Sisällys. Tietoa sijoittajille...kannen sisäsivu Pankkeja ja pankkiiriliikkeitä...kannen sisäsivu - PDF\nSisällys. Tietoa sijoittajille...kannen sisäsivu Pankkeja ja pankkiiriliikkeitä...kannen sisäsivu\nDownload "Sisällys. Tietoa sijoittajille...kannen sisäsivu Pankkeja ja pankkiiriliikkeitä...kannen sisäsivu"\nKalevi Esko Juusonen\n1 2003 Vuosikertomus 2003 Vuosikertomus 2003 Vuosikertomus 2003 Vuosikertomus 2003 Vuosikertomus 2003 Vuosikertomu\n2 Sisällys Tietoa sijoittajille...kannen sisäsivu Pankkeja ja pankkiiriliikkeitä...kannen sisäsivu Fortum lyhyesti...4 Toiminnan kohokohtia Talouden yhteenveto...6 Hallituksen puheenjohtajan katsaus...7 Toimitusjohtajan katsaus...8 Fortumin kompassi...10 Markkinoiden kehitys...11 Segmenttikatsaukset...14 Sähkö, lämpö ja kaasu...15 Sähkönsiirto...19 Markets...21 Öljynjalostus ja markkinointi...22 Yhteiskuntavastuu...26 Ympäristö, terveys ja turvallisuus...27 Henkilöstö...29 Sidosryhmätoiminta...31 Riskienhallinta...32 Hallinto ja johtaminen...36 Hallinto ja johtaminen...37 Hallitus...43 Konsernin johtoryhmä...44 Muu johto...45 Tilinpäätös...46 Hallituksen toimintakertomus...46 Konsernin tuloslaskelma...54 Konsernin tase...55 Konsernin kassavirtalaskelma...56 Tilinpäätöksen liitetiedot...57 Konsernin osakkeet ja osuudet...74 Konsernin taloudelliset tunnusluvut Tunnuslukujen laskentakaavat...80 Emoyhtiön tilinpäätöstiedot...81 Osakkeet ja osakkeenomistajat...85 Ehdotus voittovarojen käytöksi...89 Tilintarkastuskertomus...89 Hallintoneuvoston lausunto...90 s 2003 Vuosikertomuksessa mainitut tuote- ja yritysnimet ovat haltijoidensa tavaramerkkejä tai rekisteröityjä tavaramerkkejä. Vuosikertomus 2003 Vuosiker\n3 Tietoa sijoittajille Yhtiökokous Fortum Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidetään torstaina 25. päivänä maaliskuuta 2004 klo 13 alkaen Finlandia-talossa, Mannerheimintie 13 e, Helsinki. Kokoukseen ilmoittautuneiden rekisteröinti alkaa klo Yhtiökokoukseen tulee ilmoittautua viimeistään 17. maaliskuuta 2004 klo mennessä. Ilmoittautua voi puhelimitse numeroon , faksilla numeroon , sähköpostitse osoitteeseen tai kirjeitse osoitteella Fortum Oyj, Suvi Åkerblom, PL 1, Fortum. Kirjallisen ilmoittautumisen ja mahdollisten valtakirjojen on oltava perillä ennen ilmoittautumisajan päättymistä. Osingonmaksu Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että tilikaudelta 2003 jaetaan osinkoa 0,42 euroa osinkoa kohden. Osingonmaksun täsmäytyspäivä on 30. maaliskuuta ja ehdotettu osingon maksupäivä 6. huhtikuuta Tulosten julkistaminen Osavuosikatsaus julkaistaan Osavuosikatsaus julkaistaan Osavuosikatsaus julkaistaan Vuosikertomus ja osavuosikatsaukset julkaistaan suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Ne löytyvät myös Fortumin kotisivuilta osoitteista ja Fortumin johto järjestää säännöllisesti analyytikoille ja lehdistölle tiedotustilaisuuksia, joita voi seurata myös yhtiön Internet-sivuilla. Lisäksi johto antaa sekä kahdenkeskisiä että ryhmähaastatteluja. Fortum osallistuu myös erilaisiin sijoittajatapahtumiin. Fortum noudattaa kolmen viikon hiljaista jaksoa ennen tulosjulkistuksia. Yhteystiedot Sijoittajasuhteiden yhteyshenkilönä toimii IR-johtaja Raija Norppa-Rahkola, puh , fax , sähköposti Taloudellisia katsauksia voi tilata osoitteesta Fortum Oyj, Juha Ahonen, PL 1, FORTUM, puh , fax , sähköposti OSAKETIETOA VUODELTA 2003 Ylin kurssi Alin kurssi Keskikurssi Osakkeiden vaihto yhteensä Markkina-arvo ( ) 8,75 euroa 5,66 euroa 6,94 euroa 270,3 milj. kpl 6,9 mrd. euroa SUURIMMAT REKISTERÖIDYT OSAKKEENOMISTAJAT Suomen valtio 60,53 % Kansaneläkelaitos 1,44 % Keskinäinen eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen 1,12 % Kurikan kaupunki 0,73 % Fortumin Eläkesäätiö 0,59 % Valtion eläkerahasto 0,52 % Keskinäinen eläkevakuutusyhtiö Varma-Sampo 0,49 % Etera Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö 0,36 % Keskinäinen henkivakuutusyhtiö Suomi 0,35 % Keskinäinen Vakuutusyhtiö Eläke-Fennia 0,30 % OMISTAJARYHMÄT Lisää tietoa osakkeista ja osakkeenomistajista tilinpäätöksen sivuilla Suomen valtio 60,5 % Kotitaloudet 5,3 % Rahoitus- ja vakuutuslaitokset 2,9 % Muut suomalaiset sijoittajat 9,1 % Kansainväliset sijoittajat 22,2 %\n4 FORTUMIA SIJOITUSKOHTEENA SEURANNEITA PANKKEJA JA PANKKIIRILIIKKEITÄ VUONNA 2003 ABG Sundal Collier, Oslo Evli Pankki Oyj, Helsinki Alfred Berg Finland Oy, Helsinki FIM Pankkiiriliike Oy, Helsinki Citigroup Smith Barney, Lontoo Handelsbanken Securities, Helsinki Conventum Pankkiiriliike Oy, Helsinki Kaupthing Sofi, Helsinki Crédit Agricole Indosuez Cheuvreux Nordic AB, Tukholma Lehman Brothers, Lontoo Carnegie Investment Bank AB Finland Branch, Helsinki Mandatum Pankkiiriliike Oy, Helsinki Delta Lloyd, Amsterdam Merrill Lynch, Lontoo Deutsche Bank AG, Helsinki Branch Morgan Stanley Dean Witter & Co, Lontoo Dresdner Kleinwort Wasserstein Securities, Lontoo Nordea Securities Oyj, Helsinki Enskilda Securities AB, Helsinki Opstock Oy, Helsinki OSAKKEEN KURSSIKEHITYS viikkokeskiarvo, viikko 1/1999 = /99 1/00 1/01 1/02 1/03 12/03 MARKKINA-ARVO milj. euroa /99 1/00 1/01 1/02 1/03 12/03 Fortum Dow Jones STOXX 600 Utilities Index OSAKKEEN VAIHTO milj. osaketta/päivä, kuukausikeskiarvo 4 3,5 3 2,5 2 1,5 1 0,5 euroa määrä osakekurssi, euroa 10 1/99 7/99 1/00 7/00 1/01 7/01 1/02 7/02 1/03 7/03 12/\n5 Fortum Menestyksen ja monien saavutusten vuosi.\n6 Fortum lyhyesti Fortum on Pohjoismaiden ja Itämeren alueen johtavia energiayhtiöitä. Yhtiön toimintaan kuuluu sähkön ja lämmön tuotanto, myynti ja jakelu, öljyn tuotanto, jalostus ja markkinointi, voimalaitosten käyttö- ja kunnossapitopalvelut sekä energiaan liittyvät muut palvelut. Yhtiön päätuotteita ovat sähkö, lämpö ja höyry, liikennepolttoaineet ja lämmitysöljyt. Fortumin kilpailukyky sähkö- ja lämpöliiketoiminnassa perustuu yhteispohjoismaiseen toimintamalliin, jolle on ominaista tehokas toiminta ja laaja asiakaskunta. Öljynjalostajana Fortum on johtava ympäristömyötäisten tuotteiden valmistaja Pohjoismaissa. Konsernin liikevaihto vuonna 2003 oli 11,4 miljardia euroa ja liikevoitto 1,4 miljardia euroa. Henkilöstöä oli keskimäärin Fortum Oyj:n osake noteerataan Helsingin Pörssissä. Fortumin kompassi Päämäärä Ohjenuora Strategia Yhteiset arvot Katso sivu 10 MARKKINA-ASEMA POHJOISMAISSA Sähkönjakelu #1 Kaukolämpö #1 Puhtaiden liikennepolttoaineiden jalostus #1 Sähköntuotanto #2 Sähkön vähittäismyynti #2 ASIAKKAAT milj. Sähköasiakkaat 1,2 Sähkön jakeluasiakkaat 1,4 Liikenneasemien korttiasiakkaat 0,5 Lämmitysöljy- ja kaasuasiakkaat 0,2 FORTUMIN LIIKETOIMINTARAKENNE 2003 KONSERNI Sektorit SÄHKÖ JA LÄMPÖ ÖLJY 4 Liiketoimintayksiköt Portfolio Generation Management Heat Värme Service Distribution Markets Oil Refining Oil Retail and Trading Shipping Sähkö, lämpö ja kaasu Raportointisegmentit Sähkönsiirto Markets Öljynjalostus ja markkinointi\n7 Toiminnan kohokohtia vuonna 2003 Seuraavat edistysaskeleet ovat auttaneet Fortumin strategisten tavoitteiden saavuttamisessa: LUODA JOHTAVA SÄHKÖ- JA LÄMPÖYHTIÖ strateginen asema norjalaisessa Hafslund ASA -yhtiössä ja venäläisessä OAO Lenenergossa päätös osallistua Suomen viidenteen ydinvoimalaitosyksikköön merkittäviä hyötyjä joustavasta tuotantorakenteesta ydintoimintaan kuulumattomien liiketoimintojen myynnin jatkaminen täysipainoinen yhteispohjoismaisen liiketoimintamallin toteuttaminen VAHVISTAA ASEMA JOHTAVANA PUHTAIDEN LIIKENNE- POLTTOAINEIDEN VALMISTAJANA päätös investoida 500 miljoonaa euroa Porvoon jalostamoon tuotevalikoiman parantamiseksi rikittömien liikennepolttoaineiden valmistusmäärän lisääminen aluskannan uusiminen öljyntuotannon aloittaminen Venäjällä TULLA HALUTUIMMAKSI ENERGIANTOIMITTAJAKSI SAAVUTUKSET toiminnan jatkuva parantaminen tärkeät jalansijat Norjassa ja Luoteis- Venäjällä yli 100 miljoonan euron synergiaedut yhteispohjoismaisesta toimintamallista suunniteltua aikaisemmin merkittävä kasvu hyvätuottoisten liikennepolttoaineiden ja perusöljyjen myynnissä Marketsin merkittävä tulosparannus uuden asiakaspalveluyksikön perustaminen tehokkuuden kasvu parempien toimintaprosessien myötä positiivista asiakaspalautetta uudesta selkeästä laskusta 5\n8 Talouden yhteenveto (tarkempaa taloudellista tietoa sivuilla 46 90) AVAINLUVUT Liikevaihto, milj. euroa Liikevoitto, milj. euroa Voitto ennen veroja, milj. euroa Tulos/osake, euroa 0,91 0,79 Oma pääoma/osake, euroa 7,55 6,97 Sijoitettu pääoma (kauden lopussa), milj. euroa Korollinen nettovelka (kauden lopussa), milj. euroa * ) Investoinnit, milj. euroa Liiketoiminnan kassavirta, milj. euroa Kassavirta ennen rahoitusta, milj. euroa Sijoitetun pääoman tuotto, % 11,4 11,1 Oman pääoman tuotto, % * ) 12,3 10,5 Velkaantumisaste, % * ) Henkilöstö keskimäärin *) vuoden 2003 lukuun sisältyy Fortum Capital Ltd:n liikkeelle laskemien etuoikeutettujen osakkeiden takaisinmaksun vaikutus, yhteensä 1,2 miljardia euroa AVAINLUKUJA SEGMENTEITTÄIN Liikevaihto Liikevoitto Sidotun pääoman tuotto milj. euroa milj. euroa % 1) Sähkö, lämpö ja kaasu ,9 7,5 Sähkönsiirto ,9 9,3 Markets ,0-11,4 Öljynjalostus ja markkinointi ,0 16,0 Muut toiminnat Eliminoinnit Yhteensä Myydyt liiketoiminnat Konserni ) Sidotun pääoman tuotto, % = Liikevoitto / sidottu pääoma keskimäärin LUOTTOLUOKITUKSET S&P Moody s Fortum Oyj BBB+ (Stable)/A-2 Baa1 (Stable)/P-2 ( alkaen) 6 KONSERNIN TALOUDELLISET TAVOITTEET Sijoitetun pääoman tuotto 12 % Oman pääoman tuotto 12 % Velkaantumisaste < 100 % HERKKYYSTARKASTELU VUONNA 2004 Likimääräinen vaikutus konsernin vuotuiseen liikevoittoon perustuu suojauksiin vuoden 2003 lopussa. Muutos milj. euroa Sähkön hinta, 1 EUR/MWh +/- 25 * ) Öljyn jalostusmarginaali, 0,1 USD/bbl +/- 10 Raakaöljyn hinta, 1 USD/bbl +/- 10 ** ) US-dollari, 10 % +/- 15 *) vaikutus ei ole lineaarinen **) pääasiassa varastovoittoja ja -tappioita\n9 Hallituksen puheenjohtajan katsaus Fortum saavutti vuoden 2003 aikana useita strategisia tavoitteita, jotka asetettiin noin kolme vuotta sitten. Liiketoimintojen uudelleenkohdentamisen lisäksi Fortum on varmistanut, että yhtiön rakenne tukee hyvin kasvutavoitteita. Fortum on nyt toiminnallisesti aidosti pohjoismainen yhtiö, jonka yhtenäinen liiketoimintamalli antaa erinomaiset mahdollisuudet aseman edelleen vahvistamiseen. Fortumin liiketulos kehittyi suotuisasti ja yhtiö lähestyy taloudellisia tavoitteitaan. Fortum julkisti syyskuussa suunnitelmansa öljyliiketoimintojen eriyttämisestä itsenäiseksi pörssiyhtiöksi. Vuoden lopulla yhtiö sai omistajiltaan tarvittavat valtuudet edetä asiassa. Samalla kun yhtiön liiketoimintojen intensiivinen kehittäminen ja tehostaminen jatkuu, Fortum on Suomessa mukana kahdessa erittäin merkittävässä investointihankkeessa. Suomen viidennen ydinvoimalaitosyksikön rakentamissuunnitelma etenee ja Porvoon öljynjalostamolla on käynnistynyt mittava investointi jalostamon kilpailukyvyn edelleenparantamiseksi. Fortumin myönteinen tuloskehitys toimintavuonna perustui useisiin tekijöihin. Yhtiön liiketoiminta tehostui merkittävästi, yritysmyyntien ajoitus onnistui hyvin ja yhtiö hyötyi energiamarkkinoiden suotuisasta hintakehityksestä. Tämä johti myös yhtiön osakkeen erittäin myönteiseen kurssikehitykseen. Yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmäkysymykset olivat toimintavuonna ajankohtaisia sekä kansainvälisesti että Pohjoismaissa. Helsingin Pörssi on antanut listayhtiöiden hallinnoinnista uuden suosituksen, joka tulee voimaan Tätä ennakoiden Fortum Oyj:n yhtiöjärjestystä muutettiin toimintavuoden lopulla pidetyssä yhtiökokouksessa. Vastaisuudessa yhtiökokous valitsee yhtiön hallituksen. Näin Fortumin hallintokäytännöt ovat olennaisesti kehittyneet vastaamaan paremmin markkinoiden odotuksia. Toivon, että yhtiön omistajat ovat valmiit tukemaan Fortumin hallintokäytäntöjen kehittämistä pörssiyhtiönä tästä eteenkinpäin. Työni Fortumin hallituksen päätoimisena puheenjohtajana päättyi toimintavuoden lopussa. Seuraajani ei ole toimisuhteessa yhtiöön. Toivotan hänelle menestystä tehtävässään. Kiitän yhtiön menneiden vuosien hallituksia hyvästä yhteistyöstä joskus hyvinkin haasteellisissa tilanteissa. Yhtiön johto on toiminut erittäin tuloksekkaasti vuonna 2003 ja Fortumin koko organisaatio on tehnyt hyvää työtä. Esitän tästä parhaat kiitokset. Kaikkialla yhtiössä katseet on nyt selkeästi suunnattu tulevaisuuteen. Uskon Fortumin vahvan menestyksen jatkuvan tulevina vuosina. Matti Vuoria hallituksen puheenjohtaja 7\n10 Toimitusjohtajan katsaus Ensimmäinen vaihe onnistuneesti päätökseen Fortumin vuosi 2003 oli hyvä. Olemme tyytyväisiä tulokseemme, ja pääsimme hyvin lähelle taloudellisia tavoitteitamme. Pohjoismaisen strategiamme johdonmukainen toteuttaminen huipentui toimenpiteisiin, joiden avulla palaset saatiin loksahtamaan paikoilleen. 8 Tämän ansiosta Fortum on pohjoismaiden johtavia sähköyhtiöitä, jolla on laaja asiakaskunta. Asemamme puhtaiden polttoaineiden jalostajana on niin vakiintunut, että liiketoiminta on valmis toimimaan itsenäisesti. Fortumin matkan ensimmäinen vaihe on nyt saatu onnistuneesti päätökseen. Vapaa pohjoismainen sähkömarkkina oli koetuksella vuonna Mutta se toimi hyvin: vesivoiman tuotantovajetta paikattiin ottamalla uudelleen käyttöön pitkäaikaisesti käytöstä poistettuja lauhdevoimalaitoksia, ja toisaalta kysyntä jousti hintahuippujen aikana. Vuonna 2003 myös asiakkaat olivat koetuksella. Hintojen nousu, myrskyjen aiheuttamat sähkökatkot ja riittämätön asiakaspalvelu koettelivat monia kuluttajia. Fortum on ottanut koko energiasektoriin kohdistetun kritiikin vakavasti. Pyrimme määrätietoisesti kehittämään toimintaamme sähkön toimitusvarmuuden parantamiseksi ja tuottaaksemme asiakkaillemme lisäarvoa. Pohjoismaista sähköalaa uudistamassa Fortumin strategian perustana oli näkemyksemme pohjoismaisen ja eurooppalaisten sähkömarkkinoiden kehityksestä. Strategian muuttamiseen ei ole ollut mitään syytä, sillä nähtävissä on selkeä siirtyminen kohti eurooppalaista sähkömarkkinaa Pohjoismaiden viitoittamalla tiellä. Olemme luonnollisesti hyvin tyytyväisiä tähän kehitykseen, joka tukee yhteispohjoismaista liiketoimintamalliamme ja organisaatiotamme. Vuonna 2003 Fortum otti useita edistysaskeleita pohjoismaisen sähkömarkkinan uudistajana. Saimme merkittävän jalansijan Norjasta ostamalla osuuden Hafslundista sekä muutamasta muusta norjalaisesta yhtiöstä. Omistusosuuden kasvattaminen Lenenergossa loi vankan pohjan toiminnallemme Pietarin alueella, missä meillä on nyt hyvä asema Venäjän avautuvia sähkömarkkinoita silmällä pitäen. Näiden yrityskauppojen myötä saatiin päätökseen liiketoimintojemme 9 miljardin euron uudelleenjärjestelyt. Fortum on vetäytynyt alueilta, jotka ovat ydinliiketoimintamme tai maantieteellisen painopistealueemme ulkopuolella. Samalla olemme johdonmukaisesti lisänneet hiilidioksiditonta sähköntuotantoa ja varmistaneet tuotantorakenteemme joustavuuden. Tästä saimme merkittäviä etuja vuonna Joulukuussa tehty päätös osallistua Suomen viidenteen ydinvoimalaitosyksikköön 25 prosentin osuudella oli myös merkittävä virstanpylväs päästöttömän sähköntuotannon lisäämisessä. Päätös ei ollut helppo. Vaakakupissa painoivat yhteiskunnan energiayhtiöihin kohdistamat odotukset, eri ryhmittymien näkemykset ydinvoimasta ja ydinvoimaan liittyvät riskit. Olemme huolellisesti arvioineet eri osapuolten tehtäviä ja vastuita hallitaksemme Fortumiin kohdistuvat riskit.\n11 Menestyksekäs pohjoismaisten toimintojen yhdistäminen Birka Energi -kauppa vuoden 2002 alkupuolella on osoittautunut onnistuneeksi. Liiketoimintojen yhdistämisen arvioitiin alun perin tuottavan 60 miljoonan euron synergiaedut vuonna Niitä kertyikin 130 miljoonaa euroa jo vuonna Tämä huomattava saavutus on työlleen omistautuneen organisaation määrätietoisen ja kovan panostuksen tulos. Norjassa käynnistettiin keväällä kokonaan omistamiemme toimintojen yhdistäminen Fortumin pohjoismaiseen organisaatioon. Työ edistyi hyvin ja huipentui nimenvaihdokseen tammikuun 2004 alussa. Fortum on nyt lähes norjalaisen asiakkaan sähköntoimittaja. Päätös öljyliiketoiminnan yhtiöittämisestä ja listauksesta Sekä sähkö- että öljyalalla tapahtuu muutoksia. Varmistaaksemme resurssien riittävyyden uusien mahdollisuuksien toteuttamiseen molemmilla toimialoilla ilmoitimme syyskuussa aikeestamme eriyttää öljyliiketoiminnat omaksi yhtiökseen ja listata yhtiö Helsingin Pörssiin. Työ on jo aloitettu ja tavoitteena on saada valmistelut päätökseen loppuvuonna Listautumisannin ajankohta riippuu markkinatilanteesta. Järjestelyn ansiosta Fortum voi keskittyä paremmin pohjoismaiseen sähköstrategiaansa ja öljypuoli voi hyödyntää markkinoiden suotuisaa kehitystä. Järjestely mahdollistaa myös 500 miljoonan euron investoinnin Porvoon jalostamolle. Tarkoituksena on kasvattaa rikittömän dieselpolttoaineen tuotantoa kilpailukykyisistä venäläisistä raaka-aineista. Näin öljyliiketoiminta voi säilyttää johtavan asemansa alueellisen kilpailun kiristyessä. Fortum Marketsilla huomattava tulosparannus Kilpailu sähkön vähittäismyynnissä on kova ja epävakaat hinnat vuoden alussa vaikuttivat raskaasti sellaisiin toimittajiin, joiden riskienhallinta oli puutteellinen. Näissä olosuhteissa on ilo huomata, että Fortumin sähkön vähittäismyynnin tulos kasvoi merkittävästi edelliseen vuoteen verrattuna. Asiakaspalvelun ja sisäisten prosessien kehittämiseksi tehty työ on tuottanut tulosta, mutta olemme tietoisia asiakkaiden esittämistä uusista kehitystoiveista. Turvallisuustavoitteita ei saavutettu Ympäristön ja turvallisuuden huomioon ottaminen on elintärkeää energia-alan yritykselle. Teemme jatkuvasti paljon työtä pienentääksemme riskejä ja päästöjä sekä seuraamme tulosta monilla eri mittareilla. Vuonna 2003 jäimme valitettavasti tavoitteestamme tapaturmataajuudessa. Koko organisaation tulee nyt panostaa työturvallisuuden parantamiseen, jotta saavuttaisimme uudet, kunnianhimoiset tavoitteemme. Joustavan sähköntuotantomme ansiosta pystyimme korvaamaan vesivoimalla tuotetun energian vähennystä lisäämällä lauhdevoiman käyttöä. Se oli hyvä asia kysynnän ja tarjonnan tasapainon kannalta, mutta hiilidioksidipäästömme valitettavasti lisääntyivät. Menestyvä joukkue Fortumlaiset ovat osoittaneet, että he pystyvät saavuttamaan asetetut tavoitteet ja että heillä on halua ja määrätietoisuutta yhdessä päästä erinomaisiin tuloksiin. Olen kiitollinen jokaiselle fortumlaiselle tästä panoksesta. Hyvät suorituksemme perustuvat yhdessä tehtyyn kovaan työhön. Olemme saaneet kokea, miltä tuntuu olla osa menestyvää joukkuetta. Haluan myös ilmaista henkilökohtaisen kiitokseni Matti Vuorialle hänen kaukonäköisyydestään ja vankkumattomasta tuestaan hallituksen puheenjohtajana. Matkamme toinen vaihe on alkamassa Fortumilla on vankka asema Pohjoismaissa ja muualla Itämeren alueella. Rakenteemme on toimiva ja tuloksentekokykymme on tyydyttävä. Olemme tunnistaneet mahdollisuuksia toimintamme edelleen tehostamiseen ja työ näiden toteuttamiseksi on käynnistetty. Olemme hyvissä asemissa aloittaaksemme matkamme seuraavan vaiheen. Muutokset jatkuvat molemmilla toimialoillamme. Lisää yhdentymistä tulee tapahtumaan pohjoismaisessa sähkömarkkinassa, mutta myös öljyala on muuttumassa. Seuraavat askeleemme ovat monessakin mielessä aiempia haastavampia. Meidän on turvattava hyvä alku uuden, itsenäisen öljy-yhtiön toiminnalle. Osallistumme myös sähkömarkkinoiden rakennejärjestelyihin. Fortumin markkinanäkymiin vaikuttavat monet tekijät. Uusi ja mielenkiintoinen asia on päästökauppa, jonka on tarkoitus alkaa vuonna 2005, joskin sen vaikutukset alkavat näkyä jo vuoden 2004 aikana. Fortum on valmistautunut tähän markkinakehitykseen huolella. Vaikka saavutuksemme ovat hyviä, täytyy meidän entistä määrätietoisemmin kehittää toimintaamme keskeisillä toiminta-alueillamme. Menestyäksemme meidän on suoriuduttava kilpailijoitamme paremmin. Niin aiomme myös tehdä. Mikael Lilius 9\n12 Fortumin kompassi Päämäärä Olla johtava pohjoismainen energiayhtiö. Ohjenuora Fortum pyrkii kaikessa toiminnassaan huippusuorituksiin. Haluamme, että meidät tunnetaan energiayhtiönä, jota leimaa asiakaslähtöisyys ja vahva sitoutuminen kestävään kehitykseen. Fortumin pitkäaikaisen kannattavan kasvun perustana on keskittyminen pohjoismaisille energiamarkkinoille. Strategia Luoda johtava sähkö- ja lämpöyhtiö Tulla halutuimmaksi energiantoimittajaksi Vahvistaa asema johtavana puhtaiden liikennepolttoaineiden valmistajana Erinomaiset tulokset Yhteiset arvot Erinomaiset tulokset tyytyväiset asiakkaat yhtiön arvon lisääminen Pää kylmänä Luovuus ja uudistumisen halu jatkuva oppiminen muutosvalmius Sydän lämpimänä Yhteishenki toisen kunnioittaminen, luottamus ja vastuu avoin ja aktiivinen viestintä Kädet puhtaina Mieli avoimena Korkea etiikka rehellisyys ja suoraselkäisyys yhteiskuntavastuu 10 Strategiamme toteuttamisessa yhteiset arvot ohjaavat käytöstämme. Saavutamme päämäärämme ohjenuoran avulla.\n13 Markkinoiden kehitys Epävarmuuden ja jatkuvien rakennemuutosten vuosi Vuosi 2003 oli haasteellinen. Pohjoismaiden heikko vesitilanne ja epävarmuus öljymarkkinoilla johtivat korkeisiin markkinahintoihin sekä lisääntyneeseen hintavaihteluun. Energia-alan rakennemuutokset jatkuivat. Erityisen aktiivisia olivat venäläiset ja saksalaiset toimijat. Venäjällä vahvistettiin sähkömarkkinan uudistamiseen tähtäävät lait. Tavoitteena on saattaa päätökseen Venäjän sähkömarkkinan avaaminen vuosikymmenen jälkipuoliskon aikana. Ympäristösääntelyssä otettiin käyttöön markkinalähtöisiä toimintamalleja. EU:n päästökauppadirektiivin mukaan kaikkien EU-maiden on aloitettava hiilidioksidipäästökauppa vuonna Päästökauppa on suuri haaste energia-alalle, joka tuottaa huomattavan osan direktiivin soveltamisalaan kuuluvista päästöistä. Toukokuussa Ruotsissa alkoi kaupankäynti vihreillä sertifi - kaateilla. Tavoitteena on lisätä uusiutuvien energialähteiden käyttöä sähköntuotannossa. Pohjoismainen sähkömarkkina selviytyi hyvin Fortum toimii pohjoismaisella sähkömarkkinalla, joka on edelläkävijä EU:n energiamarkkinoiden avautumisessa. Euroopan unionin komission strategian mukaisesti EU:n sähkösisämarkkina luodaan kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa muodostetaan kansallisten markkinoiden pohjalta alueelliset markkinat. Toisessa vaiheessa nämä alueelliset markkinat yhdistetään yhtenäiseksi EU:n sähkösisämarkkinaksi. Tavoitteena on lisätä energia-alan tehokkuutta, mistä hyötyvät niin asiakkaat kuin koko yhteiskuntakin. Talven aikana Pohjoismaiden vesivarastot olivat poikkeuksellisen alhaisella tasolla. Energiataseen kireys johti sähkön markkinahintojen nousuun. Sähkön tarjonnassa vesivoimalla tuotetun energian väheneminen lisäsi lämpövoiman tarvetta käytöstä pitkäaikaisesti poistettuja lauhdevoimalaitoksia otettiin uudelleen käyttöön. Kaupankäynti Pohjoismaissa ja rajayhteyksien käyttö osoittivat, että pohjoismainen HAJANAINEN POHJOISMAINEN SÄHKÖMARKKINA (2002) SÄHKÖNTUOTANTO 383 TWh YLI 350 SÄHKÖNTUOTTAJAA Fortum Vattenfall E.ON Statkraft PVO Muut Suomi Ruotsi Norja Tanska * ) 11 *) 2 päätuottajaa; lisäksi satoja pieniä CHP- ja tuulivoimayhtiöitä\n14 markkina pystyy selviytymään kuivastakin vesitilanteesta. Myös kysyntä reagoi markkinahintojen nousuun. Talven kuiva vesitilanne sai aikaan laajaa keskustelua pohjoismaisen sähkömarkkinan toimivuudesta. Pohjoismaiden kilpailuviranomaisten julkaiseman raportin mukaan pohjoismaisten sähkömarkkinoiden avaaminen on suurelta osin toteutunut menestyksekkäästi, ja yhteispohjoismaisella sähkömarkkinalla on ollut suotuisa vaikutus kilpailuun. Pohjoismaisen kantaverkon pullonkaulojen todettiin kuitenkin aiheuttavan puutteita markkinoiden kehityksessä ja sitä kautta kilpailulle. Raportin mukaan infrastruktuuria tulee edelleen kehittää. Sähkömarkkinatoimijat perustivat Nordenergin, kansallisten sähköteollisuusjärjestöjen yhteistyöelimen, mikä osoitti yhteistä halua kehittää pohjoismaista sähkömarkkinaa. Tärkeimmiksi kehityskohteiksi todettiin kantaverkon pullonkaulojen poistaminen sekä yhdenmukaisen markkinasääntelyn edelleenkehittäminen. Näitä pyrkimyksiä tukivat myöhemmin myös Pohjoismaiden energiaministerit yhteisessä julkilausumassaan. Eurooppaa, Yhdysvaltain koillisosavaltioita ja Kanadaa osin koetelleet laajamittaiset sähkökatkot saivat paljon huomiota tiedotusvälineissä. Sähkökatkojen ei kuitenkaan todettu olevan seurausta puutteista sähkömarkkinoiden avaamisessa. Nämä tapahtumat osoittivat, miten olennaista on erottaa kantaverkkotoiminnot muusta liiketoiminnasta ja varmistaa itsenäisten kantaverkko-operaattoreiden rooli sähkön toimitusvarmuuden takaamiseksi. Toimijakenttä pohjoismaisella sähkömarkkinalla on merkittävästi hajautuneempi kuin muualla Euroopassa. Toimijakentän laajuus tarjoaa edelleentehostamismahdollisuuksia ja kilpailu tulee lisääntymään tulevaisuudessa. Saksalainen E.ON hankki ruotsalaisen tytäryhtiönsä Sydkraftin kautta enemmistön Graningesta sekä ilmaisi kiinnostuksensa kasvaa edelleen Pohjoismaissa. Muutos kohti eurooppalaista markkinaa on meneillään. Teollisuuden Voima Oy (TVO) allekirjoitti Suomessa vuoden 2003 lopussa sopimuksen viidennen ydinvoimalaitosyksikön rakentamisesta. Ruotsissa hallituksen nimeämä neuvottelija käynnisti keskustelut ydinvoiman tulevaisuudesta. 14 MILJOONAA SÄHKÖN JAKELUASIAKASTA LÄHES 550 JAKELUYHTIÖTÄ Fortum Vattenfall E.ON Hafslund Nesa Muut Suomi Ruotsi Norja Tanska 14 MILJOONAA SÄHKÖASIAKASTA YLI 450 SÄHKÖN MYYNTIYHTIÖTÄ 12 Fortum Vattenfall E.ON Hafslund Nesa Muut Suomi Ruotsi Norja Tanska\n15 Markkinoiden kehitys Epävakautta öljymarkkinoilla Irakin sodan lisääntyvä uhka vuoden 2003 alussa nosti raakaöljyn hinnan korkeimmillaan 34 dollariin barrelilta. Yhdysvaltain hyökättyä Irakiin hinta kuitenkin romahti ja laski nopeasti 10 dollaria barrelilta. Vuoden 2003 jälkipuoliskolla raakaöljyn barrelihinta vaihteli pääsääntöisesti dollarin välillä. Öljyn kuluttajamaissa varastot olivat ennätyksellisen alhaiset. Venezuelan lakko, tuotanto-ongelmat Nigeriassa ja kylmä talvi johtivat jalostusvarastojen vajaukseen, johon ei saatu ajoissa helpotusta OPECin lisätoimituksilla. Sodan päättyminen ei tuonut vakautta Irakiin, missä öljyntuotannon toipumista hidastuttivat turvallisuusongelmat ja sabotaasit. Suurilta ongelmilta vältyttiin kesän autoilukautta edeltäneestä Yhdysvaltain bensiinivarastojen niukkuudesta huolimatta. Ainoa hintapiikki syntyi Pohjois-Amerikan sähkökatkojen aiheuttamista jalostamo-ongelmista, jotka johtivat lyhyeen markkinoiden ylikuumenemiseen. Autoilukauden jälkeen tilanne markkinoilla heikkeni nopeasti bensiinin kysynnän vähennyttyä, ja raakaöljyn hinta laski syyskuussa useita dollareita. Öljyvarastot alkoivat kasvaa ja lähestyä vuoden 2002 tasoa. Välttääkseen ylituotantoa myöhemmin vuonna 2003, OPEC järkytti markkinoita syyskuun lopulla leikkaamalla tuotantokiintiöitään marraskuusta eteenpäin. Dieselin käyttö Euroopan liikenteessä kasvoi Dieselkäyttöisten ajoneuvojen suosio ja kaupallisen liikenteen kasvu lisäsivät dieselpolttoaineen kysyntää Länsi-Euroopassa. Bensiinin kysyntä laski edelleen. EU:n päätöksen mukaisesti kaikkien EU-maiden on tammikuuhun 2009 mennessä siirryttävä rikittömiin liikennepolttoaineisiin (rikkipitoisuus alle 10 ppm). Rikittömien tuotteiden on tultava yleiseen jakeluun jäsenmaissa vuoteen 2005 mennessä. Biopolttoaineiden käytön lisäämiseen tähtäävä direktiivi hyväksyttiin tavoitteiden ollessa aluksi ohjeelliset. Direktiivin soveltaminen kansallisella tasolla on meneillään. Jalostusmarginaali oli vuonna 2003 korkeampi kuin kahtena edeltävänä vuonna ja hieman korkeammalla tasolla kuin pitkän aikavälin keskiarvo. Markkinoilla vallitsi raakaöljyn ja öljytuotteiden varastojen niukkuudesta johtuva epävakaisuus. Euron arvo Yhdysvaltain dollariin nähden nousi koko vuoden, mikä vaimensi vaikutusta sekä jalostusmarginaalin toteutumaan euroissa että kuluttajahintoihin Euroopan talous- ja rahaliittoon kuuluvissa maissa. Öljyalan rakennemuutos jatkui Shell ilmoitti huhtikuussa 2003 aikeestaan luopua suurimmasta osasta liiketoimintaansa Ruotsissa. Preem hankki omistukseensa Norsk Hydron ruotsalaisen jalostamo-osuuden, mikä vahvisti Preemin asemaa Pohjoismaisilla markkinoilla ja merkitsi Norsk Hydron vetäytymistä öljynjalostuksesta. Muualla Euroopassa teollisuuden rakennemuutos jatkui, erityisesti Keski-Euroopan ja Balkanin alueilla. Kenties merkittävin yritysjärjestely oli puolalaisen PKN Orlenin ja unkarilaisen MOLin solmima aiesopimus ristiinomistuksesta ja myöhemmin toteutettavasta fuusioitumisesta. Venäläiset öljy-yhtiöt pyrkivät edelleen vahvistamaan asemiaan. Venäjän öljyteollisuudessa tehtiin sen historian suurimmat yrityskaupat. BP:n ja TNK:n yhteisyritys oli ensimmäinen laajamittainen hanke, johon osallistui länsimainen öljy-yhtiö. Jukos ja Sibneft tekivät sopimuksen fuusioitumisesta maailman suurimmat öljyvarannot omistavaksi julkisesti noteeratuksi öljyyhtiöksi. Jukosin vaikeuksien seurauksena suunniteltu fuusio peruttiin kuitenkin vuoden lopulla. Venäjän nopeasti kehittyvä raakaöljyntuotanto ja vienti kohtaavat kasvavia ongelmia vientikapasiteetin rajoitteista johtuen. Itämeren kasvavat öljykuljetukset lisäävät paineita kuljetusinfrastruktuuriin ja korostavat merikuljetusten turvallisuuden merkitystä. EU:n päätöksen mukaan yksirunkoisilta säiliöaluksilta on evätty pääsy jäsenmaiden satamiin. Neuvottelut koskien Itämeren öljynkuljetusmääräysten kiristämistä ovat meneillään. Keskusteluihin osallistuvat kaikki Itämeren alueen valtiot. Venäjää lukuun ottamatta kaikki neuvotteluihin osallistuvat maat ovat EU:n jäseniä keväällä\n16 Tulla johtavaksi pohjoismaiseksi energiayhtiöksi 14 Segmenttikatsaukset Fortum pyrkii kaikessa toiminnassaan huippusuorituksiin.\n17 Sähkö, lämpö ja kaasu Generation Portfolio Management and Trading Heat Värme Service Pohjoismainen strategia toteutui Vankka jalansija Norjassa ja vahvistunut markkina-asema Venäjällä Fortumin sähkönmyynti Pohjoismaissa 15 % ja sähköntuotanto 14 % Pohjoismaiden sähkönkulutuksesta Sijoitetun pääoman tuotto nousi 7,5 prosentista 8,9 prosenttiin lähinnä sähkön korkeamman hinnan ja toimintojen tehostumisen ansiosta Fortumin tavoitteena on tulla Pohjoismaiden johtavaksi sähkö- ja lämpöyhtiöksi. Tällä hetkellä Fortum on alueen toiseksi suurin sähköyhtiö ja johtava kaukolämmön tuottaja. Fortum on vahvasti sitoutunut ympäristöasioihin suurin osa omasta sähköntuotannosta ei aiheuta hiilidioksidipäästöjä. Monipuolisen tuotantorakenteensa ansiosta Fortum on varautunut hyvin päästökaupan mahdollisiin vaikutuksiin. Markkinahinnat viimevuotista korkeammat Koko vuoden 2003 ajan vesivarastot pysyivät normaalia alemmalla tasolla ja vesivoiman tuotantomäärä oli alhainen. Tämä aiheutti tavallista suuremman tarpeen lauhdevoiman tuotannolle. Vuoden alussa kalliin huippuvoiman tarve nosti sähkön hintoja. Useita varalla olleita lämpövoimalaitoksia otettiin käyttöön. Vuoden lopussa hinnat laskivat tavanomaista leudomman sään aiheuttaman alhaisen kulutuksen seurauksena. Sähkön koko vuoden keskihinta pohjoismaisessa sähköpörssissä (Nord Pool) oli 36,7 (26,9) euroa megawattitunnilta (MWh), mikä oli noin 36 % enemmän kuin vuonna Alustavien tilastojen mukaan Pohjoismaissa käytettiin 378 TWh sähköä vuonna 2003, mikä on 3 % edellisvuotta vähemmän. Noin puolet kulutuksen laskusta selittyy kysynnän hintajoustolla, jonka aiheuttivat alkuvuoden korkeat markkinahinnat. Toinen puoli kulutuksen laskusta aiheutui vuoden jälkipuoliskon normaalia lämpimämmästä säästä. Noin 168 TWh eli 44 % Pohjoismaissa kulutetusta sähköstä tuotettiin vesivoimalla, noin 87 TWh eli 23 % ydinvoimalla, noin 101 TWh eli 27 % lämpövoimalla ja noin 5 TWh eli 1 % tuulivoimalla. Sähkön tuonti Pohjoismaihin oli 17 TWh eli 5 % kulutetusta sähköstä. AVAINLUVUT milj. euroa Liikevaihto sähkönmyynti lämmönmyynti muu myynti Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä Sidottu pääoma Sidotun pääoman tuotto, % 8,9 7,5 Investoinnit Henkilöstö keskimäärin SÄHKÖN MARKKINAHINTA, NORD POOL euroa/mwh, systeemihinnan kuukausikeskiarvo Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Loka Marras Joulu 15\n18 Markkina-asema vahvistui Vuonna 2003 Fortum jatkoi tehokkaasti pohjoismaisen strategiansa toteuttamista. Asema Pohjoismaissa vahvistui, kun omaisuuserien vaihto saksalaisen E.ON AG:n kanssa saatiin päätökseen. Norjassa Fortum osti 21,4 % Hafslund ASA:n osakkeista ja nosti omistusosuuttaan 34,1 prosent tiin vuoden aikana. Ve - näjällä Fortum nosti omistustaan energiayhtiö OAO Lenenergosta 15,9 prosenttiin osakepääomasta ja 18,6 prosenttiin äänioikeudesta. Lisäksi myytiin ydinliiketoimintaan kuulumattomia omaisuuseriä, kuten Edenderryn voimalaitos Irlannissa ja Burghausenin voimalaitos Saksassa. Fortumin sähkönmyynti Pohjoismaissa oli 57,1 (54,1) TWh ja muissa maissa 2,4 (5,9) TWh. Fortumin myynnin osuus Pohjoismaiden sähkönkulutuksesta oli 15 (14) %. Sähkönmyynnin liikevaihto Pohjoismaissa oli (1 442) miljoonaa euroa ja muualla 77 (219) miljoonaa euroa. SÄHKÖNMYYNTI ALUEITTAIN TWh Ruotsi * ) 28,2 28,0 Suomi 28,9 26,1 Muut maat 2,4 5,9 Yhteensä 59,5 60,0 *) Muutos Birka Energin omistuksessa lisäsi sähkönmyyntiä 2,4 TWh vuonna 2002 Nord Poolissa sähkön spot-hinta nousi 36 % viime vuoteen verrattuna. Fortumin myymän sähkön vastaava hinnannousu oli noin 31 %. Fortumin sähkönmyynnistä 74 (75) % myytiin yritysasiakkaille ja sähkönjakeluyhtiöille ja 14 (15) % kotitalouksille. Sähköpörssimyynnin osuus oli 12 (10) %. Noin neljännes sähkönmyynnistä oli spot-hintasidonnaista. Joustavaa kapasiteettia käytettiin tehokkaasti Fortumin sähköntuotantokapasiteetti on monipuolinen ja joustava. Siihen kuuluu vettä, ydinvoimaa sekä hiiltä, turvetta, biomassaa, maakaasua, öljyä, jätettä ja tuulivoimaa käyttäviä voimalaitoksia. Sähköntuotanto Fortumin omissa ja osakkuusvoimalaitoksissa oli 53,2 (52,2) TWh. Pohjoismaissa Fortum tuotti yhteensä 51,2 (46,5) TWh sähköä eli noin 14 (12) % alueella kulutetusta sähköstä. Vuoden lopussa Fortumin sähköntuotantokapasiteetti oli (11 511) MW, josta Pohjoismaiden osuus oli (11 091) MW ja muiden alueiden osuus 143 (420) MW. Koska vuosi oli kuiva ja sähkön hinnat nousivat talvella , Fortum otti käyttöön varavoimalaitoksensa lisäten siten vuoden aikana huomattavasti lauhdevoiman tuotantoaan. Fortumin omasta sähköntuotannosta Pohjoismaissa vesivoiman osuus oli 16,9 (18,1) TWh eli 33 (39) % ja ydinvoiman osuus 23,8 (22,0) TWh eli 46 (47) %. Lämpövoiman osuus Fortumin sähköntuotannosta Pohjoismaissa oli 21 (14) %. Fortumin hiilidioksidivapaa sähköntuotanto on noussut 30 terawattitunnista 41 terawattituntiin viiden viime vuoden aikana. Vuonna 2003 Fortumin sähköntuotannosta 78 % ei aiheuttanut hiilidioksidipäästöjä. Fortum päätti joulukuussa osallistua Teollisuuden Voima Oy:n (TVO) uuden ydinvoimalaitosyksikön rakentamiseen. Fortum omistaa TVO:sta 26,6 % ja teki uuden voimalaitosyksikön tuotannosta 25,01 % kapasiteettivarauksen, mikä vastaa noin 400 MW. Kun Olkiluoto 3:n oma pääoma on merkitty, Fortumin osuudeksi Teollisuuden Voima Oy:stä muodostuu 25,8 %. SÄHKÖNMYYNTI ALUEITTAIN TWh 60 SÄHKÖNMYYNNIN LIIKEVAIHTO ALUEITTAIN milj. euroa * ) 03 Muut maat Ruotsi Suomi * ) 03 Muut maat Ruotsi Suomi *) sisältää Birka Energin luvut kokonaan lähtien, 50 % ennen sitä *) sisältää Birka Energin luvut kokonaan lähtien, 50 % ennen sitä Lisätietoa\n19 Sähkö, lämpö ja kaasu Generation Portfolio Management and Trading Heat Värme Service Lämpöliiketoiminta laajeni Fortum tarjoaa asiakkailleen kaukolämpöä, prosessihöyryä ja jäähdytysenergiaa sekä näihin liittyviä palveluja. Ruotsissa Fortum omistaa AB Fortum Värme samägt med Stockholms stad -yhtiön, josta Tukholman kaupungilla on 50 prosentin taloudellinen osuus. Yhtiö vastaa Fortumin Ruotsin lämpöliiketoiminnasta, johon kuuluvat pääasiassa kaukolämmön tuotanto ja jakelu Tukholman ja Keski-Ruotsin alueella. Ruotsin Högdalenissa uuden 95 MW:n jätteenpolttokattilan vuonna 2002 alkanut rakentaminen jatkui vuonna Fortum osti 60 % virolaisen lämpöyhtiö Tartu Energian osakkeista ja 73 % puolalaisen DZT-kaukolämpöyhtiön osakkeista. Vuonna 2003 Fortumin lämmönmyynti oli yhteensä 23,7 (22,5) TWh, josta Ruotsissa 9,5 (8,2) TWh ja Suomessa 10,3 (9,8) TWh. Muissa maissa lämmönmyynti oli 3,9 (4,5) TWh. Pohjoismaissa teollisuudelle toimitetun prosessihöyryn osuus oli 5,5 (5,4) TWh, kaukolämmön osuus 14,4 (12,7) TWh ja jäähdytysenergian osuus 0,4 (0,3) TWh. LÄMMÖNMYYNTI ALUEITTAIN TWh Ruotsi * ) 9,5 8,2 Suomi 10,3 9,8 Muut maat 3,9 4,5 Yhteensä 23,7 22,5 *) Muutos Birka Energin omistuksessa lisäsi lämmönmyyntiä 1,4 TWh vuonna 2002 Fortumin lämmöntuotantokapasiteetti oli yhteensä (9 175) MW, josta (7 907) MW oli Pohjoismaissa. Fortumin omissa ja osakkuusvoimalaitoksissa Pohjoismaissa lämmöntuotanto oli yhteensä 20,1 (18,4) TWh. Biopolttoaineiden osuus Pohjoismaissa tuotetusta lämmöstä oli 24 (24) %. Ruotsissa Fortumilla on pitkä kokemus jätteiden hyötykäytöstä energiantuotannossa. Myös Suomessa Fortum käynnisti 2003 useita uusia jätteiden energiakäyttöprojekteja. Tavoitteena on korvata jätteillä fossiilisia polttoaineita ja samalla tukea myös kansallisia jätteiden hyötykäyttöön liittyviä tavoitteita. Fortumissa on kehitetty malli, jolla voidaan tehokkaasti yhdistää jätteiden käsittely energiantuotantoon. Fortum on myös ollut käynnistämässä alalla toimivien osapuolten kesken keskustelua, jonka tavoitteena on saada aikaan mahdollisimman taloudellinen ratkaisu jätteiden käsittelylle Suomen kunnissa. Kaasuliiketoiminta keskittyi Pohjoismaihin Fortum käyttää kaasua polttoaineena sähkön, lämmön ja prosessihöyryn tuotannossa Suomessa ja Virossa. Pohjoismaisen strategiansa mukaisesti Fortum myi Ison-Britannian kaasun vähittäismyyntitoimintonsa Quantum Energy Group Ltd -yhtiölle kesäkuussa. Myös Ison-Britannian kaasutrading-toiminnot on lopetettu. Fortum omistaa edelleen osuuksia useista pohjoismaisista kaasuyhtiöistä ja on mukana erilaisissa kehityshankkeissa Keski-Ruotsissa ja Tukholman alueella. Lisäksi Fortum on osallisena North Transgashankkeessa, joka suunnittelee kaasuputkea Venäjältä Länsi-Eurooppaan. Service panosti turvallisuuteen Sopimuspohjaisen kunnossapidon vilkas kysyntä jatkui Pohjoismaissa. Fortum keskittyi edelleen Pohjoismaihin ja myi Edenderryn palvelusopimuksensa Irlannissa. Saksan Burghausenin voimalaitoksen myynnistä huolimatta laitoksen käyttö- ja kunnossapitosopimus Fortumin kanssa on edelleen voimassa. Toukokuussa 2003 norjalainen Østfold Entreprenør AS liitettiin Fortum Serviceen. SÄHKÖNHANKINTA HANKINTALÄHTEITTÄIN TWh Muu hankinta Hankinta Venäjältä Osuudet Oma tuotanto SÄHKÖNHANKINTA ENERGIALAJEITTAIN TWh Muu hankinta Hankinta Venäjältä Lämpövoima Vesivoima Ydinvoima 17\n20 Sähkö, lämpö ja kaasu Generation Portfolio Management and Trading Heat Värme Service Tutkimus ja kehitys Tutkimus ja kehitys keskittyi hiilidioksidivapaaseen sähköntuotantoon ja vesivoimalaitosten kunnossapitoon sekä ydinvoimalaitosten turvallisuuteen. Lämpöliiketoiminnassa merkittävä kehityskohde on sopivien jäte- ja kierrätyspolttoaineiden saatavuuden ja käytön edistäminen energiantuotannossa. Tähän sisältyy jätteiden ja kierrätettävien voimalaitospolttoaineiden luokittelu, käytössä olevien voimalaitosten muuntaminen sellaisiksi, että ne pystyvät hyödyntämään nykyistä paremmin erilaisia kierrätettäviä polttoaineita sekä voimalaitoksissa syntyvän tuhkan ja kuonan taloudellisen käytön kehittäminen erilaisia rakennusmateriaaleja varten. Tutkimus- ja kehitysinvestointeihin käytettiin yhteensä 13 (11) miljoonaa euroa. Vuoden 2004 näkymät Vuoden 2003 lopussa vesivarastot olivat Pohjoismaissa 8 TWh edellisvuotta suuremmat, mutta 16 TWh keskiarvoa pienemmät. Helmikuun 2004 alussa sähköfutuurit loppuvuodelle 2004 olivat euroa megawattitunnilta. Vuonna 2004 Fortumin kannalta keskeisiä asioita ovat EU:n laajuisen päästökaupan valmistelujen eteneminen, pohjoismaisen sähkömarkkinan yhtenäistäminen edelleen ja yleinen kehitys Euroopan yhdentyvillä sähkömarkkinoilla. SÄHKÖNKÄYTTÖ POHJOISMAISSA Pohjoismaissa käytettiin 378 TWh sähköä, mikä oli 3 % edellisvuotta vähemmän. Suomessa sähkönkäyttö kasvoi noin 1 %. Ruotsissa se väheni noin 3 %, Norjassa noin 6 % ja Tanskassa noin 2 %. Suomessa sähköä käytettiin yhteensä 85 TWh, josta teollisuuden osuus oli 53 %. Ruotsissa vastaavat luvut olivat 145 TWh ja 38 %. Vesivoiman osuus Pohjoismaissa tuotetusta sähköstä oli 44 %. SÄHKÖNKÄYTTÖ POHJOISMAISSA TWh FORTUMIN LÄMMÖNMYYNTI milj. euroa 800 FORTUMIN KAUKOLÄMMÖN JA HÖYRYN MYYNTI TWh Muut maat Ruotsi Suomi Muut maat Ruotsi Suomi\n2003 Vuosikertomus 2003 Vuosikertomus 2003 Vuosikertomus 2003 Vuosikertomus 2003 Vuosikertomus 2003 Vuosikertomu Sisällys Tietoa sijoittajille...kannen sisäsivu Pankkeja ja pankkiiriliikkeitä...kannen\nFortum Oyj Tilinpäätös 2004 3.2.2005\nFortum Oyj Tilinpäätös 2004 3.2.2005 Fortum Oyj - tilinpäätös 2004 Fortumilla erinomainen vuosi - hyvä lähtökohta tulevalle kehitykselle Vuosi lyhyesti - liikevoitto 1 914 milj. euroa (+35 %), sisältää\nSisältö. Tietoa sijoittajille... Kannen sisäsivu Pankkeja ja pankkiiriliikkeitä... Kannen sisäsivu\nVuosikertomus 2002 Tietoa sijoittajille... Kannen sisäsivu Pankkeja ja pankkiiriliikkeitä... Kannen sisäsivu Sisältö Fortum lyhyesti... 4 Keskeiset toimenpiteet vuonna 2002... 5 Talouden yhteenveto...\nFortumilla hyvä vuosi: mittavia strategisia askeleita ja merkittävästi parempi tulos\n13.2.2003 Tilinpäätös 2002 Fortumilla hyvä vuosi: mittavia strategisia askeleita ja merkittävästi parempi tulos Vuosi lyhyesti Voitto ennen veroja oli 1 008 miljoonaa euroa, 44 % edellisvuotta enemmän\nFortum Oyj Tilinpäätös 2003 5.2.2004\nFortum Oyj Tilinpäätös 2003 5.2.2004 Tilinpäätös 2003 Fortumilla vahva tulos kohti uutta yhtiörakennetta Vuosi lyhyesti Öljyliiketoiminta päätettiin eriyttää uudeksi yhtiöksi ja viedä pörssiin Osakekohtainen\nFortum Oyj Osavuosikatsaus Tammi - kesäkuu 2004\nFortum Oyj Osavuosikatsaus Tammi - kesäkuu 2004 Fortum Oyj Osavuosikatsaus tammi - kesäkuu 2004 Fortumilla erittäin vahva alkuvuosi - liikevoitto yli miljardi euroa Osavuosi lyhyesti Liikevoitto 1 005


Onko kännykkää ilman tekstiviestiominaisuutta - Kännykät - Suomi24 Keskustelut\nOnko kännykkää ilman tekstiviestiominaisuutta\nHaussa kännykkä, jossa ei ole tekstiviesti eikä multimediaviestiominaisuuksia, eikä nettiä, fbtä sunmuita sosiaalisia medioita.\nSiis löytyykö markkinoilta kännykkää jossa on vain puhelu ominaisuus?\nLöytyy käytettynä 90-luvun ensimmäisiä GSM Nokialaisia.\nEi taida löytyä! Aikanaan kun tuli Nokian 1611 niin siitä saattoi puuttua tekstiviesti ominaisuus! Mutta eikö se ole kaikkein helpoin mennä sinne puhelinliittymän hallintaan ja kytkeä sieltä pois asiat joita ei halua käyttää! Laittaa viestien lähetyksen ja vastaanoton pois päältä, niin se on siinä! Puhelimeksi voi valita 50€ hintaisen perusnäppäin puhelimen.\nkaikista liittymäasetuksista ei tekstiviestejä voiestää.\nMutta asian pihvi on ettei puhelimessa ole ylimääräisten toimintojen poistuessa sekaannusta aiheuttaa tasohyppelyä. Ikäihmisten dementiapuhelimissa on melkein saatavilla sopiva, mutta sinne on laitettu sekaan pika näppäin hälytyskeskukseen, joten se ei ole hyvä ratkaisu sekään.\nOnko tosiaan niin ettei ole puhelinta jolla voi pelkästään kuin soittaa?\nPitääkö ostaa reititin ja reitittimeen sopiva kannettava pöytäpuhelin (ja invertteri)?\nTekstiviesti kuuluu osana GSM tekniikkaan. Ei sitä niinvaan oteta puhelimista pois eikä tarvitsekaan ottaa.\nOnko olemass autoa, jossa ei ole ollenkaan suuntavilkkuja?\nKun ei ole tuoretta kokemusta kuin Telian liittymästä niin ei voi sanoa kuin mitä Telialla voi tehdä.\nSiellä voi sulkea tekstiviesti, puhelut ja datan. Tiedän asiasta kokemuksesta kun tyhjiä viestejä oli karannut. Itse heitin tuon Nokia 1611?heiton, mutta liki 30 v vanhat puhelimet on aikansa eläneet. Kun tuollaisen puhelimen vei huoltoon, niin viestiominaisuus oli asennettu. 1630 ( erilaisella näppäimistöllä oleva malli kuin 1611. Muuten sama) oli jo viestit 1998 ja 2110 mallissa oli viestit vaikka malli oli jo aiemmin!\nMutta asia on varmaan liittymän hallinnassa on/off.


Tähdet ja avaruus: Suomi 100 -satelliittiin saatiin yhteys\nSuomi 100 -satelliitin tiimiläiset saivat kaksisuuntaisen yhteyden kiertoradalle. Kuva Suomi 100 -satelliitti\n04.12.2018 | Mikko Suominen\nMaanantaina avaruuteen laukaistu Suomi 100 -satelliitti antoi ensimmäiset elonmerkkinsä ylilennollaan tiistaiaamuna kello 9.15 Suomen aikaa. Seuraavalla ylityksellä kello 11 satelliittiin saatiin jo kaksisuuntainen tiedonsiirtoyhteys.\n“Majakka-signaali on löytynyt”, kertoo satelliittiprojektin johtaja Esa Kallio Aalto-yliopistosta Tähdet ja avaruus -lehdelle. ”Seuraavaksi odotetaan, että päästään komentamaan ja katsomaan, reagoiko satelliitti kuten pitäisi. Se on kaikista jännittävintä nyt.”\nAluksi tavoitteena on saada tietoa satelliitin tilasta. Ensimmäisen parin viikon ajan on tarkoitus lähinnä testata järjestelmiä ja ottaa muutamia kuvia.\n“Satelliitin piti olla alun perin avaruudessa jo vuosi sitten, joten siinä mielessä on ollut pitkä odottelu”, Kallio taustoittaa. “Vaikeimmat ajat olivat viimeiset pari viikkoa, kunnes satelliitti pääsi matkaan maanantaina Kaliforniasta.”\nTiimi seurasi laukaisua maanantaina Otaniemessä järjestetyssä tilaisuudessa.\n“Oli tosi helpottunut tunnelma”, kommentoi Kallio tuntemuksiaan Falcon 9 -kantoraketin startatessa. Laukaisu onnistui hyvin ja kantoraketin jo kolmatta kertaa käytössä ollut alin vaihe laskeutui mallikkaasti automaattiproomuun.\nSuomalaisyleisölle iso asia on tietysti ensimmäisten kuvien vastaanottaminen ja julkaisu. Kallio pitää tärkeänä sitä, että kaikki suomalaiset pääsevät nauttimaan satelliittiprojektin annista.\n“Parhaassa tapauksessa kuvia saadaan parin päivän sisällä, mutta en uskalla luvata”, Kallio arvioi. “Nyt kun katsoo ilmantilaa, niin Suomesta otetusta kuvasta ei paljoa erota”, hän naurahtaa.\nSamalla kertaa avaruuteen laukaistun ICEYE-X2-satelliitin raportoidaan myös toimivan. Siihen saatiin kaksisuuntainen yhteys jo eilen illalla.


Wulffinkulma - Kaikki toimistotarvikkeet Wulffilta Näytä vain vastuulliset tuotteet Näytä vain kotimaiset tuotteet\nWulffinkulma Laitteet ja teknologia Tarrakirjoittimet Muut teipit ja tarrat Tarrakasetti Q-Connect 40913 9mm val/musta - vaihtoehtoinen tarrakasetti Dymo tarratulostimiin Suosittele\nSuosittele tätä tuotetta kavereille ja tutuille sähköpostitse. Täytä kaikki tähdellä (*) merkityt kentät ja lähetä viesti painamalla "Lähetä".\nTarrakasetti Q-Connect 40913 9mm val/mus on Dymon tarratulostimissa käytettävä, itsekiinnittyvä merkintäteippi. Merkintäteippiä voidaan käyttää lukuisiin kohteisiin tasaisille ja puhtaille pinnoille mm. työpaikalla, kotona, keittiössä, arkistoinnissa, varastossa ja sähkökaapeissa.\nTarrakasetti Q-Connect 40913 9mm val/mus tarranauhassa on valkoinen pohja ja musta teksti. Tarran leveys on 9mm. Yhdessä rullassa on 7 m tarranauhaa. Q-Connect tarrakasetti on hyvä vaihtoehto alkuperäiselle tarrakasetille.\nTarrakasetti Q-Connect 40913 9mm val/mus on yhteensopiva Dymon D1 tarranauhojen kanssa ja se sopii LabelManager, Dymo LabelWriter 450 Duo sekä Dumo MobileLabeler -tarratulostimiin. tarratulostimissa käytettävä, itsekiinnittyvä merkintäteippi. Merkintäteippiä voidaan käyttää lukuisiin kohteisiin tasaisille ja puhtaille pinnoille mm. työpaikalla, kotona, keittiössä, arkistoinnissa, varastossa ja sähkökaapeissa.\nVastaanottajan ja lähettäjän tiedot\nVastaanottaja SenderName *\nTietosuojakäytäntö: Syötettyjä tietoja käytetään vain tuotesuosituksien lähettämiseen. Niitä ei tallenneta eikä käytetä muihin tarkoituksiin. Lisätietoja: Tietosuojakäytäntö.