssivansa Jim Morrisonin kanssa.\nFIRE, FIRE, FIRE, FIRE, FIRE: LIGHT MY FIRE…\nKappale päättyi, Lars huohotti kuin kolmannen vuosikurssin kadetti upseerikoulun sulkeisharjoitusten jälkeen.\nMuistot valtasivat pyromaanin. Hänestä olisi saattanut tulla ties vaikka kenraali, mutta ne perkeleen psykologiset testit olivat luokitelleet hänet mahdollisesti patologiseksi tapaukseksi. Upseerin ura oli saanut jäädä.\nKyynel vierähti Larsin poskelle.\nMinusta olisi tullut hieno upseeri.\nVielä minä niille näytän, kunhan ensin olen saunonut ja rentoutunut - uudessa saunassani!\nLars Florin avasi uuden saunansa oven ja astui sisään muistaen sulkea keittiön oven takanaan.\nHänen uusi saunansa oli uusnerokas viritelmä, mielipuolisen improvisaation triumfi. Keittiön pöydälle Lars oli nostanut lipaston ja sen päälle lempinojatuolinsa - lauteet olivat käyttövalmiit. Lipaston päällä nojatuolin vasemmalla puolella jökötti täydellinen löylynheittovarustus, sinkkiämpäri ja kauha. Nojatuolin toiselle puolelle harras kylpyaddikti oli asemoinut muun tarvittavan arsenaalin: muoviämpärin, pesusienen, harjan ja peseytymisessä tarvittavat erilaiset kemikaalit.\nHän ei ollut unohtanut kampaakaan!\nKiuas, josta Lars oli erityisen ylpeä, koostui lieden uuniin ladotuista seitsemästä keskimäärin kilon painoisesta kivestä, enempää uuniin ei olisi mahtunut.\nUunin lämpötilaa pystyy säätelemään portaattomasti, näin kylpijä voi nauttia erityyppisistä löylynheitosta syntyvistä ihoa ja mieltä kiihottavista sihahdusäänistä. Lars hymyili nokkelalle ajatukselleen, minustahan olisi pitänyt tulla mainosmies tai "ties mikä kopuraitteiri". Pyromaanin hymy vaihtui räkäiseksi hörötykseksi.\nLars vilkaisi uunin lämpötilaa: 300 astetta. Täyslatinki, kohta olisi aika heittää neitsytlöylyt… hei, mutta juomapuoli pitää vielä tarkistaa.\nHän avasi jääkaapin, olutta oli riittämiin. Viskiä nautitaan vasta lämpiön eli olohuoneen puolella. Saunamakkarat olivat valmiina mikroaaltouunissa, sinappi OK, hyvältä näyttää.\nUuden saunan valaistus oli niin ikään tarkkaan harkittu sisustustekninen innovaatio. Lars oli peittänyt keittiön suuren ikkunan mustalla muovisäkillä. Uudessa yhdistetyssä saunapesuhuoneessa oli lähes pilkkopimeää, hartaan aavemaista tunnelmaa lisäsi sinivalkoisen kynttilän liekin leppoisa lepatus. Kynttilä oli turvallisuussyistä asetettu ikkunalaudalle, sivuun löylynheittoradalta. Ihan pimeää Lars inhosi.\nPeseytyminenkin sujuu liki pimeässä oivallisesti, vettä saa ihanasta yksiotehanasta rajattomasti ja likavedet voi kätevästi kaataa tiskialtaaseen.\nKylläpä olinkin kekseliäs.\nLars purskahti nauruun.\nTästä tulee helvetin hauskaa!\nViimeinen vilkaisu ympärille, kaikki näytti olevan kunnossa.\nUuni hehkui lupaavasti.\nLars Florin nousi lauteille - upottavaan nojatuoliinsa.\nOli aika nauttia vapaapäivästä ja rentoutua. Lars otti vastan virkaa toimittavan kaktuksen oikeaan käteensä ja vedenheittokauhan vasempaan käteensä.\nVesi lensi komeassa kaaressa uuniin, kivet kihahtivat, keittiö täyttyi vesihöyrystä.\nLars alkoi vastoa. Kaktus pisteli hiukan aluksi. Kyllä tämä tästä iloksi muuttuu.\nHeitäpä Lars lisää löylyä, ettei rupea paleltamaan: nyt on aika nauttia elämästä ja löylystä kaikin aistein.\nLars Florin saapui työpaikalleen. Kello oli 7:05. Selkää kivisti hiukan.\nPöydällä oli ylikomisarion jättämä työmääräys.\nKULOKUJA 12, EDELLISYÖNÄ PALANEEN SAUNARAKENNUKSEN OMISTAJAN KUULEMINEN, MAHDOLLINEN TUHOPOLTTO, TEKNINEN RAPORTTI NOUDETTAVA TEKNIIKASTA, PALAVERI KELLO 11:30.\nTAKAISIN TANSKANEN -SIVUJEN ALKUUN