Hiukset ja kasvot juhlakuntoon - Eeva-blogit\n10.11.2016 by kaisa |\nJuhlat tulossa. Mistä pikainen apu kasvoille ja hiuksille. Etsimme ja löysimme.\nKaisa: Kiiltoa kutreihin\nBlondin hiukseni ovat helposti mattaiset. Kiiltoa on vain ammattilaisen föönauksen jäljiltä tai kiiltosuihkeella saatuna. Tämä oli lähtötilanne ennen kuin löysin Smartbondin.\nKampaajalla käydessäni otan aina jonkin hoidon hiuksilleni, yleensä rakennepaikkaavan, jotta latvat pysyisivät kutakuinkin kunnossa. Viime kerralla kampaajani Kaisu kampaamo Inochista kysyi, tehtäisikö tällä kertaa L’Oréal Professionnel Smartbond -hoito. Ilman muuta halusin kokeilla, kun Kaisu vakuutti sen olevan kuin tehty minun hennoille, vaalennetuille hiuksilleni.\nLähtötilanne ennen raitoja ja hoitoa.\nRaitojen jälkeen Kaisu laittoi pesupaikalla Smartbondin hiuksiini. Vaikutusaika oli vain 10 minuuttia.\n”Maleiinihappo vahvistaa ja suojaa hiusten rikkisiltoja värjäyksen ja vaalennuksen aikana”, kertoi Kaisu.\nHoidon jälkeen hiukseni tuntuivat ja näyttivät terveiltä ja jopa paksummilta kuin normaalisti. Ja se kiilto. Sehän oli aivan uskomaton!\nOlen käyttänyt lähes kuukauden ajan kotihoitotuotetta joka kolmannen pesun yhteydessä. Yleensähän tällaisten hoitotuotteiden vaikutusaika on 10-20 minuuttia. SmartBondissa se on lyhyt: vain 1-3 minuuttia. Näin ollen se sopii minulle, hätähousulle, joka ei millään malttaisi odotella pitkään vaikutusajan päättymistä.\nKotihoitotuote pitää hiukseni kunnossa kampaamokäyntien välillä.\nHiusteni kiilto on edelleen hyvä, vaikka kampaamokäynnistä on aikaa muutama viikko.\nNäiden viikkojen aikana olen saanut useammalta henkilöltä kommentin, että hiukseni ovat kiiltävät ja hyvinvoivat. Olen ollut todella tyytyväinen lopputulokseen.\nHoidon hinta värjäyksen ja vaalennuksen yhteydessä on 25-40 euroa ja pelkkä hoito 50-60 e ja kotihoitotuotepullo (250 ml) maksaa 29,90 e. Hoitoa suositellaan jokaisen värjäyksen ja vaalennuksen yhteydessä, jotta hiusten rikkisillat pysyvät kunnossa.\nSini: Napakkuutta ja raikkautta kasvoihin\nSyksy on ollut aikamoista haipakkaa ja välillä on ollut pakko tinkiä yöunista. Tyhmää, sillä se näkyy heti naamassani turvotuksena. Silmät hautautuvat silmäpussien taakse, iho roikkuu ja kaksoisleuka kumpuaa esiin. Vaikka minulla on hyvä iho, sekin näyttää väsyneenä veltolta pullataikinalta.\nVastasinkin heti kyllä, kun kysyttiin kiinnostaisiko testata Guinot-sarjan uutta laitekasvohoitoa. Olen käynyt hoidossa aiemminkin ja se on tehnyt iholleni hyvää. Nyt kehuttiin, että laite, jolla hoito tehdään, on uudistunut. Uuden Hydradermie Cellular Energy -laitteen kehuttiin olevan entistä ehompi.\nHydradermie Youth -hoitoa markkinoidaan veitsettömänä vaihtoehtona kosmeettiselle kirurgialle. Hoidon luvataan lisäävän solujen aktiivisuutta luoden ihosta kiinteämpi, nuorekkaampi ja säteilevämpi. Aika paljon luvattu.\nHoito alkaa perinteiseen tapaan ihon puhdistamisella ja kuorinnalla. Pidän paljon osaavien käsien kosketuksesta, hyvän tuoksuisista ja tuntuisista tuotteista ja raukeasta olosta, joka hoidossa syntyy – jos on syntyäkseen. No, nyt syntyi.\nKun iho oli valmisteltu, ihoon imeytettiin hoitavia aineita kahden laitepään ja galvaanisen virran avulla.\nSitten oli vuorossa lämpö, jolla tehostettiin aineiden imeytymistä ja heräteltiin nukkuvia soluja. Välillä hierottiin käsin.\nSaan lisäksi palasen Hydradermie Lift -hoidosta eli lymfakierron aktivoinnin ja kasvolihasjumpan laitteella. Kiinteyttävä ja lihaksia kohottava osuus saadaan aikaan sähkövirralla, joka jumppauttaa kasvolihaksia. Todella tuntuu, onneksi hoitaja säätelee tarkkaan virran voimakkuutta. Vain otsalla ja suun lähellä pyydän pienempiä tehoja. Kurkkaan kasvojani välillä peilistä: näyttää irvistykseltä, kun lihas kutistuu.\nKasvolihasjumppa on nopeasti ohi. Saan vielä seerumia ja voidetta kasvoille.\nKun katson hoidon jälkeen itseäni peilistä, yllätyn. Turvotus ja silmäpussit ovat poissa ja leukaperien roikkuvat pussukat ovat pienemmät. Iho on raikas ja kuulas. Kotona mieskin kyselee, olenko ottanut päivätorkut, kun näytän niin freesiltä.\nHarmi, etten älynnyt kuvata naamaani ennen ja jälkeen hoidon. Tätä hoitoa voin suositella etenkin ennen juhlia, esiintymistä tai kuvausta, kun täytyy näyttää pirteältä. Sarjahoitona vaikutus on pidempi, nyt kohotusta kesti muutaman päivän.\nHoitoja tehdään kautta maan, Hydraderm Superior -yhdistelmähoito sisältää edellä mainitut osuudet, hinta 140-170 e.\nOman paikkakunnan hoitolaa voi etsiä guinot.fi -verkkosivuilta.\nAvainsanat: Benecom, Guinot, hiushoito, Hydraderm Lift, Hydraderm Youth, Inochi, kampaamo, L'Oréal, SmartBond


Kartanon kevättalkoot 30.4.-1.5.\nTervetuloa laittamaan Vinttikoirakeskus kesäkuntoon ennen aktiivisimman harrastuskauden alkua! HVK:n kevättalkoot järjestetään lauantaina 30.4. ja sunnuntaina klo 1.5. klo 11.00 alkaen. Ohjelmassa haravointia, saunan pesua,...\nKoesäännöt ja liitemuutokset -luento 5.4.2016\nTervetuloa kuuntelemaan Pentti Örnin luentoa vinttikoirakilpailujen koesäännöistä ja liitemuutoksista tiistaina 5.4.2016 klo 18.30. Sitovat ilmoittautumiset sunnuntaihin 3.4. mennessä osoitteeseen: Tämä sähköpostiosoite on...\nEnsiapu lenkillä -eläinlääkäriluento 7.3.2016\nTervetuloa kuuntelemaan eläinlääkäri Mari Vainionpään luentoa ensiavusta lenkillä maanantaina 7.3.2016 klo 18.00. Aiheina ovat muun muassa varvasvammat, kynsivammat, haavat, kyynpuremat, venähdykset sekä muut...\nKoiran lihashuolto -luento 29.2.2016


elinympäristön tutkimisessa - PDF\nDownload "elinympäristön tutkimisessa"\n1 Kokemuksia eläytymismenetelmän käytöstä elinympäristön tutkimisessa Helena Tuorila ja Katri Koistinen Artikkelissa tarkastellaan eläytymismenetelmän käyttöä elinympäristön ja palvelujen, erityisesti päivittäistavarakaupan palvelujen tutkimisessa. Eläytymismenetelmä on tervetullut poikkeus tavanomaisten kysely- ja haastattelututkimusten rinnalle niin tutkimushenkilöille kuin tutkijoille. Menetelmä ei kahlitse tutkimushenkilöä elinympäristöönsä, minkä ansiosta tämä voi tuoda vapaasti omia näkemyksiään ja ajatuksiaan esiin tutkimuskohteesta. Eläytymismenetelmällä saadaan heikot signaalit esiin, jotka antavat tutkijalle uudenlaisia näkökulmia tutkimusaiheeseen. Johdanto Eläytymismenetelmällä tutkimusaineiston keräämisen keinona tarkoitetaan lyhyiden kertomusten kirjoittamista tutkijan kehyskertomuksessa antamien ohjeiden mukaan (Eskola 1997). Kehyskertomuksen herättämien mielikuvien pohjalta vastaaja kirjoittaa pienen kertomuksen. Tyypillisesti tehtävänä on viedä kehyskertomuksessa esitettyä tilannetta eteenpäin tai kuvata, mitä on tapahtunut sitä ennen. Eläytymismenetelmäkertomukset eivät välttämättä ole kuvauksia todellisuudesta, vaan mahdollisia kertomuksia siitä, mikä saattaa toteutua ja mitä eri asiat merkitsevät. 8 Yhdyskuntasuunnittelu  vol.48:2\n2 Eläytymismenetelmä mahdollistaa irtautumisen nykyhetkestä, sillä kertomuksilla voidaan käsitellä tulevaisuutta. Eläytymismenetelmän perusajatuksen mukaan kertomusten kirjoittajat kykenevät havaitsemaan, erittelemään ja tulkitsemaan erilaisia tilanteita. (Eskola 2007.) Eläytymismenetelmää on käytetty paljon sosiaalitieteissä (Eskola 1997; Saaranen & Eskola 2003). Elinympäristöä tutkivien alojen, kuten maantieteen tai yhdyskuntasuunnittelun piirissä menetelmä on vähemmän tunnettu. Artikkelissa kerromme miksi ja miten sovelsimme eläytymismenetelmää Millainen olisi hyvä elinympäristö? Asukkaiden näkemyksiä elinympäristöstä, asumisesta ja palveluista eri elämänvaiheissa -tutkimuksessa. Kerromme myös, millaisia kokemuksia ja ajatuksia menetelmän käyttö synnytti. Kun seuraavan kerran mietit tutkimusongelmasi ratkaisuun sopivaa menetelmää, kenties aiemmasta tuttujen menetelmien lisäksi työkalupakistasi löytyy myös eläytymismenetelmä. Tavoitteenamme on rohkaista kollegoitamme menetelmällisiin kokeiluihin. Artikkelin aluksi selvitämme eläytymismenetelmän taustaa. Tämän jälkeen kerromme tutkimuksemme lähtökohdista ja eläytymismenetelmään päätymisestä. Tästä etenemme siihen, miten käytimme eläytymismenetelmää tutkimuksessamme ja millaisia kokemuksia saimme. Lopuksi ennen johtopäätöksiä vertailemme eläytymismenetelmää ryhmäkeskusteluihin. Eläytymismenetelmä Eläytymismenetelmä on vapaa suomennos englanninkielisestä role playing -nimityksestä. Nimi kertoo, että vastaajia pyydetään eläytymään tiettyyn tilanteeseen ja kertomaan, mikä tilanteessa on mahdollista. Menetelmää kutsutaan englannin kielellä myös termillä the method of empathy based stories, joka viittaa eläytymisen tuloksina syntyviin kertomuksiin. (Eskola 1997; 1998.) Eläytymismenetelmän juuret juontavat 1960-luvulle, jolloin sosiaalipsykologiassa virisi huoli tutkimuksen eettisistä kysymyksistä. Laboratorio-oloissa voitiin melko mitättömien tieteellisten tulosten vuoksi huijata koehenkilöitä tekemään asioita, jotka saattoivat ajaa heidät emotionaalisesti raskaisiin tilanteisiin. Vaikka kokeiden jälkeen kerrottiin niiden todellinen luonne ja purettiin kokeen aiheuttamaa mahdollista jännitystä, tämä ei poistanut tosiasiaa, että kokeesta jää aina muistijälki ihmiseen. (Eskola 1998.) Eläytymismenetelmä luotiin tutkimukseen liittyvien eettisten ongelmien ratkaisemiseksi ja tutkittavien aseman parantamiseksi. Eläytymismenetelmässä on säilytetty kokeen peruslogiikka eli tietyn asian variointi muiden pysyessä samana, mutta tutkimushenkilöitä ei hämätä tai manipuloida. (Eskola 2007.) Eläytymismenetelmän juuret ovat angloamerikkalaisessa kirjallisuudessa. Viime vuosikymmeninä menetelmää on kuitenkin kehitetty nimenomaan Suomessa. Tuorila ja Koistinen Kokemuksia eläytymis menetelmän käytöstä... 9\n3 Eläytymismenetelmäkokeilut alkoivat Suomessa 1980-luvun alussa ja erityisesti Jari Eskolalla on ollut keskeinen rooli useimmissa eläytymismenetelmästä kirjoitetuissa käsikirjoissa ja oppaissa (esim. Eskola 2007). Menetelmä on vakiinnuttanut asemansa laadullista aineistoa tuottavana tiedonhankintamenetelmänä, jota on käytetty erityisesti sosiologiassa, sosiaalipsykologiassa ja kasvatustieteissä erilaisissa tutkimuksissa pro graduista väitöskirjatasolle saakka. Eläytymismenetelmällä on tutkittu muun muassa nuorten tulevaisuuskuvia ja tulevaisuuteen suhtautumista (Siira 2002), asuinpaikan heijastumista kuudesluokkalaisten nuorten tulevaisuuden odotuksiin (Leväniemi 1997), lukiolaisten näkemyksiä hyvästä englannin kielen opettajasta ja oppitunnista (Haavisto 2001), tietojenkäsittelytieteiden opiskelun onnistuneen alkutaipaleen edellytyksiä (Jousranta 2005), kokemuksellista oppimista ja nuorten ympäristökäyttäytymistä (Pihlajamäki 1999) sekä ammattikorkeakoulua asiantuntijuuden kehittäjänä opiskelijoiden käsitysten mukaan (Käyhkö 2007). Eläytymismenetelmässä erotetaan kaksi vaihtoehtoa. Aktiivisessa muodossa (active role playing) tutkimushenkilöille kuvataan jokin tilanne ja määritellään heidän roolinsa siinä. Tilanne etenee henkilöiden tilanteesta tekemien tulkintojen kautta roolileikkinä. Henkilöt esittävät tilanteen keksien itse vuorosanat ja tilanteen kulun. Passiivisessa muodossa (passive role playing) tutkimushenkilöille kuvataan tilanne ja eläytyminen tapahtuu kirjallisesti kirjoittamalla pieni kertomus siitä, mitä kuvattua tilannetta ennen on tapahtunut tai mitä sen jälkeen tulee tapahtumaan. (Eskola 1998.) Jos kertomuksen kirjoittaminen tuntuu vaikealta, voi eläytymisestä syntyviä ajatuksia koota paperille ranskalaisin viivoin. Tärkeintä on saada ajatukset ja näkemykset esille, ei se, kuinka taidokasta tekstiä pystyy kirjoittamaan. Tutkimuksessamme sovelsimme passiivista muotoa ja sitä artikkelimme käsittelee. Suomalainen eläytymismenetelmän kehitystyö liittyy passiiviseen muotoon. Ulkomailla sen sijaan on käytetty aktiivista muotoa (ks. Eskola 1998). Menetelmässä keskeistä on variointi eli peruskehyskertomuksesta laaditaan vähintään kaksi toisistaan keskeisen seikan suhteen poikkeavaa versiota. Jokaiselle vastaajalle annetaan vain yhdenlainen kehyskertomus. Kertomuksia vertailemalla selvitetään varioitavan seikan vaikutusta tutkimuskohteeseen. Vastaajat saattavat kirjoittaessaan varioida myös sellaisia asioita, mitä tutkijalle ei ole tullut mieleen hänen laatiessaan kehyskertomuksia. Tämän vuoksi suositellaan käytettäväksi lyhyitä kehyskertomuksia, jotta eri tavoin tulkittavia asioita olisi mahdollisimman vähän. Kehyskertomusten eri variaatioiden toimivuutta käytännössä on tärkeä testata etukäteen. Ymmärtävätkö vastaajat kertomuksen, kuten tutkija toivoo vai onko lopputuloksena jotain ennalta odottamatonta? Yleensä kehyskertomus laadintaprosessin aikana lyhenee, selkeytyy ja täsmentyy. Kaikki tutkimusongelman kannalta turha kuvailu jää tai sen pitäisi jäädä kehyskertomuksesta pois. 10 Yhdyskuntasuunnittelu  vol.48:2\n4 Kun kehyskertomus variaatioineen on valmis, on aineiston keruun vuoro. Tyypillistä on toteuttaa keruu siten, että vastaajiksi valitaan joku yhteen kokoontuva ryhmä, kuten koulutunnille tulevat oppilaat tai luennolle kerääntyvät opiskelijat. Jokaiselle annetaan A4-paperi, jonka yläreunaan on kirjoitettu kehyskertomus. Kutakin kehyskertomusvariaatioita pyritään jakamaan ryhmään yhtä paljon. Etukäteen on sovittu, että tietty aika tunnista, esimerkiksi 20 minuuttia käytetään eläytymistehtävään vastaamiseen. Oppitunnin tai luennon päätyttyä tutkijalla on koottuna valmis aineisto analyysiä varten. Varsin monen kasvatustieteen alan eläytymismenetelmää soveltaneen pro gradu -työn aineisto on kerätty tällä tavoin (esim. Haavisto 2002; Leväniemi 1997; Siira 2002). Aineisto voidaan kerätä myös postitse tai sähköpostitse, mutta vastausprosentit saattavat jäädä alhaisiksi. Kokemustemme perusteella näitä vaihtoehtoja ei kuitenkaan kannata sulkea pois. Eläytyen uutta tietoa elinympäristöstä Tutkimusongelman muotoutuminen ja menetelmän valinta Päivittäistavarakaupan rakennemuutosta ja saavutettavuutta sekä kuluttajien asiointikäyttäytymistä on tutkittu monin pääosin määrällisin tutkimusmenetelmin viime vuosina niin kotimaassa kuin ulkomailla. Päivittäistavarakaupan rakennemuutosta ja saavutettavuutta tarkastelleet tutkimukset ovat tyypillisesti perustuneet toimipaikkakohtaisia tietoja sisältäviin myymälärekistereihin, joiden tietoja on tilasto- ja paikkatietomenetelmin analysoitu ja visualisoitu (esim. Kohijoki 2008; Koistinen & Vesala 2006; Koistinen & Väliniemi 2007). Kuluttajakyselyt ovat olleet suosittuja tutkittaessa kuluttajien asiointikäyttäytymistä ja ostopaikan valintaa (esim. Pitkäaho ym. 2005; Marjanen 1997a). Myös laadullisia menetelmiä on käytetty ja ryhmäkeskusteluilla muodostettu käsitys kuluttajien käyttämistä kaupan jakelukanavista (Koistinen ym. 2005). Päivittäistavarakaupan keskittymisen sosiaalisia vaikutuksia on tutkittu haastatteluilla ja kyselyillä Turussa (Ritakallio & Vuorenhela 1998). Eläytymismenetelmää soveltanut tutkimuksemme on viimeinen osa Kuluttajatutkimuskeskuksessa toteutetusta kolmivaiheisesta päivittäistavarakauppaa käsitelleestä tutkimushankkeesta. Hankkeessa selvitettiin päivittäistavarakaupan palveluiden kehitystä kuluttajien näkökulmasta. Ensimmäisessä osassa muodostettiin kuva päivittäistavarakaupan rakennemuutoksesta Suomen keskeisillä kaupunkiseuduilla vuosina (ks. Koistinen & Vesala 2006). Toisessa osassa tarkasteltiin päivittäistavarakaupan palveluiden saavutettavuutta kuluttajien näkökulmasta sekä koko maan tasolla että yksityiskohtaisemmin kolmen kaupunkiseudun taajamaalueilla (ks. Koistinen & Väliniemi 2007; Kytö & Väliniemi 2007). Ensimmäisen ja toiseen vaiheen tutkimukset perustuivat tilastollisiin ja paikkatietomenetelmiin. Tuorila ja Koistinen Kokemuksia eläytymis menetelmän käytöstä... 11\n5 Kolmatta vaihetta suunniteltaessa tiedettiin edellisten vaiheiden ja muiden tutkimusten perusteella, että päivittäistavarakaupan rakenne on polarisoitunut; kauppaa hallitsevat entistä suuremmat super- ja hypermarketit ja toisaalta alle 400 neliömetrin myymälät ovat sunnuntaiaukiolon myötä parantaneet asemiaan kuluttajien täydennysostopaikkoina. Keskikokoiset myymälät ovat jääneet väliinputoajiksi häviten hintakilpailussa isommilleen ja aukioloajoissa pienemmilleen (Koistinen & Vesala 2006). Lisäksi aiempien tutkimusten valossa tiedettiin, että kaupan palveluverkko on harventunut ja yhä harvemmalla kuluttajalla on päivittäistavaramyymälä kävelyetäisyydellä (Koistinen & Väliniemi 2007), ja kuluttajien ajankäyttö- ja rahapanokset ovat kasvaneet kaikkineen ostostenteossa ja asioinnissa viimeisten vuosikymmenten aikana (Varjonen & Aalto 2005). Kuluttajakyselyjen (esim. Pitkäaho ym. 2005) perusteella tiedettiin, että myymälän sijainti lähellä kotia on tärkein valintakriteeri kuluttajan valitessa asiointipaikkaansa. Tutkimustulosten perusteella tilanne vaikutti ristiriitaiselta. Kauppa on kehittänyt ja rakentanut suuria ja tehokkaita laajan valikoiman tarjoavia myymälöitä, mutta samaan aikaan kuluttajat toivovat kauppaa lähelle kotiaan. Kolmannen vaiheen tutkimusongelmaa määritellessämme mietimme, miten tähän tilanteeseen voisi saada ymmärrystä ja miten sitä voisi tutkia. Päivittäistavarakauppaa voi pitää osana peruspalveluja ja peruspalveluja osana kuluttajan elinympäristöä (Tuorila 2001). Päivittäistavarakaupan palveluja olisi hyödyllistä tutkia laajemmassa kontekstissa. Samoin kuluttajien näkemyksiä päivittäistavarakaupasta olisi hyvä tarkastella osana heidän jokapäiväistä elämäänsä. Tutkimusongelma kiteytyi alkuvaiheessa kysymykseen millaisia käsityksiä kuluttajilla on hyvästä elinympäristöstä ja heitä parhaiten palvelevasta päivittäistavarakaupan palveluverkosta. Tutkimussuunnitelmaa hioessamme arvioimme, että nykytilanteeseen ja kuluttajan elinympäristöön pitäytymiseen liittyy ongelmia. Kuluttajat ovat yleensä sopeutuneet elinympäristöönsä ja pyrkivät toimimaan siinä itseään eniten hyödyttäen. Esimerkiksi päivittäistavarakaupan suuryksiköiden markkinaosuuden kasvu ja se, että kuluttajat kyselytutkimusten mukaan niissä paljon asioivat, ei välttämättä osoita, että kuluttajat haluavat niissä asioida ja tällaisia yksiköitä pitäisi saada lisää. Kyse voi olla siitä, että erilaisilla tilannetekijöillä ja rajoitteilla voi olla kuluttajan mieltymyksiä suurempi vaikutus palveluja valittaessa (ks. esim. Marjanen 1997a; 1997b). Kuluttajalla ei ole valittavissa sellaista vaihtoehtoa, mitä hän pitäisi parhaana. Ulkopuoliset rakenteet vaikuttavat kuluttajien valintoihin ja toimintaan. Miten siis vapauttaa kuluttaja arkisista ympyröistään ja päästä tutkimaan sellaista, mitä ei ole olemassa tällä hetkellä? Halusimme tarkastella kuluttajien näkökulmasta, millainen olisi hyvä elinympäristö ja miten palvelut siihen ja kotitalouksien arkielämään liittyvät. Tutkimus- 12 Yhdyskuntasuunnittelu  vol.48:2\n6 kysymys muotoiltiin tarkoituksella konditionaaliin. Konditionaalilla pyrimme erottautumaan olemassa olevasta elinympäristöstä. Tutkimustehtävän määrittely ja menetelmän valinta kulkivat rintarinnan tutkimussuunnitelmaa tehtäessä. Jatko-opintoihin kuuluneesta eläytymismenetelmän harjoitustyöstä oli jäänyt toiselle tutkijalle kipinä soveltaa menetelmää itselleen läheiseen aihepiiriin. Tutkimushankekokonaisuuden ensimmäisten vaiheiden jälkeen vakuutuimme, että nyt olisi hyvä tilaisuus. Lähdimme siis miettimään aineistonkeruun perustana olevia kehyskertomuksia. Kehyskertomusten luominen Käytimme tutkimuksessa kuutta kehyskertomusta. Kahdessa ensimmäisessä kehyskertomuksessa tutkimushenkilöitä pyydettiin eläytymään tilanteeseen aikuisena työssäkäyvänä henkilönä, joka asuu puolisonsa kanssa. Seuraavassa kahdessa kertomuksessa tutkimushenkilöitä pyydettiin eläytymään tilanteeseen perheellisenä henkilönä, jolla on yksi alle kouluikäinen lapsi ja yksi yläastetta käyvä lapsi. Viimeisissä kahdessa kertomuksessa tutkimushenkilöiden haluttiin eläytyvän tilanteeseen eläkkeelle jääneenä, yli 60-vuotiaana yksinasuvana henkilönä. Kehyskertomuksissa variointi liittyi elämänvaiheeseen ja perhetilanteeseen sekä elinympäristön laatuun (hyvä tai huono elinympäristö). Kehyskertomusten varioinnilla muodostettiin käsitys siitä, millainen on hyvä tai huono elinympäristö, miten ja millaiset palvelut tällaiseen elinympäristöön liittyvät ja miten elämänvaihe vaikuttaa näihin näkemyksiin. Varioinnilla selvisi, millainen yhteys eri elämänkaaren vaiheilla on käsityksiin hyvästä tai huonosta elinympäristöstä ja siihen liittyvistä palveluista. Elinympäristön hyvyyttä ja huonoutta varioimalla saatiin yksityiskohtaista tietoa toisistaan poikkeavien elinympäristöjen rakenteellisista yksityiskohdista. Tutkimuksessa käyttämistämme kehyskertomuksista esimerkkeinä aikuistalouksille kohdistetut hyvää ja huonoa elinympäristöä kuvaavat kehyskertomukset olivat seuraavat: Kehyskertomus 1 Kuvittele, että olet aikuinen työssäkäyvä henkilö ja asut puolisosi kanssa. Käytä mielikuvitustasi ja kirjoita kuvaus, millainen on mielestäsi aikuiselle hyvä elinympäristö ja millaisia mahdollisuuksia se tarjoaa. Kuvittele ihanne-elinympäristö ja mieti esimerkiksi, miten asut hyvässä elinympäristössä ja miten palvelut (julkiset ja yksityiset), työpaikkasi, harrastuspaikat ja vir kis tys alueet/viher alu eet sijoittuvat kotiisi nähden. Kuvaile erityisesti, miten Tuorila ja Koistinen Kokemuksia eläytymis menetelmän käytöstä... 13\n7 työssäkäyvänä aikuisena hankit päivittäistavaroita hyvässä elinympäristössä ja millaisia muita usein tarvitsemiasi palveluita voit hankkia päivittäistavarapalveluiden yhteydessä. Kehyskertomus 2 Kuvittele, että olet aikuinen työssäkäyvä henkilö ja asut puolisosi kanssa. Käytä mielikuvitustasi ja kirjoita kuvaus, millainen olisi mielestäsi aikuiselle huono elinympäristö ja millaisia rajoitteita se asettaisi. Kuvittele huono elinympäristö ja mieti esimerkiksi, miten asut huonossa elinympäristössä ja miten erilaiset palvelut (julkiset ja yksityiset), työpaikkasi, harrastuspaikat ja virkistysalueet/viheralueet sijoittuvat kotiisi nähden. Kuvaile erityisesti, miten työssäkäyvänä aikuisena hankit päivittäistavaroita huonossa elinympäristössä ja millaisia muita usein tarvitsemiasi palveluita et pysty hankkimaan päivittäistavarapalveluiden yhteydessä. Tutkimushenkilöille annettiin lyhyet, mutta riittävän virikkeelliset kehyskertomukset. Kehyskertomuksista karsittiin kaikki epäolennainen ja keskityttiin tärkeimpiin seikkoihin. Täsmällisillä kehyskertomuksilla pyrittiin välttämään vaara, että kertomuksen kirjoittaja ryhtyy varioimaan kertomusta. Pitkissä kehyskertomuksissa ongelmia aiheuttaa helposti yksityiskohtien runsaus, jolloin kertomusten kirjoittajat vastaavat kehyskertomukseen piilotettuihin kysymyksiin ja unohtavat oman vapaan ajattelunsa. Mitä enemmän kehyskertomus tarjoaa kirjoittajalle erilaisia vihjeitä, sitä todennäköisempää on, että kirjoittajat kirjoittavat eri asioista (Eskola & Suoranta 1998). Kehyskertomusten toimivuutta testattiin samassa yhteydessä, kun Yhdyskuntasuunnittelun tutkimus- ja koulutuskeskus testasi kyselylomakettaan. Pilottikysely lähetettiin 172 taloudelle ja kahdeksan taloutta vastasi eläytymismenetelmäosioon. Testauksen perusteella kehyskertomuksiin tehdyt muutokset kohdistuivat sisältöä enemmän kieliasuun. Vähäisen vastausmäärän perusteella varsinaisen aineistonkeruun kohdejoukkoa suurennettiin. Aineiston kerääminen Eskolan (2007) mukaan eläytymismenetelmäkertomusten kirjoittaminen edellyttää kertomuksen kirjoittajalta niin paljon paneutumista, että samassa tilanteessa ei kannata kiinnittää huomiota mihinkään muuhun. Tilanteeseen eläytymiselle ja kirjoittamiselle pitää olla oma tilanteensa ja riittävästi aikaa. Esimerkiksi kyselylomakkeeseen vastaaminen on normaalisti niin paljon yksinkertaisempaa, että lomakkeen 14 Yhdyskuntasuunnittelu  vol.48:2\n8 loppuun liitetty kehyskertomus tuottaa pääsääntöisesti niukkoja kertomuksia, jos sellaista edes muistetaan ja jaksetaan kirjoittaa. Siirtyminen vastausvaihtoehtojen rastittamisesta luovaan kirjoittamiseen ei suju hetkessä. Tämän vuoksi kehyskertomusten liittämistä postikyselyn osaksi ei suositella, eikä se pääsääntöisesti tuota hyvää tulosta, vaan vastausprosentti jää alhaiseksi. Tutkimuksessa otimme tietoisen riskin ja kehyskertomukset lähetettiin tutkimushenkilöille Yhdyskuntasuunnittelun tutkimus- ja koulutuskeskuksen (YTK) Autoriippuvainen yhdyskuntarakenne ja sen vaihtoehdot -tutkimuksen kyselyn yhteydessä. Yhteispostitukseen päädyttiin, koska aineiston analysoinnille oli hyötyä siitä, että Kuluttajatutkimuskeskuksella on käytettävissään YTK:n monipuolisia taustatietoja kertomusten kirjoittajista antava kyselylomakeaineisto. Toisena perusteena oli, että varsinainen kysely lähetettiin noin 5400 talouteen, joten vähäinenkin vastausprosentti tuottaa riittävän laadullisen aineiston. Kysely ja kehyskertomus olivat aihepiireiltään erilaisia. Kyselyssä keskityttiin liikkumiseen ja kehyskertomuksissa hyvään elinympäristöön laajemmasta näkökulmasta. Kyse ei ollut saman asian pyörittelystä eri näkökulmista. Autoriippuvainen yhdyskuntarakenne ja sen vaihtoehdot -tutkimuksen kyselyn kohdepaikkakuntina olivat Lohja, Mäntsälä, Hämeenlinna, Lahti/Hollola/Nastola, Mikkeli, Lappeenranta, Jyväskylä/Jyväskylän maalaiskunta, Kuopio ja Kokkola. Kyselyn yhteydessä kehyskertomuksia lähetettiin yhteensä 900 kotitaloudelle niin, että kukin kuudesta kehyskertomuksesta lähetettiin 150 kotitaloudelle. Kehyskertomusten postitusta varten asetettiin seuraavat ehdot: Kehyskertomukset 1 ja 2 tuli lähettää kotitalouksille, joiden jäsenten ikä on vuotta eli kertomuksen kirjoittajan ikä vuotta. Kehyskertomukset 3 ja 4 tuli lähettää kotitalouksille, joihin kuuluu yksi tai kaksi vuotiasta henkilöä. Lisäksi kotitalouteen voi kuulua myös lapsia. Kertomuksen kirjoittajan ikä vuotta. Kehyskertomukset 5 ja 6 tuli lähettää kotitalouksille, joihin kuuluu yksi tai kaksi vuotiasta henkilöä. Lisäksi kotitalouteen voi kuulua muun ikäisiä henkilöitä. Kertomuksen kirjoittajan ikä vuotta. Edellä mainituilla postitusperiaatteilla pyrittiin siihen, että kertomuksen kirjoittajan olisi luontevaa eläytyä annettuun tilanteeseen. Esimerkiksi eläkeiässä olevaa ei pyydetty eläytymään lapsiperheen tilanteeseen. YTK:n kyselyn yhteydessä saataville kertomuksille kerättiin kontrolliaineisto lähettämällä kehyskertomukset Kuluttajatutkimuskeskuksen kuluttajapaneelin jäsenille. Näin selvitettiin, kuinka paljon vastausprosenttiin vaikuttaa laaja kysely eläytymismenetelmätehtävän yhteydessä. Samalla voitiin havainnoida, onko kertomuksissa eroja keruutavasta ja vastaajan asuinpaikasta riippuen. Tuorila ja Koistinen Kokemuksia eläytymis menetelmän käytöstä... 15\n9 Kontrolliaineisto kerättiin lähettämällä kehyskertomukset yhteensä 212 kuluttajapaneelin jäsenelle Helsingin, Joensuun, Jyväskylän, Oulun, Tampereen ja Turun seuduilla. Kehyskertomukset 1 ja 2 lähettiin molemmat 36 panelistille ja kehyskertomukset 3 6 kukin 35 panelistille. Panelistien valintaehdot olivat samat kuin YTK:n kyselyn yhteydessä. Molemmat aineistot kerättiin helmikuussa 2008 ja molemmissa aineistonkeruutapauksissa kertomusten kirjoittajat saivat A4-paperiarkin kokoisen monisteen, jonka ylälaitaan kehyskertomus oli kirjoitettu. Tutkimushenkilöt kirjoittivat kertomuksensa kehyskertomuksen perään tai erilliselle paperille. Kuluttajapanelisteille annettiin mahdollisuus lähettää kertomuksensa myös sähköpostilla tutkijalle. Kertomuksia saatiin yhteensä 310 kpl. YTK:n kyselyn yhteydessä kerättiin 212 kertomusta ja Kuluttajapaneelin jäseniltä saatiin 98 kertomusta. Yksityiskohtaisemmat tiedot kertomusten jakautumisesta aineistoittain ja kertomuksittain selviävät taulukosta 1. Kuluttajapanelistiaineiston vastausprosentti oli 46 ja YTK:n aineiston 34. Vastausprosentit erosivat yllättävän vähän toisistaan huomioiden aineistojen erilainen keruutapa. Vastausprosentteja voidaan pitää hyvinä, sillä määrät tuottivat tutkimuksen toteuttamiseksi riittävän aineiston. Taulukko 1 Kertomusten jakautuminen aineistoittain ja kehyskertomuksittain. Kehyskertomuksen numero yhteensä YTK Kuluttajapaneeli Yhteensä YTK:n kyselyn yhteydessä kertomuksen kirjoittaneiden tekstit eivät pituudeltaan tai sisällöltään juurikaan eronneet kuluttajapanelistien kertomuksista. Suurin osa tutkimushenkilöistä oli kirjoitusten sisällön perusteella paneutunut tehtävään ja pohtinut hyvään tai huonoon elinympäristöön liittyviä tekijöitä. Annettua tehtävänantoa oli noudatettu kuuliaisesti. Kertomusten kirjoittajista pieni osa suhtautui välinpitämättömästi tehtävään. Kehyskertomukset olivat saadun aineiston perusteella toimivia. Kirjoitetut kertomukset antoivat hyvää tietoa hyvään ja huonoon elinympäristöön sisältyvistä tekijöistä. Kehyskertomusten yhteydessä ei varsinaisesti annettu ohjeita kertomuksen kirjoittamiselle. Tutkimushenkilöille korostettiin, ettei ole olemassa mitään oikeaa kertomusta, minkä lisäksi tekstin pituus on itse päätettävissä. Rakenteellisesti kertomukset voitiin jakaa kahteen ryhmään. Toiseen ryhmään kuuluvat tekstit 16 Yhdyskuntasuunnittelu  vol.48:2\n10 on kirjoitettu kertomuksen muotoon, millä tässä tarkoitetaan tekstin suorasanaisuutta ja kokonaisia virkkeitä. Toisessa ryhmässä kirjoittajat ovat luetelleet tärkeiksi kokemansa asiat ranskalaisin viivoin listan muodossa. Hyvää ja huonoa elinympäristöä kuvaavia kirjoituksia saatiin lähes yhtä paljon. Hyvää elinympäristöä kuvaavia kirjoituksia saatiin 165 kappaletta ja huonoa elinympäristöä kuvaavia kirjoituksia 145 kappaletta. Eri kehyskertomusten pohjalta kirjoitetut kertomukset olivat sisällöllisesti yllättävän samanlaisia, vaikka jokainen tuotos on omanlaisensa. Aikaisemmissa tutkimuksissa on todettu, että kertomusta kustakin kehyskertomusvariaatiosta riittää saavuttamaan kyllääntymispisteen ja tuomaan esiin sen teoreettisen peruskuvion, mikä kyseisellä kertomuksella on mahdollisuus saada (Eskola 2007). Tutkimuksessa aineiston kyllääntyminen tuli esiin jonkin verran aikaisemmin, kertomuksen lukemisen jälkeen kummassakin aineistossa. On syytä pitää mielessä, että eläytymismenetelmässä käsitykset aineiston yleistettävyydestä ja edustavuudesta poikkeavat ratkaisevasti totutusta. Uusia piirteitä ei saada esiin aineistoa kasvattamalla, vaan erilaisilla kehyskertomuksilla. Aineistosta nousee esiin se mielenkiintoinen piirre, että hyvästä elinympäristöstä kertoviin kertomuksiin verrattuna huonoa elinympäristöä kuvaavat kertomukset ovat kielellisesti kuvailevampia ja monisanaisempia. Ei-toivottujen piirteiden kuvaamisessa ollaan yksityiskohtaisempia kuin hyviksi ja toivotuiksi koettavien piirteiden esiin tuomisessa. Parhaimmillaan huonosta elinympäristöstä kirjoittamiseen panostaminen tulee esiin siten, että kirjoitetulle kertomukselle on annettu erityiseksi otsikoksi Kauhukuva hirvittävästä elinympäristöstä. Aineiston analysoiminen Eläytymismenetelmäaineisto voidaan analysoida monin tavoin. Aineiston monipuolisuus on sen erilaisissa lukutavoissa. Aineistoon voi halutessaan palata yhä uudelleen, lukutapaa vaihdellen. Eläytymismenetelmän perusidea eli kokeellisen ajattelun logiikan soveltaminen toteutuu erilaisten kertomusten vertailussa. (Eskola & Suoranta 1998.) Eläytymismenetelmällä kerätyn aineiston analyysimenetelmänä käytimme teemoittelua. Teemoittelulla etsittiin tekijöitä, jotka heikentävät tai parantavat elinympäristöä ja jotka koetaan tärkeiksi eri elämänvaiheissa. Aineistojen analysoiminen aloitettiin järjestämällä aineisto kehyskertomusversioiden mukaisiin ryhmiin. Näin aikuistalouksien, lapsiperheiden sekä ikääntyvien talouksien näkemykset hyvästä ja huonosta elinympäristöstä analysoitiin omina kokonaisuuksinaan. Kaikki yksittäiset kertomukset luettiin läpi kokonaiskuvan saamiseksi. Kehyskertomuksen variaatiot muodostivat analyysin aloittamiselle luontevat pääteemat. Pinnallinen myönteinen ja kielteinen elinympäristön kuvaukseen liittyvä taso ei Tuorila ja Koistinen Kokemuksia eläytymis menetelmän käytöstä... 17\n11 kuitenkaan riittänyt, vaan kertomuksissa paneuduttiin syvällisemmälle tasolle. Hyvää ja huonoa elinympäristöä kuvaavia kertomuksia luettaessa nousi esiin tutkimuksen tavoitteelle tärkeitä alateemoja, kuten asunto sisältä/kodin kuvaus, asunto rakennuksena ja lähiympäristö/piha, sijainti/asuinalue, liikkuminen, palvelut, päivittäistavarakaupan palvelut sekä sosiaaliset suhteet. Teemarunko muuttui ja hioutui teemoja kuvaavien kirjallisten ilmaisujen pohjalta analyysin edetessä. Lopulta luokittelu muodostui seuraavanlaiseksi (taulukko 2). Taulukko 2 Aineiston luokittelu. Teema asunto Teemaa kuvaavia kirjallisia ilmaisuja kerrostalo, pari/rivitalo, hissitön kerrostalo, ahdas asunto asuinalue liikkuminen palvelut sosiaaliset suhteet haja-asutusalue, keskusta, puhdas luonto, asuinympäristön rauhattomuus, viheralueet, kortteli mahdollisimman luonnonmukainen palvelut kävelymatkan päässä, pyöräillen, oman auton käyttö, asiointimatkojen yhdistäminen, pitkät välimatkat, julkinen liikenne, lähiliikenne, kevyen liikenteen väylät, talvikeli supistuvat palvelut, monipuoliset palvelut, erikoispalvelut, lähikauppa, apteekki, posti, huoltoasema, lääkäriasema, marketti, koirapuisto, parturi, pysäköintitilat, kyläkauppa, kauppakeskukset harrastusmahdollisuudet, alueen muut asukkaat, naapurit, ihmissuhteet Saatujen aineistojen analysoinnin aikana ilmeni, että tulokset ja tutkimuskohteen ymmärtäminen olisivat jääneet yksipuolisemmiksi, jos kehyskertomusversioita olisi ollut ainoastaan yksi. Selitys tähän löytyy siitä, että esimerkiksi huonoon elinympäristöön sisältyvien asioiden poistaminen ei välttämättä johda hyväksi koettuun elinympäristöön. Epäkohtien poistaminen sellaisenaan ei kata kaikkia hyvään elinympäristöön sisältyviä erityispiirteitä. Näin ollen asuinympäristöön sisältyvien ominaisuuksien tavoittelussa oli perusteltua lähestyä sitä erilaisista näkökulmista ja kysyä suoraan vastaajilta näkemyksiä erilaisista asuinympäristöistä. Aineiston pohjalta laaditussa tutkimusraportissa (Koistinen & Tuorila 2008) analysoinnin tuloksia havainnollistettiin kertomuksista poimituilla sitaateilla. Sitaatit esitettiin 18 Yhdyskuntasuunnittelu  vol.48:2\n12 eläytymismenetelmäperinteen mukaisesti sellaisinaan, kertomuksen alkuperäistä kirjoitusasua muuttamatta. Esitettävillä sitaateilla ei pelkästään elävöitetty tekstiä, vaan tuotiin kertomusten kirjoittajien ääni esiin. Samalla tulkintojen perusteita asetettiin lukijan arvioitavaksi. Tulokset esitettiin tutkimusraportissa siten, että aikuiselle, lapsiperheelle ja eläkeläiselle hyvä tai huono elinympäristö kuvattiin kukin omissa luvuissaan. Tutkimuksen pohdintaosiossa eri elämänvaiheiden tuloksia tarkasteltiin yhteisesti teemoittain. Taustamuuttujien avulla kertomuksia tarkasteltiin siten, että niistä koottiin teemoittain keskeiset tiedot taulukoihin, joissa oli myös kertomusten kirjoittajien taustatiedot. Ryhmittelemällä taulukkoon koottuja tietoja taustatietojen mukaan oli mahdollista tehdä suuntaa antavia havaintoja siitä, miten vastaajan sukupuoli, ikä, koulutus, ammattiasema, perheen koko sekä kuukausitulot ja vakituisen asunnon tyyppi mahdollisesti vaikuttavat tuloksiin. Aineiston koko ja laatu eivät kuitenkaan mahdollistaneet havaittujen erojen tilastollista testaamista. Eläytymismenetelmä vs. ryhmäkeskustelut Eskola (1988) on todennut eläytymismenetelmän eroavan muista tutkimusmenetelmistä sen erityisen tulevaisuuteen suuntautuneisuuden vuoksi. Menetelmälle on tyypillistä, että vastaajat kuvittelevat itsensä sellaiseen ympäristöön tai tilanteeseen, jota ei todellisuudessa ole. Eläytymismenetelmä on tervetullut vaihtoehto tutkijoille, sillä se auttaa löytämään uusia näkökulmia. Menetelmällä kerätty aineisto saattaa tuottaa ennalta arvaamatonta tutkimuksen toteutukseen vaikuttavaa tietoa. Eläytymismenetelmä tarjoaa asioita pohtivalle tutkijalle käyttökelpoisen tiedonhankintamenetelmän. Eläytymismenetelmällä saadaan heikot signaalit esiin, jotka antavat tutkijalle uudenlaisia näkökulmia tutkimusaiheeseen. Tutkimuksessamme esimerkiksi liikkuminen osoittautui sellaiseksi keskeiseksi teemaksi, jota emme ennalta osanneet arvata. Eläytymismenetelmän soveltamisen voi unohtaa, jos tarkoituksena on kuvailla suuren vastaajajoukon käsityksiä jostain asiasta. Jos taas tavoitteena on selvittää ihmisten ajattelun logiikkaa jostain ilmiöstä, saadaan eläytymismenetelmällä hyviä tuloksia. Tiedontuottamistapana eläytymismenetelmä muistuttaa ryhmäkeskusteluja, joilla Kitzingerin (1994) sekä Lambertin ja Loisellen (2008) mukaan voidaan selvittää ajatusten kehittymistä tietyssä asiayhteydessä ja pureutua ihmisten ajatusmaailmaan sisään. Molemmat menetelmät perustuvat maailman kollektiiviseen ymmärtämiseen (Dahlin Ivanoff & Hultberg 2006). Eläytymismenetelmä on tervetullut poikkeus myös tutkimuksen kohteiden näkökulmasta tavanomaisten kysely- ja haastattelututkimusten tulvassa. Vaikka menetelmä edellyttää vastaajalta tehtävään paneutumista, kykenee tutkimushenkilö tuomaan vapaasti esiin oman näkemyksensä tutkittavasta asiasta. Eläytymismenetelmää käytettäessä tutkimuksen kohteena olevat henkilöt voivat kirjoittaa Tuorila ja Koistinen Kokemuksia eläytymis menetelmän käytöstä... 19\n13 anonyymisti mielikuvitustaan käyttäen, eikä heidän tarvitse olla huolissaan asiantuntijattomuudestaan. He voivat ideoida vapaasti kiinnittämättä huomiota asioihin, joista eivät tiedä. Ihmiset lukkiutuvat monesti erilaisissa ideointitilanteissa, kun tuntevat olonsa epävarmaksi eikä vapaa ajattelu onnistu. Esimerkiksi ryhmäkeskusteluissa ongelmia saattaa aiheuttaa se, että ryhmän mielipidejohtajat vaikuttavat koko ryhmältä saataviin vastauksiin, jotka tämän johdosta saattavat olla sisällöltään hyvinkin samankaltaisia (Mansell ym. 2004). Ryhmäkeskusteluissa osanottajat voivat vaihtaa ajatuksia ja oppia toisiltaan vertaistuen arvoisesti (Fong Chiu 2003; Wituk ym. 2003; Breen 2006; Dahlin Ivanoff & Hultberg 2006). Eläytymismenetelmässä tällaista mahdollisuutta ei ole, koska tutkimushenkilöt eivät tutkimukseen osallistuessaan ole keskenään tekemisissä. Tästä ominaisuudesta löytyy myös hyviä puolia, sillä ryhmäkeskustelut saattavat tuottaa vääristynyttä käyttäytymistä ja näin vaikuttaa kielteisesti saataviin tutkimustuloksiin. Kitzingerin (1994) kuvaamassa esimerkissä seksistä keskustelevat heteromiehet saattavat käyttäytyä korostuneen maskuliinisesti miestutkijan vetäessä keskustelua. Naistutkija saattaa joutua seksuaalisen ahdistelun kohteeksi. Saarasen ja Eskolan (2003) mukaan kehyskertomus tekee eläytymismenetelmäaineistosta erityislaatuisen verrattuna muihin laadullisiin aineistoihin. Kehyskertomuksissa tutkimushenkilöä johdatellaan tiettyyn rooliin ja tietystä asiasta kertomiseen. Kertomuksen kertomiselle on luotu valmiit puitteet, mutta tarjottu viitekehys on väljä ja se mahdollistaa kirjoittajan oman persoonallisen tyylin sekä luovuuden. Kirjoittaja voi myös käsitellä asioita haluamassaan määrin sekä valita vapaasti kertomuksensa tarkemman sisällön. Saarasen ja Eskolan näkemystä voidaan kritisoida, sillä tältä osin eläytymismenetelmä muistuttaa ryhmäkeskusteluja, jotka sallivat haastateltavalle laaja-alaisen vapauden näkemystensä ilmaisemiseen. Kyselytutkimusta muistuttaviin strukturoituihin haastatteluihin verrattaessa Saarasen ja Eskolan näkemys pitää paikkansa. Ryhmäkeskusteluiden käytännön järjestelyiden organisoiminen sekä keskusteluiden vetäminen voi olla työlästä ja vaativaa (Dahlin Ivanoff & Hultberg 2006; Woodring ym. 2006). Eläytymismenetelmäaineisto on suhteellisen nopea ja helppo kerätä, kun taas aineistojen analysointi on työlästä. Eläytymiskertomusten aitous ja kirjoitustilanteiden keinotekoisuus herättävät kysymyksen, tuottaako menetelmä pelkästään stereotypioita. Stereotypiat kuuluvat kuitenkin jokapäiväiseen elämään. Jokainen ihmistieteellinen tutkimusmenetelmä tuottaa samanlaisia tyypillisiä repertuaareja, joten siinä suhteessa eläytymismenetelmä ei ole muita menetelmiä parempi tai huonompi tiedonkeruumenetelmä. Eläytymismenetelmäkertomukset kuvaavat ihmisten käsityksiä, joiden perusteella he tekevät valintojaan elämässään. (Käyhkö 2007.) Eskolan (1988) ajatuksia lainaten stereotypioiden kaltaiseen tietoon ei kannata suhtautua yksiselitteisen kielteisesti, sillä se auttaa lukijoita ymmärtämään ja tut- 20 Yhdyskuntasuunnittelu  vol.48:2\n14 kijoita välittämään tietoa. Stereotypiat voidaan nähdä eräänlaisiksi luonnollisiksi luokituksiksi ja ihmisten ajatuksellisiksi työkaluiksi, jotka auttavat jäsentämään jokapäiväiseen elämään kuuluvia ilmiöitä. Eläytymismenetelmä itsessään ei tuota stereotypioita, vaikka ne tutkimustuloksissa mahdollisesti nostaakin näkyviin. Eläytymismenetelmää voidaan kritisoida myös siitä, että tutkimushenkilöiden kirjoittamat kertomukset perustuvat mielipiteisiin, jotka voivat ajan ja olosuhteiden muuttumisen myötä muuttua. Tällöin on vaikea arvioida, olisivatko tutkimuksen tulokset samoja, jos tutkimushenkilöt olisivat kirjoittaneet kertomuksensa vaikkapa kuukautta myöhemmin. Eläytymismenetelmän puolustukseksi on todettava, että sama kritiikki voidaan kohdistaa ryhmäkeskusteluihin (Lambert & Loiselle 2008). Johtopäätökset Millainen olisi hyvä elinympäristö? Asukkaiden näkemyksiä elinympäristöstä, asumisesta ja palveluista eri elämänvaiheissa -tutkimuksessamme käytimme aineistonkeruumenetelmänä yhdyskuntarakenteen, kaupan alan ja kulutuksen tutkimuksessa suhteellisen tuntematonta eläytymismenetelmää. Tutkimuksen perusteella kokemukset menetelmästä ovat myönteisiä ja kannustavat keräämään sillä aineistoja muissakin tutkimuksissa varsinkin, kun eläytymismenetelmän etuja ovat sen käytön helppous, nopeus ja halpuus. Merkittävää on myös, että aineiston kerääminen Eskolan neuvojen vastaisesti kyselyn yhteydessä tuotti yllättävän hyvälaatuisen aineiston. Menetelmäoppaiden sääntöjen rikkominen saattaa tuottaa onnistuneita tuloksia, kunhan vain tutkijat ovat valmiita ottamaan riskin aineistojen keräämisessä. Eläytymismenetelmää ei sovi käyttää ajattelemattomasti malleja kaavamaisesti mukaillen. Menetelmän perinteet edellyttävät sille soveliasta tutkijan harkintaa ja menetelmää kunnioittavaa käyttöä. Eläytymismenetelmä nostaa tutkimushenkilöiden äänen aidosti esiin. Tutkimuksessamme tuli esiin, ettei se kahlitse tutkimushenkilöä elinympäristöönsä ja sen mahdollisesti asettamiin rajoitteisiin. Vastaaja voi vapaasti eläytyä, käyttää mielikuvitustaan, tuoda esiin omia ajatuksiaan ja toiveitaan, sekä selittää, mitä erilaiset asiat hänelle merkitsevät. Kun esitystapa on kirjallinen, vastaaja voi rauhassa kehitellä ajatuksiaan, harkita asioita ja kertoa niistä omaehtoisesti muiden toiveista ja ajatuksista välittämättä tai häiriintymättä. Häntä ei pakoteta ilmaisemaan näkemyksiään ennakkoon määrätyllä tavalla, kuten esimerkiksi kyselylomakkeeseen vastatessa. Tähän liittyen eläytymismenetelmä minimoi tutkimuksen eettisiä ongelmia ja antaa tutkimushenkilölle vapaat kädet ilmaista käsityksensä tutkittavasta ilmiöstä luonnollisin keinoin ilman tutkijan manipuloivaa vaikutusta. Eläytymismenetelmän merkittävä sovelluskohde on tulevaisuuden tutkiminen. Menetelmällä voidaan kerätä tietoa tulevaisuuden mahdollisista, todennäköisistä Tuorila ja Koistinen Kokemuksia eläytymis menetelmän käytöstä... 21\n15 ja toivottavista vaihtoehdoista. Toisaalta menetelmällä etsitään mahdollisuuksia vaikuttaa nykyhetken valintoihin. Ennen kaikkea sillä kyetään poimimaan kulloisenkin aihepiirin heikot signaalit. Kirjallisuus Breen, Rosanna L. (2006). A Practical Guide to Focus-Group Research. Journal of Geography in Higher Education 30: 3, Dahlin Ivanoff, Synnove & Hultberg, John (2006). Understanding the multiple realities of everyday life: Basic assumptions in focus-group methodology. Scandinavian Journal of Occupational Therapy 13, Eskola, Antti (1988). Blind Alleys in Social Psychology. Advances in Psychology 48. North-Holland, Amsterdam. Eskola, Jari (1997). Eläytymismenetelmäopas. Tampereen yliopisto, Tampere. Eskola, Jari (1998). Eläytymismenetelmä sosiaalitutkimuksen tiedonhankintamenetelmänä. TAJU, Tampere. Eskola, Jari (2007). Eläytymismenetelmän autuus ja kurjuus. Teoksessa Aaltola, Juhani & Valli Raine (toim.): Ikkunoita tutkimusmetodeihin I. Metodin valinta ja aineistonkeruu: virikkeitä aloittelevalle tutkijalle, PS-kustannus, Jyväskylä. Eskola, Jari & Suoranta, Juha (1998). Johdatus laadulliseen tutkimukseen. Vastapaino, Tampere. Fong Chiu, Lai (2003). Transformational Potential of Focus Group Practice in Participatory Action Research. Action Research 1:2, Haavisto, Suvi (2002). Good morning, teacher! Eläytymismenetelmällä hankittuja lukiolaisten näkemyksiä hyvästä englannin kielen opettajasta ja oppitunnista. Kasvatustieteiden tiedekunta. Pro gradu tutkielma. Lapin yliopisto, Rovaniemi. Jousranta, Anja (2005). Ei jää luuppiin Tietojenkäsittelytieteiden opiskelun onnistuneen alkutaipaleen edellytyksistä. Acta Wasaensia. No148. Tietotekniikka 4. Vaasan yliopisto, Vaasa. Kitzinger, Jenny (1994). The methodology of Focus Groups: the importance of interaction between research participants. Sociology of Health & Illness 16:1, Kohijoki, Anna-Maija (2008). Päivittäistavarakaupan saavutettavuus Turussa. Yhdyskuntasuunnittelu 2: Koistinen, Katri & Vesala, Tiina (2006). Päivittäistavarakaupan rakennemuutos Suomen keskeisillä kaupunkiseuduilla Kuluttajatutkimuskeskuksen julkaisuja 6/2006. Kuluttajatutkimuskeskus, Helsinki. Koistinen, Katri & Vesala, Tiina & Marjanen Heli (2005). Jakelukanavien välinen kilpailu Suomen päivittäistavaramarkkinoilla sekä eräillä erikoiskaupan toimialoilla kuluttajanäkökulma. Kuluttajatutkimuskeskuksen julkaisuja 7/2005. Kuluttajatutkimuskeskus, Helsinki. Koistinen, Katri & Väliniemi, Jenni (2007). Onko lähikauppa lähellä? Päivittäistavarakaupan saavutettavuus Turun, Lahden ja Mikkelin kaupunkiseuduilla Kuluttajatutkimuskeskuksen julkaisuja 4/2007. Kuluttajatutkimuskeskus, Helsinki. Koistinen, Katri & Tuorila, Helena (2008). Millainen olisi hyvä elinympäristö? Asukkaiden näkemyksiä elinympäristöstä, asumisesta ja palveluista eri elämänvaiheissa. Kuluttajatutkimuskeskuksen julkaisuja 9/2008. Kuluttajatutkimuskeskus, Helsinki. Kytö, Hannu & Väliniemi, Jenni (2007). Kauas kauppa karkaa vai karkaako? Päivittäistavarakaupan rakennemuutos Suomessa vuosina Kuluttajatutkimuskeskuksen julkaisuja 3/2007. Kuluttajatutkimuskeskus, Helsinki. Kytö, Hannu & Aatola, Leena & Tuorila, Helena (2003). Palvelut tietoyhteiskunnassa -tutkimuskokonaisuuden loppuraportti. Kuluttajatutkimuskeskuksen julkaisuja 13/2003. Kuluttajatutkimuskeskus, Helsinki. 22 Yhdyskuntasuunnittelu  vol.48:2\n16 Käyhkö, Riitta (2007). Positiivinen suhtautuminen edesauttaa kehittymistä Ammattikorkeakoulu asiantuntijuuden kehittäjänä opiskelijoiden käsitysten mukaan. Lapin yliopisto. Acta Universitatis Lapponiensis 122. Rovaniemi. Lambert, Sylvie D. & Loiselle Carmen D. (2008). Combining individual interviews and focus groups to enhance data richness. Journal of Advanced nursing 62:2, Leväniemi, Virpi (1997). Asuinpaikan heijastuminen kuudesluokkalaisten nuorten tulevaisuuden odotuksiin. Kasvatustieteen pro gradu tutkielma. Jyväskylän yliopisto, Jyväskylä. Mansell, Ian & Bennett Glynis & Northway, Ruth & Mead, Donna & Moseley, Laurie (2004). The learning curve: the advantages and disadvantages in the use of focus groups as a method of data collection. Nurse Researcher 11:4, Marjanen, Heli (1997a). Distance and Store choice with special reference to out-of-town shopping. Turun kauppakorkeakoulun julkaisuja, Sarja A 4:1997. Turku. Marjanen, Heli (1997b). Kuluttajat muuttuvat kaupan on muututtava mukana, Näkökulmia liikepaikkasuunnitteluun ja kuluttajan ostopaikan valintaan. Turun kauppakorkeakoulun julkaisuja, Sarja Keskusteluja ja raportteja 3:1997. Turku. Pihlajamäki, Sari (1999). Kokemuksellinen oppiminen ja nuorten ympäristökäyttäytyminen eläytymismenetelmätarinoiden tarkastelua. Kasvatustieteiden laitos. Pro gradu tutkielma. Tampereen yliopisto, Tampere. Pitkäaho, Mari & Uusitalo, Jemina & Marjanen, Heli (2005). Ostosmatkojen suuntautuminen ja ostopaikan valintakriteerit Turun seudulla vuosina Turun kauppakorkeakoulun julkaisuja, Sarja Keskusteluja ja raportteja 3/2005. Turun kauppakorkeakoulu, Turku. Ritakallio, Veli-Matti & Vuorenhela, Turo (1998). Päivittäistavarakaupan keskittymisen sosiaaliset vaikutukset: tapaustutkimus. Sosiaalipolitiikan laitos Sarja B 18. Turun yliopisto, Turku. Saaranen, Anita & Eskola Jari (2003). Narratiiveja narratiiveista. Eläytymismenetelmäaineiston koettelua. Teoksessa Eskola, Jari & Koski-Jännes, Anja & Lamminluoto, Eija & Saaranen, Anita & Saastamoinen, Mikko & Valtanen, Katja (toim.): Tutkimusmenetelmällisiä reflektioita, Kuopion yliopisto. Kuopio. Siira, Sanna-Pauliina (2002). Me teemme huomisen Nuorten tulevaisuuskuvat ja tulevaisuuteen suhtautuminen. Kasvatustieteiden tiedekunta. Pro gradu -tutkielma. Lapin yliopisto, Rovaniemi. Tuorila, Helena (2001). Katsaus suomalaiseen peruspalvelututkimukseen. Määrittelystä arviointiin. Julkaisuja 2/2001. Kuluttajatutkimuskeskus, Helsinki. Tuorila, Helena & Kytö, Hannu (2005). Verkkopalvelut ikääntyvien hyvinvoinnin edistäjinä. Kuluttajatutkimuskeskuksen julkaisuja 5/2005. Kuluttajatutkimuskeskus, Helsinki. Varjonen, Johanna & Aalto, Kristiina (2005). Kotitaloustuotannon satelliittitilinpito Suomessa Tilastokeskus; Kuluttajatutkimuskeskus, Helsinki. Wituk, Scott & Bomhoff, Kevin & Commer, Amy & Warren, Mary & Meissen, Greg (2003). Using a Focus Group Methodology to Gain Input from People ho Use Home and Community Based Services. Home health Care Services Quarterly 22:4, Woodring, Jonathan C. & Foley, Susan M. & Santoro Rado, Gabriella & Brown, Keith R. & Hamner, Doris M. (2006). Focus groups and Methodological Reflections. Conscientious Flexibility in the Field. Journal of Disability Policy Studies 16:4, Tuorila ja Koistinen Kokemuksia eläytymis menetelmän käytöstä... 23


Koti Karlsson – uginvanhattalot.fi\nHome Koti Karlsson\nKarlssonien Huvikumpu on rakennettu v. 1908 ja siinä oli silloin kaksi huoneistoa. Laajennusosa on vuodelta 1980. Sali ja ruokailuhuone on kunnostettu v.2015 vanhaa kunnioittaen.\nVuonna 2013 rakennettu pihasauna on esimerkki uudisrakentamisesta ja vanhan miljöön vaatimien rakennusmääräysten yhteensovittamisesta. Tänä vuonna perheen projektina on kodin ulkomaalaus. Kohde on avoinna lauantaina 2.9. klo 10-18. Tutustumaan pääsee tuolloin kekseliääseen pihasaunaan ja talon alakertaan.\nMerimiehenkatu 24, 23500 Uusikaupunki\nTalo on rakennettu vuonna 1908 ja siihen on tehty laajennusosa 1980. Talon asukkaina on entisaikaan ollut niin pesijä, vakuutusmies, kalastajan leski kuin lämmittäjäkin. Alkujaan talossa on ollut kaksi erillistä huoneistoa.\nTalon nykyiset omistajat ovat remontoineet sitä vähitellen vanhaa kunniottaen. Pihasauna valmistui 2013. Kesän 2017 projekti on talon ulkomaalaus.\nPihasauna on esimerkki uudisrakentamisesta vanhan miljöön ja sen vaatimien rakennusmääräysten huomioonottamisesta. Talon sali ja ruokailuhuone on remontoitu 2015 vanhaa kunnioittaen. Kesän 2017 projektina on talon ulkomaalausta. Kotia kutsutaan myös Huvikummuksi.\nUudenkaupungin Vanhat Talot ry. 2014-2017


Yritysrahoitusta haettiin aiempaa vilkkaammin maaseuturahastosta - HighwaySavo\nYritysrahoitusta haettiin maaseuturahastosta aiempaa vilkkaammin\nUusia avauksia yrityksiin kokeilurahan avulla\nMaaseuturahastosta myönnettiin aiempaa enemmän rahoitusta maaseudun yrityksille vuonna 2017. Yritysrahoitusta myönnettiin yhteensä 5,12 miljoona euroa vuonna 2017.\n-Yritysten rahoituksen haku on vilkastunut viime vuonna. Yritysrahoitusta on vielä runsaasti jäljellä, joten hautumassa olevien ideoiden kanssa kannattaa lähteä liikkeelle. Yritystuella on sysäysvaikutus, sillä se helpottaa kokonaisrahoituksen löytymistä. Jatkossakin autamme kasvuhakuisia yrityksiä niiden kehittämisponnistuksissa, ELY-keskuksen yritystutkija Pekka Stjerna kertoo.\n-Esimerkiksi kokeiluraha kiinnosti yrittäjiä. Sitä käytettiin muun muassa uusien tuotteiden pilotointiin, markkinatutkimusten tekemiseen sekä viennin edistämiseen, Mansikka ry:n toiminnanjohtaja Sanna Kauvosaari kertoo.\nEniten yritysrahoitusta myönnettiin Suonenjoelle, Kuopioon ja Iisalmeen. Suonenjoelle myönnettiin yhteensä 2,2 miljoona euroa, Kuopioon noin miljoona euroa ja Iisalmeen 286 100€. Suonenjoelle rahoitettiin Toripiha Oy:n Suomen ensimmäinen elintarvikkeiden korkeapainekäsittelyyn soveltuva tuotantolaitos. (ELY:n tiedote 9.2.2018 https://bit.ly/2H9wUMn)\nYritysrahoitusta on myönnetty vuoden 2017 loppuun mennessä yhteensä 9,1 miljoonaa maaseuturahastosta. Niiden avulla on saatu liikkeelle 36,4 miljoonan investoinnit pohjoissavolaisissa yrityksissä.\nMaaseuturahasto on vahvasti mukana myös nuorten yrittäjyyskasvatuksessa. Useiden hankkeiden vaikutuksesta 4H-nuoret ovat perustaneet 30 yritystä Pohjois-Savossa vuoden 2017 loppuun mennessä. Esimerkiksi lapinlahtelainen AP Autofix palkittiin valtakunnallisesti parhaana 4H-yrityksenä.\nMaaseuturahaston koko ajankohtaiskatsaus luettavissa: https://issuu.com/highwaysavo\npuh. 0295 026 625\nToiminnanjohtaja, Kalakukko ry\nPuh. 040 510 3258\nToiminnanjohtaja, Mansikka ry\nToiminnanjohtaja, Ylä-Savon Veturi ry\nPuh. 040 8680998


Työskentely Kiinteistövälitys hankinta Yritykset Oman - Nurkowanie na bezdechu\nTyöskentely Kiinteistövälitys hankinta Yritykset Oman\nSob 2:18, 08 Lut 2014\nTemat postu: Työskentely Kiinteistövälitys hankinta Yritykset Oman\nkonsolidointi ja pysäkki tahansa pitkällä aikavälillä taloudelliset huolia on erinomainen menetelmä . Kuinka paljon lainatut varat voisi vaihtelevat myös se vetoaa käytössä määrä palkka olet löytää . Kuitenkin , näissä tapauksissa, suurin osa ihmisistä uskovat, että valitsevat laina yhtiö on mahdotonta toiminta . merkinnöissä homeopaattisia tuotteita se tulee kaikenlaisia ??muita Toimiala , erityisesti vakuutus . Ostaessasi henkilökohtainen laina sinun pitäisi ensin harkita hinnat [url="http://kulutusluotto.tumblr.com"]kulutusluotto[/url] oletko harkinnut ei faksi tarvitaan palkkapäivä etukäteen ? Discover, tässä ulkopuolinen apu . Nämä todennäköisesti tarjota nopea loppuun.\nJos sinulla on dollaria päättää laittaa uudelleen , niin sinun ei tarvitse stressata että enää . Tästä syystä , palkkapäivä ennakot oikeasti olemassa auttamaan sinua tulevat tuntemaan on taloudellinen perusta riskitön kun niille kriisi . Rivals aitoja kestävä maksettava ja the've ei takuun ja save laina määrä . Home Loan Onko Diverse kanssa alle keskiarvon luotto . Tämä kokoaa vain Koko veroja asuminen on Usd 18800. Seurauksena lienee helppo vähentämiseksi oman toimeentulon ja on ei tulonlähde [url="http://pikalainat101.jimdo.com"]http://pikalainat101.jimdo.com[/url] Esimerkiksi , jos arvo moottorivene on alle juuri jälleenmyyjä on pyytävän alus , saatat vältellä mahdollisille pulassa . Ilmeisesti , lainanantajat on useita sanat koskee velat . Se ei saada Edellä hetken loppuun muoto . Se voi olla hankala löydä nämä kurssit, mutta perus Haku tarvitse auttaa löytä useita sovelluksissa kaupunginosan.\nOn olemassa useita verkossa laina yritykset että tarjous sinulle nopeasti käteistä. Ja että Smart osa Tämän rahallisesti vaivannut aikakausi . yhteydet väittää kanssa viikolla tilinpäätöspäivänä 03 20. melko kahdeksankymmentä - PCT ja asuntolaina varten puolilla maata päätyi varten kiinnitys jälleenrahoituksen . Toisin kuin yleisesti luullaan , joukko ihmisiä todella erittäin hyvä valikoima toivottavaa vaatteet . Essential Forensic IRS tarkastuksen: [url="http://pikavipit101.weebly.com"]kulutusluotto maksuhäiriömerkintä[/url] Kätevä ja huippusalaista: paljon lähestymistavan suhteen Online palkkapäivä etukäteen ei ole vain helppo mutta hoitaa luottamuksellisuutta in asiakkaat tiedot . Teksti Tiedot ja tosiasiat ja auttaa In.. Lifestyle can istukka joitakin reaali haasteet sisäpuolella talous Britannia .\nratkaisu käynnistää Luku 7 tai Chapter 13 konkurssin . Nämä rahoitusvaihtoehtoja on ja läsnä meistä tuotot riippuvainen lainamäärää haluaisimme että tasaa sinun tulot olemme totesi meidän raha kertomuksen [url="http://vippi101.snappages.com"]vippi[/url] Edelleen , riippumatta syyt , olevan rahoitusapulainan valehtelija ei hyvien . Vain mennä velat joka on T tai parempi ja tehdä tiettyjä katsaus Huomautuksia että muut kuluttajille päättyneen. Tämä voi olla yleensä koska laiminlyöty ja Per tai viivästyi laskut. Jos haluat infuusio rahoitus jos asut veteraani , armeija pankkilainaa kaikkien kanssa pieni luotto pisteet ovat valikoivaa ja varhaisina strategia tappio kiireellinen tilanne , matkustaa heti korkeakoulututkinnon tai lähes kaikki muiden kustannuksella alle sateenkaaren .\nPohjois-Amerikka dollaria yhä valtamerten save valuutanvaihto , työllistetään ja vaihdettiin päivittäin useassa maat . Cash Advance Lainat saat rahojasi ja 1 päivä tai pienemmän määrän ! vapaasti lähteä hyvämaineinen yhtiö ja terveenä teidän varat .


95-elokuvaan nimekäs näyttelijäkaarti - smackthejack.net - kulttuuria ja viihdettä\n95-elokuvaan nimekäs näyttelijäkaarti\n12.4.2017 / yllapito / Elokuvauutiset\nVuoden 1995 jääkiekon maailmanmestaruusviikonloppuun sijoittuvaan 95-elokuvaan on valittu nimekäs ja mittava näyttelijäkaarti. Elokuvassa tullaan näkemään (aakkosjärjestyksessä, ei roolien koon mukaan) Rauno Ahonen, Laura Birn, Hannu-Pekka Björkman, Samuli Edelmann, Frida Hallgren, Riitta Havukainen, Thomas Hedengran, Pekka Huotari, Saara Kotkaniemi, Katja Küttner, Kalle Lamberg, Esa Latva-Äijö, Timo Lavikainen, Mikko Leppilampi, Outi Mäenpää, Samuli Niittymäki, Taneli Mäkelä, Mika Nuojua, Ylermi Rajamaa, Roope Salminen, Saga Sarkola, Pekka Strang, Kari-Pekka Toivonen ja Jari Virman.\nCurt ”Curre” Lindströmin ja MM-joukkueen 23 pelaajan näyttelijät tullaan julkistamaan myöhemmin.\n”Kahdenkymmenen vuoden takaisen toukokuun jännitysnäytelmän muisto saattaa vielä joillekin katsojille olla melko tuntematon. Osalle muistot ovat jo hieman haalistuneet. Mutta 95 -elokuvan lahjakas ja monilukuinen näyttelijäjoukko pitävät huolen siitä, että ensi joulun jälkeen asia on korjattu”, kommentoi elokuvan ohjaaja Aleksi Mäkelä (mm. Rööperi, Matti, Pahat pojat).\nElokuvan kuvaukset alkavat 19.4. Fiktiivinen tarina sijoittuu finaaliviikonloppuun Suomessa ja Ruotsissa. 95 kertoo toisiinsa limittyvien tarinoiden kautta siitä, miksi Suomi voitti ja miten se vaikutti koko kansakuntaan.\n95 tulee ensi-iltaan 25.12.2017 ja on osa virallista Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmistoa. Elokuvan tuottavat Jarkko Hentula, Marko Talli ja Olli Haikka Yellow Film & TV:stä. Käsikirjoituksen ovat tehneet Joona Tena, Tatiana Elf ja Juha Karvanen. Elokuvan jääkiekkoasiantuntija on vuoden 1995 mestarijoukkueessa pelannut Jere Lehtinen.\n”Jääkiekon maailmanmestaruuden voittaminen vuonna 1995 on maamme lähihistorian unohtumattomimpia hetkiä. 95 tulee olemaan elokuva paitsi kiekosta, myös kansakunnasta, ja tässä elokuvassa ne liittyvät tiiviisti toisiinsa”, elokuvan tuottaja Jarkko Hentula kertoo.\nElokuvan levittää SF Studios ja sen televisio-oikeudet on ostanut TV5. Elokuvan virallinen pääyhteistyökumppani on Svea Perintä Oy.


rice porn videos - Punishworld.com\nriisi Extreme Sex\nHaluat ehdottomasti nähdä joitain äärimmäinen riisi porno videoita, eikö niin? Olet sitten oikeassa paikassa. Me rakastamme riisi videot ja erityisen karkeat videot. Ja koska rakastamme tällaista pornoa, varmistamme, että näet vain parhaat ja karkeimmat riisi porno tässä. Saatat ajatella, että on mahdotonta löytää aitoa ja raakaa riisi porno, mutta tiedämme, että se on mahdollista. Pyrimme löytämään laadun karkeaa riisi sisältöä, joten teimme tämän sivuston jakamaan kaiken parasta kovaa sisältöä, jonka löysimme Internetiä selatessamme. Tällä tavoin voimme taata, että kaikki riisi videot Tässä on mitä etsit, jos olet äärimmäinen piiloihin ja fetisseihin. Siksi niin monet ihmiset palaavat sivuillemme löytääkseen uusimman karkean riisi porno. Ja mikä parasta tällä sivustolla? Kaikki riisi videot ovat ilmaisia!