1 HE 252/2014 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta ja ajoneuvolain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta. Lisäksi esityksessä ehdotetaan muutettavaksi ajoneuvolain ajoneuvojen rekisteröintiä koskevia säännöksiä. Myös ajoneuvolain muutoksenhakua koskevaa pykälää muutettaisiin. Voimassa oleva laki ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta kumottaisiin. Mahdollisuutta käyttää sähköisiä palveluita laajennettaisiin ajoneuvojen rekisteröintitoiminnassa. Ajoneuvon rekisteröinnin voisi jatkossa hoitaa muutamaa poikkeuksellista tilannetta lukuun ottamatta kokonaan sähköisesti. Lisäksi paperisten ajoneuvon omistusoikeutta osoittavien asiakirjojen rinnalla otettaisiin käyttöön ajoneuvon omistajan sähköinen varmenne. Lait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan 1 päivänä marraskuuta\n2 2 HE 252/2014 vp SISÄLLYS ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ...1 SISÄLLYS...2 YLEISPERUSTELUT JOHDANTO NYKYTILA Lainsäädäntö ja käytäntö Kansainvälinen ja EU:n lainsäädäntö ESITYKSEN TAVOITTEET JA KESKEISET EHDOTUKSET ESITYKSEN VAIKUTUKSET Taloudelliset vaikutukset Vaikutukset viranomaisten toimintaan Ympäristövaikutukset Yhteiskunnalliset vaikutukset ASIAN VALMISTELU...12 YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT LAKIEHDOTUSTEN PERUSTELUT Laki ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta Ajoneuvolaki TARKEMMAT SÄÄNNÖKSET JA MÄÄRÄYKSET VOIMAANTULO SUHDE PERUSTUSLAKIIN JA SÄÄTÄMISJÄRJESTYS...29 LAKIEHDOTUKSET...32 ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta...32 ajoneuvolain muuttamisesta...36 LIITE...39 RINNAKKAISTEKSTI...39 ajoneuvolain muuttamisesta...39\n3 HE 252/2014 vp 3 YLEISPERUSTELUT 1 Johdanto Laissa ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta (1100/1998) säädetään ajoneuvojen rekisteröintitoiminnan järjestämisestä. Rekisteröintitoiminnalla tarkoitetaan ajoneuvon rekisteri-ilmoituksen ja siirtolupahakemusten vastaanottoa, rekisteri-ilmoitusta ja siirtolupahakemusta sekä niihin liittyvää liikennevakuutusta koskevien tietojen tai ajoneuvoon muutoin liittyvien tietojen merkitsemistä ajoneuvoliikennerekisteriin, rekisterikilpien ja rekisteröintitodistuksen luovuttamista sekä muita ajoneuvon rekisteröintiin ja siirtoluvan antamiseen liittyviä tehtäviä. Ehdotetussa uudessa ajoneuvojen rekisteröintitoimintaa koskevassa laissa säädettäisiin voimassa olevaa lakia tarkemmin siitä, mitä rekisteröintitehtäviä Liikenteen turvallisuusvirasto voisi hankkia ulkopuolisilta palveluiden tuottajilta, jäljempänä sopimusrekisteröijä. Liikenteen turvallisuusvirasto voisi hankkia sopimusrekisteröijiltä ainoastaan rekisteröintitoiminnan järjestämiseen tarvittavia avustavia palveluja, joiden suorittamiseen ei liity harkinta- eikä päätösvaltaa. Ehdotetussa laissa tarkennettaisiin myös sopimusrekisteröijää koskevien vaatimuksia ja säädettäisiin rekisteröintitehtäviä suorittavia henkilöitä koskevista vaatimuksista. Laissa säädettäisiin myös rekisteröintipäätöksiä koskevasta muutoksenhausta. Tällä hetkellä siitä säädetään ajoneuvolaissa (1090/2002). Lisäksi moniin lain säännöksiin tehtäisiin teknisluontoisia tarkennuksia. Muutettavien pykälien määrästä johtuen on katsottu tarpeelliseksi uudistaa ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta annettu laki kokonaisuudessaan. Ajoneuvojen rekisteröinnistä säädetään ajoneuvolaissa. Lähtökohtana ajoneuvojen rekisteröinnissä on ollut se, että rekisteriilmoituksen tekijän tai hänen asiamiehensä on täytynyt toimittaa rekisteri-ilmoitus henkilökohtaisesti toimivaltaiselle rekisteröinnin suorittajalle. Rekisteri-ilmoitus on täytynyt tehdä ajoneuvon ensirekisteröintiin tarvittavien tietojen ja niiden muutosten sekä ajoneuvon liikennekäytöstä poistamisesta, liikennekäyttöön ottamisesta ja lopullista poistoa koskevien tietojen ilmoittamisesta. Vuonna 2010 mahdollistettiin ajoneuvon liikennekäyttöön ottoa, liikennekäytöstä poistoa ja katoamisilmoitusta koskevan rekisteriilmoituksen tekeminen Liikenteen turvallisuusviraston sähköisessä palvelussa. Ajoneuvolakia ehdotetaan muutettavaksi siten, että mahdollisuus sähköisten rekisteriilmoitusten tekemiseen laajenisi. Rekisteriilmoituksen tekemiseen ei enää tarvittaisi rekisteröintitodistuksen ilmoitusosaa eli II osaa, vaan rekisteri-ilmoituksen voisi tehdä myös käyttämällä Liikenteen turvallisuusvirastosta saatavaa ajoneuvokohtaista koodia eli varmennetta. Velvollisuus pitää rekisteröintitodistuksen teknistä osaa eli I osaa mukana kotimaan liikenteessä ehdotetaan poistettavaksi. Rekisteröintitodistusta ei myöskään enää tulostettaisi automaattisesti rekisteröintitapahtuman yhteydessä. Asiakas saisi todistuksen I osan kuitenkin maksutta pyynnöstä. Linja-autojen sekä kokonaismassaltaan 3,5 tonnia suurempien kuorma-autojen ja perävaunujen osalta todistuksen I osan automaattinen tulostaminen ja velvollisuus pitää sitä mukana ajon aikana myös kotimaan liikenteessä poistuisivat vasta siirtymäajan jälkeen 1 päivänä tammikuuta Lisäksi ehdotetaan, että rekisteri-ilmoitus liikennekäytöstä ottamisesta ja liikennekäytöstä poistamisesta voitaisiin tehdä kaikista ajoneuvoista, myös L-luokan ajoneuvoista, kuten moottoripyöristä tai mopoista. Myös ajoneuvolain muutoksenhakua koskevaa pykälää muutettaisiin. 2 Nykytila 2.1 Lainsäädäntö ja käytäntö Ajoneuvojen rekisteröintitoiminnan järjestäminen Ajoneuvojen rekisteröinti siirrettiin vuonna 1966 lääninhallituksista samana vuonna pe-\n4 4 HE 252/2014 vp rustetun Autorekisterikeskuksen tehtäväksi. Ajoneuvorekisterin ajantasaisuuden ja asiakaspalvelun parantamiseksi rekisteriilmoitusten vastaanotto siirrettiin vuonna 1989 poliisilta posti- ja katsastustoimipaikoille. Myöhemmin luovuttiin postitoimipaikkojen toiminnasta rekisteri-ilmoitusten vastaanottopisteinä. Vuonna 1991 luotiin suorarekisteröintijärjestelmä ja autoliikkeet, vakuutusyhtiöt ja rahoitusyhtiöt oikeutettiin merkitsemään ajoneuvoja rajoitetusti ajoneuvorekisteriin. Vuonna 1994, jolloin katsastustoiminnan kilpailu aloitettiin, ajoneuvohallinnosta tuli tieliikenteen tietojärjestelmän ja siten myös ajoneuvorekisterin pitäjä. Uusi virasto käsitteli rekistereiden pitämistä koskevat periaatteellisesti merkittävät asiat. Autorekisterikeskus toimi kuitenkin edelleen yksin varsinaisena rekisteröintiasioiden hoitajana suorittaen muun ohessa rekisteri-ilmoitusten vastaanottoa, tietojen tallettamista ajoneuvorekisteriin, rekisteriotteiden ja -kilpien luovuttamisia sekä tietojen luovuttamista ja muita tietopalvelutehtäviä. Vuoden 1996 alusta Autorekisterikeskuksen keskustoimiston hoitamat viranomaisluonteiset tehtävät, jotka liittyivät tieliikenteen tietojärjestelmän ylläpitämiseen ja kehittämiseen, ajoneuvojen ja ajokorttien rekisteröintiin sekä ajoneuvoverotukseen, siirrettiin Ajoneuvohallintokeskukselle valtion viranomaistoiminnoiksi. Autorekisterikeskuksen katsastustoimipaikkojen suorittamat rekisteröintitehtävät siirrettiin vuonna 1996 hoidettavaksi katsastus- ja rekisteröintitehtävien toimiluvan nojalla. Toimilupalailla saatettiin yksityiset katsastustoimipaikat ajoneuvojen rekisteröintien osalta tasavertaiseen asemaan Suomen Autokatsastus Oy:n katsastustoimipaikkojen kanssa, kun kaikille katsastustoimipaikoille annettiin oikeus hakea toimilupaa myös rekisteröintitehtävien suorittamiseen. Ajoneuvon suorarekisteröinnistä ja siihen oikeuttavasta luvasta säädettiin ajoneuvojen rekisteröinnistä annetun asetuksen (1598/1995), jäljempänä rekisteröintiasetus, 8 luvussa. Suorarekisteröinnillä tarkoitettiin suorarekisteröintiluvan saaneen yrityksen oman tietojärjestelmän avulla suorittamaa ajoneuvon rekisteritietojen merkitsemistä ajoneuvorekisteriin. Ajoneuvohallintokeskus myönsi luvan suorarekisteröintien suorittamiseen autoliikkeelle, vakuutusyhtiölle, katsastuksen suorittajalle ja rahoitusyhtiölle, joka oli riittävän luotettava, jolla oli käytettävissään toiminnan mahdollistava tietojärjestelmä, ja jolla oli edellytykset tehdä asianmukaisesti rekisteri-ilmoitukset suorarekisteröintimenettelyssä. Asetuksessa myös yksilöitiin, millaisia rekisteröintejä erilaiset luvanhaltijat saivat suorittaa. Vuonna 1998 ajoneuvojen rekisteröintitoiminnan sääntely erotettiin katsastustoiminnasta ja säädettiin kokonaan uusi laki ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta. Rekisteröintiasetuksen 8 luku kumottiin. Uuden lain nojalla Ajoneuvohallintokeskus pystyi toimilupien myöntämisen sijaan hankkimaan rekisteröintitehtäviä ulkopuolisilta palveluntuottajilta sopimuspohjaisesti. Ajoneuvohallintokeskukselle säädetyt tehtävät siirrettiin Liikenteen turvallisuusvirastolle viraston perustamisen yhteydessä vuonna 2010 (HE 142/2009 vp). Näin ollen Liikenteen turvallisuusvirasto vastaa nykyään ajoneuvojen rekisteröintitoiminnan järjestämisestä. Sopimusrekisteröijän kanssa tehtävissä sopimuksessa sovitaan, missä laajuudessa ja millä ehdoilla se hoitaa rekisteröintitehtäviä. Sopimus on luonteeltaan hallintosopimus. Liikenteen turvallisuusvirasto on tehnyt ajoneuvojen rekisteröintitoimintaa koskevia sopimuksia muun muassa katsastustoimintaa harjoittavien yritysten, autoliikkeiden sekä vakuutus- ja rahoitusyhtiöiden kanssa. Sillä on tällä hetkellä rekisteröintisopimus 85 katsastustoimintaa harjoittavan yrityksen, 10 vakuutusyhtiön ja 180 autoliikkeen tai rahoitusyhtiön kanssa. Liikenteen turvallisuusvirasto on lisäksi tehnyt rekisteröintisopimuksia vakuutusyhtiöiden franchising-yritysten kanssa. Näitä sopimuksia on tällä hetkellä noin 400. Liikenteen turvallisuusvirastolla on siten eri yhtiöiden kanssa yhteensä noin 680 rekisteröintisopimusta. Katsastusyrityksillä on noin 330 toimipaikkaa, joissa rekisteriilmoituksen voi tehdä. Vakuutusyhtiöillä ja niiden franchising-yrityksillä on yhteensä noin 900 rekisteröintitoimipistettä. Autoliikkeillä ja rahoitusyhtiöillä on yhteensä 500 rekisteröivää toimipistettä. Siten rekisteriilmoituksia vastaanottavia toimipisteitä on Suomessa yhteensä noin 1730 kappaletta. Ne\n5 HE 252/2014 vp 5 ovat sijoittuneet ympäri Suomea kuitenkin siten, että toimipisteitä on Pohjois-Suomessa harvemmassa kuin Etelä-Suomen suurien kaupunkien ympäristössä. Sopimusrekisteröintimalli on edistänyt ajoneuvojen rekisteröintipalvelujen saatavuutta ja vaivattomuutta. Se on mahdollistanut yhden luukun periaatteen soveltamisen rekisteröintiasioita hoidettaessa. Esimerkiksi vakuutusyhtiö voi myydä asiakkaalle ajoneuvon rekisteröinnin edellytyksenä olevan liikennevakuutuksen ja hoitaa samalla ajoneuvon rekisteröinnin. Toisaalta katsastustoimipaikat voivat myydä liikennevakuutuksia rekisteröintitoiminnan yhteydessä. Rahoitusyhtiö voi hoitaa ajoneuvon rekisteröinnin rahoituksen päätyttyä asiakkaan puolesta. Autoliike voi hoitaa ostamiensa ja myymiensä ajoneuvojen rekisteröinnit. Sopimusrekisteröijien käyttö on myös mahdollistanut kansalaisille ajoneuvojen rekisteröintiin liittyvien asioiden hoitamisen lähellä omaa asuinpaikkaansa. Rekisteröintitoiminnan järjestämistä ei ole arvioitu uudelleen vuoden 2000 perustuslakiuudistuksen jälkeen. Lain muuttamista pidetään tarpeellisena erityisesti hallintotehtävän antamista muulle kuin viranomaiselle koskevan perustuslain 124 :n näkökulmasta. Sopimusrekisteröijän tehtävien ja sopimusrekisteröijää koskevien vaatimusten tarkempaa määrittelyä pidetään tarpeellisena. Voimassa oleva laki ei myöskään sisällä yksittäisiä rekisteröintejä suorittavia henkilöitä koskevia vaatimuksia, eikä siinä säädetä Liikenteen turvallisuusviraston velvollisuudesta irtisanoa tai purkaa sopimukset sellaisten kumppanien kanssa, jotka eivät enää täytä laissa säädettyjä vaatimuksia. Muutoksenhakusääntelyn uudistamista pidetään tarpeellisena siksi, että tällä hetkellä rekisteröintipäätöksiä koskevasta oikaisumenettelystä säädetään ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta annetussa laissa, mutta muutoksenhausta säädetään ajoneuvolaissa. Ajoneuvojen rekisteröinti Ajoneuvojen rekisteröinnistä säädetään ajoneuvolain 8 luvussa. Luku sisältää muun muassa säännökset siitä, kenellä on velvollisuus tai oikeus ilmoittaa ajoneuvon rekisteritiedot ja miten rekisteri-ilmoitus voidaan tehdä. Luvussa säädetään myös rekisteröintitodistuksesta. Tarkempia säännöksiä rekisteri-ilmoituksen tekemisestä, rekisteröintiasiakirjoista ja rekisterikilvistä on rekisteröintiasetuksessa. Rekisteröintivelvollisuus koskee ajoneuvolain 1 :ssä säädetyn soveltamisalan mukaisesti tieliikennelaissa (267/1981) tarkoitetulla tiellä ja muualla käytettävien ajoneuvojen rekisteröintiä eräin lain 2 :ssä säädetyin poikkeuksin. Vuonna 2007 otettiin käyttöön uusi rekisteröintijärjestelmä, jonka mukaan ajoneuvo saatetaan vain kerran ajoneuvoliikennerekisteriin eli ensirekisteröidään. Ensirekisteröinnin ja lopullisen poiston välissä ajoneuvosta voidaan tehdä rekisteri-ilmoituksia käytön aikaisista muutoksista. Tällaisia muutoksia ovat liikennekäytöstä poisto ja liikennekäyttöön otto. Ajoneuvon lopullinen poisto merkitään rekisteriin vasta, kun ajoneuvosta on annettu romutustodistus tai ajoneuvo on tuhoutunut. L-luokan ajoneuvoista, kuten moottoripyörästä tai moposta, liikennekäytöstä poistoa koskeva ilmoitus voidaan tehdä vain laissa erikseen tarkoitetuissa poikkeuksellisissa tilanteissa. Ajoneuvolain 64 :n mukaan liikenteessä käytettävä moottoriajoneuvo on rekisteröitävä ja ajoneuvon rekisteritietojen muutoksista on ilmoitettava rekisteriin. Ajoneuvon omistaja ja haltija ovat velvollisia ilmoittamaan rekisteritiedot ja niissä tapahtuneet muutokset ajoneuvoliikennerekisteriin. Rekisteriilmoitus on tehtävä henkilökohtaisesti tai asiamiehen toimesta toimivaltaiselle rekisteröinnin suorittajalle eli Liikenteen turvallisuusvirastolle tai sopimusrekisteröijälle. Vuonna 2012 pykälään lisättiin valtuus säätää valtioneuvoston asetuksella siitä, milloin rekisteri-ilmoitus voidaan tehdä Liikenteen turvallisuusviraston tarjoamassa sähköisessä palvelussa. Rekisteröintiasetuksen 4 a :n mukaan sähköisessä palvelussa voi tehdä rekisteri-ilmoituksen liikennekäytöstä poistosta, liikennekäyttöön otosta ja rekisteröintitodistuksen katoamisesta ja turmeltumisesta. Myös ajoneuvon käyttövastaavaa koskevia muutoksia on mahdollista tehdä sähköisessä palvelussa. Muut rekisteri-ilmoitukset on tehtävä henkilökohtaisesti. Ajoneuvon ensirekisteröinnistä, muutosrekisteröinnistä, liikennekäytöstä poistosta ja\n6 6 HE 252/2014 vp liikennekäyttöön otosta annetaan lain 66 a :n mukaan rekisteröintitodistus. Viimeksi saadun rekisteröintitodistuksen I osa on pidettävä mukana ajoneuvossa ajon aikana. Rekisteröintiasetuksen 4 :n mukaan silloin, kun ajoneuvon rekisteri-ilmoitus tehdään henkilökohtaisesti, rekisteri-ilmoitus tulee tehdä rekisteröintitodistuksen ilmoitusosalla eli II osalla, joka on asetuksen 6 :n 2 momentin mukaisesti allekirjoitettava. Lopullisen poiston osalta tulee kuitenkin esittää sen sijaan romutustodistus. Rekisteröintitodistuksen käyttövaatimuksen vuoksi ei sähköistä asiointia ole laajennettu edellä mainittua kolmea kategoriaa laajemmalle. Rekisteröintitodistuksen II osan lisäksi ensirekisteröinnissä ja muutosrekisteröinnissä vaaditaan asetuksen mukaan omistusoikeusselvitys, jotta varmistutaan rekisteri-ilmoituksen tekijän oikeudesta tehdä kyseinen rekisteri-ilmoitus. Rekisteri-ilmoitusten määrä on vuosittain yli 2 miljoonaa. Nykyään rekisteriilmoituksista 12 % tehdään vakuutusyhtiöissä, 58 % katsastustoimipaikoilla, 19 % autoliikkeissä, 2 % rahoitusyhtiöissä ja 3 % muilla tavoilla. Ilmoituksista vain 6 % tehdään Liikenteen turvallisuusviraston sähköisessä palvelussa. Henkilökohtainen asiointi on siis nykytilanteessa pääsääntö, koska suurta osaa ilmoituksista ei voi tehdä sähköisesti. Tähän olisi tarpeen saada sekä palveluiden saatavuuden että rekisteröintitoiminnan kustannustehokkuuden parantamiseksi muutos. 2.2 Kansainvälinen ja EU:n lainsäädäntö Ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta ei tällä hetkellä ole Euroopan unionin (EU) tasolla sääntelyä eikä Suomea sitovia kansainvälisiä sopimuksia. Sen sijaan ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista on annettu neuvoston direktiivi 1999/37/EY. Direktiivin 1 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan direktiiviä sovelletaan niihin asiakirjoihin, joita jäsenvaltiot antavat ajoneuvoja rekisteröitäessä. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot antamaan rekisteröintitodistus sellaisille ajoneuvoille, jotka on kansallisen lainsäädännön mukaan rekisteröitävä. Direktiivin 4 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on tunnustettava muissa jäsenvaltiossa annetut rekisteröintitodistukset tunnistettaessa ajoneuvo kansainvälisessä liikenteessä tai toisessa jäsenvaltiossa tehtävän ajoneuvon uuden rekisteröinnin yhteydessä. Direktiivin liitteissä määritellään ne tiedot, jotka todistuksen I ja II osissa on oltava. Direktiivissä 5 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat vaatia kuljettajaa pitämään mukanaan rekisteröintitodistuksen I osaa ajoneuvon tunnistamiseksi tieliikenteessä. Neuvoston direktiiviä 1999/37/EY muutettiin komission direktiivillä 2003/127/EU. Direktiivin liitteitä mukautettiin tekniseen kehitykseen mahdollistamalla rekisteröintitodistuksen antaminen paperisen todistuksen vaihtoehtona mikroprosessorilla varustetun älykortin muodossa. Tällaista älykorttia ei ole Suomessa otettu käyttöön. Direktiiviä muutettiin uudelleen Euroopan parlamentin ja neuvoston 3 päivänä huhtikuuta 2014 antamalla direktiivillä 2014/46/EU. Edellä mainittuihin säännöksiin ei tullut muutoksia. Muutokset liittyivät kuitenkin osin rekisteröintiprosessien sähköistämiseen. Direktiivin johdantolauseen 6 mukaan direktiivi ei saisi estää jäsenvaltioita pitämästä toimivaltaisten viranomaisten sähköisesti tallentamia tietoja alueellaan rekisteröityä ajoneuvoa koskevana ensisijaisena tietolähteenä. Kansainvälisistä sopimuksista Suomea velvoittaa vuonna 1968 Wienissä tehty tieliikenteen yleissopimus (SopS 30/86). Sen 35 artiklan mukaan moottoriajoneuvon ja siihen kytketyn muun kuin kevyen perävaunun tulee olla jonkun sopimuspuolen tai sen osan rekisteröimä. Lisäksi moottoriajoneuvon kuljettajalla tulee kansainvälisessä tieliikenteessä olla todistus rekisteröinnistä. Sopimus määrittelee tiedot, jotka todistuksesta tulee vähintään ilmetä. Sopimusta on muutettu vuosina 1993 ja 2005, mutta 35 artiklan velvoitetta ei ole muutettu. 3 Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset Laki ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta Rekisteröintitehtävissä on kyse perustuslain 124 :ssä tarkoitetusta julkisesta hallintotehtävästä. Esityksen tavoitteena on säätää nykyistä tarkemmin siitä, mitä tehtäviä Lii-\n7 HE 252/2014 vp 7 kenteen turvallisuusviraston sopimusrekisteröijät voisivat tehdä ja millä edellytyksillä. Ehdotuksessa esitetään säädettäväksi kokonaan uusi laki ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta ja kumottavaksi voimassa oleva samanniminen laki. Ehdotetussa laissa rekisteröintitoiminnan järjestämisen perusteet säilyisivät ennallaan. Rekisteröintitehtävistä sovittaisiin sopimusrekisteröijien kanssa nykyiseen tapaan sopimuksilla. Laissa kuitenkin säädettäisiin nykyistä täsmällisemmin siitä, mitä avustavia tehtäviä sopimusrekisteröijille voidaan siirtää. Rekisteröintipäätökset tekisi Liikenteen turvallisuusvirasto. Lisäksi erikseen säädettäisiin siitä, että sopimusrekisteröijä ei saa vastaanottaa ja tallentaa sellaisia rekisteriilmoituksia, jotka edellyttävät harkintavallan käyttöä. Se ei esimerkiksi arvioisi rekisteröinnin edellytysten täyttymistä eikä ajoneuvon rekisteröintiasiakirjojen tai omistusoikeuden oikeellisuutta. Jos rekisteröintiasiakirjoissa olisi epäselvyyttä, sopimusrekisteröijä siirtäisi rekisteröintitehtävän Liikenteen turvallisuusvirastolle. Rekisteröintitehtävien asianmukaisen hoitamisen varmistamiseksi lakiin ehdotetaan tarkennusta myös sopimusrekisteröijien ja heidän palveluksessaan olevien rekisteröintitehtäviä hoitavien henkilöiden luotettavuuden arviointiin. Ehdotuksen mukaan luotettavana pidettäisiin sitä, jota ei ole tuomittu lainvoiman saaneella tuomiolla viiden viimeisen vuoden aikana vankeusrangaistukseen eikä kolmen viimeisen vuoden aikana sakkorangaistukseen rikoksesta, jonka voidaan katsoa osoittavan hänen olevan ilmeisen sopimaton harjoittamaan rekisteröintitoimintaa. Henkilöä ei kuitenkaan pidettäisi luotettavana, jos hän on muutoin aikaisemmalla toiminnallaan osoittanut olevansa ilmeisen sopimaton harjoittamaan rekisteröintitoimintaa. Ehdotetun lain mukaan ajoneuvojen rekisteröintitoimintaa voisivat jatkossa harjoittaa myös yksityiset elinkeinonharjoittajat. Erityisesti vakuutusedustajina voi olla myös toiminimellä toimivia yksityisiä elinkeinonharjoittajia, joten voimassa olevan lain rajaus yhteisöihin ja laitoksiin ehdotetaan poistettavaksi. Liikenteen turvallisuusvirastolle säädettäisiin velvoite pitää yllä sähköisessä verkkopalvelussaan tietoa sopimusrekisteröijistä, joiden kanssa virastolla on voimassa oleva sopimus. Tarkoituksena on parantaa kansalaisten mahdollisuuksia saada tietoa siitä, mistä rekisteröintipalveluita on saatavissa. Ajoneuvolaki Ajoneuvolain muuttamisen pääasiallisena tavoitteena on helpottaa ajoneuvon rekisteriilmoitusten tekoa ja lisätä rekisteröintitoiminnan kustannustehokkuutta. Tähän pyrittäisiin erityisesti laajentamalla mahdollisuuksia hoitaa rekisteri-ilmoitukset sähköisesti ilman paperisia liitteitä. Velvollisuus tehdä rekisteri-ilmoitus säilyisi nykyisellään. Sähköisen palvelun käyttömahdollisuuksien lisääminen vähentäisi tarvetta henkilökohtaiseen asiointiin. Mahdollisuus henkilökohtaiseen asiointiin säilytettäisiin kuitenkin entisellään. Rekisteri-ilmoituksia voisi tehdä kahdella tavalla: itsepalveluna Liikenteen turvallisuusviraston tai sopimusrekisteröijän sähköisessä palvelussa taikka henkilökohtaisesti sopimusrekisteröijän luona. Rekisteriilmoituksen tekeminen itsepalveluna olisi käytännössä mahdollista aina, kun Liikenteen turvallisuusvirasto voisi selvittää rekisteröinnin edellytykset sähköisesti. Sähköisen asioinnin mahdollistamiseksi laissa määriteltäisiin varmenne ja säädettäisiin velvollisuudesta luovuttaa varmenne ajoneuvon siirtyessä uudelle omistajalle. Varmenne olisi Liikenteen turvallisuusviraston myöntämä ajoneuvon omistusoikeutta osoittava tunnus. Rekisteröintiasetusta on tarkoitus muuttaa siten, että varmennetta voisi käyttää rekisteriilmoitusten tekemiseen rekisteröintitodistuksen sijaan. Rekisteri-ilmoituksen tekemiseen ei siten enää tarvittaisi rekisteröintitodistuksen ilmoitusosaa eli II osaa. Varmenteen haltijan katsottaisiin myös antaneen ajoneuvolaissa ajoneuvon ensirekisteröintiin, muutosrekisteröintiin ja liikennekäyttöön ottoon edellytettävän riittävän selvityksen ajoneuvon omistusoikeudesta. Rekisteriilmoituksen tekijältä ei jatkossa edellytettäisi omistusoikeutta osoittavien asiakirjojen esittämistä, paitsi silloin, kun ilmoituksen tekijällä ei olisi hallussaan voimassa olevaa varmennetta tai viimeistä rekisteröintitodistuk-\n8 8 HE 252/2014 vp sen II osaa. Näin pystyttäisiin vähentämään paperisia liitteitä sisältävien rekisteriilmoitusten määrää. Vastuu oikeiden tietojen antamisesta rekisteri-ilmoituksen yhteydessä siirtyisi nykyistä enemmän tietojen antajalle. Rekisteröintitodistuksia ei ehdotetun lain mukaan enää tulostettaisi automaattisesti rekisteri-ilmoituksen tekemisen yhteydessä, vaan ne annettaisiin erikseen pyydettäessä. Rekisteröinnin I osan saisi maksutta ja II osan maksua vastaan. Rekisteröinnin asiakashinnat vahvistetaan liikenne- ja viestintäministeriön asetuksessa Liikenteen turvallisuusviraston maksullisista suoritteista (722/2012). Rekisteröintitodistuksen I osaa eli teknistä osaa, josta ilmenee tiedot ajoneuvon omistajasta ja haltijasta sekä ajoneuvon tekniset tiedot, ei myöskään tarvitsisi enää pitää liikennekäytössä mukana kotimaan liikenteessä. Linja-autojen sekä kokonaismassaltaan 3,5 tonnia suurempien kuormaautojen ja perävaunujen osalta todistuksen I osan automaattinen tulostaminen ja velvollisuus pitää sitä mukana ajon aikana myös kotimaan liikenteessä poistuisivat vasta siirtymäajan jälkeen 1 päivänä tammikuuta Esityksellä pyritään myös selkeyttämään ajoneuvojen liikennekäyttöön ottoa ja liikennekäytöstä poistoa koskevia säännöksiä. Ajoneuvolakia muutettaisiin siten, että kaikista ajoneuvoista voisi tehdä rekisteriilmoituksen ajoneuvon liikennekäyttöön ottamisesta ja liikennekäytöstä poistamisesta. Lisäksi laista poistettaisiin velvoite palauttaa rekisterikilvet. Ajoneuvon rekisteröinti ja vakuuttaminen ovat nykyisin erillisiä tapahtumia ja ajoneuvon liikennevakuutus edeltää rekisteriilmoituksen tekoa. Rekisteröinnin ja vakuuttamisen voi hoitaa samalla kertaa, jos vakuutusyhtiö tai sen edustaja on Liikenteen turvallisuusviraston sopimusrekisteröijä. Ehdotus ei sisällä tähän liittyviä lainsäädännöllisiä muutoksia, mutta käytännössä toimintamallia on tarkoitus muuttaa siten, että rekisteriilmoituksen tiedot voitaisiin kerätä ajoneuvon vakuuttamisen ja vakuutustietojen muuttamisen yhteydessä ja ne voitaisiin välittää samanaikaisesti Liikenteen turvallisuusviraston tietojärjestelmään. Sähköisen asioinnin käyttöalan laajentaminen ja rekisteriilmoitusten tekemiseen oikeuttavan varmenteen käyttö helpottavat rekisteröinnin ja vakuuttamisen yhdistämistä yhdeksi toimenpiteeksi. Nykyinen mahdollisuus hoitaa ajoneuvon vakuuttaminen ja rekisteröinti erillisinä toimenpiteinä kuitenkin säilyisi. 4 Esityksen vaikutukset 4.1 Taloudelliset vaikutukset Ehdotuksella olisi taloudellisia vaikutuksia kansalaisille, Liikenteen turvallisuusvirastolle ja sen sopimusrekisteröijille sekä valtiontalouteen. Voimassa olevien säädösten ja ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta ehdotetun lain mukaan Liikenteenturvallisuusvirasto perii rekisteröintisuoritteista Liikenteen turvallisuusviraston maksullisista suoritteista annetussa liikenne- ja viestintäministeriön asetuksessa (722/2012) säädetyt omakustannusperusteiset maksut. Vuonna 2013 ajoneuvon rekisteröintimaksu henkilöasioinnissa sopimusrekisteröijän luona liitteellisestä rekisteröinnistä eli rekisteröinnistä, jossa asiakkaalta edellytettiin säännösten mukaan muitakin paperisia asiakirjoja kuin rekisteröintitodistuksen II osa, oli asiakkaalle 16,60 euroa. Rekisteröintimaksu liitteettömästä rekisteröinnistä oli 10,50 euroa. Vuonna 2013 liitteellisiä rekisteri-ilmoituksia tehtiin noin kappaletta. Liitteettömiä rekisteri-ilmoituksia tehtiin noin 2,4 miljoonaa kappaletta, joista henkilöasioinnissa sopimusrekisteröijän luona tehtiin yli 2 miljoonaa kappaletta. Yhteensä kansalaiset maksoivat liitteellisinä ja liitteettöminä rekisteröintisuoritteina henkilöasioinnissa vuonna 2013 yhteensä yli 23,5 miljoonaa euroa. Rekisteri-ilmoituksia ajoneuvon liikennekäyttöön ottamisesta, liikennekäytöstä poistamisesta sekä rekisteröintitodistuksen katoamisesta on voinut tehdä joko sopimusrekisteröijien luona henkilöasioinnissa tai sähköisesti Liikenteen turvallisuusviraston tarjoamassa palvelussa. Edellä mainittuja ilmoituksia tehtiin vuonna 2013 yhteensä noin kappaletta, joista sähköisten ilmoitusten osuus oli koko vuoden 2013 ajalta noin Sähköisen rekisteriilmoituksen tekemisestä perittiin neljä euroa per ilmoitus. Sähköisen asioinnin rekisteröin-\n9 HE 252/2014 vp 9 tisuoritteista perittiin kansalaisilta vuonna 2013 yhteensä noin 1,4 miljoonaa euroa. On todennäköistä, että sähköinen asiointi olennaisesti lisääntyy, kun se mahdollistetaan kaikkien rekisteri-ilmoitusten osalta. Kun Liikenteen turvallisuusvirasto otti sähköiset rekisteröintipalvelut käyttöön vuonna 2010, oli sähköisten rekisteröintisuoritteiden osuus liikennekäyttöön otoissa ja liikennekäytöstä poistoissa ensin alle 30 %. Sähköisten rekisteri-ilmoitusten osuus on niiden osalta tämän jälkeen noussut tasaisesti ja se on nyt ylittänyt 50 % rajan. Rekisteröintitodistusten katoamisilmoituksista, jotka voidaan myös jo tehdä rekisteröintiasetuksen nojalla sähköisesti, tehdään kuitenkin vain alle 3 % sähköisesti. Tämä johtuu siitä, että katoamisilmoitus tehdään yleensä omistajanvaihdoksen ilmoituksen yhteydessä, joka tapahtuu aina henkilöasioinnissa sopimusrekisteröijän luona. Sähköisten rekisteri-ilmoitusten lisääntyminen vähentäisi kansalaisilta perittäviä rekisteröintimaksuja huomattavasti, koska rekisteröintisuoritteista perittävät maksut ovat omakustannusperusteisia ja koska sähköisistä rekisteri-ilmoituksista perittävät maksut ovat huomattavasti alhaisemmat kuin henkilöasioinnissa perittävät maksut. Sähköisissä rekisteröintipalveluissa perittäviä maksuja ei ole tarkoitus muuttaa. Henkilöasioinnista perittäviä maksuja on tarkoitus laskea. Ajoneuvoliikennerekisterin ylläpitämisestä Liikenteen turvallisuusvirastolle aiheutuvat kulut koostuvat tietojärjestelmän ylläpidosta ja sen kehittämisestä, sopimusrekisteröijille maksettavista palvelukorvauksista, rekisteröintitodistuksien tuottamisesta sekä henkilöstö- ja hallintokuluista. Rekisteröintisuoritteen suurin kustannus on henkilöstökustannus. Koska sopimusrekisteröijien työ tulee muuttumaan yhä enemmän avustavien tehtävien suuntaan ja rekisteriilmoitusten läpikäyminen nopeutuu muun muassa ajoneuvon omistusoikeusselvityksen korvaavan varmenteen käyttöönoton vuoksi, tulee sopimusrekisteröijille maksettava korvaus alenemaan. Siten myös asiakkailta perittäviä maksuja voidaan laskea. Koska nykyinen ajoneuvoliikennerekisterin tietojärjestelmä ei mahdollista sähköisen rekisteri-ilmoituksen tekemistä kaikkien rekisteri-ilmoitusten osalta, tulisi Liikenteen turvallisuusvirastolle aluksi kustannuksia sähköisten palvelujen laajentamisesta. Liikenteen turvallisuusvirasto on jo käynnistänyt hankkeen, joka mahdollistaa entistä parempien sähköisten palveluiden käyttöönottamisen. Tietojärjestelmän kehittämisestä aiheutuisi noin 1,1 miljoonan euron kustannukset. Liikenteen turvallisuusvirasto on varannut resurssit tietojärjestelmämuutosten toteuttamiseksi kehitysbudjettiinsa vuosille 2014 ja Ehdotuksen mukaan rekisteröintiilmoituksesta ei tulostettaisi enää automaattisesti rekisteröintitodistuksen I ja II osaa. Raskaan liikenteen osalta automaattisesta tulostamisesta luovuttaisiin siirtymäajan jälkeen 1 päivänä tammikuuta Rekisteröintitodistuksia tulostettiin vuonna 2013 yhteensä noin 3 miljoonaa kappaletta, joista Liikenteen turvallisuusvirastolle aiheutui yli euron kustannus. Asiakkaille näistä postitettiin keskitetyn tulostuksen kautta yli miljoona kappaletta ja postituskulut olivat yli euroa. Asiakirjojen digitoinnista maksettiin Liikenteen turvallisuusviraston kumppaneille noin euroa. Todistusten automaattisesta tulostamisesta luopuminen merkitsisi Liikenteen turvallisuusvirastolle siten säästöjä. Säästöjen tarkka arvioiminen on vaikeaa, sillä rekisteröintitodistuksen I osan saisi edelleen maksutta sitä pyytämällä. Todistuksen II osasta sen sijaan perittäisiin jatkossa erillinen maksu. 4.2 Vaikutukset viranomaisten toimintaan Rekisteri-ilmoituksen oikeellisuus perustuisi ehdotuksen mukaan siihen, että ilmoittaja käyttää ilmoituksen tekemiseen Liikenteen turvallisuusvirastosta saatavaa varmennetta tai rekisteröintitodistuksen II osaa. Rekisteriilmoituksen tekijä vastaisi yksipuolisesti tekemästään ilmoituksesta. Rekisteröintitodistukseen ei nykyiseen tapaan enää vaadittaisi ajoneuvon luovuttajan allekirjoitusta, sillä ajoneuvon luovutuksen oikeellisuus perustuisi rekisteröintitodistuksen ilmoitusosan eli II osan tai varmenteen luovutukseen uudelle omistajalle. Ilmoituksenvaraisuus vähentäisi Liikenteen turvallisuusviraston tarvetta kou-\n10 10 HE 252/2014 vp luttaa ja ohjeistaa sopimusrekisteröijiä, sillä niiden ei tarvitsisi eikä tulisi enää harkita esimerkiksi omistusoikeusselvityksen asianmukaisuutta. Yksipuolinen ilmoittaminen voisi houkuttaa käyttämään omistusoikeuden siirtopäivänä myöhäisempää ajankohtaa kuin mistä yhteisesti on sovittu. Luovutuspäivämäärällä on taloudellista merkitystä, koska sen perusteella määräytyy ajoneuvoverovelvollisuuden alkaminen ja vakuuttamisvelvollisuus. Rekisterimerkinnöistä johtuva erimielisyys saattaisi lisätä Liikenteen turvallisuusvirastolle osoitettujen oikaisuvaatimusten sekä hallintooikeuksiin tehtyjen valituksien määrää. Liikenteen turvallisuusvirastolle osoitettu oikaisuvaatimus voisi kuitenkin menestyä lähinnä siinä tilanteessa, jossa osapuolten välille saataisiin yhteisymmärrys asian kulusta. Liikenteen turvallisuusvirasto ei voisi ottaa kantaa ajoneuvon omistusoikeuden oikeudellisuuteen tai haltijuuden alkamispäivämääriin. Siten se ei voisi korjata rekisteritietoja, elleivät osapuolet pääsisi asiasta yksimielisyyteen. Erimielisyystilanteissa niiden täytyisi hankkia päätös esimerkiksi käräjäoikeudesta, jossa omistusoikeuden siirtopäivä voitaisiin vahvistaa. Väärien luovutuspäivämäärien estämiseksi olisi tärkeää, että ajoneuvon rekisteriin merkitty omistaja ilmoittaisi ajoneuvon myyntitilanteen yhteydessä ajoneuvon omistusoikeuden siirtopäivän ajoneuvoliikennerekisteriin. Tämän toimintamallin tärkeyttä tulisi korostaa Liikenteen turvallisuusviraston viestinnässä ja ohjeistuksessa. Liikenteen turvallisuusviraston ja Oikeusrekisterikeskuksen työmäärät lisääntyisivät sopimusrekisteröijien ja näiden rekisteröintitehtäviä suorittavan henkilöstön luotettavuuden tarkistamisessa. Sopimusrekisteröijien määrä lisääntyisi, kun myös yksityiset elinkeinoharjoittajat voisivat toimia sopimusrekisteröijinä. Myös rekisteröintitehtäviä suorittavien henkilöiden määrän oletetaan jatkossa kasvavan, kun sopimusrekisteröijät alkavat hoitaa rekisteröintitehtäviä sovellusintegraatioyhteydellä sen sijaan, että heillä olisi suora pääsy Liikenteen turvallisuusviraston järjestelmään. Lisäksi luotettavuuden arviointi laajenisi, kun rikosrekisteritietojen lisäksi tarkistettaisiin myös sakkorekisterin tiedot. Nykyisin tarkistusprosessi sisältää manuaalisia työvaiheita molemmilla viranomaisilla. Tarkistusten määrä kasvaisi lain voimaantulon yhteydessä hetkellisesti, kun noin henkilön luotettavuus tulisi tarkistaa. Tämän jälkeen määrä tasaantuisi jääden kuitenkin suuremmaksi kuin nykyisin. Tällä hetkellä luotettavuusselvityksiä tehdään noin 350 vuodessa ja lain voimaantulon jälkeen määrän arvioidaan olevan noin 700 tarkistusta vuodessa. Tarkistusten tekemistä on tarkoitus kehittää mahdollistamalla integraatio Liikenteen turvallisuusviraston ja Oikeusrekisterikeskuksen järjestelmien välillä, jotta manuaalisista työvaiheista päästään eroon tapauksissa, joissa selvityksen tuloksena ei rikos- tai sakkorekistereistä löydy luotettavuuteen vaikuttavia merkintöjä. Tästä syystä laissa säädettäisiin Liikenteen turvallisuusviraston oikeudesta saada tietoja rikos- ja sakkorekisteristä myös teknisellä käyttöyhteydellä. Uusien sähköisten palveluiden käyttöönotto lisäisi kansalaisten neuvonta- ja tukipalveluiden tarvetta. Liikenteen turvallisuusvirasto järjestäisi neuvonta- ja tukipalvelun jo ennen uusien sähköisten palvelujen käyttöönottoa ja sitä jatkettaisiin käyttöönoton jälkeen huomioiden palvelun erityinen tarve ensimmäisinä vuosina. Ohjeet ja henkilökohtaisen rekisterineuvonnan yhteystiedot olisivat esillä myös Liikenteen turvallisuusviraston internetsivuilla. Itse sähköinen rekisteröinti toteutettaisiin siten, että järjestelmä ohjaisi asiakasta ja eri toimintojen alta löytyisi aina toimintaohje. Liikenteen turvallisuusviraston sopimuskumppaneilla olisi myös rekisteröintipalveluihin liittyvä neuvontavelvollisuus, jonka laajuudesta sovittaisiin Liikenteen turvallisuusviraston ja sopimusrekisteröijän välisessä rekisteröintisopimuksessa. Se, ettei rekisteröintitodistuksen I osaa tarvitsisi enää pitää ajoneuvossa mukana kotimaan liikenteessä, vaikuttaisi poliisin suorittamaan valvontaan. Rekisteröintitodistuksen sisältämät ajoneuvon tiedot tulisi nykyisen paperisen rekisteritodistuksen sijaan tarkastaa Liikenteen turvallisuusviraston ajoneuvoliikenteen tietojärjestelmästä (ATJ) ajoneuvossa olevalla tietokoneella poliisin kenttäjohtojärjestelmän kautta. Poliisilla on käytössään myös suorakyselyt ATJ:n tietopalve-\n11 HE 252/2014 vp 11 luun. Tällä hetkellä noin prosenttia poliisin ajoneuvoista on varustettu tietoliikenneyhteyksin. Pääasiassa liikenteen valvontaan käytettävien ajoneuvojen osalta kattavuus on tätä parempi. Kattavuus paranee sitä mukaa, kun poliisin ajoneuvokantaa uusitaan. Jos tietoliikenneyhteyksissä on katkoja, poliisi voisi kysyä ajoneuvon tietoja viranomaisverkko VIRVEn kautta tai matkapuhelimella hätäkeskuksesta tai poliisin tilannekeskuksesta. Tämä kuormittaisi jossain määrin hätäkeskusta ja poliisin tilannekeskusta. VIRVE-puhelimella voi myös viestitse pyytää ajoneuvon suppeat tiedot. Nämä kyselyt ovat automaattisia. Edellä mainittuja vaihtoehtoja tulisi käyttää myös silloin, jos ajoneuvossa ei ole tietoliikenneyhteyksiä. Toisaalta pelkkä paperinen todistus ei nykyäänkään usein riitä valvontaan. Ajoneuvossa mukana oleva todistus ei välttämättä ole viimeisin voimassa oleva. Lisäksi siitä eivät selviä anastus- ja verotiedot eivätkä henkilöihin liittyvät kuulutukset. Myöskään katsastuksen voimassa olo ei näy todistuksesta. Poliisi käyttääkin jo nyt paljon sähköistä rekisteriä liikenteen valvonnassa. ATJ-kyselyitä tehdään kuukausittain useampia satoja tuhansia. Raskaan liikenteen osalta velvollisuudesta pitää rekisteröintitodistuksen I osaa mukana luovuttaisiin vasta siirtymäajan jälkeen 1 päivänä tammikuuta 2017, jotta tietojärjestelmät ja käytännöt saataisiin siihen kuntoon, ettei raskaan liikenteen valvonta kärsi uudistuksesta. Raskaan liikenteen valvontaan tarvitaan ajoneuvon laajat tiedot, joita ei saa tällä hetkellä näkyviin poliisin kenttäjohtojärjestelmän kautta, vaan ainoastaan suorakyselyillä ATJ:n tietopalveluun. Liikenteen turvallisuusvirasto ja Poliisihallitus tekevät tiivistä yhteistyötä, jotta sähköisiin rekistereihin perustuvaan valvontaan siirtyminen tapahtuisi sujuvasti. 4.3 Ympäristövaikutukset Esityksen mukaisella mahdollisuudella hoitaa ajoneuvon rekisteröinti sähköisesti vähennettäisiin asiointiliikennettä ja siten liikenteen aiheuttamia päästöjä erityisesti hajaasutusalueilla. Lisäksi tulostettavien rekisteröintitodistusten määrä ja siten paperin kulutus vähenisi, kun rekisteröintitodistuksia ei enää annettaisi automaattisesti vaan ainoastaan pyynnöstä. 4.4 Yhteiskunnalliset vaikutukset Liikenteen turvallisuusviraston tulee rekisteröintitoiminnasta vastaavana viranomaisena huolehtia siitä, että rekisteröintipalveluja olisi edelleen saatavana koko maassa. Esityksen mukaan ajoneuvojen rekisteröintitoimintaa voisi jatkossa harjoittaa myös yksityiset elinkeinonharjoittajat. Tämä lisäisi rekisteriilmoituksia vastaanottavien paikkojen lukumäärää ja parantaisi rekisteröintipalveluiden saatavuutta. Rekisteröintipalveluiden saatavuutta parantaisi myös se, että sähköinen asiointi mahdollistettaisiin nykyistä laajemmin. Samalla sähköisten palvelujen lisääntyminen voisi vaikuttaa työllisyyteen kielteisesti. Rekisteriilmoitusten lukumäärä henkilöasioinnissa vähentyisi, jolloin toimipaikoilla tarvittaisiin entistä vähemmän asiakaspalvelijoita. Henkilöasioinnin ja rekisteröinnistä maksettujen korvausten väheneminen saattaa johtaa siihen, että sopimusrekisteröijien määrä vähenee jonkin verran. Vaikka ajoneuvolain 66 a :stä poistettaisiin velvollisuus pitää rekisteröintitodistuksen I osaa mukana kotimaan liikenteessä, velvollisuus säilyisi kansainvälisessä liikenteessä. Kun rekisteröintitodistusten automaattisesta antamisesta luovuttaisiin, Liikenteen turvallisuusviraston tulisi varmistaa, että todistuksen saisi tarvittaessa nopeasti. Kuten edellä on todettu, sopimusrekisteröijien määrä saattaisi vähentyä. Lisäksi osa niistä ei tulostaisi todistuksia. Rekisteröintitodistuksia saisi sellaisten sopimusrekisteröijien toimipisteistä, joilla on käytössään toimipistekohtainen oheistulostus. Liikenteen turvallisuusviraston internetsivuilla ylläpidettäisiin listaa näistä toimipisteistä. Rekisteröintitodistuksen saisi myös tilattua Liikenteen turvallisuusviraston internetsivujen kautta. Liikenteen turvallisuusviraston tulisi myös informoida asiakkaitaan I osan mahdollisista käyttötarpeista, erityisesti sen tarpeellisuudesta kansainvälisessä liikenteessä. Tämä on välttämätöntä muun muassa siksi, että edellä mainitun ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista annetun neuvoston direktiivin 1999/37/EY tavoite\n12 12 HE 252/2014 vp vapaan liikkuvuuden turvaamisesta toteutuisi. Samasta syystä rekisteröintitodistuksen I osa annetaan ilman erillistä maksua. 5 Asian valmistelu Hallituksen esitys on valmisteltu virkatyönä liikenne- ja viestintäministeriössä yhteistyössä Liikenteen turvallisuusviraston kanssa. Liikenne- ja viestintäministeriö on pyytänyt asiasta lausunnot oikeusministeriöltä, valtiovarainministeriöltä, työ- ja elinkeinoministeriöltä, sisäministeriöltä, sosiaali- ja terveysministeriöltä, puolustusministeriöltä, Rajavartiolaitokselta, Liikenteen turvallisuusvirastolta, Liikennevirastolta, Tullilta, Oikeusrekisterikeskukselta, Tietosuojavaltuutetun toimistolta, Patentti- ja rekisterihallitukselta, Valtakunnanvoudinvirastolta, Kilpailu- ja kuluttajavirastolta, Finanssialan Keskusliitolta, Finanssivalvonnalta, Poliisihallitukselta, Liikenneturvalta, liikennevakuutuskeskukselta, Helsingin vankilalta, A- Vakuutus Oy:ltä, Folksam Vahinkovakuutus Oy:ltä, Keskinäinen Vakuutusyhtiö Fennialta, If Vahinkovakuutusyhtiö Oy:ltä, Pohjantähti Keskinäinen Vakuutusyhtiöltä, Pohjola Vakuutus Oy:ltä, Suomen Vahinkovakuutus Oy:ltä, LähiTapiola Keskinäinen Vakuutusyhtiöltä, Keskinäinen Vakuutusyhtiö Turvalta, Yksityisten Katsastustoimipaikkojen Liitto ry:ltä, A-Katsastus Oy:ltä, K1 Katsastajat Oy:ltä, Autotuojat ry:ltä, Suomen Autokierrätys Oy:ltä, Stena Recycling Oy:ltä, Kuusakoski Oy:ltä, Autoalan Keskusliitto ry:ltä, Autoliitto ry:ltä, Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL ry:ltä, Linja-autoliitto ry:ltä, Suomen Taksiliitolta, Autokatsastajat AK ry:ltä, Yksityisten Katsastustoimipaikkojen Liitto ry:ltä ja Santander Consumer Finance Oy:ltä. Suurin osa lausunnonantajista suhtautui esitykseen myönteisesti ja kannatti ehdotuksen tavoitetta sähköisten palveluiden lisäämisestä ja rekisteröintiprosessin muuttamista mahdollisimman pitkälle sähköiseksi. Lausunnonantajat toivat yksityiskohdissa esille muutos-, korjaus- ja kehitysehdotuksia. Nämä ehdotukset pyrittiin mahdollisuuksien mukaan huomioimaan asian jatkovalmistelussa. Aikataulusyistä ehdotuksista huomioitiin lähinnä ne, jotka koskivat nyt ehdotettuja lakimuutoksia. Oikeusministeriö piti tarpeellisena selvittää mahdollisuus hyödyntää turvallisuusselvityslaissa (726/2014) tarkoitettua turvallisuusselvitysmenettelyä sopimusrekisteröijien ja rekisteröintiä suorittavien henkilöiden luotettavuuden arvioinnissa. Ehdotuksessa on kuitenkin päädytty pitäytymään nykyisessä mallissa, jossa ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta ehdotetun lain 3 :n 3 momentissa määritelty luotettavuus arvioitaisiin lähinnä rikos-, sakko- ja liiketoimintarekisteristä saatujen tietojen pohjalta. Sopimusrekisteröijiä on tällä hetkellä noin 700 ja rekisteröintiä suorittavia henkilöitä vielä huomattavasti enemmän, joten turvallisuusselvitysmenettelyn käyttö luotettavuuden arvioimisessa tulisi liian raskaaksi ja hitaaksi. Esityksen myötä sopimusrekisteröijien määrä kasvaisi entisestään. Lisäksi valittua menettelyä puoltaa se, että Liikenteen turvallisuusvirasto voisi luotettavuusarviota tehdessään hyödyntää osin Finanssivalvonnan vakuutusedustuksesta annetun lain (570/2005) nojalla tekemää arviointia 6 :n 2 momentin perusteluissa todetulla tavalla. Muiden kysymysten osalta hallituksen esityksessä on otettu huomioon oikeusministeriön esittämät tarkennukset. Sähköisten rekisteröintipalvelujen käyttöönottamisen edellytyksenä on ilmoituksenvaraisuus. Rekisteri-ilmoituksen tekijä vastaisi yksipuolisesti tekemästään ilmoituksesta, eikä rekisteröintitodistukseen enää vaadittaisi ajoneuvon luovuttajan allekirjoitusta. Kuten esityksen perusteluissa on viranomaisten toimintaan kohdistuvia vaikutuksia koskevassa jaksossa todettu, tämä voisi houkuttaa käyttämään omistusoikeuden siirtopäivänä myöhäisempää ajankohtaa kuin mistä yhteisesti on sovittu. Autotuojat ry:n, Autoalan Keskusliitto ry:n ja Liikennevakuutuskeskuksen lausunnoissa tuotiin esiin, että on tärkeää luoda toimintamallit tällaisten tilanteiden minimoimiseksi. Liikenteen turvallisuusvirasto tulee lausunnoissa esitetyllä tavalla oheistamaan ja tiedottamaan laajasti siitä, että ajoneuvon rekisteriin merkityn omistajan kannattaa ilmoittaa ajoneuvon myyntitilanteen yhteydessä ajoneuvon omistusoikeuden siirtopäivä ajoneuvoliikennerekisteriin.\n13 HE 252/2014 vp 13 Tällöin ajoneuvon uusi omistaja ei myöhemmin voisi käyttää muuta päivämäärää. Santander Consumer Finance Oy piti tärkeänä minimoida mahdolliset yksipuolisen ilmoittamisen aiheuttamat väärinkäytösriskit. Se esitti, että omistajan tulisi vähintäänkin saada tieto, jos hänen omistamaansa ajoneuvon rekisteröintiä muutetaan. Näin voisi tapahtua, jos esimerkiksi ajoneuvon haltija tai toinen omistaja tekee rekisteri-ilmoituksen. Ehdotus ajoneuvon omistajalle lähetettävästä tiedosta silloin, kun ajoneuvosta on tehty uusi rekisteri-ilmoitus, pyritään toteuttamaan Liikenteen turvallisuusviraston järjestelmän jatkokehityksen yhteydessä. Liikennevakuutuskeskus totesi lisäksi, ettei pidä kansalaisten kannalta sujuvana sellaista menettelyä, jossa Liikenteen turvallisuusvirasto ei voi korjata rekisteritietoja, jos osapuolten välillä on erimielisyyttä omistusoikeuden siirtopäivästä. Asia on kuvattu edellä viranomaisten toimintaan kohdistuvia vaikutuksia koskevassa jaksossa. Rekisterinpitäjän velvollisuutena on henkilötietolain 29 :n 1 momentin mukaisesti korjata virheelliset tiedot rekisterissä. Liikenteen turvallisuusviraston ylläpitää ajoneuvoliikennerekisteriä. Sen toimivaltaan ei kuitenkaan kuulu yksityisoikeudelliset kiistat ajoneuvojen omistajuuksista ja omistusoikeuden siirtopäivistä. Siksi Liikenteen turvallisuusvirasto voisi korjata rekisteritietoja vain asianosaisten yksimielisen rekisteri-ilmoituksen tai omistajuudesta annetun lainvoimaisen päätöksen perusteella. Henkilötietolain 29 :n 2 momentin mukaan silloin, jos rekisterinpitäjä ei hyväksy rekisteröidyn vaatimusta tiedon korjaamisesta, hänen on annettava asiasta kirjallinen todistus. Todistuksessa on mainittava myös ne syyt, joiden vuoksi vaatimusta ei ole hyväksytty. Liikennevakuutuskeskus ehdotti myös, että mikäli liikennekäytöstä poistetulle ajoneuvolle ilmoitetaan ajoneuvoliikennerekisteriin liikennevakuutus päättyväksi, tulisi siitä seurata rekisterikilpien tuhoamisvelvoite. Rekisterikilpien tuhoamisvelvoitetta olisi kuitenkin hankala valvoa. Se toisi turhaa asiointitarvetta ajoneuvon omistajalle tai haltijalle ja lisäisi työmäärää. Kilvet täytyisi rekisteröidä tuhotuiksi. Jos ajoneuvo otetaan myöhemmin käyttöön, tarvitsee se rekisteröidä uudelleen ja varustaa uusilla kilvillä. Liikennevalvonnan yhteydessä voidaan ilman kilpien tuhoamisvelvoitettakin selvittää väärinkäytöstapauksia. Katsastustoimiala esitti huolensa suunnitelmasta pienentää sopimusrekisteröijille maksettavaa palvelukorvausta. Sähköisen rekisteröintiprosessin ulkopuolelle jää osaalueita, joiden hoitamiseen tarvitaan edelleen henkilökohtaista palvelua. Katsastusalan mukaan palvelukorvauksen pieneneminen vaikuttaisi siihen, että henkilökohtaisten rekisteröintipalvelujen saatavuus ja taso heikkenisi kannattamattomuuden vuoksi. Ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta annetussa laissa ei säädettäisi palvelukorvauksesta, vaan sopimusrekisteröijän kanssa tehtävässä sopimuksessa. Ehdotetun lain 6 :n 4 momentin perusteluissa on kuitenkin kuvattu sitä, mistä korvaus muodostuisi. Henkilökohtaisen palvelun alueellisen saatavuuden turvaamiseksi jatkovalmisteluissa selvitettiin mahdollisuutta maksaa siitä korkeampaa palvelukorvausta. Henkilöpalvelussa tehtävien rekisteröintien kustannukset ovat korkeammat kuin sähköisten rekisteröintien. Tämä on tarkoitus ottaa huomioon korvaustason määrittelyssä. Henkilöpalvelusta maksettavan korvauksen määrä voisi vaihdella sen mukaan, mitä rekisteröintitehtäviä sopimusrekisteröijät suorittavat. Valtakunnanvoudinvirasto totesi lausunnossaan kannattavansa sähköisen asioinnin lisäämistä. Ulosoton näkökulmasta sähköisen varmenteen käyttäminen rekisteröintitodistuksen II osan sijaan vähentäisi todennäköisesti velkojen maksun välttelyyn liittyviä väitteitä esimerkiksi omistajan vaihdoksista ennen ulosmittausta, koska väärälle päivälle päivättyjä II osia ei enää voisi esittää. Samalla sähköinen asiointi ja varmenteen käyttöönotto nopeuttaisi rekisteröintiä, jolloin myös ilmoituksen tekeminen ulosmittauksesta ja rekisteritietojen muutoskiellon kirjaaminen ilman viivettä olisi Valtakunnanvoudinviraston mukaan entistä tärkeämpää. Tällä hetkellä ulosotto tekee ilmoitukset sähköpostilla. Keskusteluita suorakäyttöyhteydestä, jolla ulosotto voisi itse kirjata muutoskiellot ajoneuvoliikennerekisteriin, on jo käyty ja niitä on tarkoitus jatkaa.\n14 14 HE 252/2014 vp Lausuntopyynnössä pyydettiin vielä erikseen ottamaan kantaa siihen, pitäisikö paperisia rekisteröintitodistuksia antaa automaattisesti rekisteröinnin yhteydessä ainoastaan erillisestä pyynnöstä eikä enää automaattisesti. Sisäministeriö, Poliisihallitus, Linjaautoliitto sekä Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL ry eivät kannattaneet sitä, että paperisten todistusten antamisesta luovuttaisiin. Muut lausunnonantajat joko kannattivat sitä tai eivät nähneet siinä huomautettavaa. Sisäministeriö ja Poliisihallitus katsoivat lausunnoissaan, että poliisin suorittama liikenteen valvonta vaikeutuu, jos velvollisuudesta pitää rekisteröintitodistuksen I osaa ajoneuvossa ja sen automaattisesta antamisesta luovutaan. Ne toivat esiin, että kaikissa poliisin ajoneuvoissa ei ole tietoliikenneyhteyksiä, joilla saataisiin ajoneuvon tiedot Liikenteen turvallisuusviraston sähköisistä rekistereistä. Lisäksi tietoliikenneyhteyksissä on välillä katkoksia, eikä poliisin järjestelmän kautta saada näkyviin kaikkia, varsinkin raskaan liikenteen valvontaan tarvittavia ajoneuvon tietoja. Silloin, kun tietoliikenneyhteyksissä on katkoja, tietoja voidaan kysyä hätäkeskuslaitoksilta ja poliisin omilta tilannekeskuksilta, mutta niiden resurssit ovat tähän tarkoitukseen rajalliset. Sisäministeriö piti rekisteröintitodistusta hyödyllisenä myös autoilijalle. Lausuntomenettelyn lisäksi liikenne- ja viestintäministeriö järjesti sisäministeriön poliisiosaston, Poliisihallituksen ja Liikenteen turvallisuusviraston edustajien kanssa muutamia erillisiä tapaamisia ennen ja jälkeen lausuntokierroksen. Tapaamisten pohjalta päädyttiin ehdottamaan siirtymäaikaa raskaalle liikenteelle 31 päivään joulukuuta 2016 erityisesti siksi, että ajoneuvon laajat tiedot saataisiin näkyville poliisin tietojärjestelmässä ennen kuin valvonta perustuisi pelkkiin sähköisiin rekistereihin. Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL ry katsoi, että kuorma-autojen ja niihin kytkettävien perävaunujen osalta rekisteröintitodistukset tulisi antaa jatkossakin automaattisesti, sillä kuorma-autoilla ajetaan paljon kansainvälistä liikennettä. SKAL ry toi esiin, että todistus on muutenkin tavarankuljetusajoneuvon kuljettajalle tarpeellinen asiakirja sen sisältämien ajoneuvon teknisten tietojen vuoksi. Linja-autoliitto totesi samoin, että linja-autoille ajetaan paljon ulkomaan tilausajoja, ja piti siksi selkeimpänä sitä, että rekisteröintitodistukset annettaisiin aina automaattisesti rekisteröinnin yhteydessä. Kuten edellä on todettu, raskasta liikennettä koskien ehdotetaan siirtymäaikaa. Lisäksi on huomattava, ettei esitys poistaisi mahdollisuutta saada pyytämällä paperinen rekisteröintitodistus. Ne yhteisöt, joille todistus on muun muassa edellä mainituista syistä erityisen tärkeä, voisivat alan koulutuksen, tiedottamisen ja ohjeistuksen kautta korostaa sitä, että rekisteröintitodistus kannattaa aina pyytää rekisteröinti-ilmoituksen tekemisen yhteydessä. Lisäksi Liikenteen turvallisuusviraston internetsivujen kautta ajoneuvon omistaja tai haltija voisi tulostuttaa ajoneuvonsa tekniset tiedot paperille. Tulosteen tietosisältö olisi rekisteröintitodistuksen I osaa vastaava, mutta sillä ei olisi vastaavaa todistusvoimaa. Kyseisen tulosteen mukana pitämistä suositeltaisiin Liikenteen turvallisuusviraston ohjeissa erityisesti niille autoilijoille, jotka tarvitsevat tietoja muun muassa ajoneuvon kuormaamista ja ajoneuvoyhdistelmän muodostamisen helpottamiseksi. Tällaista ohjeistamista ja tiedottamista kannatti lausunnossaan kilpailu- ja kuluttajavirasto. Jatkokehityksessä pyritään myös huomioimaan Santander Consumer Finance Oy:n ehdotus siitä, että rajanylityspaikoilla olisi mahdollista tulostuttaa rekisteröintitodistuksia.\n15 HE 252/2014 vp 15 YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT 1 Lakiehdotusten perustelut 1.1 Laki ajoneuvojen rekisteröintitoiminnasta 1. Lain soveltamisala. Pykälän 1 momentissa säädettäisiin, että laki koskee ajoneuvolaissa tarkoitettujen ajoneuvojen rekisteröinnin järjestämistä. Ajoneuvolaissa säädetään ajoneuvojen rekisteröintivelvollisuudesta ja rekisteröinnin tekemisestä. Pykälän 2 momentissa lueteltaisiin, mitä rekisteröintitoiminnalla tarkoitetaan. Rekisteröintitoimintaa olisi ajoneuvoliikennerekisteriin annettavien rekisteri-ilmoitusten sekä siirtolupahakemusten ja niihin mahdollisesti liittyvien liitteiden vastaanotto sekä rekisteriilmoitusta ja siirtolupahakemusta koskevien ja niihin liittyvien ajoneuvon tietojen merkitseminen ajoneuvorekisteriin. Rekisteröintitoiminnalla tarkoitettaisiin myös rekisteröintitodistuksen, varmenteen ja rekisterikilpien sekä ajoneuvojen väliaikaiseen käyttöön edellytyksenä olevan siirtoluvan ja siihen liittyvien siirtomerkkien luovuttamista asiakkaille. Momentti vastaisi pääosin voimassa olevan lain 2 :ää. 2. Rekisteröintitoiminnan järjestäminen. Pykälän 1 momentin mukaan Liikenteen turvallisuusviraston vastuulla olisi järjestää ajoneuvojen rekisteröintitoiminta. Liikenteen turvallisuusvirasto voisi hoitaa rekisteröintitehtäviä itse tai hankkia toimintaan tarvittavia avustavia palveluita sellaisilta tuottajilta, jotka täyttävät 3 :ssä säädetyt vaatimukset. Palveluntuottajaa, jonka kanssa Liikenteen turvallisuusvirasto tekisi sopimuksen ajoneuvojen rekisteröintitoiminnan hoitamisesta, kutsuttaisiin sopimusrekisteröijäksi. Säännös Liikenteen turvallisuusviraston oikeudesta hankkia palveluita sopimusrekisteröijiltä on voimassa olevan lain 3 :n 1 momentissa. Sitä täsmennettäisiin säätämällä siitä, että varsinaisesti rekisteröintipäätökset tekee Liikenteen turvallisuusvirasto. Sopimusrekisteröijä tekisi ainoastaan rekisteröintitoimintaan liittyviä avustavia tehtäviä ilman harkinta- tai päätösvaltaa. Sopimusrekisteröijä voisi olla joko julkinen tai yksityinen organisaatio. Julkisella palvelun tuottajalla tarkoitettaisiin esimerkiksi virastoa tai laitosta. Myös esimerkiksi julkisen hallinnon yhteisen asiakaspalvelun kehittämishankkeen (Asiakaspalvelu hanke) jatkovalmisteluryhmän loppuraportissa esitetyt kuntien yhteiset asiakaspalvelupisteet voisivat toimia sopimusrekisteröijinä. Sopimusrekisteröijänä voisi toimia myös yksityinen elinkeinonharjoittaja. Tehtävien luonne ja sopimusrekisteröijälle asetettavat vaatimukset rajaisivat tehtäviin soveltuvien palvelun tuottajien joukkoa. Liikenteen turvallisuusvirastolla on nykyisin rekisteröintisopimuksia katsastus-, vakuutus-, auto- ja rahoitusalan yritysten kanssa. Rekisteröintisopimukset tehdään yrityskohtaisesti. Pykälän 2 momentissa säädettäisiin Liikenteen turvallisuusviraston velvollisuudesta ylläpitää ajantasaista luetteloa sopimusrekisteröijistä kaikille avoimessa sähköisessä palvelussa, joka käytännössä tarkoittaisi tällä hetkellä internetiä. Liikenteen turvallisuusvirasto julkaisisi internet-sivuillaan listaa niistä palvelun tuottajista, joiden kanssa sillä on voimassa oleva sopimus ajoneuvojen rekisteröintitoiminnan avustavien tehtävien hoitamisesta. Pykälän 3 momentissa säädettäisiin avustavista tehtävistä, jotka Liikenteen turvallisuusvirasto voisi hankkia sopimusrekisteröijiltä. Kaikki sopimusrekisteröijät eivät hoitaisi kaikkia momentissa lueteltuja tehtäviä, vaan tehtävien laajuudesta sovittaisiin sopimusrekisteröijien kanssa tehtävissä sopimuksissa 6 pykälän 1 momentin 1 kohdan mukaisesti. Sopimusrekisteröijä voisi vastaanottaa rekisteri-ilmoitukset ja siirtolupahakemukset sekä tarkistaa vaadittavat tiedot, kuten rekisteri-ilmoituksen tai siirtolupahakemuksen tekijän henkilöllisyyden. Rekisteröintitehtäviä suorittava henkilö ei arvioisi ajoneuvon omistusoikeuden oikeellisuutta rekisteröintihetkellä. Ajoneuvon rekisteröinti ei luo ajo-\n16 16 HE 252/2014 vp neuvon omistusoikeutta. Mikäli rekisteröinnin yhteydessä esitettäisiin asiakirjoja, ne olisi tarkistettavissa myöhemmin Liikenteen turvallisuusviraston arkistosta. Asiakirjojen toimittaminen digitoitaviksi ja arkistoitaviksi virastolle kuuluisi myös sopimusrekisteröijän tehtäviin. Asiakirjojen arkistoinnissa noudatettaisiin Liikenteen turvallisuusviraston arkistonmuodostussuunnitelmaa ja asiakirjojen digitoinnista annettua ohjeistusta. Sopimusrekisteröijä voisi myös tallentaa rekisteri-ilmoituksen tekemisessä vaadittavat tiedot Liikenteen turvallisuusviraston tietojärjestelmään. Rekisteriin talletettujen henkilötietojen ja muiden tietojen luovuttamisesta teknisen käyttöyhteyden avulla sopimusrekisteröijälle ajoneuvoihin liittyviä rekisteröintitehtäviä varten säädetään ajoneuvoliikennerekisteristä annetun lain (541/2003) 15 :n 1 momentin 5 kohdassa. Sopimusrekisteröijän harkinta- ja päätösvalta on rajattu pois Liikenteen turvallisuusviraston järjestelmien määrityksillä. Rekisteri-ilmoituksen tallentaminen tapahtuu joko Liikenteen turvallisuusviraston käyttöliittymällä tai sopimuskumppanin omalla ulkoisella järjestelmällä, josta tiedot välitetään sanomalla Liikenteen turvallisuusviraston järjestelmän rajapintaan. Tämän jälkeen viraston järjestelmä hyväksyy tai hylkää rekisterimerkinnän. Tietojärjestelmä hyväksyisi merkinnän eli muodostaisi käytännössä rekisteröintipäätöksen, jos järjestelmään syötettäisiin viraston määrittämät tarpeelliset tiedot. Tietojärjestelmä huomauttaisi rekisteröijälle, jos joku rekisteröintiin vaadittava tieto olisi jäämässä ilmoittamatta tai olisi virheellinen taikka ilmoituksen päivittäminen ei olisi sallittua esimerkiksi ajoneuvon anastuksen vuoksi. Jos rekisteri-ilmoituksen tekijä ei voisi antaa kaikkia tietojärjestelmän vaatimia tietoja, ei rekisteri-ilmoituksen tallentamista voitaisi viedä loppuun. Sopimusrekisteröijä voisi myös vastata rekisteröintitodistusten, sähköisten varmenteiden, rekisterikilpien sekä siirtolupien ja niihin liittyvien siirtomerkkien luovuttamisesta. Liikenteen turvallisuusviraston tarkoituksena on alussa huolehtia itse varmenteen luovuttamisesta rekisteriin merkitylle omistajalle. Varmennetoiminnallisuuden vakiinnuttua voisi varmenteen luovuttamisen siirtää sopimusrekisteröijälle. Sopimusrekisteröijä voisi myös vastaanottaa ja välittää edelleen Liikenteen turvallisuusvirastolle rekisteröintisuoritteista perittävät maksut. Rekisteröintisuoritteista säädettäisiin lain 8 :ssä. Sopimusrekisteröijä voisilisäksi huolehtia muista ajoneuvon rekisteröintiin liittyvistä teknisluonteisista avustavista tehtävistä, joista sovittaisiin tarkemmin Liikenteen turvallisuusviraston ja palveluntuottajan välisessä sopimuksessa. Näitä olisivat muun muassa asiakkaan osoite- ja nimitietojen päivittäminen sekä välittömästi rekisteröintitapahtumaan liittyvä tekninen asiakasneuvonta. Pykälän 4 momentin mukaan sopimusrekisteröijä ei saisi vastaanottaa sellaisia rekisteriilmoituksia, joihin liittyisi rekisteröinnin edellytysten täyttymisen arviointia. Vastaavaa säännöstä ei ole voimassa olevassa laissa. Rekisteröintitehtäviä suorittava henkilö neuvoisi asiakasta ottamaan yhteyttä Liikenteen turvallisuusvirastoon, mikäli rekisteriilmoituksen tallentamista ei voisi viedä loppuun. Tällaisia tapauksia olisivat esimerkiksi puuttuva selvitys omistusoikeudesta tai vaatimuksenmukaisuudesta taikka asiakkaan halu rekisteröidä rekisteriin ajoneuvo, joka sen puutteellisen identifioinnin tai teknisten ominaisuuksien vuoksi ei ole rekisteröitävissä tai jota ei ole luokiteltu ajoneuvolaissa. Pykälän 5 momentti sisältäisi informatiivisen viittauksen ajoneuvolain 66 f :n 2 momenttiin, jonka mukaan rekisteröinnin suorittajan lisäksi myös Tulli voi antaa Suomessa ensirekisteröimätöntä, liikennekäytöstä poistettua, käyttökiellossa olevaa tai ajokieltoon määrättyä ajoneuvoa varten siirtoluvan ja siihen liittyvät siirtomerkit. 3. Sopimusrekisteröijää koskevat yleiset vaatimukset. Sopimusrekisteröijän luotettavuutta ja ammatillista asiantuntevuutta koskevilla vaatimuksilla pyrittäisiin turvaamaan ajoneuvorekisterin virheettömyys ja ajantasaisuus. Vaatimukset vastaavat pitkälti voimassa olevan lain 4 :ssä säädettyjä vaatimuksia. Pykälän 1 momentin mukaan sopimusrekisteröijän tulisi olla ammatillisesti asiantunteva. Ammatillisella asiantuntevuudella tarkoitettaisiin erityisesti sopimusrekisteröijän re-\n17 HE 252/2014 vp 17 kisteritoiminnasta vastaavien henkilöiden kykyä ja ammattitaitoa hoitaa rekisteröintitehtäviä. Momentin mukaan sillä tulisi myös olla palveluksessaan lain 4 :ssä säädetyt vaatimukset täyttävää henkilöstöä. Tästä ei nimenomaisesti säädetä voimassa olevassa laissa. Sopimusrekisteröijällä tulisi olla käytössään tehtävän asianmukaisen hoitamisen edellyttämät tietoliikenneyhteydet ja tietojärjestelmä sekä muut tekniset, taloudelliset ja toiminnalliset valmiudet. Koska ajoneuvojen rekisteröintitehtävässä käsitellään henkilötietoja sisältäviä asiakirjoja, palvelun tuottajan olisi pystyttävä huolehtimaan asianmukaisesti tietoturvallisuudesta ja tietosuojasta. Sopimusrekisteröijän olisi toteutettava tarpeelliset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi asiattomalta pääsyltä tietoihin ja vahingossa tai laittomasti tapahtuvalta tietojen hävittämiseltä, muuttamiselta, luovuttamiselta, siirtämiseltä tai muulta laittomalta käsittelyltä. Rekisteröintitehtävien hoitaminen ei edellyttäisi sopimusrekisteröijän omaa tietojärjestelmää ja sovellusintegraatioyhteyttä Liikenteen turvallisuusviraston järjestelmään. Vaatimuksen tehtävän hoitamisen edellyttämästä tietoliikenneyhteydestä ja tietojärjestelmästä voisi täyttää myös esimerkiksi vakuutusyhtiön vakuutusedustaja, joka käyttää vakuutusyhtiön sovellusintegraatioyhteyttä ja käyttäjätunnusta. Liikenteen turvallisuusvirasto tekisi kuitenkin erillisen 6 :ssä tarkoitetun rekisteröintisopimuksen myös vakuutusedustajan kanssa. Taloudellisilla valmiuksilla tarkoitettaisiin sitä, että sopimusrekisteröijän olisi oltava vakavarainen eli kyettävä vastaamaan asianmukaisesti taloudellisista velvoitteistaan. Tietoturvallisuuden osalta vaatimusten täyttyminen voitaisiin osoittaa esimerkiksi siten, että sopimusrekisteröijällä olisi käytössään dokumentoitu tietoturvallisuuden hallintamalli tietoturvallisuuden johtamisen työvälineenä. Viraston suosituksen mukaisesti tietoturvallisuuden hallintamallin tulee perustua ISO standardiin tai vaihtoehtoisesti muuhun kirjalliseen riittäväksi katsottavaan kuvaukseen. Tämän asiakirjan tulisi pitää sisällään suunnitelma tietoturvallisuuden organisoinnista, suojattavien kohteiden luokituksesta ja valvonnasta. Lisäksi tietoturvallisuuden hallintamallissa olisi otettava huomioon henkilöstöturvallisuus, fyysinen turvallisuus ja ympäristön turvallisuus sekä tietoliikenteen, käyttötoimintojen ja pääsyoikeuksien hallinta. Tietoturvan hallinnassa olisi huomioitava tietojärjestelmien hankinta, kehittäminen ja ylläpito, tietoturvatapahtumien hallinta, jatkuvuussuunnittelu sekä vaatimustenmukaisuus. Pykälän 2 momentin mukaan sopimusrekisteröijällä olisi oltava oikeus harjoittaa elinkeinoa Suomessa. Tästä säädetään laissa elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (122/1919). Momentissa säädettäisiin myös siitä, ettei konkurssissa oleva voisi toimia sopimusrekisteröijänä. Jos sopimusrekisteröijä on luonnollinen henkilö, hänen olisi oltava täysi-ikäinen, eikä hänen toimintakelpoisuutensa saisi olla rajoitettu. Pykälän 3 momentin mukaan sopimusrekisteröijän ja sen määräävässä asemassa olevien henkilöiden tulisi olla luotettavia. Sopimusrekisteröijän määräävässä asemassa olevalla henkilöllä tarkoitetaan muun muassa yhtiömiestä, vastuunalaista yhtiömiestä, hallituksen tai hallintoneuvoston jäseniä tai varajäseniä, toimitusjohtajaa tai henkilöä, jolla on prokura- tai nimenkirjoitusoikeus. Määräävässä asemassa olevana henkilönä voitaisiin pitää myös yrityksessä merkittävää äänivaltaa käyttävää osakkeenomistajaa tai henkilöä, jonka määräävä asema perustuu erilliseen sopimukseen. Luotettavuus määriteltäisiin voimassa olevaa lakia tarkemmin. Luotettavana pidettäisiin momentin mukaan sitä, jota ei ole tuomittu lainvoiman saaneella tuomiolla viiden viimeisen vuoden aikana vankeusrangaistukseen eikä kolmen viimeisen vuoden aikana sakkorangaistukseen rikoksesta, jonka voidaan katsoa osoittavan hänen olevan ilmeisen sopimaton harjoittamaan rekisteröintitoimintaa. Henkilöä ei kuitenkaan pidetä luotettavana, jos hän on muutoin aikaisemmalla toiminnallaan osoittanut olevansa ilmeisen sopimaton harjoittamaan rekisteröintitoimintaa. Henkilön luotettavuutta ja sopivuutta harjoittamaan rekisteröintitoimintaa arvioitaisiin aina tapauskohtaisesti. Ilmeistä sopimattomuutta voisi osoittaa henkilö, jolla olisi rikosrekisterimerkintä esimerkiksi talous- tai varallisuusrikoksesta, henkilön henkeen tai terveyteen kohdistuvasta ri-\n18 18 HE 252/2014 vp koksesta, seksuaaliseen itsemääräämisoikeuteen kohdistuneesta rikoksesta, huumausainerikoksesta tai rekisterimerkintärikoksesta. Rikoksen törkeysasteikolla olisi myös merkitystä. Jos rikos olisi törkeä, osoittaisi se lähtökohtaisesti aina ilmeistä sopimattomuutta. Toisaalta lievä rikos ei olisi ehdoton este rekisteröintitoiminnan harjoittamiselle. Pykälän 3 momentin mukaan sopimusrekisteröijää ei kuitenkaan pidettäisi luotettavana, jos se tai sen määräävässä asemassa oleva henkilö on liiketoimintakiellossa tai määrätty liiketoimintakieltoon viiden viimeisen vuoden aikana. 4. Rekisteröintitehtävien suorittajia koskevat vaatimukset. Pykälässä säädettäisiin niitä henkilöitä koskevista vaatimuksista, jotka suorittavat rekisteröintitehtäviä sopimusrekisteröijän palveluksessa. Tehtäviä suorittavien tulisi olla täysi-ikäisiä. Heidän toimintakelpoisuutensa ei saisi olla rajattu, ja heillä tulisi olla rekisteröintitehtävien edellyttämä ammattitaito. Heidän tulisi myös olla 3 :n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla luotettavia. Rekisteröintitehtävien suorittaminen ei edellytä mitään tiettyä koulutusta, vaan vaadittava ammattitaito olisi saavutettavissa Liikenteen turvallisuusviraston järjestämällä koulutuksella ja käytännön harjoittelulla. Rekisteröintitoimintaa koskevassa sopimuksessa olisi lain 6 :n mukaan sovittava menettelyistä, joilla turvattaisiin rekisteröintitehtäviä hoitavien henkilöiden ammattitaito. 5. Rekisteröintitehtävien suorittaminen. Koska rekisteröintitehtävät ovat perustuslain 124 :ssä tarkoitettuja julkisia hallintotehtäviä, tulisi sopimusrekisteröijän henkilöstön niitä suorittaessaan noudattaa hallinnon yleislakeja eli viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia (621/1999), henkilötietolakia (523/1999), sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa annettua lakia (13/2003), hallintolakia (434/2003), kielilakia (423/2003) ja saamen kielilakia (1086/2003). Pykälän 1 momentissa säädettäisiin siitä, ettei hallintolain esteellisyyttä koskevaa 28 :n 1 momentin 4 kohtaa kuitenkaan sovellettaisi rekisteröintejä suorittavaan henkilöön rekisteröintitoiminnan luonteesta johtuen. Esteellisyyssäännöksen soveltaminen sellaisenaan estäisi sopimusrekisteröijiä suorittamasta rekisteröintejä juuri silloin, kun niiden palveluja erityisesti tarvittaisiin. Jos mainittua kohtaa sovellettaisiin, ajoneuvon rekisteröinti olisi kiellettyä silloin, kun rekisteröintejä suorittava henkilö olisi palvelussuhteessa tai käsiteltävään asiaan liittyvässä toimeksiantosuhteessa asianosaiseen tai siihen, jolle asian ratkaisusta on odotettavissa erityistä hyötyä tai vahinkoa. Siten rahoitusalalla tai automyyntiä harjoittava sopimusrekisteröijä ei lakia tiukasti tulkiten voisi rekisteröidä ajoneuvoja omistukseensa tai tehdä rekisteri-ilmoituksia omistuksessaan olevista ajoneuvoista, koska rekisteröintejä suorittava henkilö olisi palvelussuhteessa asianosaisena olevaan sopimusrekisteröijään. Vakuutusyhtiöt eivät edellä mainitun perusteella myöskään voisi toimia rekisteröijinä, koska rekisteröintitehtäviä suorittaessaan he ovat aina toimeksiantosuhteessa rekisteri-ilmoituksen kohteeseen. Pykälän 2 momentin mukaan sopimusrekisteröijän palveluksessa olevaa henkilöä koskisi rekisteröintitehtäviä suorittaessaan rikosoikeudellinen virkavastuu. Virkarikoksista säädetään rikoslain (39/1889) 40 luvussa. Momentissa viitattaisiin myös selkeyden vuoksi vahingonkorvauslakiin (412/1974), jossa säädetään vahingonkorvausvastuusta. 6. Rekisteröintitoimintaa koskeva sopimus. Liikenteen turvallisuusvirasto tekisi sopimukset niiden sopimusrekisteröijien kanssa, jotka täyttävät laissa asetetut vaatimukset. Sopimus olisi luonteeltaan hallintosopimus. Pykälässä säädettäisiin niistä asioista, joista sopimuksessa olisi ainakin sovittava, jotta sopimusrekisteröijän rekisteröintitehtävien asianmukainen hoitaminen voidaan varmistaa. Pykälä vastaisi sisällöllisesti pitkälti voimassa olevan lain 6 :ää. Pykälän 1 momentin 1 kohdan mukaan sopimuksessa olisi sovittava, missä laajuudessa sopimusrekisteröijä hoitaisi rekisteröintitoimintaa. Niistä avustavista tehtävistä, joita sopimusrekisteröijät voivat hoitaa, säädettäisiin lain 2 :n 3 momentissa. Sopimusrekisteröijän hoidettavaksi sovittavien tehtävien laajuus vaihtelisi muun muassa sen mukaan, onko sopimusrekisteröijällä oma tietojärjestelmä ja sovellusintegraatioyhteys Liikenteen turvallisuusviraston järjestelmään, vai hoi-\n19 HE 252/2014 vp 19 taako se rekisteröintitehtäviä Liikenteen turvallisuusviraston järjestelmän kautta. Momentin 2 kohdan mukaan Liikenteen turvallisuusviraston ja sopimusrekisteröijän tulisi sopia keinoista, joilla turvataan rekisteröintiä suorittavien henkilöiden riittävä ammattitaito ja rekisteröintitoiminnan laadun ylläpito koko sopimuskauden ajan. Sopimuksissa sopimusrekisteröijiä edellytettäisiin nimeämään rekisteröintitoiminnan vastuuhenkilö. Vastuuhenkilö kouluttaisi edelleen sopimusrekisteröijän henkilöstöä osallistuttuaan ensin itse koulutukseen, informoisi henkilöstöä rekisteröintiin liittyvistä kysymyksistä ja toimisi muutoinkin yhteyshenkilönä Liikenteen turvallisuusvirastoon päin henkilöstön riittävään ammattitaidon ja rekisteröintitoiminnan laadun varmistamiseen liittyvissä kysymyksissä. Koulutus olisi käytännössä tärkeässä roolissa ammattitaidon turvaamisessa. Sopimuksessa sovittaisiin siitä, miten sopimusrekisteröijän henkilöstön tulee osallistua Liikenteen turvallisuusviraston järjestämään koulutukseen ja miten koulutettujen henkilöiden tulee edelleen kouluttaa muu sopimusrekisteröijän henkilöstö. Liikenteen turvallisuusvirasto järjestäisi sekä sopimusrekisteröijien aloittaville rekisteröijille että rekisteröintitoiminnasta vastaaville henkilöille suunnattua koulutusta. Aloittavien rekisteröijien koulutuksessa käsiteltäisiin rekisteröintitoimenpiteisiin liittyviä peruskysymyksiä sekä niihin liittyviä käytännön ongelmatilanteita. Koulutukseen sisältyisi teoreettisen koulutuksen lisäksi käytännön sovelluskoulutusta. Rekisteröinnistä vastuussa olevien henkilöiden tulisi osallistua koulutustilaisuuksiin, joissa käsiteltäisiin rekisteröintiin liittyviä ajankohtaisia asioita. Liikenteen turvallisuusvirasto ohjeistaisi lisäksi sopimusrekisteröijiä kirjallisesti ja antaisi sopimusrekisteröijälle rekisteröintitehtävien hoitamiseksi tarvittavaa neuvontaa puhelimitse tai sähköpostin välityksellä. Sähköisesti annettavissa tiedotteissa informoitaisiin rekisteröintiin vaikuttavista ajankohtaisista asioista. Rekisteröintitoiminnan laadun turvaamiseksi sopimuksissa voitaisiin sopia laatua mittaavista tunnusluvuista, avaintulosmittareista, joille asetetut tavoitetasot tulisi saavuttaa. Näitä voisivat olla esimerkiksi rekisteröintitoiminnassa ilmenneiden virheiden suhteellinen määrä, asiakaspalaute sekä rekisteri-ilmoituksiin kohdistuneiden oikeustoimien tai kanteluiden määrä. Avaintulosmittareiden tarkoitus on ohjata toiminnan laatua jatkuvasti oikeaan suuntaan. Sopimusrekisteröijä raportoisi avaintulosmittareiden toteumista Liikenteen turvallisuusvirastolle säännöllisesti. Liikenteen turvallisuusvirasto määrittelisi mittarit. Momentin 3 kohdan mukaan sopimuksessa tulisi sopia siitä, miten sopimusrekisteröijä täyttää tehtävän asianmukaisen hoitamisen edellyttämät vaatimukset muun muassa tietoliikenneyhteyksien, tietojärjestelmän ja turvallisuusjärjestelyiden osalta ottaen huomioon viranomaisia velvoittavat tietoturvallisuutta koskevat säännökset, kuten esimerkiksi valtioneuvoston asetus tietoturvallisuudesta valtionhallinnossa (681/2010). Liikenteen turvallisuusviraston ja sopimusrekisteröijän väliseen rekisteröintisopimukseen liitettäisiin myös erillinen tietoturvaliite. Tehtävän asianmukainen hoitaminen edellyttää myös hallinnon yleislakien noudattamista. Tämän 5 :n pykälän perusteluissa todetun asian olisi selvyyden vuoksi käytävä ilmi myös sopimuksesta. Momentin 4 kohdan mukaan sopimuksessa sovittaisiin mahdollisesta Liikenteen turvallisuusviraston sopimusrekisteröijälle maksamasta korvauksesta. Sopimuksessa voitaisiin sopia myös korvauksen suorittamistavasta. Liikenteen turvallisuusviraston maksama palvelukorvaus vaihtelisi tehtävien ja käytettyjen palvelukanavien välillä. Sopimusrekisteröijille maksettava palvelukorvaus koostuisi sopimusrekisteröijälle syntyvistä rekisteritiedon vastaanottamisesta ja tallettamisesta aiheutuvien juoksevien kulujen korvaamisesta. Rekisteri-ilmoitusten vastaanottamiseen liittyvästä työstä maksettava kulu olisi suurin yksittäinen korvattava kustannus. Itsepalvelukanavassa ei syntyisi kustannuksia työstä, koska rekisteri-ilmoitusta tekevä henkilö syöttää itse muutostiedot sopimusrekisteröijän järjestelmään. Näin ollen vain henkilöpalvelukanavassa syntyisi rekisteri-ilmoituksen vastaanottamisesta ja tallettamisesta aiheutuvia kustannuksia. Liikenteen turvallisuusviraston arvion mukaan rekisteri-ilmoituksen vastaanottamiseen liittyvä\n20 20 HE 252/2014 vp työmäärä olisi uudessa toimintamallissa noin 0-20 % nykyisestä työmäärästä palvelukanavasta riippuen. Työstä korvattavien kustannusten lisäksi sopimusrekisteröijille aiheutuisi kustannuksia muun muassa rekisteritietojen tiedonvälityksestä, sähköisestä tunnistamisesta (Tupastunnistaminen), ajoneuvojen tietojen kyselyistä Liikenteen turvallisuusvirastosta, maksuliikenteen hoitamisesta eli asiakashinnan perimisestä asiakkaalta ja maksun suorittamisesta Liikenteen turvallisuusvirastolle, sähköiseen maksamiseen liittyvistä kustannuksista, asiakkaiden laskutuksesta, luottotappioista, kesken jääneistä rekisteröintitapahtumista tai asiakkaille aiheutuneiden vahinkojen korvaamisesta. Vahingonkorvauksia voisi aiheutua tilanteissa, joissa sopimusrekisteröijän järjestelmä ei toimisi ja tästä aiheutuisi rekisteri-ilmoituksen tekijälle korvattava vahinko. Liikenteen turvallisuusviraston vastuu vahingonkorvauksiin määräytyisi vahingonkorvauslain mukaan. Palvelukorvaus koostuisi edellä mainittujen kustannusten korvaamisen lisäksi sopimusrekisteröijille maksettavasta katteesta. Liikenteen turvallisuusvirasto arvioisi kohtuullisen palvelukorvauksen määrän, joka pysyisi lähtökohtaisesti muuttumattomana. Palvelukorvauksen määrä muuttuisi ainoastaan indeksikorotuksen myötä. Momentin 5 kohdan mukaan rekisteröintitoimintaa koskevassa sopimuksessa myös varmistettaisiin valvontamenettelyiden ja toiminnan tarkastamisen tehokkuudesta. Liikenteen turvallisuusviraston tiedonsaanti- ja tarkastusoikeudesta valvonnan suorittamiseksi säädettäisiin lain 9 :ssä. Pykälän 2 momentin mukaan sopimusrekisteröijän tulisi ennen sopimuksen tekemistä antaa Liikenteen turvallisuusvirastolle selvitys siitä, että se ja sen sopimusrekisteröintitehtäviä suorittava henkilöstö täyttävät laissa asetetut vaatimukset. Luotettavuuden arvioinnista vastaisi kuitenkin Liikenteen turvallisuusvirasto. Sen oikeudesta arviointiin tarvittavasta rikosrekisteriä ja sakkorekisteriä koskevasta tiedonsaantioikeudesta säädettäisiin lain 10 :ssä. Silloin kun vastaavan luotettavuusarvioinnin on tehnyt joku muu viranomainen, kuten esimerkiksi Finanssivalvonta vakuutusedustuksesta annetun lain (570/2005) nojalla ennen luonnollisen henkilön rekisteröimistä vakuutusedustajaksi, ei Liikenteen turvallisuusvirasto tekisi vastaavaa selvitystä uudelleen. Pykälän 3 momentissa säädettäisiin sopimusrekisteröijän velvollisuudesta ilmoittaa Liikenteen turvallisuusvirastolle kaikista sellaisista tiedossaan olevista muutoksista, joilla voi olla vaikutusta lain 3 ja 4 :ssä säädettyjen sitä ja sen henkilöstöä koskevien vaatimusten täyttymiseen. 7. Rekisteröintitoimintaa koskevan sopimuksen irtisanomien ja purkaminen. Pykälän mukaan Liikenteen turvallisuusviraston tulisi irtisanoa tai purkaa 6 :ssä tarkoitettu sopimus, jos sopimusrekisteröijä ei enää täytä 3 :ssä säädettyjä vaatimuksia. Sopimus tulisi irtisanoa tai purkaa myös silloin, jos sopimusrekisteröijä toimii olennaisesti tai toistuvasti lainvastaisesti taikka laiminlyö olennaisesti tai toistuvasti rekisteröintitoimintaa koskevassa sopimuksessa sovittujen rekisteröintitehtävien suorittamisen. Rekisteröintitoimintaa koskeva sopimus olisi luonteeltaan hallintosopimus, joten mahdolliset erimielisyydet käsiteltäisiin hallinto-oikeudessa. 8. Rekisteröinnistä perittävät maksut. Pykälä vastaisi sisällöllisesti voimassa olevan lain 7 :ää. Sopimusrekisteröijä perisi rekisteröintitoiminnasta maksut Liikenteen turvallisuusvirastolle ja tilittäisi ne sopimuksessa sovitulla tavalla. Sopimusrekisteröijä ei voisi periä asiakkaalta vahvistettujen maksujen lisäksi palvelumaksua tai muuta vastaavaa maksua. Maksujen suuruus määrättäisiin valtion maksuperustelain (150/1992) mukaisesti. Liikenne- ja viestintäministeriön asetuksen Liikenteen turvallisuusviraston maksullisista suoritteista (722/2012) 2 :n mukaan ajoneuvojen rekisteröintisuoritteista peritään omakustannusarvon mukaiset maksut. 9. Valvonta. Pykälä vastaisi sisällöllisesti pitkälti voimassa olevan lain 10 :ää. Pykälän 1 momentissa säädettäisiin Liikenteen turvallisuusviraston velvollisuudesta valvoa sopimusrekisteröijän rekisteröintitoimintaa. Valvonnalla pyrittäisiin selvittämään erityisesti rekisteröintien asianmukaisuus ja sopimusrekisteröijälle asetettujen yleisten vaatimusten jatkuva täyttyminen.\nHE 61/2006 vp. lakiin eräitä muita vähäisempiä muutoksia.\nHE 61/2006 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle ajoneuvolain ja eräiden muiden ajoneuvojen rekisteröintiä koskevia säännöksiä sisältävien lakien sekä ajoneuvoverolain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN


533 hotellit Perth, Australia\nperustuu 800 arvioon Alueella Perth keskusta sijaitseva Pan Pacific Perth on ihanteellinen tukikohta retkillesi kohteessa Perth. Vain 12. Km päässä lentokentältä, tähän 5-tähden hotelliin on helppo saapua. Hotellin vierailijat voivat kiertää kaupungin tärkeimpiä nähtävyyksiä, kuten The Perth Mint, Perth Mint -rakennus, Perth-konserttihalli.\nperustuu 288 arvioon Kohteessa Perth kätevästi sijaitseva hotelli Hyatt Regency Perth on erinomainen tukikohta, josta käsin tutustua tähän eloisaan kaupunkiin. 1. Km päässä kaupungin vilinästä, tämä 5-tähden hotelli tarjoaa erinomaisen sijainnin ja pääsyn kaupungin tärkeimpiin nähtävyyksiin. Hotellista on merkittävän helppo\npääsy kaupungin lukemattomille nähtävyyksille, kuten Perth Mint -rakennus, The Perth Mint, WACA Ground. Tilat ja palvelut hotellissa Hyatt Regency Perth takaavat vieraille miellyttävän matkan. Yöpyessään tässä upeassa hotellissa asiakkaat voivat nauttia mukavuuksista, kuten 24h huonepalvelu, ilmainen WiFi joka huoneessa, 24h vastaanotto, liikuntaesteisten palvelut , sisään- /uloskirjaus pikana. Nauti korkeatasoisista mukavuuksista majoituksesi aikana. Osa huoneista sisältää mukavuuksia, kuten tossut, erillinen olohuone, taulu-tv, langaton internet (maksuton), poreamme, jotka auttavat vieraita rentoutumaan pitkän päivän jälkeen. Hotelli tarjoaa erinomaisen valikoiman vapaa-ajanviettomahdollisuuksia, kuten kuntosali, sauna, golfkenttä (3 km säteellä), uima-allas, hieronta. Hyatt Regency Perth tarjoaa parhaat majoitusmahdollisuudet kohteessa Perth.\nperustuu 418 arvioon Seasons of Perth sijaitsee alueella Perth keskusta, joka on täydellinen paikka tutkia kohdetta Perth ja sen ympäristöä. Vain 13. Km päässä lentokentältä, tähän 4-tähden hotelliin on helppo saapua. Hotelli - levon ja rentoutumisen tyyssija - tarjoaa virkistäytymistä vain muutaman askeleen päässä kaupungin\nperustuu 525 arvioon Vuonna 2008 remontoitu City Stay Apartment Hotel takaa vierailijoille miellyttävän oleskelun kohteessa Perth, olet sitten liike- tai lomamatkalla. Vain 25 km päässä lentokentältä, tähän 3.5-tähden hotelliin on helppo saapua. Hotellista on merkittävän helppo pääsy kaupungin lukemattomille nähtävyyksille,\nperustuu 1,012 arvioon Hotelli rakennettiin vuonna 1996. Majoitustilaa on yhteensä 69 huonetta. Tilat käsittävät 8 sviitit. Tämä suosittu hotelli toimii mainiona tukikohtana kaupungille tehtäville retkille. Julkisissa tiloissa on ilmastointi. Vastaanotto on auki 24 tuntia vuorokaudessa. Hotelli tarjoaa asiakkailleen turvallisen\nperustuu 172 arvioon Vuonna 1996 rakennettu Comfort Hotel Perth City on fiksu valinta matkailijoille kohteessa Perth. Tämä hotelli on 1 km päässä keskustasta ja tarjoaa pääsyn kaupungin tärkeisiin kohteisiin. Hotellista on merkittävän helppo pääsy kaupungin lukemattomille nähtävyyksille, kuten Perth Mint -rakennus, The Perth\nMint, WACA Ground. Comfort Hotel Perth City tarjoaa moitteetonta palvelua ja kaikki olennaiset mukavuudet matkailijoille. Parhaisiin palveluihin ja mukavuuksiin kuuluu ilmainen WiFi joka huoneessa, 24h vastaanotto, liikuntaesteisten palvelut , sisään- /uloskirjaus pikana, säilytys matkatavaroille. Nauti korkeatasoisista mukavuuksista majoituksesi aikana. Osa huoneista sisältää mukavuuksia, kuten maksuton tee, pyyhkeet, maksuton pikakahvi, taulu-tv, vuodevaatteet, jotka auttavat vieraita rentoutumaan pitkän päivän jälkeen. Hotellin vapaa-ajan aktiviteettien valikoima takaa paljon tekemistä loman aikana. Comfort Hotel Perth City hotellin ihanteellinen sijainti ja hienot tilat tekevät matkastasi täydellisen.\nperustuu 791 arvioon Alueen Perth keskusta sydämessä sijaitseva The New Esplanade Hotel on ihanteellinen paikka tutustua kohteeseen Perth. Vain 0.5 km päässä kaupungin keskustasta vieraat ovat hyvällä paikalla nauttiakseen kaupungin nähtävyyksistä ja toiminnasta. Vierailijat rakastavat tämän hotellin sijaintia kaupungin tärkeimpien\nperustuu 201 arvioon Hotellissa on todella hyvä palvelu ja henkilökunta on valmis tekemään asioita, jotka eivät\nperustuu 110 arvioon Hotel Northbridge sijaitsee alueella Northbridge, joka on täydellinen paikka tutkia kohdetta Perth ja sen ympäristöä. Tämä 4-tähden hotelli houkuttelee matkustajia sijainnillaan: 3. Km päässä kaupungin keskustasta ja 20. Km lentokentältä. Hotellilta on helppo pääsy kaupungin must-see -kohteisiin sen kätevän\nperustuu 85 arvioon Alueen Como sydämessä sijaitseva Broadwater Resort Apartments Como on ihanteellinen paikka tutustua kohteeseen Perth. Täältä käsin vieraat pääsevät helposti näkemään mitä vilkkaan kaupungin eri puolilla on tarjottavana. Hotelli on myös lähellä kohteita Canning Bridge Arts Markets, Perth-eläintarha, Old\nMill-teatteri. Hyödy hotellin lukuisista ainutlaatuisista palveluista kohteessa Perth. Ilmainen WiFi joka huoneessa, kauppa, säilytys matkatavaroille, WiFi yleisissä tiloissa, pysäköintitila ovat vain muutamia tiloista, jotka erottavat hotellin Broadwater Resort Apartments Como muista kaupungin majoituspaikoista. Kaikki hotellin majoitustilat sisältävät valikoituja mukavuuksia, jotka takaavat ainutlaatuisen yöpymisen. Hotellin mukavuudet, kuten poreallas, sauna, uima-allas, sisäuima-allas, kylpylä ovat ihanteellisia paikkoja rentoutua kiireisen päivän jälkeen. Kohteessa Perth fiksu valinta matkailijoille on Broadwater Resort Apartments Como, joka tarjoaa rennon ja huolettoman loman joka kerta.\nperustuu 105 arvioon Nähtävyydet, ravintolat suunnatulla alueella kohteessa Perth, Pier 21 Apartment Hotel tarjoaa parhaan paikan viettää taukoa kiireisinä päivinä. Täältä käsin vieraat pääsevät helposti näkemään mitä vilkkaan kaupungin eri puolilla on tarjottavana. Hotellista on merkittävän helppo pääsy kaupungin lukemattomille\nnähtävyyksille, kuten East Fremantle Medical Centre, Natmed Naturopath Clinic, Fremantlen historian museo. Pier 21 Apartment Hotel tarjoaa myös monia palveluita, jotka rikastuttavat vierailuasi kohteessa Perth. Kauppa, päivittäinen huonesiivous, takka, pesula (itsepalvelu), posti ovat vain muutamia tiloista, jotka erottavat hotellin Pier 21 Apartment Hotel muista kaupungin majoituspaikoista. Vieraat voivat valita 47 huoneesta, jotka kaikki tihkuvat täydellisen rauhan ja harmonian tunnelmaa. Hotelli tarjoaa mahtavia palveluja, kuten poreallas, kuntosali, golfkenttä (3 km säteellä), uima-allas, sisäuima-allas, joiden avulla voit rentoutua vauhdikkaan kaupunkipäivän jälkeen. Pier 21 Apartment Hotel yhdistää ammattitaitoisen palvelun laajaan valikoimaan mukavuuksia.\nperustuu 292 arvioon Alueen Länsi-Perth sydämessä sijaitseva Mountway Holiday Apartments on ihanteellinen paikka tutustua kohteeseen Perth. Vain 5 km päässä kaupungin keskustasta vieraat ovat hyvällä paikalla nauttiakseen kaupungin nähtävyyksistä ja toiminnasta. Hotellista on merkittävän helppo pääsy kaupungin lukemattomille\nperustuu 151 arvioon Ravintolat, nähtävyydet, ostokset suunnatulla alueella kohteessa Perth, The Royal Hotel tarjoaa parhaan paikan viettää taukoa kiireisinä päivinä. Täältä käsin vieraat pääsevät helposti näkemään mitä vilkkaan kaupungin eri puolilla on tarjottavana. Hotellin vierailijat voivat kiertää kaupungin tärkeimpiä\nnähtävyyksiä, kuten Essential Beauty Raine Square, Water Labyrinth, Twilight Hawkers Market. Tilat ja palvelut hotellissa The Royal Hotel takaavat vieraille miellyttävän matkan. Parhaisiin palveluihin ja mukavuuksiin kuuluu posti, säilytys matkatavaroille, perhehuone, ravintola, kiertoajelut. Kaikki hotellin majoitustilat sisältävät valikoituja mukavuuksia, jotka takaavat ainutlaatuisen yöpymisen. Hotellin vapaa-ajan aktiviteettien valikoima takaa paljon tekemistä loman aikana. Kohteessa Perth fiksu valinta matkailijoille on The Royal Hotel, joka tarjoaa rennon ja huolettoman loman joka kerta.\nperustuu 752 arvioon Vuonna 2012 rakennettu Fraser Suites Perth on fiksu valinta matkailijoille kohteessa Perth. Täältä käsin vieraat pääsevät helposti näkemään mitä vilkkaan kaupungin eri puolilla on tarjottavana. Hyvin hoidettu ympäristö ja nähtävyyksien WACA Ground, Perth Mint -rakennus, The Perth Mint läheisyys antavat\ntälle hotellille ainutlaatuista charmia. Yksinkertaisesti; kaikki palvelut ja mukavuudet mitä olette tottuneet odottamaan Fraser Hospitality hotelliketjulta. Vierailijoille hotelli tarjoaa mukavuuksia, kuten 24h huonepalvelu, ilmainen WiFi joka huoneessa, 24h vastaanotto, liikuntaesteisten palvelut , sisään- /uloskirjaus pikana. Vieraat voivat valita 236 huoneesta, jotka kaikki tihkuvat täydellisen rauhan ja harmonian tunnelmaa. Hotellin vapaa-ajan aktiviteettien valikoima takaa paljon tekemistä loman aikana. Fraser Suites Perth on ihanteellinen paikka matkailijoille, jotka etsivät charmia, viihtyisyyttä ja mukavuuksia kohteessa Perth.\nperustuu 30 arvioon Toorak Lodge Motel sijaitsee alueella Rivervale, joka on täydellinen paikka tutkia kohdetta Perth ja sen ympäristöä. Tämä 3-tähden hotelli houkuttelee matkustajia sijainnillaan: 2.7 km päässä kaupungin keskustasta ja 6.5 km lentokentältä. Tämä moderni hotelli sijaitsee lähellä suosittuja nähtävyyksiä,\nkuten Tranby House -historiallinen rakennus, Elizabeth Quay, Tekno-Medical Australia Pty Ltd. Toorak Lodge Motel tarjoaa parhaat palvelut ja mukavuudet, jotta vieraat tuntevat olonsa mukavaksi. Hotelli tarjoaa pääsyn laajaan valikoimaan palveluita, mukaan lukien ilmainen WiFi joka huoneessa, 24h vartiointi, päivittäinen huonesiivous, yksityinen sisään-/ uloskirjaus, 24h vastaanotto. Lisäksi kaikista huoneista löytyy valikoima mukavuuksia. Monet huoneet tarjoavat jopa vaativimmallekin asiakkaalle kelpaavat mukavuudet, kuten taulu-tv, savuttomia huoneita, ilmastointi, lämmitys, herätyspalvelu. Olitpa kuntoilija tai etsit tapaa rentoutua rankan työpäivän jälkeen, sinua viihdyttävät huippuluokan vapaa-ajanviettomahdollisuudet, kuten uima-allas. Toorak Lodge Motel on ihanteellinen paikka matkailijoille, jotka etsivät charmia, viihtyisyyttä ja mukavuuksia kohteessa Perth.\nperustuu 30 arvioon Kohteessa Perth kätevästi sijaitseva hotelli Haus Accommodation on erinomainen tukikohta, josta käsin tutustua tähän eloisaan kaupunkiin. Vain 1 KM päässä kaupungin keskustasta vieraat ovat hyvällä paikalla nauttiakseen kaupungin nähtävyyksistä ja toiminnasta. Hotellilta on helppo pääsy kaupungin must-see\n-kohteisiin sen kätevän sijainnin vuoksi. Haus Accommodation tarjoaa hotellin asiakkaille erilaisia mukavuuksia ja laajan palveluvalikoiman ja on sitoutunut varmistamaan, että vierailusi on mahdollisimman onnistunut. Vierailijoille hotelli tarjoaa mukavuuksia, kuten ilmainen WiFi joka huoneessa, päivittäinen huonesiivous, taksi, säilytys matkatavaroille, WiFi yleisissä tiloissa. Astu sisään yhteen hotellin 12 huoneesta ja pakene päivän stressiä huoneen mukavuuksien avulla, joista esimerkkejä ovat: kokolattiamatto, taulu-tv, peili, langaton internet, langaton internet (maksuton). Hotelli tarjoaa erinomaisen valikoiman vapaa-ajanviettomahdollisuuksia, kuten golfkenttä (3 km säteellä), biljardi, piha/puutarha. Kohteessa Perth fiksu valinta matkailijoille on Haus Accommodation, joka tarjoaa rennon ja huolettoman loman joka kerta.\nperustuu 123 arvioon Kohteessa Perth kätevästi sijaitseva hotelli Hay Street Traveller's Inn on erinomainen tukikohta, josta käsin tutustua tähän eloisaan kaupunkiin. Keskusta on vain 1.5 km päässä. Hotellilta on helppo pääsy kaupungin must-see -kohteisiin sen kätevän sijainnin vuoksi. Hyödy hotellin lukuisista ainutlaatuisista\nperustuu 10 arvioon Kohteessa Perth kätevästi sijaitseva hotelli Beatty Lodge on erinomainen tukikohta, josta käsin tutustua tähän eloisaan kaupunkiin. Täältä käsin vieraat pääsevät helposti näkemään mitä vilkkaan kaupungin eri puolilla on tarjottavana. Hotellilta on helppo pääsy kaupungin must-see -kohteisiin sen kätevän\nsijainnin vuoksi. Beatty Lodge tarjoaa myös monia palveluita, jotka rikastuttavat vierailuasi kohteessa Perth. Parhaisiin palveluihin ja mukavuuksiin kuuluu ilmainen WiFi joka huoneessa, säilytys matkatavaroille, WiFi yleisissä tiloissa, pysäköintitila, kyyti kentälle/-ltä. Astu sisään yhteen hotellin 76 huoneesta ja pakene päivän stressiä huoneen mukavuuksien avulla, joista esimerkkejä ovat: taulu-tv, savuttomia huoneita, ilmastointi, lämmitys, työpöytä. Hotellissa saatavilla lista virkistysmahdollisuuksista, mukaan lukien uima-allas, biljardi. Kun etsit mukavaa ja kätevää majoitusta Perth kaupungissa, tee Beatty Lodge hotellista sinun kotisi poissa kotoa.\nScarborough 36 hotellia\n257 käyttäjää tarkastelee majoituspaikkoja kohteessa Perth


Vartalohoidot | Oulun Uus'Sinä\nKäsi- ja jalkahoidot kuuluvat kosmetologin perushoitoihin. Terveet ja hyvinvoivat jalat ovat tärkeä voimavara elämässämme. Jalkojenhoito on osa ihmisen perusterveydenhoitoa ja säännöllinen jalkojenhoito edistää terveyttäsi, mutta ehkäisee myös erilaisten jalkaongelmien syntyä. Kaiken lisäksi jalkahoito on hyvin rentouttava ja samalla virkistävä kokemus. Hoitolassa on mahdollisuus jalkojen perushoitoon ja sen lisäksi jalkahoitoon erilaisilla hemmottelukokonaisuuksilla\nSokerointi – makea tapa ihokarvojen poistoon\nErilaiset karvanpoistomenetelmät kuuluvat myös hoitolamme palveluihin. Vaihtoehtoina ovat perinteisten vahausten lisäksi ihon sokerointi. Sokerointi on hellävarainen ja tehokas tapa päästä häiritsevistä ihokarvoista. Sokerilla on myös ihoa kuoriva ominaisuus – ihosta tulee sileä ja pehmeä. Sokeri on 100% luonnontuote, eikä se sisällä yleisesti allergisoivia aineita, joten se sopii kaikille ihoalueille, myös intiimialueille.\nCaretech- Skin Firmer ultraäänihoito\nUltraääni tuottaa miljoona kertaa sekunnissa tapahtuvaa värähdystä, joka puristaa ja rentouttaa kudosta samassa tahdissa. Syntyy mikrohierontaa ja lämpöä, jota käytetään kasvojen kohottamiseen sekä vartalon paikallisselluliittihoitoihin. Hoito soveltuu kasvojen alueella oleville rypyille, juonteille, kaksoisleukaan ja pystyrypyille, sekä decolteelle, kaulalle ja rintojen kiinteytykseen. Syväultraus hoitaa tehokkaasti myös selluliitin ja paikalliset rasvakertymät. Sarjahoito on suositeltavaa hyvän hoitotuloksen saavuttamiseksi.\nHoidossa käytetään useiden senttien syvyyteen vaikuttavaa infrapuna-aaltoa. Selluliitin ja varastorasvojen tehokas vähentäminen ongelma-kohdista tapahtuu kuudella hoitopaneelilla, jotka sidotaan käsivarsien, reisien, lantion ja vatsan ympäri. Vöiden lämpötila nostetaan 42 asteeseen lämmittäen kehoa ja kiihdyttäen pintaverenkiertoa. Hoito vaikuttaa selluliittiin, paikallisiin rasvakertymiin, raskausarpiin sekä vähentää lihassärkyjä ja reumakipuja. Hoito muokkaa vartaloa jo ensimmäisellä hoitokerralla, rentouttaa lihaksia ja poistaa kipuja. Hoito kuluttaa enemmän kuin 1200 kaloria yhdellä hoitokerralla.


suonikohjut: Paskapuhetta vai ihmelääke? 5 faktaa kovaa faktaa\nTämä artikkeli keskittyy tuotteisiin, joita myydään tai testataan parhaillaan. Aion lisätä yhä enemmän tuotteita ajan myötä, kun uusia hoitoja kehitetään.\nMikä on verisuonien tukkeutuminen?\nVerisuonitukokset ovat yleinen termi monille valtimoiden ongelmille. Verisuonitukokset johtuvat kalsiumylimäärästä, joka johtuu valtimoiden epänormaalista kalkkiutumisesta. Tämä kalsium aiheuttaa tukkeumia ja hyytymiä, jotka voivat estää veren virtausta kehossa. Joitakin esimerkkejä valtimoiden tukkeista ovat aortan kalsiumia ja aortan leikkaus.\nKuinka suonikohju diagnosoidaan?\nTerveydenhuollon tarjoaja kysyy ensin, miltä sinusta tuntuu syömisen jälkeen. Terveydenhuollon tarjoaja voi tilata verikokeita ja röntgenkuvat poikkeavuuksien etsimiseksi. Joskus verikoe voidaan tehdä potilaan hereillä. Muina aikoina röntgenkuvaus voidaan tilata nukutessasi. Lääkäri voi määrätä testejä, joilla voidaan tarkistaa veren kalsiumpitoisuus. Lääkäri mittaa sen suoraan tai se voidaan mitata erityisellä koneella, jota kutsutaan radiotutkimukseksi. Tätä instrumenttia voidaan käyttää myös määrittämään, käyttääkö kehosi ylimääräistä kalsiumia.\nSuonikohjuja voidaan diagnosoida myös jalkojen tai nilkkojen ultraääni- tai röntgensäteillä.\nAina kun se tulee vähentämään suonikohjuja, pääset harvoin Varikosette ympärille - miksi? Jos olet ...