Kala- ja vesimonisteita nro 115. Ari Haikonen ja Jani Helminen - PDF Ilmainen lataus\nKala- ja vesimonisteita nro 115. Ari Haikonen ja Jani Helminen\nDownload "Kala- ja vesimonisteita nro 115. Ari Haikonen ja Jani Helminen"\n1 Kala- ja vesimonisteita nro 115 Ari Haikonen ja Jani Helminen Pohjajoen inventointi vuonna 2013\n2 KUVAILULEHTI Julkaisija: Kala- ja vesitutkimus Oy Julkaisuaika: Syyskuu 2013 Kirjoittajat: Ari Haikonen ja Jani Helminen Julkaisun nimi: Pohjajoen inventointi vuonna 2013 Toimeksiantaja: Varsinais-Suomen ELY-keskus Sarjan nimi ja numero: Kala- ja vesimonisteita nro 115 Tiivistelmä: Pohjajoki on yksi Karvianjoen mereen laskevista haaroista. Vesistöalueella on toteutettu erittäin laajoja vesistöjärjestelyitä, jotka vaikuttavat myös Pohjajoen tilaan. Tässä selvityksessä inventoitiin Isojärvestä alkunsa saava jakso, johon kuuluvat Salmusoja, Poosjoki ja Pohjajoki. Inventoinnissa käytiin läpi virtapaikkojen lohikalatuotantopotentiaali sekä mahdolliset kunnostustarpeet. Osa alueen koskista on kunnostettu 1990-luvun puolivälissä ja aluetta halutaan edelleen kehittää parempaan suuntaan. Inventointialue on erämainen jokiuoma, jossa vesistönmuokkaustoimenpiteet näkyvät paikoin hyvin selvästi. Perkauksen jäljiltä kiviä on lähes jokaisessa koskessa edelleen rannoilla, ja etenkin monet inventointialueen yläosassa sijaitsevan Poosjoen koskista ovat edelleen lähes kivettömiä. Inventointialueen yläosa arvioitiin nykytilaltaan yleisesti heikommaksi kuin alaosa, mutta kaikki kosket on helposti kunnostettavissa hyviksi tuotantoalueiksi. Pohjajoessa on laskennallisesti virtaavaa vettä pinta-alana n. 8,4 hehtaaria. Näistä varsinaisia koskipaikkoja on 7 ha ja 1,4 ha nivoja, pohjapatoja tai muita pienempiä virtapaikkoja. Joen yläosilla koskissa oli havaittavissa pohjan liettymistä. Alaosilla lietteen määrä oli pienempi luultavasti välillä olevien järvien ja koskien parempien virtausolosuhteiden takia. Vähällä vedellä havaittiin inventointialueella kaksi osittaista nousuestettä, jotka saattavat haitata etenkin pienten kalojen vaellusta. Alaosan kunnostukset ovat onnistuneet pääosin hyvin, mutta monia kunnostettujakin koskia vaivaa soran vähäisyys. Suurin osa kunnostuksissa koskiin tuodusta sorasta on huuhtoutunut alapuolisiin suvantoihin. Kunnostusten ja muiden toimenpiteiden yhteydessä osa koskista on tehty kynnysmäisiksi. Monissa koskissa on tulvauomia, jotka jäävät vähällä vedellä kuiviksi. Koskia soraistamalla, tulvauomia aukaisemalla ja kynnyksiä osittain tai kokonaan hajottamalla useista paikoista olisi kunnostettavissa monimuotoisempia ja tuottavampia virtapaikkoja. Laskennallisesti arvioituna koskien lohikalojen vaelluspoikastuotantopotentiaali voitaisiin kaksinkertaistaa kunnostamalla kaikki koskialueet. Julkaisun kuvat: Jani Helminen\n3 Sisällysluettelo 1 Johdanto Pohjajoen yleiskuvaus Valuma-alue ja hydrologia Vedenlaatu Pohjajoen kalasto Sähkökoekalastukset Istutukset Kalastus Pohjajoella Pohjajoen inventointi Aineisto ja menetelmät Inventointi Koskien luokittelu Tuotantopotentiaalin arviointi Joki-inventointi tulokset Pääuoma Alue 1. Salmusoja (K1-K2) Alue 2. Poosjoen yläosa (K3) Alue 3. Poosjoen keskiosa (K4-K7) Alue 4. Poosjoen alaosa (K8-K12) Alue 5. Kivijärvenkoski (Kivijärvi Lampinjärvi)(K13) Alue 6. Lampinjärven luusua (K14-K15) Alue 7. Lampinkoski (Onnenkoski) ja Myllykoski (K16-K17) Alue 8. Isokoski/Råfors ja Palomäenkoski (K18-K23) Alue 9. Kitukoski ja Hevoskoski (K24-K25) Alue 10. Rynäsinkoski (K26) Sivu-uomat Pienet sivuojat Pohjaniitunoja Kunnostusehdotukset Pohjajoelle Pohjajoen poikastuotantopotentiaali Lähteet Liitteet... 44\n5 1 Johdanto Varsinais-Suomen ELY-keskus tilasi Kala- ja vesitutkimus Oy:ltä Pohjajoen inventoinnin. Työn sisältönä oli Pohjajoen koskipaikkojen ja sivupurojen nykytilan inventointi ja kunnostustarpeiden arviointi. A. Ahlström Osakeyhtiö on mukana Pohjajoen kehittämisessä ja osallistui inventointiin avustamalla kuljetuksissa ja välineistössä inventointialueella. Pohjajokeen on aiemmin tehty kunnostussuunnitelma (Tampereen vesi- ja ympäristöpiiri 1989) ja sen pohjalta osa koskista on kunnostettu 1990-luvun puolivälissä. Nykyään alueen toimijoilla on halua entisestään parantaa joen tilaa ja sitä kautta kehittää myös kalastusmahdollisuuksia. 3\n6 2 Pohjajoen yleiskuvaus 2.1 Valuma-alue ja hydrologia Pohjajoki sijaitsee Satakunnassa ja on yksi Karvianjoen mereen laskevista haaroista. Karvianjoen vesistöalueella on toteutettu erittäin laajoja, jopa pohjoismaiden suurimpia, vesistöjärjestelyitä (Ympäristö.fi 2013 [internet]). Monen vesistöalueen järven vedenpintaa on laskettu ja monet järvet ovat säännösteltyjä. Useimmat joet ja purot ovat perattuja (Ympäristö.fi 2013 [internet]). Karvianjoki jakautuu Inhottulanjärvestä kahteen haaraan, Pomarkunjokeen ja Etelä- eli Noormarkunjokeen. Pomarkunjoki laskee Isojärveen, josta joki jatkaa kahtena haarana kohti merta (kuva 1). Isojärvi on vesistöalueen ja koko Pohjois-Satakunnan suurin järvi. Kuva 1. Pohjajoki on toinen Isojärvestä mereen laskevista haaroista. Tämän selvityksen inventointialue alkaa Salmusojasta, joka on toinen Isojärven laskujoista. Toinen järven laskujoista on Merikarvianjoki, jonka virtaamat ovat keskimäärin kolme kertaa Salmusojaa suurempia (Isojärvi-seura 2008 [internet]). Isojärvestä Salmusoja laskee Poosjärveen, joka edelleen laskee vetensä Poosjokena Kivijärveen ja Lampinjärveen, josta saa alkunsa varsinainen Pohjajoki. Pohjajoki laskee Selkämereen Keikvesi -nimisessä lahdessa Porin pohjoispuolella. Uoman pituus Isojärvestä merelle on n. 20 km. Karvianjoen vesistöalueen pinta-ala on km 2, josta Pohjajoen valuma-alueeseen kuuluu 57,3 km 2 (Salmi 2006). Pohjajoen valuma-alueen järvisyys on 6 %. Valuma- 4\n7 alueesta suurin osa on metsä- ja suomaata (81 %). Peltoa on 8 % ja pelloista suurin osa on sijoittunut joen varrelle (Salmi 2006). Karvianjoen kautta tulee Pohjajokeen runsaasti kuormitusta mm. jätevedenpuhdistamoilta, turvetuotannosta sekä maa- ja karjataloudesta (Salmi 2006). Satakunnan pintavesien toimenpideohjelmassa (Salmi ja Kipinä-Salokannel 2010) Karvianjoen tila arvioitiin tyydyttäväksi, mutta Pohjajoki ja Merikarvianjoki arvioitiin hyvään ekologiseen tilaan. Pohjajoen (teoreettinen) keskivirtaama (MQ) on 4,4 m 3 /s, teoreettinen keskialivirtaama (MNQ) 0,7 m 3 /s ja keskiylivirtaama (MHQ) 27 m 3 /s (Salmi 2006). Virtaamavaihtelut ovat suuria johtuen vähäisestä järvisyydestä sekä vesistöalueen voimakkaasta muokkauksesta mm. ojituksista (kuva 2). Välissä olevat järvet tasaavat virtaamavaihteluita jonkin verran Salmusojan ja varsinaisen Pohjajoen välillä. Virtaamavaihtelut aiheuttavat paikoin voimakasta rantaeroosiota etenkin suvantoalueilla (kuva 3) Salmusoja Pohjajoki Virtaama (m 3 /s) Kuva 2. Vuoden 2012 virtaamat Salmusojan ja Pohjajoen yläosissa. Lähde: Suomen ympäristökeskuksen Oiva-ympäristötietojärjestelmä (viitattu ). Kuva 3. Rantaeroosio näkyy voimakkaasti etenkin Pohjajoen suvantoalueilla. 5\n8 2.2 Vedenlaatu Karvianjoen vesistön vedet ovat tyypillisesti humuspitoisia, tummia ja kohtalaisen ravinnepitoisia (Salmi 2006). Pohjajoen vesi on lievästi sameaa ja kiintoainepitoista. Joen fosforipitoisuus on selvästi luonnontilaisia jokivesiä korkeampi, mikä johtuu jokeen tulevasta hajakuormituksesta (Salmi 2006). Happiongelmia Pohjajoessa ei esiinny (Salmi 2006) ja happea on vuodesta 1975 tehdyissä mittauksissa ollut riittävästi lohikaloille (Oiva-ympäristötietojärjestelmä). Veden ph-arvo pysyy ympäri vuoden melko tasaisena ja se on eri mittauksissa vaihdellut 6 ja 7 välillä (Oiva-ympäristötietojärjestelmä). Alunamaailmiö ei heikennä Pohjajoen vedenlaatua, joten Pohjajoen happamuus pysyy suurehkosta humuspitoisuudesta huolimatta lähellä neutraalia (Salmi 2006). Jokivedeksi Pohjajoen vedenlaatu on edelleen varsin hyvä ja vedenlaatu pysyy muihin jokivesiin verrattuna varsin tasaisena (Salmi 2006). Veden lämpötila pysyy Pohjajoessa melko alhaisena ja elokuun keskilämpötila on vuosina ollut 18,4 C (Oiva-ympäristötietojärjestelmä). Vain muutamassa näytteenotossa on mitattu yli 20 C lämpötiloja. Ravinnepitoisuudet saattavat ajoittain olla suuria (Salmi 2006 ja Oivaympäristötietojärjestelmä), mikä voi aiheuttaa sekä jokiveden, järvien että Keikvedenlahden rehevöitymistä. Pohjajoki laskee Keikveteen, jonka on havaittu kasvaneen hiljalleen umpeen ja mataloituneen maankohoamisen ja Pohjajoen kuljettaman kiintoaineen kertymisen seurauksena (Salmi 2006). Myös alueen järvissä vaikutukset ovat näkyviä. Pohjajoki kuljettaa kiintoainesta etenkin ylivirtaamakaudella (Salmi 2006). 2.3 Pohjajoen kalasto Sähkökoekalastukset Pohjajoen sähkökoekalastuksia on tehty inventointialueen alaosalla varsinaisen Pohjajoen koskilla. Vuosien sähkökalastuksissa on saatu yhteensä 11 eri kalalajia. Yleisin saalis on ollut kivisimppu. Lisäksi saaliissa ovat usein esiintyneet taimen, kivennuoliainen ja ahven. Muita saalislajeja ovat olleet särki, lohi, salakka, hauki, made, nahkiainen ja sorva. Koskikohtaiset sähkökalastustulokset on esitetty liitteessä 1. Kivisimpun esiintyminen ja lohikalojen poikasten selviytyminen viittaavat hyviin vedenlaatuolosuhteisiin ja siten myös soveltuvuuteen mm. lohikalojen kudulle. Lohikalojen tiheydet ovat eri vuosina vaihdelleet runsaasti ollen tyypillisesti melko pieniä. Lohi on selvästi taimenta harvinaisempi, ja taimenilla on joinain vuosina joillain koskilla havaittu jopa kohtalaisia tiheyksiä. Vuoden 2009 taimenen vastakuoriutuneiden poikasten istutukset näkyvät tavallista suurempia 0+ -ikäisten poikasten tiheyksiä. Istutukset näkyvät Pohjajoella sähkökalastuksissa yleensä ko. ikäryhmän suurempina tiheyksinä, mutta seuraavien vuosien sähkökoekalastussaaliissa ne eivät enää ole juurikaan näkyneet. On vaikea sanoa onko kyse sattumasta, olosuhteiden heikosta tilasta vai poikasten aikaisesta vaelluksesta mereen. Esimerkiksi Ingarskilanjoella on havaittu, että poikaset saattavat vaeltaa mereen jo 1-vuotiaina (Haikonen ja Tolvanen 2013). 6\n9 Siikaa tai harjusta ei ole havaittu sähkökalastuksissa, eikä niiden luontaisesta lisääntymisestä ole Pohjajoessa tietoa, vaikka harjuksia on istutettu jonkin verran Pohjajokeen. Läheisessä Eteläjoessa on saatu saaliiksi kutemaan nousevia siikoja joen alaosilta (Aluehallintovirasto 2010) Istutukset Varsinais-Suomen ELY-keskuksen istutusrekisterin mukaan Isojärveen tai sen alapuolisille osuuksille Pohjajokeen on vuosina istutettu lähinnä eri-ikäisiä taimenia (taulukko 1). Istutusrekisteri ei aina ole kattava ja istutuksia saatetaan tehdä myös ilmoittamatta ELY-keskukselle, sillä lainmukaista ilmoittamisvelvollisuutta ei ole. Yleisin istutuskanta on ollut Isojoen kanta, mutta Isojärveen on istutettu myös Rautalammin reitin järvitaimenkantaa. Taimenistutuksia on tehty vaihtelevasti eri ikäluokilla ja istuttaminen ei ole ollut jokavuotista. Vuoden 2009 taimenistutukset ovat olleet kappalemäärältään mittavimpia. Harjusta on istutettu Lampinkoskeen ja Isojärveen. Vuonna 1989 on lisäksi istutettu myös vaellussiikaa Pohjajokeen. Lohta ei istutustilastojen perusteella ole Pohjajokeen laitettu aikavälillä Lohikalojen lisäksi kuha on ollut yleinen istutuskala Iso- ja Poosjärvessä. Poosjärveen on istutettu myös ankeriasta ja karppia. Taulukko 1. Pohjajoen vesistöön tehdyt Iistutukset (kpl) vuosina Varsinais-Suomen ELYkeskuksen istutustilastoinnin mukaan. Isojärveen tehdyt istutukset on esitetty taulukossa lihavoituna. Kuhaa on istutettu järvialueille vuosittain. Laji ikä Yhteensä Taimen vk k v v k v Harjus 1 k Vaellussiika 1 k Karppi 2v Ankerias ka Kuha* 1k\n10 2.3.3 Kalastus Pohjajoella Pohjajoki on määritelty kalastuslain 119 mukaiseksi lohi- ja siikapitoiseksi vesistöksi. Kalastus on sallittua erityisluvalla muutamissa paikoissa. Alueen suosituin urheilukalastuspaikka on Onnenkoski. Tarkastelualueella on kiinnostusta kehittää edelleen Pohjajokea kalastuspaikkana ja osapuolet toivovat lisää yhteistyötä alueen kehittämisessä (Tuomela suullinen tiedonanto 2013, Vaarala suullinen tiedonanto 2013). Pohjajoen lähellä sijaitseva Merikarvianjoki on suosittu urheilukalastuskohde ja alueella vierailee turisteja myös pidemmän matkan päästä (Reunanen ym. 2012). Pohjajokea kohtaan on osoitettu kiinnostusta lähialueiden kalastajien lisäksi myös kauempaa Suomesta. (Tuomela suullinen tiedonanto 2013). 8\n11 3 Pohjajoen inventointi 3.1 Aineisto ja menetelmät Inventointi Pohjajoen kartoitus tehtiin kulkemalla inventointialue kokonaan läpi joko veneellä jokiuomaa pitkin tai rannalla kävellen ylävirrasta alaspäin edeten. Kartoitus tehtiin alhaisen vedenkorkeuden aikaan Koskipaikat arvioitiin aina lisäksi kahlaamalla. Suvantoalueita ja nivoja havainnoitiin tyypillisesti siirtymisen ohessa veneestä tai rannalta. Jokeen laskevia sivu-uomia käytiin katsomassa veneellä tai jalkaisin. Inventointialueesta kirjattiin kaavakkeisiin ja karttoihin virtapaikkojen sijainti, niiden luonne (rantojen tyyppi, vesikasvillisuus, pohjatyyppi, veden syvyydet ja virtausnopeudet), soveltuvuus lohikaloille sekä kunnostustarve. Pohjanlaatu arvioitiin prosenttiosuuksina kuudelle eri luokalle (savi, hiekka/sora, kivet: Ø 2-10 cm, Ø cm, Ø >30 cm ja kallio). Muista kuin virtapaikoista kirjattiin lisäksi lohikalojen elinympäristöön liittyvät huomiot, kuten vaellusesteet, rantojen sortuminen yms. Koskien alku- ja loppupisteet sekä muut huomionarvoiset paikat inventointialueella tallennettiin GPS-paikantimella. Pienet virtapaikat tallennettiin koskiksi, jos vedenpinnan havaittiin menevän silmämääräisesti rikki virran vaikutuksesta. Muut virtapaikat tallennettiin nivoiksi. Pieniltä nivapaikoilta tallennettiin alkupiste (yläpää), ja laskentaa varten niiden virtaavan alueen pituudeksi oletettiin n. 10 m. Tallennettu paikkatietodata yhdistettiin karttapohjaan MapInfo Professional 11.5 paikkatieto -ohjelmalla, jolloin voitiin laskea koskialueiden teoreettinen pinta-ala. Pinta-ala voi vaihdella kausittain mm. vedenkorkeudenvaihteluiden ja eroosion vaikutuksesta ja esimerkiksi poikastuotannon kannalta osa alueista saattaa jäädä matalalla vedenkorkeudella liian kuivaksi. Koskialueiden lisäksi laskettiin myös nivamaisten virtapaikkojen pinta-ala. Veden lämpötila mitattiin muutamilta pisteiltä sekä virtapaikoilla että järvialueilla. 9\n12 Inventointialue jaettiin kymmeneen alueeseen niiden sijainnin ja koskijaksojen samankaltaisuuden perusteella (kuva 4). Kuva 4. Inventointialueen aluejaottelu Koskien luokittelu Koskien luokitus tehtiin sen perusteella, kuinka hyvin koski soveltuu lohikalojen lisääntymiseen. Luokittelu aloitettiin laskemalla pohjamateriaalin perusteella tätä hanketta varten kehitetty PML-luku (liite 2) ja tyyppiluokitus vahvistettiin muiden koskilta tehtyjen lohikalojen elinolosuhteisiin vaikuttavien huomioiden perusteella. PML-luku huomioi eri pohjatyyppien osuuksia koskissa ja arvottaa koskia niiden monimuotoisuuden perusteella. Luku painottaa koskien soveltuvuutta lohikaloille, jolloin korkeimman luokituksen saa koski, jossa on tasaisesti kaikenkokoisia kiviä ja jossa ei ole savea tai kalliota pohjalla. Luku korostaa kosken soramäärää, jota usein on suomalaisissa koskissa suhteellisesti muuta kiviainesta vähemmän. Vastaavasti luku ei huomioi eroja halkaisijaltaan cm ja yli 30 cm kivikoon välillä, jolloin se sopii paremmin sekä uoman kapeiden yläosien että leveämpien alaosien yhtenäiseen luokitteluun. Pohjan savimäärä vaikuttaa lukuun negatiivisesti. Myös kalliopohja pienentää lukua, mutta ei yhtä voimakkaasti kuin savi. Koska kiviainesten osuudet ovat paikanpäällä tehtyjä arvioita, on myös luku ainoastaan ohjeistava. Luku myös saattaa painottaa sellaisia asioita, jotka eivät kaikilla koskilla vastaa lohikalojen todellista tarvetta. Esimerkiksi soraisat nivat tai hyvin pienimuotoiset 10\n13 (kivikooltaan pienet) kohteet saavat vääristyneitä arvoja, vaikka ne voivat poikastuotannoltaan olla erityisen hyviä. Vastaavasti luku ei arvioi kiviaineksen sijoittelua, eli esimerkiksi inventoinnissa huomioitu peratun kosken kiviaines voi nostaa lukua, vaikka kivet olisi sijoitettu kalojen kannalta huonoille alueille ja sora olisi valunut hitaisiin virtapaikkoihin. Pohjamateriaalin perusteella lasketulla arvolla saatiin arvio kosken pohjan monimuotoisuudesta ja huomioiden perusteella luku tarkistettiin kuvaamaan koskien soveltuvuutta lohikaloille, jolloin koskille saatiin lopullinen luokitus (taulukko 2). Luokitus on tehty silmälläpitäen koskien sijaintia Länsi-Suomessa ja Pohjajoessa, jolloin kosket voivat luontaisestikin olla ominaisuuksiltaan erilaisia kuin jollain toisella joella. Taulukko 2. Koskien tyyppiluokituksen värikoodit ja luokkakohtaiset kuvaukset Luokka 5 Luokka 4 Luokka 3 Luokka 2 Luokka 1 Hyvä koski. Hyvässä kunnossa oleva koskialue Melko hyvä koski. Jotain puutteita kosken monipuolisuudessa. (Usein soran vähyys) Kohtalainen koski. Vajaasti lohikalojen hyödynnettävissä oleva koskialue. Kohtalainen koski. Vajaasti lohikalojen hyödynnettävissä oleva koskialue, joka lisäksi poikkeaa luonnontilaisesta esimerkiksi padotuksen takia. Huono koski. Rännimäinen perattu uoma, joka ei vastaa lainkaan luonnontilaista Tuotantopotentiaalin arviointi Luokituksen avulla arvioitiin joen taimenentuotantopotentiaalia. Suomalaisten jokien taimenen vaelluspoikasten tuotantopotentiaaliksi (1-vuotiaat ja vanhemmat vaelluspoikaset eli smoltit) on arvioitu mm. Kymijoella keskimäärin 462 smolttia/hehtaari/vuosi ja puromaisessa kohteessa jopa smolttia/hehtaari/vuosi (Saura ym. 2010). Tässä työssä käytettiin laskelman perusteena poikasta hehtaaria kohden, joka on ollut käytössä myös Virossa (Dr. Martin Kesler, Estonian Marine Institute (University of Tartu, suullinen tiedontanto) ja joka sopii keskiarvoksi inventointialueen latvavesien ja alaosien arvottamiseen. Potentiaalin arvotettiin olevan % hyvillä koskipaikoilla (luokka 5, keskiarvo 85 %), % melko hyvillä paikoilla (luokka 4, ka 55 %), kohtalaisilla (luokat 2 ja 3, ka 25 %) ja 0-10 % huonoilla koskipaikoilla (luokka 1, ka 5 %). 11\n14 4 Joki-inventointi tulokset Koski- ja aluekohtaiset pinta-alat sekä tyyppiluokitukset on esitetty liitteissä 3 ja 4. Tyyppiluokituksen pohjana käytetyt koskikohtaiset PML-luvut on esitetty liitteessä Pääuoma Alue 1. Salmusoja (K1-K2) Isojärvestä alkunsa saavan Salmusojan vesimäärää säännöstellään pohjapadon avulla kuva 5). Pohjapatoon on rakennettu kalatie, jonka alla on kuitenkin melko suuri pudotus. Pato arvioitiin osittaiseksi nousuesteeksi (kuva 6). Padon alapuolen perattu uoma on pääosin rännimäistä virtaa, jonka rannoilla on paljon uomasta nostettuja kiviä. Kuva 5. Alueen 1 virtapaikat ja koskien luokat. 12\n15 Kuva 6. Salmusojan pohjapadon kalatien pudotus on suuri, eivätkä kaikki kalat pysty käyttämään sitä. Salmusojan molemmat kosket (K1 ja K2) on kunnostettu ja ne ovat melko hyvässä kunnossa (luokka 3). Ainoastaan soraa ja poikasalueita on vähänlaisesti. Sora löytyy koskien alta suvannoista. Varsinkin ylempi koski K1 on materiaaliltaan lähinnä suurikokoista kiviainesta. K2:n luokitus taas voisi olla joiltain kohdilta jopa luokkaa korkeampi, mutta soran puutteen lisäksi osin konemaisesti tehty kynnystys ja veden ohjaaminen vanhaan myllyuomaan hidastaa virtausta joillain alueilla (kuva 7). Koskilla on perkauksen jäljiltä edelleen kiviä rannoilla. Kuva 7. Salmusojan K2 on yleisilmeeltään hyvässä kunnossa. Niskan kivetyksellä vettä ohjataan vanhaan myllyuomaan. 13\n16 Salmusojan yläosassa on kaksi kivistä ja lohkareista rakennettua pohjapatoa (kuva 8). Pohjapatojen pudotuskorkeus on pieni, mutta niihin keskittyy osa Salmusojan virtauksesta. Ojassa on myös joitain pienempiä nivamaisia kohtia, joissa on hieman soraa virtakutuisille kaloille. Kuva 8. Salmusoja on lähinnä rännimäistä virtaa. Kuvassa toinen kivetyistä pohjapadoista. 14\n17 4.1.2 Alue 2. Poosjoen yläosa (K3) Poosjoen yläosa on voimakkaasti muokattu ja perattu. Lohikaloille parhaiten soveltuva alue on järven luusuassa sijaitseva pohjapadottu koski (K3, luokka 2), joka on yläosan ainoa selvä virtapaikka (kuva 9). Koski virtaa useassa haarassa ja koskessa on hyvin erilaista kiviainesta, mutta virtaus keskittyy vain muutamaan kohtaan. Esimerkiksi puretun padon alla virtaus on voimakasta, mutta kiviainesta on juuri sillä kohtaa vähän (kuva 10). Kosken jälkeen Poosjoen yläosa koostuu lähinnä virtasuvannosta ja muutamasta nivasta. Poosjoen yläosan hitaasti virtaava ja muokattu uoma on rannoiltaan yksitoikkoinen, muu ympäristö on erämainen (kuva 11). Vanhan uoman, Kuollejoen, käyttömahdollisuudet joen yläosan monimuotoisuuden lisäämisessä vaikuttavat vähäisiltä, vaikka se onkin rannoiltaan enemmän luonnollisen joen mukainen. Oikaistu uoma on verrattain lyhyt ja oikaisemisen jälkeen vanha uoma on kehittynyt järvimäisemmäksi. Kuva 9. Alueen 2 virtapaikat ja koskien luokat. *=nivojen virtaus kivettöminä pieni. 15\n18 Kuva 10. Poosjoen luusuassa sijaitsee monihaarainen koski, joista keskimmäisessä on purettu pohjapato. Koskessa on lähinnä joitain lohkareita, mutta luonnonmukaisuus puuttuu. Kuva 11. Poosjoen yläosa on hitaasti virtaavaa suvantoa erämaisessa maisemassa. Uomaa on suoristettu ja muokattu voimakkaasti mm. räjäyttämällä. 16\n19 4.1.3 Alue 3. Poosjoen keskiosa (K4-K7) Poosjoen keskiosan yläosassa on lyhyt koskijakso K4. Kosken jälkeen joessa on runsaasti perattuja nivoja ennen koskia K5-K7 (kuva 12). Kaikki Poosjoen keskiosan kosket kuuluvat luokkaan 1 eli ne soveltuvat huonosti lohikaloille. Kosket ovat perattuja, ja niissä on lähinnä joitain isojen lohikalojen paikkoja sekä vähän vanhemmille poikasille sopivia alueita (kuva 13). Kuva 12. Alueen 3 virtapaikat ja koskien luokat. *=nivojen virtaus kivettöminä pieni. 17\n20 Kuva 13. Koski K4 on soveltuu huonosti lohikalojen lisääntymiseen. Poosjoen keskiosan kivet ovat perkauksen jäljiltä edelleen rannoilla. 18\n21 4.1.4 Alue 4. Poosjoen alaosa (K8-K12) Suurin osa Poosjoen koskista keskittyy joen alaosille. Lönnberginkoski K8 aloittaa pitkän koskijakson, johon kuuluu kunnostamattomia ja kunnostettuja koskia (kuva 14). Kuva 14. Alueen 4 virtapaikat ja koskien luokat Kosket K8 ja K9 ovat perattuja koskimaisia virtapaikkoja, joissa on joitain paikkoja isommille kaloille. Rannoilla on runsaasti kiviä, joiden avulla kosket on mahdollista kunnostaa monimuotoiseksi elinympäristöksi eri-ikäisille taimenille. Molemmat ovat potentiaalisia kunnostuskohteita, vaikkakin koskina lyhyehköjä. Käsivarrenmutka K10 on pitkä koskijakso. Nykyisellään koskijakso on kohtuullisessa kunnossa, ja alueelta löytyy niin kutupaikkoja, poikasalueita kuin vanhempienkin kalojen paikkoja. Virta on kuitenkin osin keskittynyt pieniin kynnyksiin. Jaksolla on jo nyt joitain soraikoita, joita on ilmeisesti luotu kunnostuksen yhteydessä. Pääosa sorasta on huuhtoutunut varsinaisten virtapaikkojen väliin suvantomaisille paikoille, mutta ne saattavat nykyäänkin kelvata lohikalojen kutupaikoiksi (kuva 15). Kuolemakoski (K11) arvioitiin luokkaan 4, eli melko hyväksi. Koskessa on paikkoja kaikenikäisille lohikaloille, vaikka sora on osin huuhtoutunut sieltäkin. Siltakoskella (K12) on kohtuullisen monimuotoista aluetta (kuva 16). Kosken yläosaan rakennetulla soraikolla 19\n22 virtausnopeus on pienehkö ja siellä kasvaa vesikasveja. Nykyisellään vesi jakautuu suurelle alalle, mikä hidastaa virtausnopeutta. Joki laskee Kivijärveen, johon on joen kuljettamasta materiaalista muodostunut pitkä riutta, Kivijärvensahi, jonka läheisyydessä vesi on matalaa (0,8 m) ja kasvillisuus on runsasta (lähinnä ulpukkaa). Kivijärvi on tuskin kovin otollinen syönnösalue taimenelle mataluutensa ja rehevän luonteensa johdosta. Kuva 15. Virtapaikoista löytyy hitaasti virtaavia kivettömiä osuuksia. Sora on ajautunut kohtiin, joissa virtaus ei ehkä ole riittävä kaikkien lohikalojen kudulle. Kuva 16. Poosjoen alaosan koskilla kunnostuksessa on luotu koskista monimuotoisia. 20\n23 4.1.5 Alue 5. Kivijärvenkoski (Kivijärvi Lampinjärvi)(K13) Kivijärven ja Lampinjärven välillä lähes koko matkan virtaava Kivijärvenkoski (K13, kuva 17) on kunnostettu ja eri-ikäisille taimenille soveltuva elinalue (luokka 4). Koskessa on paljon syviä monttuja ja suojapaikkoja isommille kaloille. Myös poikasille on suojaa, mutta poikaskivikoita voisi olla enemmänkin. Alueella on myös pieniä soraikoita. Koski on osin kynnysmäinen (kuva 18). Välisuvannossa on suuri soraikko, joka on kenties huuhtoutunut kunnostuksen jälkeen ylemmästä koskesta. Soraikon virtausnopeus on pieni, eikä luultavasti riitä taimenen tai lohen kudulle, sen sijaan se voi soveltua harjukselle ja siialle. Välisuvannon jälkeinen koskiosuus on samantyyppinen kuin yläpuolinenkin. Alemmassa koskessa sora on jäänyt paremmin itse koskeen ja soraikoilla virtaus on riittävää. Kuva 17. Alueen 5 virtapaikat ja koskien luokat 21\n24 Kuva 18. Puut tarjoavat hyvää suojaa ja ympäristöltään koski on kalojen lisääntymiselle otollinen. Kivijärvenkoski on kunnostettu ja erilaisia alueita on kaloille tarjolla. Rantoja voisi kuitenkin avata entisestään ja uomaa voi kivetä monimuotoisemmaksi. 22\n25 4.1.6 Alue 6. Lampinjärven luusua (K14-K15) Pohjajoen yläosassa (kuva 19) on Pohjapato, joka tasaa Lampinjärven vedenkorkeutta. Pohjapato on nousueste ainakin joillekin kaloille ja ainakin tietyillä virtaamilla (kuva 20). Pohjapadon alapuolella on virtapaikka K14, jossa on jonkin verran paikkoja kaikenkokoisille kaloille, mutta virta on melko yksipuolinen. Kivet on kasattu joen toiselle penkalle ja samalla joen uomaa on kenties hieman siirretty räjäyttämällä kalliota. Kosken tuotantopinta-ala ei ole kokonaan käytössä, joten pohjapatoa edes osittain purkamalla paikasta olisi saatavissa kunnon koski. Alapuolinen K15 on useista nivoista koostuva alue, jossa on sopivaa kutu- ja poikasaluetta lohikaloille. Tämäntyyppiset niva-alueet ovat osa jokiluontoa, pohjassa on runsaasti soraa ja virtausnopeudet ovat riittäviä kutua ajatellen, vaikka ne ovatkin vähäkivisiä (kuva 21). Kuva 19. Alueen 6 virtapaikat ja koskien luokat 23\n26 Kuva 20. Lampinjärven luusuan pohjapato on osittainen nousueste joillekin lajeille. Kivetyksen purkamalla yksitoikkoisesta kivikosta saisi monimuotoisen koskipaikan. Kuva 21. Alueen useat nivat voivat jo nyt toimia kutupaikkoina. Kivettyinä niistä saisi entistä monimuotoisempia. 24\n27 4.1.7 Alue 7. Lampinkoski (Onnenkoski) ja Myllykoski (K16-K17) Alue 7 käsittää nivamaista aluetta ja kaksi koskea (kuva 22). Lampinkosken (K16) kunnostus on onnistunut hyvin ja koskesta löytyy sekä kutupaikkoja että suojapaikkoja kaikenikäisille kaloille (kuva 23). Kosken pohjassa on tarkastelujakson yläosia selvästi vähemmän lietettä ja kasvillisuus on hieman monipuolisempaa, mikä voi osin selittyä myös kosken sijainnilla joen alaosilla. Lampinkosken alapuolelle on kertynyt jonkin verran kunnostuksissa koskeen laitettua soraa, mutta sora on yläosan koskia paremmin lukkiutunut itse koskeen sopivien kivien väliin. Ennen itse kosken alkua on joessa joitain nivamaisia soraikkopaikkoja. Myös Myllykoski (K17) on hyvin kunnostettu. Koskesta löytyy hyviä >0+ ja melko hyviä ison taimenen ja lohen paikkoja. Nollikasaluetta voisi olla enemmän, samoin kutusoraikoita. Alapuolinen alue voi soveltua myös siian ja harjuksen kudulle. Kosken loppu on rakennetun oloisen tasainen. Tulvauomaan ei johdu kesäaikana vettä, joten osa potentiaalisista poikasalueista jää kuiville (kuva 24). Kuva 22. Alueen 7 virtapaikat ja koskien luokat 25\n28 Kuva 23. Lampinkosken kunnostus on onnistunut ja virta on monimuotoinen. Kuva 24. Myllykosken tulvauoma oli kuivana kesävedellä. 26\n29 4.1.8 Alue 8. Isokoski/Råfors ja Palomäenkoski (K18-K23) Myllykosken jälkeen joki kulkee pitkän matkaa vaihtelevasti virtasuvantona, suvantona ja lyhyinä koskina sekä nivoina (kuva 25). Lyhyet kosket ja nivat ovat pääosin sorapohjaisia ja voivat sellaisenaan soveltua lohikalojen kutuun, etenkin siialle ja harjukselle. Varsinkin vaellussiika voi suosia juuri näitä alueita, koska ne sijaitsevat joen alaosilla. Alueen kosket ovat melko kivettömiä (kuva 26), mutta tarjoavat kuitenkin suojaa varsinkin poikasille. Isommille kaloille suojaa, kuten isoja kiviä, löytyy vähemmän. Soraa on jonkin verran ja siten kutupaikkoja lohikaloille. Pohjat ovat puhtaita. Myös nivoissa sora vaikuttaa pysyvän riittävän puhtaana kutua ajatellen ja etenkin siian suosimaa hitaammin virtaavaa aluetta löytyy runsaasti (kuva 27). Kuva 25. Alueen 8 virtapaikat ja koskien luokat. *= kiveämälllä paikan virtausta voi lisätä selkeästi. 27\n30 Kuva 26. Koskiosuudet ovat melko kivettömiä. Kuva 27. Soraa esiintyy kuitenkin sekä koskien että nivojen pohjilla 28\n31 4.1.9 Alue 9. Kitukoski ja Hevoskoski (K24-K25) Kunnostettu Kitukoski (K24) on hyvä ja monipuolinen koski kaikille kaloille (kuvat 28 ja 29). Kutusora on vähissä, mutta luultavasti pieniä kutupaikkoja on varsinkin kosken niskalla. Virtaus koskessa on kova, mikä suosii erityisesti taimenta. Hieman Kitukosken alapuolella sijaitsee lyhyt virtapaikka, jossa vesi virtaa rännimäisesti kiviriuttojen välissä saarekkeen kahdella puolen (kuva 30). Nykyisellään paikka soveltuu kohtuullisesti aikuisille kaloille ja vanhemmille poikasille, mutta poikastuotantoa ajatellen se on huonosti käytössä. Seuraavana alavirrassa sijaitseva suhteellisen leveä Hevoskoski (K25) on myös hyvä koski kaikille koskikaloille, etenkin taimenelle. Monipuolisessa koskessa on saaria ja muita virtaa rikkovia elementtejä, jotka entisestään lisäävät monimuotoisuutta. Isojen kivien takana koskessa on soraa ja hiekkaa mm. kutua varten ja koskessa on sopivia poikaskivikoita. Hevoskosken toinen tulvauoma jää kesällä lähes vedettömäksi (kuva 31). Alemman tulvauoman vesitys on nykyisellään toimiva. Hevoskosken jälkeen tulee vielä lyhyt virtapaikka, jossa on sekä soraa että poikasalueita. Paikka on toimiva kutualue kaikille virtavesikutuisille lohikaloille sekä kenties myös nahkiaiselle. Virtaus näillä koskilla on voimakas, mikä suosii erityisesti taimenta. Myös siian kudulle löytyy sopivia paikkoja. Kuva 28. Alueen 9 virtapaikat ja koskien luokat. 29\n32 Kuva 29. Kitukosken kunnostus on onnistunut ja koski on monipuolinen Kuva 30. Kitukosken alapuolella olevassa virtapaikassa kivet ovat kasassa keskellä ja vesittynyt uoma on tasainen. 30\n33 Kuva 31. Hevoskosken virta on monipuolista. Vasemmalla näkyvä tulvauoma jää kuivaan aikaan vedettömäksi. Johtamalla vesi tulvauomaan saataisiin useita neliöitä lisää poikastuotantoalaa. 31\n34 Alue 10. Rynäsinkoski (K26) Edellisten koskien alapuolella on joitain pieniä nivoja, jotka eivät ole sorapohjaisia. Niiden jälkeen on vielä jakson viimeinen koski K26, Rynäsinkoski (kuva 32). Kosken alaosaan on kivetty saarekkeita, joiden välissä virtaa varsinaisen pääuoman pienempiä uomia, jotka on valjastettu ilmeisesti nahkiaisen pyyntiin, sillä rannalta löytyi nahkiaisen pyyntiin tarkoitettu merta. Kosken kivet on nostettu saarekkeeseen ja uoma on osin rännimäinen (kuva 33). Kosken kaikki sora on kosken alla liki seisovassa vedessä. Nykyisellään koskesta löytyy joitain paikkoja pienimmille kaloille, mutta koski ei ole parhaimmalla potentiaalillaan hyödynnettävissä. Kosken mahdollisessa kunnostuksessa tulee huomioida myös nahkiaisen tarpeet. Kuva 32. Alueen 10 virtapaikat ja koskien luokat 32\n35 Kuva 33. Rynäsinkosken pääuoma on melko vähäkivinen. Oikealla näkyvä tulvauoma sen sijaan on mahdollinen poikasalue. 33\n36 4.2 Sivu-uomat Pienet sivuojat Kenttäkäynnillä tarkasteltiin myös sivu-uomia, jotka voivat olla tärkeitä kutu- ja poikasalueita etenkin taimenelle. Kartoitusalueen ylä- ja keskiosilla on kartassa havaittavissa joitain sivujokia ja -ojia. Kaikki joet olivat kesän alivirtaamakaudella aivan alimpia osiaan lukuun ottamatta kuivia, eivätkä siten sovellu lohikalojen kudulle. Sivu-uomat ovat tyypillisesti pelto- tai metsäalueelta virtaavia suoria ojia, jotka purkavat vedet sateiden ja lumen sulamisen jälkeen nopeasti eteenpäin (kuva 34). Tällaisissa ojissa myös veden laatu on tyypillisesti huono. Kuva 34. Suurin osa metsäojista on suoria ja mutapohjaisia Metsäojien kunnostaminen lohikaloille on tuskin kannattavaa. Sen sijaan valuma-alueen kuormitusta vähentävänä tekijänä siitä voisi olla hyötyä. Alaosalla yhdestä uomasta löytyi vesitys myös alivirtaamakaudella (kuva 35). Uoma on pieni pellon vieressä virtaava lähinnä mutapohjainen ja korkeatörmäinen oja. Vesi oli kirkasta ja paikoin virtaavaa ja viileää, mikä voi johtua lähdeperäisyydestä. Vettä virtasi n. 0,2 l/s ja pohjalla oli myös hieman soraa. Ojassa nähtiin myös joitain kaloja. Oja on periaatteessa mahdollinen kutupaikka pienelle taimenelle, mutta pienestä vesimäärästä ja lähinnä savisesta pohjastaan johtuen epätodennäköinen. 34\n37 Kuva 35. Alaosan peltojen välissä virtaavasta purosta löytyi virtaavaakin vettä Pohjaniitunoja Pohjaniitunoja laskee aivan Pohjajoen alaosalle. Ojan valuma-alue on laajuudeltaan 11,9 km 2, josta lähes 40 % on peltoaluetta. Maatalouden aiheuttama hajakuormitus on voimakasta (Salmi 2006). Teoreettinen keskivirtaama on 95 l/s ja virtaama vaihtelee vuodenajoittain voimakkaasti. Ojassa on kaksi patoallasta (Salmi 2006). Ojan vesi on etenkin keväällä ja syksyllä erittäin hapanta (ph 4,7 4,8), mikä käytännössä estää lohikalojen lisääntymisen. Ojassa ei havaittu kenttäkäynnin aikana kunnollisia virtapaikkoja, mutta patoaltaissa oli joitain kaloja. Pohjaniitunojan kunnostaminen lohikaloille vaatisi padotuksen muokkausta virtapaikoiksi ja mittavia kunnostuksia valumaalueella, jotka eivät välttämättä olisi edes riittävän tuloksellisia. Nykyisellään oja tuskin vaikuttaa juurikaan Pohjajokeen nousevien kalojen kutuvaellukseen, sillä virtaus ja virtaama ovat pieniä (kuva 36). Ylivirtaamakaudella Pohjajokeen nousevat kalat saattavat toki vierailla uomassa, jos vedenlaatu on kunnossa. 35\n38 Kuva 36. Alivirtaamakaudella ei Pohjaniitunojassa juuri vettä virtaa. 36\n39 5 Kunnostusehdotukset Pohjajoelle Pohjajoen kunnostetut kosket ovat melko hyvässä kunnossa. Osassa kunnostetuista koskista on kuitenkin joitain puutteita, jotka saattavat vähentää koskien tuottavuutta olennaisesti. Tyypillisin Pohjajoen koskien ongelma on soran puute. Kunnostetuissa koskissa sora usein löytyy kosken alta, johon se on huuhtoutunut tulvien aikana (kuva 37). Vastaavaa on havaittu muuallakin kunnostetuilla koskilla, joissa ongelmana on ollut raekooltaan liian tasalaatuinen sora, joka ei ole kunnolla lukkiutunut kivien väliin, vaan huuhtoutunut suvantoihin (Eloranta 2010). Soraa lisäämällä kutualueiden määrä Pohjajoen koskissa moninkertaistuisi. Koskien alta löytyvää soraa voi tarvittaessa käyttää kunnostuksissa, mutta sen sekaan tulisi sekoittaa suuremman raekoon soraa. Suvantojen soranottopaikat tulee myös harkita tarkkaan, sillä jotkut näistä suvantojen soraikoista saattavat nykyään olla hyviä lisääntymisalueita esimerkiksi siialle. Sora tulisikin pyrkiä ottamaan mahdollisimman hitaasti virtaavista paikoista, esimerkiksi heinien valtaamilta alueilta. Kuva 37. Sora on monissa koskissa kerääntynyt alapuolisiin suvantoihin. Virta on vähäistä ja heinä on vallannut sorapaikat. Osa koskista on myös kunnostettu kynnysmäisiksi, jotta niiden vedenkorkeus pysyy suurena myös alivirtaamilla. Kynnykset ja pohjapadot eivät tarjoa yhtä monipuolista ympäristöä kuin vapaasti kiemurteleva koski, joten niiden osittaista tai kokonaista hajottamista tulisi harkita. Jokeen rakennetuilla pohjapadoilla pudotuskorkeus on usein pieni, mutta niistä olisi tehtävissä selvästi eloisampia uomia, jolloin näille alueille saataisiin lisää koskimaista pinta-alaa. Vähällä vedellä inventointialueella havaittiin kaksi mahdollista nousuestettä. Niistä isommat lohikalat luultavasti pystyvät vaeltamaan, mutta pienempien kalojen vaellus saattaa kärsiä, ja niitä tulisikin virittää pudotukseltaan matalammiksi. Salmusojan padon kalatien luiskaa pidentämällä ja väylää kynnystämällä nousu voisi helpottua. 37\n40 Vaihtoehtoisesti padon alapuolista osuutta kynnystämällä voisi vedenkorkeutta nostaa kalatien alapuolella. Pohjajoessa on paikoin jokeen kaatuneita puita (kuva 38). Kaatuneet puut tulee jättää jokeen, sillä kaatuneiden puiden määrän on havaittu korreloivan positiivisesti taimenen poikastiheyksiin metsäjoilla (Degerman et al. 2004). Kuva 38. Kaatunut kuusi Pohjanjoessa. Poosjoen keskiosan kosket ovat aikoinaan jääneet kunnostusten ulkopuolelle ja siten niiden nykytila on kalan kannalta huono. Kosket ovat kuitenkin helposti kunnostettavissa, sillä usein kivet ovat valmiina rannoilla (kuva 39). Kiveämisen ohessa voidaan joen uomaa paikoin leventää, kunhan varmistetaan riittävä veden syvyys. Muualta niihin tarvitsisi tuoda vain soraa. Kuva 39. Kivet ovat perkauksen jälkeen monissa paikoissa edelleen rannoilla Salmusojan ja Poosjoen lietteen määrä oli inventoinnin yhteydessä huomattava (kuva 40), mikä voi haitata soran sekaan kutevien kalojen kudun onnistumista. Lietteen alkuperä tulisi selvittää ja lietteen määrää vähentää. Koskien kiveämisen virtausnopeutta lisäävä 38\n41 vaikutus voi myös joissain kohdissa riittää pitämään soraikot puhtaana. Alempana Pohjajoen nopeasti virtaavissa koskissa lietteen määrä oli pienempi. Liete luultavasti laskeutuu myös jokijakson välissä oleviin Kivijärven ja Lampinjärven pohjiin. Kuva 40. Etenkin inventointialueen yläosassa oli lietettä kerääntynyt pohjalle runsaasti. Monissa koskissa on sivu-uomia, jotka eivät alhaisella vedenkorkeudella olleet ollenkaan vesitettyinä. Pienet tulvauomat voivat parantaa poikasten selviämismahdollisuuksia, joten niiden avaaminen on suositeltavaa. Joessa on useita nivoja, jotka voivat myös toimia lisääntymis-, poikas- tai muina lohikaloille tärkeinä alueina. Inventointikarttoihin merkityt nivat ovat lyhyitä, mutta niiden kunnostamista kannattaa harkita etenkin silloin, jos niiden läheisyyteen ollaan kunnostamassa koskea. Monet nivat virtaavat nykyisellään rännimäisinä, ja ne olisi pienellä vaivalla kivettävissä huomattavasti monimuotoisemmiksi virtapaikoiksi, mikä hyödyttäisi useita koskilajeja. Kaikki nivat eivät kuitenkaan kunnostusta tarvitse, jos niissä virtausnopeus ja soran määrä säilyy nykyiselläänkin sopivana. Etenkin joen alaosilla mahdollisesti tehtävissä kunnostuksissa tulee huomioida myös siian ja nahkiaisen vaellus- ja lisääntymismahdollisuudet. Siika voi hyötyä sorapohjaisten nivojen nykytilasta. Nahkiaiselle joessa on sekä kutupaikkoja että niiden alapuolisia pehmeäpohjaisia alueita, joihin poikaset hakeutuvat. Taulukossa 3 on esitetty koskikohtaiset kunnostustarpeet inventointialueen koskille. Inventointialueen kosket ovat pääosin kovapohjaisia ja siten helppoja kunnostettavia. 39\n42 Taulukko 3. Kunnostusehdotukset inventointialueelle Paikka Salmusojan pohjapato K1 K2 K3 K4 K5 K6 K7 K8 Lönnberginkoski K9 K10 Käsivarrenmutka K11 Kuolemakoski K12 Siltakoski K13 Kivijärvenkoski K14 K15 K16 Lampinkoski (Onnenkoski) K17 Myllykoski K18 K19 K20 Isokoski ylä K21 Isokoski ala K22 Palomäenkoski K23 K24 Kitukoski K24 Kitukosken alap K25 Hevoskoski K25 Hevoskosken alap K26 Rynäsinkoski Nivat Nivat* (kartassa tähdellä merkityt) Kunnostusehdotukset Nousuväylän parantaminen Soraistus + poikasalueet. Kynnysmäisyyden hajottaminen. Soraistus+virran nopeuden lisääminen kiveämällä Hyvä kunnostuskohde. Padotuksen purku ja kosken saattaminen koskimaisemmaksi. Virtauksen lisääminen hidasvirtaisimmilla alueilla ja kosken pidentäminen. Koskikunnostus. Kivet koskeen. Kivet koskeen ja poikastuotanto-sekä kutualueita. Kivet koskeen ja poikastuotanto-sekä kutualueita. Kivet koskeen ja poikastuotanto-sekä kutualueita. Kivet koskeen ja poikastuotanto-sekä kutualueita. Kivet koskeen ja poikastuotanto-sekä kutualueita. Kivet koskeen ja kynnysmäisyyden purkaminen. Soraikoiden siirtäminen parempiin paikkoihin ja soran lukitseminen. Ei kunnostustarvetta Virtausnopeuden lisääminen niskan soraikolla - toisesta haarasta tulvauoma. Poikaskivikkoa ja soraikoita saisi olla enemmän. Tulvauoman aukaisu. Yläosan reunoja voi avata siirtämällä kivet koskeen. Kynnysmäisyyden purkaminen Pohjapadon purkaminen koskeksi. Virtausnopeuden ja monimuotoisuuden lisääminen Nykyisellään poikas/kutualueita. Voi harkita kiveämistä isoilla kivillä Ei kunnostustarvetta. Voi harkita kivisillan alla olevien uomien vesittämistä. Voi rakentaa nollikasalueita ja virittää loppuliukua. Tulvauoman aukaisu. Nykyisellään poikas/kutualueita. Voi harkita kiveämistä isoilla kivillä Nykyisellään poikas/kutualueita. Voi harkita kiveämistä isoilla kivillä Nykyisellään poikas/kutualueita. Voi harkita kiveämistä isoilla kivillä Nykyisellään poikas/kutualueita. Ei välttämättä kunnostustarvetta. Nykyisellään poikas/kutualueita. Voi harkita kiveämistä isoilla kivillä Nykyisellään poikas/kutualueita. Voi harkita kiveämistä isoilla kivillä Soraistus. Uoman muokkaus. Molemmista haaroista monipuolisempi koski. Toisen tulvauoman aukaisu. Ei kunnostustarvetta Kivet ja sora takaisin koskeen. Kunnostusten yhteydessä nivoista voi kivetä monimuotoisempia. Ei välttämätöntä. (Muiden kunnostusten yhteydessä) nivojen kiveäminen selvemmin virtaaviksi. 40\n43 6 Pohjajoen poikastuotantopotentiaali Laskennallisesti Pohjajoessa on virtaavaa vettä n. 8,4 hehtaaria. Varsinaisia koskipaikkoja on 7 ha ja 1,4 ha on muita virtapaikkoja, lähinnä nivoja tai pohjapadotuksia. Todellinen pinta-ala vaihtelee eri vedenkorkeuksilla ja myös kunnostusten vaikutuksesta koskipintaala voi hieman lisääntyä. Lukua voidaan kuitenkin pitää melko tarkkana. Inventoinnissa hyviksi luokiteltuja koskia on pinta-alaltaan 1,7 ha, melko hyviä 2,3 ha, kohtalaisia 2,3 ha ja huonoja 0,7 ha (liite 3). Koskialueiden nykytila mahdollistaisi vuosittaisen taimenen vaelluspoikastuotannon Pohjajoen vesistöstä (taulukko 4). Mikäli kaikki kosket kunnostettaisiin, voisi laskennallinen vuosittainen tuotanto olla vaelluspoikasta, eli inventointialueen virtapaikat voisivat olla yli kaksi kertaa nykyistä tuottoisampia. Taulukko 4. Pohjajoen koskien laskennallinen taimenen vaelluspoikastuotantopotentiaali koskien nykytilassa ja tilanteessa, jossa kaikki kosket on kunnostettu. Laskennassa ei ole huomioitu nivapaikkoja. Pinta-ala (ha) laskennallinen tehokkuus keskimäärin potentiaali nyt, kpl potentiaali kosket kunnostettuina (100 % tuotanto), kpl Hyvä 1,7 85 % Melko hyvä 2,3 55 % Kohtalainen 2,3 25 % Huono 0,7 5 % Yhteensä Tuotantoarvioiden ulkopuolelle jää 1,4 ha pienempiä virtapaikkoja, joista osan tila on jo nykyisellään hyvä. Osa virtapaikoista taas voisi kunnostettuina lisätä joen tuotantoa. Etenkin Poosjoessa suurin osa nivoista on edelleen perattuina ja lisääntymis- ja elinympäristöinä lohikaloille huonoja. Potentiaaliseen vaelluspoikastuotannon laskemiseen liittyy, pinta-alavaihteluiden lisäksi, epätarkkuuksia myös hehtaarikohtaisen sekä eri koskien potentiaalin arvioimisessa. Joen hehtaarikohtainen tuotantopotentiaali voi olla selvästi käytettyä 1000 kpl/ha/vuosi suurempi, sillä joissain arvioinneissa on käytetty jopa nelinkertaisia määriä. Toisaalta joen koskiala voi alivirtaamakaudella olla laskettua pienempi, jolloin tuotantopotentiaali jää pienemmäksi. Tällöinkin poikaset saattavat hyödyntää suvantoalueita (esim. Haapala ym. 1998), mitä ei ole huomioitu laskennassa. Tuotanto lienee myös erilaista joen eri osissa. Nykytilanteessa ei tarkkaan tiedetä eteläsuomalaisten jokien todellista tuotantopotentiaalia, joka voi erota selvästi arvioista. Tuotantoarvioihin vaikuttaa myös se, kuinka suuri osuus taimenista lähtee merivaellukselle ja kuinka moni jää jokeen. Suurin osa smolttiutuvista kaloista luultavasti vaeltaa mereen, koska välissä olevat järvet ovat matalia ja rehevän oloisia. Jotkut kalat voivat vaeltaa myös yläpuoliseen Isojärveen ja sen kautta myös muihin jokiin. Pohjajoen tapauksessa kaikki riittävän virrannopeuden omaavat alueet on voitu arvioida taimenen kannalta tuottaviksi alueiksi, sillä pienessä joessa tuottamattomia virtapaikkoja on vähemmän kuin selvästi suurikokoisemmissa joissa. 41\n44 Pohjajoen sähkökalastustulosten perusteella (liite 1) taimenen poikastuotanto on nykyisin vähäistä verrattuna laskennalliseen tuotantopotentiaaliin. Ongelmat voivat olla peräisin valuma-alueelta tai muualta joen ulkopuolelta, tai johtua liian pienestä kutevien kalojen määrästä. Jokialueen kunto on inventoinnin perusteella kohtuullinen, joten olisi hyvä selvittää joessa kutevien kalojen määrää ja käyttäytymistä. Merestä nousevien kalojen määrä voi myös olla pieni, jolloin paikalliset kalat saattavat tällä hetkellä olla hyvin merkittäviä kutukannan ylläpitäjiä. Vaikka laskennallisesti on huomioitu ainoastaan taimenen tuotantopotentiaali, voi Pohjajoki olla tuottava myös muiden lohikalojen ja muiden makeanveden kalalajien kannalta. Lohikaloista lohenpoikasia on havaittu ajoittain sähkökalastuksien yhteydessä ja oletettavasti myös vaellussiika pystyy lisääntymään etenkin joen alaosilla. Myös nahkiaistiheydet ovat Pohjajoella ainakin olleet suuria ja vimpaa on joskus noussut runsaasti (Tampereen vesi- ja ympäristöpiiri 1989). 42\n45 7 Lähteet Aluehallintovirasto (2011). A. Ahlström. Osakeyhtiö. Päätös Nro 26/2011/4 Dnro ESAVI/104/04.09/2010. Makkarakosken vesivoimalaitoksen ja padon pysyttäminen sekä lisäkoneiston ja kalatien rakentaminen, Pori. Eloranta. A. (2010). Virtavesien kunnostus. Kalatalouden keskusliitto. Julkaisu nro Degerman, E., Sers, B., Törnblom, J. and Angelstam, P Large woody debris and brown trout in small forest streams towards targets for assessment and management of riparian landscapes. Ecol. Bull. 51: Isojärvi-seura. (2008). Järvitietoa. Internet-lähde. [viitattu ] Reunanen, S., Salmi J. & Hiedanpää, J. (2012). Merikarvianjoki elämysten ja toimeentulon virta. Matkailututkimus 8: 2, Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos. Suomen matkailututkimuksen seura. Salmi, P. (toim) (2006). Mataloituvien merenlahtien kunnostus. Keikvedenlahden tilan ja käyttökelpoisuuden parantaminen. Lounasis-Suomen ympäristökeskuksen monistesarja 2/2006. Salmi, P. & Kipinä-Salokannel, S. (toim.) (2010) Satakunnan pintavesien toimenpideohjelma vuoteen Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen julkaisuja 7/2010. Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus. Saura, A., Rinne, J. ja Vehanen, T. (2010). Mustionjoen pääuoman ja sivupurojen lohelle ja taimenelle soveltuvien poikastuotantoalueiden kartoitus ja poikastuotantoarvio. Riista- ja kalatalous selvityksiä 13/2010. Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos, Helsinki Suomen ympäristökeskuksen Oiva-ympäristötietojärjestelmä. [Viitattu ] Tampereen vesi- ja ympäristöpiiri. (1989) Pohjajoen kalataloudellinen kunnostussuunnitelma. Pomarkku, Noormarkku ja Pori. 32 s.+liitteet. Ympäristö.fi. (2013) Karvianjoki. Internet-lähde. [viitattu ] Haikonen, A. ja Tolvanen O Vaelluspoikaspyynti Ingarskilanjoessa vuonna Kala- ja vesimonisteita nro 112. Suulliset tiedonannot: Henri Vaarala, A. Ahlström. Keskustelut inventoinnin yhteydessä 7/2013. Tuomela Antti, Pohjajoen alaosan osakaskunnan puheenjohtaja. Puhelinkeskustelu 7/2013. Martin Kesler, Estonian Marine Institute (University of Tartu). Keskustelu 8/2013. Kartta-aineisto Sisältää Maanmittauslaitoksen Maastotietokannan aineistoa 8/2013. Lisenssiantaja mainittava karttojen jatkokäytön yhteydessä. Lisenssi luettavissa: [viitattu ] 43\n46 8 Liitteet Liite 1. Pohjajoen sähkökoekalastuksissa havaitut kalatiheydet (yks./100 m 2 ) vuosilta Tiheyksissä on huomioitu pyydystettävyys. Luonnonkudusta todennäköisesti peräisin olevat taimenet ja lohet on merkitty kursiivilla sekä kirjaimella L. Muiden lohikalojen alkuperää ei varmuudella tiedetä, mutta ainakin osa niistä on istutuksista peräisin. Hevoskoski Ahven ,8 Kivennuoliainen 11,8 5,7-2,6 3,9 Kivisimppu 23,2 45,1 31,6 10,2 28,6 Särki - 4, Taimen >0+ 19,6 2,4-6,5 1,6 Taimen 0+ L 6,4 24,7-1,4 1,1 Yhteensä 60,9 82,6 31,6 20,6 39,9 Isokoski Ahven - 11, ,3 Hauki ,6 - Kivennuoliainen - - 5,0 5,0 4,6 Kivisimppu - 68,6 45,7 24,7 45,1 Lohi >0+ - 4,8 0, Lohi 0+ L 3, Made ,0 Salakka ,4 - Särki ,5 1,0 Taimen > ,6 2,1 - Taimen ,1 - - Taimen 0+ L - 12,6-0,7 - Yhteensä 3,0 97,5 60,0 36,0 53,8 Kitukoski Ahven 1, ,9 7,8 Kivennuoliainen 15,9-11,6-11,7 Kivisimppu 12,5 3,1-3,8 3,8 Taimen >0+ 6,6 1,3 4,8 3,2 - Taimen ,1 - - Taimen 0+ L - 8,6-4,2 - Yhteensä 36,6 13,0 39,5 13,2 23,3 44\n47 Lampinkoski (vuonna 2007 ei sähkökalastuksia) Ahven 35,6-1,6 16,7 Kivennuoliainen 8,9-19,1 13,3 Kivisimppu 61,3 69,2 40,7 52,6 Särki 5,6-1,3 - Taimen >0+ - 4,8 4,0 - Taimen ,4 - - Taimen 0+ L - - 5,2 - Yhteensä 111,3 96,3 71,8 82,6 Myllykoski (vuosina 2007 ja 2008 ei sähkökalastuksia) Ahven 3,3-2,6 Kivennuoliainen 16,7 7,5 31,6 Kivisimppu 6,6 9,9 5,2 Särki 1,4 - - Taimen >0+ 2,8 2,1 - Taimen 0+ 27,1 - - Taimen 0+ L 1,4 - Yhteensä 57,8 20,8 39,4 45\n48 Liite 2. PML-arvon laskukaava. PML-luku huomioi eri pohjatyyppien osuuksia koskissa ja arvottaa koskia niiden monimuotoisuuden perusteella. Luku painottaa koskien soveltuvuutta lohikaloille, jolloin korkeimman luokituksen saa koski, jossa on tasaisesti kaikenkokoisia kiviä ja jossa ei ole savea tai kalliota pohjalla. Luku korostaa kosken soramäärää, jota usein on suomalaisissa koskissa suhteellisesti muuta kiviainesta vähemmän. Vastaavasti luku ei huomioi eroja halkaisijaltaan cm ja yli 30 cm kivikoon välillä, jolloin se sopii paremmin sekä uoman kapeiden yläosien että leveämpien alaosien yhtenäiseen luokitteluun. Pohjan savimäärä vaikuttaa lukuun negatiivisesti. Myös kalliopohja pienentää lukua, mutta ei yhtä voimakkaasti kuin savi. Koska kiviainesten osuudet ovat paikanpäällä tehtyjä arvioita, on myös luku ainoastaan ohjeistava. Luku myös saattaa painottaa sellaisia asioita, jotka eivät kaikilla koskilla vastaa lohikalojen todellista tarvetta. Esimerkiksi soraisat nivat tai hyvin pienimuotoiset (kivikooltaan pienet) kohteet saavat vääristyneitä arvoja, vaikka ne voivat poikastuotannoltaan olla erityisen hyviä. Vastaavasti luku ei arvioi kiviaineksen sijoittelua, eli esimerkiksi inventoinnissa huomioitu peratun kosken kiviaines voi nostaa lukua, vaikka kivet olisi sijoitettu kalojen kannalta huonoille alueille ja sora olisi valunut hitaisiin virtapaikkoihin. PML-arvon laskenta: PML = (Ka 2 + Kb + (Kc + Kd) S K/2) 10 Ka 12,5; Kb 25; (Kc + Kd) 50 Tunnus S K a K b K c K d K Materiaali savi sora/hiekka kivi: Ø2-10 cm kivi: Ø10 30 cm kivi: Ø > 30 cm kallio PML-arvon laskennassa on käytetty arvioituja prosenttiosuuksia suoraan kokonaislukuina. PML-arvo 8,5 10 Luokka 5 Monipuolisesti erikokoista kiveä sekä soraa, eri-ikäisille lohikaloille soveltuvaa habitaattia 7,5 8,4 4 6,5 7,4 3 5,5 6, ,4 1 monotoninen lohikaloille huonosti soveltuva pohja 46


Dubai missä maassa Vittu kun vituttaa muki\nDubai: lennot, hotellit, äkkilähdöt – Rantapallon matkaopas dubai missä maassa\nDubai paljastui heti ensi metreillä todella nykyaikaiseksi, länsimaistuneeksi ja ennen kaikkea suvaitsevaksi kaupungiksi: pukeutuminen on hyvin pitkälti samanlaista, kuin missä tahansa muualla, sillä expateja on runsaasti. On off shoulder-yläosia, revittyjä farkkushortseja, minihameita ja v-kaula-aukkoja. Ilta-aikaan pukeutuminen on\nMiten Dubaissa pukeudutaan? - Jenni Ukkonen blogi Dubaista dubai missä maassa\nMissä maassa dubai sijaitsee? Läheisiä sanoja. dualismi dualistinen dualistisesti dualistisuus dubata dubbata. Selaa sanakirjoja: Sivistyssanat Slangi Antonyymit Lyhenteet. Suomi sanakirja .fi Tietoa Facebook Twitter\nDubain ainutlaatuinen maailma osa 2 - Appamatkustaa\nMissä on Dubai, mitä nähtävyyksiä se on? UAE tarjoaa matkailijoita kaikkialta maailmasta enintäänmukavuudet ja mukava lepo lukuisissa resorts maassa. Monet matkustajat ovat huolissaan Dubaissa, joka on yksi suurimmista ja kuuluisimmista kaupungeista.\nUusimmat tiedot koronaviruksesta: Suomessa kaksi uutta dubai missä maassa\nMissä Euroopan valtioissa sinä olet käynyt? Valitse alla olevassa testissä 51 maan joukosta ne, joissa sinä olet vieraillut. Jaa tulos kavereillekin nähtäväksi!\nMaassa on tähän mennessä vahvistettu yhteensä 6,53 miljoonaa tartuntaa. Koronavirus vaati eilen sunnuntaina 392 kuolonuhria. Yhteensä koronapandemia on vaatinut maassa 194 147 kuolonuhria. 14.9. klo 6.28 Lukiolaiset pelkäävät, ettei koronalle altistuneita päästetä yo-kokeisiin – syksyn ylioppilaskirjoitukset alkavat tänään\nDubai on kohde, joka on viime vuosina ollut kaikkien suomalaisten huulilla. Olen törmännyt monessa matkablogissa juttuihin Dubaista. Useimmat kertovat sen pintapuolisesta kiillosta, eksklusiivisuudesta ja turistin helposta elämästä. Ei ole kovinkaan hedelmällistä miettiä, että missä maassa "juuriongelma" on, siirtotyöläisen\nDubai-matkaopas - Kerran elämässä\nHanavesi on yhtä kuin juomavesi. Suomessa kyllä, mutta monessa muussa maassa ei. Afrikassa ei missään, Etelä-Amerikassa ei missään, Aasiassakin vain kuudessa maassa. Yhdysvaltojen tartuntatautien valvonta- ja ehkäisykeskusten (CDC) viimevuotisten laskelmien mukaan maailmassa on vain 38 maata, joissa hanavesi on juomakelpoista.\nDubaissa | Juttua\nTaivaalle kurottavat pilvenpiirtäjät, luksushotellit, gourmet-ruoka ja jättimäiset ostoskeskukset muodostavat mielenkiintoisen kontrastin beduiinielämälle, jota Dubain aavikolla vietettiin ennen kuin siitä tuli Lähi-idän turismin keskus. Matkailu kasvaa kohisten Dubai on noussut suosituksi matkakohteeksi myös suomalaisten keskuudessa etenkin talvikuukausina. Sen viehätys perustuu\nGlobalPetrolPrices.com-sivuston mukaan keskihinta bensiinilitralle on tällä hetkellä 0,97 dollaria eli 0,92 euroa. Maiden hintatasoihin vaikuttaa tuodaanko öljy muualta sekä verot ja muut maksut.\nMillainen verotus on? Matala. 0% tulojen ollessa alle 24000 euroa, 10 % tulojen ollessa yli 40000 euroa ja 5 % niiden välissä. Ei varallisuus-, lahja- tai perintöveroja.\nDubai – näkemistä ja kokemista Dubai, Arabiemiraatit. Kuva: Rasto S / Shutterstock. Dubain ykkösnähtävyys on maailman korkein pilvenpiirtäjä Burj Khalifa. 830 metriä korkea Burj Khalifa näyttää mallia, kuinka korkealle ihmiskunta tulee vielä rakennuksillaan kurottamaan.. Dubain muita ihmeitä ovat ihmisten tekemät jättimäiset tekosaaret, joista tällä hetkellä on toiminnassa\nKävelimme siellä creekin rannalla missä lastataan vanhoihin veneisiin kauppatavaraa. Siellä näkee vähän erilaista Dubaita. Sitten vähän kauempana ”keskustasta” on kiva ravintola, the boardwalk. Varsinkin illanhämärässä todella kauniit näkymät, suosittelen! Ja se jättimäinen akvaario Dubai …\nVierailija: "Kenelläkään tietoa?". "Arabi Emiraatit". * Tämä kenttä pitää täyttää jotta oikeat käyttäjät erottuvat boteista.\nTestaa taitosi Imagination-maassa, missä saat helposti kulumaan tunteja rakentaen robotteja ja testaten sähköautoja. Nuoremmat Lego-fanit pysyvät kiireisinä Duplo-laaksossa, kun taas vanhempia lapsia voi kiinnostaa Master Builder Academyn edistyneemmät haasteet. 9. Vie kotiin oma palikkasi\nkaveri exän kanssa


Ratapyörän varustelu ja suojaus - Sivu 2\nTulokset 31:stä 60:een 156:sta\n27.09.2019, 12:54 #31\nOnko empiirisiä kokemuksia? Mittaillaanko noita melurajoja kisoissa? Tuolla on kuitenkin vaikutusta änkän valintaan.\nAika hirvee mökätorvi saa olla jos ei tohon mene. Ja ei noita kisoissa ole mittailtu, mutta pahoihin ylilyönteihin kyllä puututaan.\n27.09.2019, 13:07 #32\nÄlytön mökä rasittaa omia korvia ja rajoittaa ratapäiville osallistumista. Sellasen perus mittanen ( pannasta pantaan 350-450mm) akran/arrowin/jonkun muun tunnetun merkin vaimennin on yleensä passeli.\n24.10.2019, 10:08 #33\nNeuvoja taas kyselemässä.\nOletteko itse poranneet reiät varmistuslangoille öljyproppuun ja jarrujen pultteihin. Itsellä ei tallista löydy kuin perinteinen akkuporakone. Pitäsikö viedä porattavaksi ammattilaiselle?\n24.10.2019, 10:13 #34\nItse vaan porailee, 2-2.5mm terällä. Apuna voi käyttää poraus-/leikkuuöljyä.\nTai sitten tilaat titaaniset missä on reiät valmiina tilalle https://www.pro-bolt.com\n24.10.2019, 10:15 #35\nPylväskone ois kova.\nTai tilaa pro boltilta. Magneettisen sumpun propun rei’illä löytänee kanssa.\n24.10.2019, 10:38 #36\nKiitosta taas. Tilasin tuolta Pro Boltista.\n24.10.2019, 11:21 #37\nPylväsporalla pienellä terällä onnistuu aika kivuttomasti. Ilman kunnon tukea, eli käsivaralta katkee terä pirullisen helposti.\n01.11.2019, 21:05 #38\nTämä nyt varmaan ainakin jollain tapaa sopii tähän ketjuun. Kuitukatteeseen limattavaa istuinpäälinen ja mielummin mallia pysyvä, mistä ja materiaali vaihtoehdot ?\n01.11.2019, 21:30 #39\nTuolta saa myös omilla mitoilla olevan lärpäkkeen. Suosittelen\n03.11.2019, 11:48 #40\nMistäs suosittelisitte katteita tilailemaan? Pro Fiber itsellä ollut ekana mielessä. Jatkokyssäri - maalauttamisesta DIY vai jollain maalaamolla?\nKatesarjan maalaus haluttuun väriin edukkaasti esmes meiltä:\n09.11.2019, 09:41 #41\nUusi ZX-10R laitettu tilaukseen ja mietin tuon pyörän varustamista ensin kesän ratailuihin.\nAjattelin, että en lähde heti hankkimaan kuitukatteita, vaan pyrin suojaamaan ja varustamaan pyörän kevyitä kaatoja ja ratakäyttöä varten seuraavasti:\n- moottorin poskisuojat molemmin puolin\n- etuakselin suoja\n- matala kylki slideri\n- taka-akselin ja pakoputken suojaus\n- tangon päiden suojaus slidereillä ja jarrukahvan puolelle suojakaari\n- varmistuslangat jokkissääntöjen mukaisesti\n- ratakäyttöön tarkoitetut nesteet (jarrut ja jäähdytys)\n- säädettävät jalkatappisarjat (tarvittaessa)\n- vilkkujen ja peilien yms poisto\nPäivitystä projektiin. Yllä tummennetut tehtynä ja lisäksi katti poistettu ja moottorin ECU säädetty. 192 rwhp taisi tulla laitteesta ja keskialueen vääntöä ja tehoa erityisesti lisää. Alustan painumat tsekattu.\nEiköhän tuo tuosta valmistu ennen kesää.\n09.11.2019, 10:17 #42\nKatteista sen verran, että voihan hiilikuitu- tai hiilikuitu-kevlarkatteet nähdä myös lisäsuojana. Maksaahan ne vitusti mutta kestävät nokkaperää ihan eri tavalla ja korjausta varten, jos tarvii, saa kaupasta myös hiilikuitumattoa.\n09.11.2019, 10:33 #43\nitse en välitystä vaihtaisi jos ketjut ja rattaat on hyvässä kunnossa.\nvälitysten lyhentäminen ei mielestäni tonnisessa paljoa auta ja kun kokonaisvälitys lyhenee, niin jokainen vaihde on myös lyhempi. itsellä ainakin sotkee ajamista kun joutuu enemmän seilaamaan ylös alas niitä.\ntietysti jos ketjut ja rattaat on huonot, niin sitten kannattaa vähän optimoida uusissa.\n09.11.2019, 10:50 #44\n09.11.2019, 10:56 #45\nKyllä noi kyykkyjen vakiovälit on turhan pitkät näille Suomen radoille. Toki pyörästä sitten riippuu paljonko välitystä tarvitsee lyhentää. Esim. Gixussa mulla tais olla -1 / + 4 (16/46) välit kaikkialla muualla paitsi parkissa. Siellä piti käyttää 44 takaratasta.\n09.11.2019, 11:28 #46\nMotopark 16 - 46\nKemora 16 - 47\nAlastaro 15 - 47\nAuto 24 Ring 16 - 47\nBotnia 15 - 46\nTuossa omia mieltymyksiä. Vakio taitaa olla 17 - 45. Jos tuo pitäisi antaa eteenpäin aloittelijalle ja suositella yhtä ajettavuudelta helppoa välitystä, niin 16 - 46 ois varmaan se kompromissi.\nJos ei ole mitään apuja, niin -1 +1 ei ole kovin kaukana.\nHiilikuitukatteisiin en käyttäisi euroja.. ennemmin crc. Lasikuitu on mukavampaa korjailla ja crc tosi kevyet.\n09.11.2019, 12:37 #47\n^just kymppikawassa on ykkönen vakiona julman pitkä, n. 156 km/h kelaa rajoittimelle ja parhaiten sopivaa pykälää ei vakioväleillä varsinkaan tiukkoihin mutkiin saa. Muistaakseni +/- 1 hammas eteen/taakse menee vakioketjuihin.\n09.11.2019, 12:58 #48\nAjoin viime kesän vakio väleillä 16/41 ensi vuonna 16/45-520. En lähtenyt kesken kauden muuttamaan kun se pyörä on sen jälkeen taas erilainen ajettava. Huomasin kyllä varsinkin Alastarolla että vois lähteä paremmin esim. 1-2 väli, kahvila. Toisaalta olisko siitä ollut hyötyä kun tulee silti short shiftattua ja torvi auki vasta kolmosella tässä olisi paljonkin parantamisen varaa. Paljonko siitä sitten on tonnisella hyötyä yli 1.30 vauhdeissa tai yleensä jos ei ole nopean vauhdeissa vielä.\n09.11.2019, 13:43 #49\nPyörien kuninkaassa eli cebarissa oli itellä 15/47 kaikilla radoilla. Enpä usko että häviän kympääkään aikaa välitysten takia noilla enää vs jos pistäis lyhyet jonneki alastarolle.\n09.11.2019, 13:52 #50\nPaljonko siitä sitten on tonnisella hyötyä yli 1.30 vauhdeissa tai yleensä jos ei ole nopean vauhdeissa vielä.\n1:23 kierrosaikaa pääsee yhdellä vaihteella.\n09.11.2019, 20:09 #51\nOisko tästä mitään videoo?\n09.11.2019, 20:18 #52\nBimmerillä ajelin joskus vuosia sitten yhen setin kokeilulla yhellä vaihteella 1.29.jotain, ja vaihteita käyttäen 1.24.jotain. Syy tuohon kokeiluun oli se että kävin koeajamassa kaverin kymppikavan, jossa vaihdepoljin ei sopinu ollenkaan mun nilkkakulmalle, joten jouduin sillä ajamaan yhellä vaihteella, ja ajaksi tuli 1.30 tai 1.31 jotain. Sen jälkeen oli ihan vaan uteliaisuudesta pakko kokeilla bimmerillä sama.\n09.11.2019, 20:48 #53\nEi muistaakseni oo, mutta miksi tarttee olla?\nMulla menee nelosvaihde päällä noin 2 sekuntia Alastarolla jos runkkaan vaihteita ja sekin vain pääsuoran päässä, joten siinä häviää tasan sen minkä häviää 205->225 kiihdytyksessä 2 sekunnin aikana, eli puolisen sekkaa sanoisin.\nJa mitä radan hitaimpiin mutkiin tulee, ni mä menin mun ennätyskierroksella (2018 1:21.4) T1-T5 läpi pelkällä kolmosella ku missasin downshiftin kakkosmutkassa, ja silti otin parhaaseen sektoriini pataan ainoastaan 0,06s.\nPalmasin ja kahvilan mutkat on hitaimmat mutkat joista lähdetää ulos eikä niissäkää hirveästi häviä kolmosella ajaessa, pitää vaa kiskaista kaasua päälle tavattoman aikaisin.\nJoten lyhyesti: Ei oo videota, mutta uskallan sanoa että menee alta 1:24 kolmosella. Voin vaik yrittää ens kesänä.\n09.11.2019, 21:02 #54\nEn mä sillä, etten uskois. Olis vaan ollu mielenkiintosta nähdä linjat ja avaukset.\n09.11.2019, 21:04 #55\nNiinku sanoin, voin yrittää ens kesänä pommittaa kolmosella pari kiekkaa iha kunnolla (kameran kanssa) ni saa sitte varmuuden.\nPalmasissa ja kahvilassa täytyy ottaa vähän "väärää" linjaa kolmosella koska se täytyy vetää vähä pyöreämmin läpi jotta kolmosella ei jää seisomaan siinä kiihdytyksen alussa.\n09.11.2019, 21:16 #56\nJos muistan ja jos sopii, niin voisin yrittää tulla perään roikkumaan tähän settiin.\n09.11.2019, 21:17 #57\n10.11.2019, 00:12 #58\n10.11.2019, 00:22 #59\nJos kuksan sijasta on ens kesänä kylmä olut tarjolla niin voin suorittaa. Ei pitäs olla mikään tekemätön paikka, kun seisovalla lähdöllä tais mennä 21 tai 22 alkunen.\n10.11.2019, 00:34 #60


With Pearls: Sormusten vääntöä\nNiinhän minä eilen illalla sitten tokenin hieman tästä mun ärsyyntyneisyydestäni ja otin sormusmittapuikon käteen, ja aloin väänteleen sormuksia. Kaksi sain tehtyä ja kauniita tuli ! Alan vissiin jo kehittyyn ! Pikkuhiljaa kädenjälkikin paranee, ja alan olla tyytyväinen omiin tuotoksiini. Ongelmana on vielä että miten saisin sormuksista suhteellisen samankokoisia tai miten osaisin katsoa tuota taulukkoa ja tuota puikon jenkkimittataulukkoa oikein ja kerralla ! Eikä että ensin mittaan, sitten teen ja mittaan uudestaan ja perseelleen meni :D Noh, harjoitus kait tekee sen mestarin tässäkin tapauksessa, yritän ainaki ! Tässä pari kuvaa niistä sormuksista :)\nTänään tuli myös Helmikauppa.com tilaukset, ja olin ihan Happy taas ! Sieltä tuli kaikkea ihanaa ja kaunista, särölasihelmiä todella paljon, pääsen taas toteuttamaan itseäni kesäkorujen suhteen, jippii ! Huomenna tulee sitten varmaankin se korutaivaan tilaus, ihmettelin kyllä ettei tullu jo tänään, höh.\nLähettänyt Katri klo 6/06/2012\nIhaniaihania! Voi vitsi, miten kivoja.\nt. Toisinaan itsestäänkin korutaiteilijan löytävä\nHeippa Kaisa, ja kiitos kommentistasi :) Ja kiitos kovasti, yritän pikkuhiljaa opetella tätä sormustekniikka myös ;) Koruilu on mukavaa puuhaa !


Ironia on sellaisten sanojen käyttö, joilla on erilainen tai päinvastainen yleisempää merkitystä. Se on puhe, joka tekee humoristisen ristiriidan sen kanssa, mitä tarkoitetaan.\nSeuraavassa on muutamia esimerkkejä ironiasta:\nHän juoksi niin nopeasti kuin kilpikonna.\nKilpikonna on eläin, joka kävelee hitaasti. Sanomalla, että henkilö juoksi niin nopeasti kuin kilpikonna, tarkoitetaan sitä, että hän käveli hyvin hitaasti tai edes ei juosta. Tämä käänteinen vertailu on ironia.\nKeitto oli herkullinen: kylmä ja ilman mausteita\nJos keitetty keitto oli maustamaton ja kylmä, ei ole mahdollista, että se oli maukasta. Sanoa, että huono keitto oli ilo, on käyttää ironiaa arvostelemaan hyvää tunnelmaa.\nOlen onnellinen, kun hän ei vastaa puheluihini.\nKun soitat jonkun, haluat vain puhua puhelimessa. Jos puhelua ei vastata, soittajaa ei voi täyttää. Sanoa, että olet tyytyväinen tilanteeseen, jota et pidä, on ironia.\nHän opiskeli niin paljon, että hän otti nollan kilpailussa\nKun henkilö oppii tekemään testin, tuloksen odotetaan olevan hyvä. Nollapiste osoittaa, että tutkintoa ei ollut riittävästi, jotta saavutettaisiin palkkaluokka. Tutkimuksen ja huonon huomion välinen ristiriita on ironia.\nOnnellisuus toimii kovasti ja vastaanottaa vähän\nIlmaus selventää ironiaa, joka viittaa haluun saada enemmän työstä. Tässä esimerkissä ironiasta, jota kutsutaan kosmiseksi tai äärettömäksi, on ero toiveiden ja todellisuuden välillä.\nHänellä oli loistava idea ja pilalla matka\nTässä lauseessa korostetaan väärinkäsitystä tai toisin kuin haluaisit sanoa, eli jos se olisi hyvä ajatus, se ei olisi tuhonnut matkan. Tämä on esimerkki ironisesta antifraasista.\nLue lisää ironian ja ironian kohtalosta.


Rope Hero: Vice Town for PC & Windows - ilmainen lataus\nEt ole syntynyt sankarina, mutta nyt on aika tulla sellaiseksi.\n• Toimintapakattu 3D FPS, jossa on RPG-elementtejä.\n• Suuri valikoima aseita, ajoneuvoja ja tehtäviä.\n• Realistinen 3D-fysiikka ja visuaaliset tehosteet.\n• Säädettävä grafiikan laatu, näkyvyysetäisyys ja liikenteen tiheys.\n• Pelin sisäinen opetusohjelma.\nHerääminen hupussa, muistamatta mitään ja lukittu supersotilaan pukuun. Kuka sinä olet? Mitä sinä tekisit?\nSinun on suoritettava pääjuttu, jotta selvität kuka olet.\nTutustu rikolliskaupunkiin, joka on täynnä jengeja ja aggressiivisia ryhmiä. Tule kansalaistoivomukseksi puhtaan lain ja oikeudenmukaisuuden standardina tai tule kaupunkiin uuden tuomion ritarina.\n• Yli 10 erilaista linjaa.\n• Jaematkat ja palkinnot. Pelisi vaihtelee valitsemastasi pelityylistä riippuen.\n• Rahapalkkioiden kasvattaminen etsintälinjan edistymisellä, jolloin voit avata edistyneemmät aseet kaupassa.\nYritä välttää vaivaa superhero-liikkuvuutesi suhteen tai kaataaksesi taivas ja helvetti vihollisen päissä. Vaihda lähitaistelu ja harjoittelet taistelua uusilla kyvyillä ja aseilla.\n• Edistynyt köysidynamiikka, nyt se on myös tappava loputon aseesi.\n• Super potku!\n• 7 uutta räjähtävää ja energia-aseista!\nSotilastankki, raskaasti kuormattu helikopteri, superkärryt, limusiinit, urheilukuupeja, maastopyöriä, Harleys ja paljon muuta.\n• Yli 20 erilaista ajoneuvoa omalla nopeudella ja ominaisuuksilla.\nRope Hero: Vice Town APK PC: llä Lataa ja asenna\nladata “Rope Hero: Vice Town” ja voit asentaa sen sekä Android-laitteeseesilaite ja PC. Android-laitteen asennus on hyvin yksinkertaista, mene vain minkä tahansa kolmannen osapuolen APK-palveluntarjoajaan ja lataa APK ja yksinkertaisesti napauta sitä asentaaksesi. Kuten PC-versiossa, tarvitset emulaattorin. Lataa ja asenna sovellus tietokoneelle seuraavien ohjeiden mukaisesti.\nKöyden sankari: varakaupunki\nKehittäjä: Naxeex LLC\n“Rope Hero: Vice Town” PC: lle - Vaihe vaiheelta\nVaihe 1: Lataa ja asenna “Rope Hero: Vice Town” PC: lle, tarvitset Android-emulaattorin, kuten BlueStacks aluksi. Olen antanut lopussa linkit heidän virallisille sivustoille.\nVaihe 2: Siirry Google Play Kauppaan asennettuaan emulaattorit näytön ohjeiden avulla. Luo tili nyt ja etsi “Rope Hero: Vice Town” Google Play Kaupan hakupalkissa. (On suositeltavaa ladata APK alla olevasta linkistä ja asentaa se suoraan säästääksesi aikaa)\nVaihe 3: Jos löydät etsimäsi sovelluksen, jatka ja lataa se; muuten saat vain APK: n “Rope Hero: Vice Town” mistä tahansa kolmannen osapuolen APK-palveluntarjoajista.\nVaihe 4: Se on se asennusta varten “Rope Hero: Vice Town” PC: lle. Pysy ajan tasalla vertailukelpoisempien vinkkien löytämisestä Android-verkkosivustolla.\nLeikkaa köysi: Taikuus PC: lle ja Windowsille - ilmainen ..\nStickman Rope Hero PC: lle ja Windowsille - ilmainen ..\nKöysi Sammakko Ninja Hero - Strange Gangster Vegas ..\nRope Slash PC & Windows - Ilmainen lataus ..\nLeikkaa köysi PC: lle, Windowsille ja Macille - ilmaiseksi ..


REFERENSSIT – NetPartner Oy\nViimeisen parin vuoden aikana olen suorittanut seuraavia toimeksiantoja:\nrakennusinvestointiin liittyvien kokonaisuuksien hoitaminen: rahoitusneuvottelut pankkien ja ELY:n kanssa sekä niihin liittyvien asiakirjojen tuottaminen (liiketoimintasuunnitelma, talousennusteet, erilaiset luvat jne).\nyritysten omistajanvaihdoksiin liittyviä arvonmäärityksiä ja rahoituksen suunnittelua ostajalle.\ninvestointitukien hakemista ELY-keskukselta.\nkasvuyrityksen talouden hallintaa.\ntaloushallinnon ajantasaistamisen ja tehostamisen konsultointia.\ntietosuojaan (GDPR) liittyvien asiakirjojen tuottaminen asiakasyrityksille.\nOlen perustanut NetPartner Oy:n tukemaan yrityksiä erilaisissa muutostilanteissa. Osan yrityksen palveluista tuotan itse, mutta toiminnan monipuolisuus perustuu laadukkaan kumppaniverkoston osaamiseen. Käytettävä palvelukokonaisuus räätälöidäänkin aina asiakasyrityksen tarpeen mukaan.\nEnsimmäinen tapaaminen on aina asiakkaalle veloitukseton. Tapaamisessa kartoitan asiakkaan palvelutarpeen ja sen jälkeen teen asiakkaalle tarjouksen palvelun kustannuksista, sisällöstä ja aikataulusta.\nNoudatan toiminnassani tarkoin tietosuojaa; jokaisen asiakasyrityksen kanssa solmitaan vaitiolositoumus ensimmäisen tapaamisen yhteydessä ja sähköisissä järjestelmissä käytetään suojattua sähköpostia ja tiedostoturvaa.\nLisäksi toiminta on vakuutettu tieto -ja yritysturvan osalta\nKauppakatu 26 B\nPuh. 044 2311 812


9 helppoa tapaa | Näytön tallennus HP:n kannettavalla tietokoneella - Artikla\nTärkein Artikla 9 helppoa tapaa | Näytön tallennus HP:n kannettavalla tietokoneella\nHP:n kannettavan tietokoneen näytön tallentamiseen tarvitaan pätevä HP:n näytöntallennin. Hyvän kannettavan tietokoneen tallentimen löytäminen ei kuitenkaan ole helppo tehtävä ihmisille, jotka eivät tunne tallennusohjelmistoja. Lisäksi he eivät ehkä ole perehtyneet kannettavan tietokoneen tallentimen käyttövaiheisiin. Jos haluat tietää kuinka näytön tallennus HP:n kannettavaan tietokoneeseen , valitse sopivin HP:n kannettavan tietokoneen näytön tallennin ja seuraa ohjeita tallentaaksesi mitä tarvitset.\n9 parasta HP:n näytön tallenninta:\nyksi. JustAnthr RecExperts [Suositus]\nkaksi. Xbox-pelipalkki [Sisäänrakennettu tallennin]\n8. Ilmainen kamera\n1. Näytön tallentaminen HP-kannettavalle JustAnthr RecExperts -sovelluksella\nJustAnthr RecExperts on all-in-one-ohjelma, joka on yhteensopiva Windows 10/8.1/8/7 kanssa. Koska tämä tallennustyökalu on tarkoitettu sekä ammattilaisten että aloittelijoiden käyttöön, se on monipuolinen ja helppokäyttöinen samanaikaisesti. Olitpa kokenut käyttäjä tai et, voit hallita tämän ohjelmiston hetkessä.\nTämä ohjelma voi tallentaa joustavan kokoisen HP-kannettavan näytön, kaapata verkkokameran ja jopa tallentaa pelin kulkua HP-kannettavallasi helposti. Voit jopa käyttää sitä nauhoittamaan reaktiovideoita, kommenttivideoita ja tee opetusvideo .\nTämä monipuolinen ja kevyt HP:n näytöntallennin toimii Windows 11/10/8/7 -käyttöjärjestelmässä. Napsauta seuraavaa painiketta ilmainen lataus , eikä rekisteröintiä tarvita.\nTuki ajasta tallennus ja automaattinen tallennus\nTukee yli 10 video-/ääni-/kuvamuotoa\nTukee tallennettujen videoiden leikkaamista helposti\nTukee videoiden tallentamista korkealaatuisina (1080P/4K)\nNäyttötallennuksen tekeminen HP-kannettavalle äänellä JustAnthr RecExperts -sovelluksella:\nTämä opetusohjelma opastaa sinua tallentamaan koko näytön tai osan näytöstäsi HP:n kannettavalla tietokoneella. Noudata ohjeita tallentaaksesi tarvitsemasi.\nAiheeseen liittyvä artikkeli: Näytön tallennus Dellin kannettavalla tietokoneella\nJustAnthr RecExpertsille on loistavia vaihtoehtoja. Vaikka ne eivät ole yhtä helppokäyttöisiä kuin JustAnthr RecExperts, ne voivat silti täyttää tarpeesi tallentaa HP:n kannettavien näytöt. Katsotaanpa niitä.\n2. HP:n kannettavan tietokoneen oletusnäytön tallentimen käyttäminen - Pelipalkki\nJotkut ihmiset eivät ehkä tiedä, että HP-kannettavassasi on sisäänrakennettu näytön tallennin. Tarkkaan ottaen tämä oletustallennin tarjoaa Windows-käyttöjärjestelmä, ja voit käynnistää sen suoraan niin kauan kuin käytät Windows 10- tai Windows 11 -käyttöjärjestelmää.\nUseimmille HP:n kannettavien käyttäjille tämä saattaa olla kätevin tapa tallentaa toimintaa näytölläsi. Heidän ei tarvitse hukata aikaa kolmansien osapuolien työkalujen etsimiseen ja lataamiseen, ja kaikki sen kaappaamat videoleikkeet tallennetaan laitteellesi välittömästi. Mutta tätä tallenninta voidaan käyttää vain sovelluksen sisällön tallentamiseen, jotta se ei ole yhtä monipuolinen kuin muut tallentimet.\nNäytön tallentaminen HP:n kannettavalla tietokoneella pelipalkin avulla:\nVaihe 1. Käynnistä Xbox-pelipalkki HP-tietokoneessa painamalla Win + G samanaikaisesti.\nVaihe 2 Napsauta Aloita tallennus -painiketta tallentaaksesi toiminnot näytölle tai paina Win + Alt + R sen sijaan.\nVaihe 3. Kun olet kaapannut videon, napsauta Lopeta tallennus painiketta kelluvalla palkin päällä.\nVaihe 4. Sitten tallentamasi videoleikkeet tallennetaan kannettavaan tietokoneeseen välittömästi.\n3. Näytön tallentaminen HP:n kannettavalla tietokoneella, jossa on OBS\nOBS Studio on yksi yleisiin tarkoituksiin käytettävistä parhaista näytön tallentimista, mukaan lukien kaiken rennosti videon kaappaamisesta ammattimaiseen suoratoistoon. Se tarjoaa myös joitain parhaista näkemistämme yhteensopivuudesta ja toimii hyvin Windowsin, Macin ja Linuxin kanssa.\nSillä on mahdollisuus luoda kohtauksia useista eri lähteistä, kuten ikkunakaappauksista, kuvista, tekstistä, selainikkunakaappauksista ja verkkokameroista, ja yhdistää ne kaikki yhdeksi videoksi myöhempää julkaisua varten (kyllä, Twitch- ja YouTube-tuki ovat mukana). Katso alla olevat vaiheet, niin opit käyttämään niitä oikein.\nTallentaminen HP:n kannettavalle tietokoneelle OBS Studion avulla:\nVaihe 1. Käynnistä OBS Studio, napsauta +-merkkiä . Huomaa, että oletusasetus on näytön äänitys äänen kanssa.\nVaihe 2 Napsauta 'Näytä kaappaus' ja nimeä uusi tallenne kohdassa 'Luo uusi'.\nVaihe 3. Mukauta seuraavalla sivulla tallennettavan videon kuvasuhde.\nVaihe 4. Anna ohjelman tallentaa näyttö puolestasi. Kun prosessi on valmis, löydät videon napsauttamalla 'Tiedosto'.\n4. Näytön tallentaminen HP-kannettavassa äänellä ShareX:n kautta\nShareX on avoimen lähdekoodin työkalu, jossa on melkein yhtä monta mukautettua ominaisuutta kuin joissakin maksullisissa ohjelmistonäytön tallentimissa. Se on suunnattu ensisijaisesti kehittäjille ja tehokäyttäjille, jotta keskivertoasiakas voi eksyä moniin edistyneisiin työkaluihin ja muokkauksiin.\nSe on täysin varusteltu tallennin. Se voi tallentaa koko näytön, ikkunan, näytön, alueen, vapaalla kädellä tai vierityksen. Lisäksi ShareX tallentaa ääntä ja tallentaa sen erittäin korkealaatuisena. Ja pikanäppäimet helpottavat käyttäjien käyttöä. Se tukee myös monia URL-osoitteiden jakamispalveluita. Seuraa alla olevia ohjeita, niin tiedät kuinka käyttää niitä.\nVideoiden tallentaminen HP:n kannettavalle tietokoneelle ShareX:n avulla:\nVaihe 1. Lataa ja käynnistä ShareX.\nVaihe 2 Napsauta 'Kaappaustehtävien jälkeen' > 'Lataa kuva isäntään' poistaaksesi tämän toiminnon käytöstä.\nVaihe 3. Napsauta Tehtäväasetukset > Näytön tallennin > Näytön tallennusasetukset > Äänilähde > valitse Mikrofoni tai Ei mitään.\nVaihe 4. Lataa ffmpeg.exe napsauttamalla Tehtäväasetukset > Näytön tallennus > Näytön tallennusasetukset > Lataa.\nVaihe 5. Paina Shift+PrtSc aloittaaksesi tai lopettaaksesi näytön tallennus. Video tallennetaan tietokoneellesi automaattisesti. Löydät sen tiedostokansiosta, jonka ohjelmisto näyttää sinulle.\n5. Videon tallentaminen HP:n kannettavaan tietokoneeseen Flashback Expressillä\nFlashback Expressin avulla voit tallentaa missä tahansa tietokoneen näytössä minkä tahansa kokoisella tallennusikkunalla (mukaan lukien äänet) ja jopa luoda ajoitetun tallenteen tallentaaksesi jotain, kun olet poissa. Tallennuksen jälkeen voit lisätä muistiinpanoja ja julkaista tallenteet välittömästi YouTubessa, kaikki sovelluksesta.\nEi ole vesileimoja eikä monimutkaisia työkaluja oppimiseen – voit aloittaa muutamassa minuutissa lataamisen jälkeen. Katso alta valmistamamme opetusohjelma.\nNäytön tallentaminen HP:n kannettavalla tietokoneella Flashback Expressillä:\nVaihe 1. Käynnistä Flashback Express ja valitse Tallenna näyttösi.\nVaihe 2 Valitse seuraavaan ikkunaan tallennus 'Alue', 'Koko näyttö' tai 'Ikkuna'. Voit myös valita, haluatko äänittää mikrofonin vai ei.\nVaihe 3. Aloita tallennus napsauttamalla 'Tallenna' -painiketta. Lopeta tallennus napsauttamalla Shift+Ctrl+S.\nVaihe 4. Kun lopetat nauhoituksen, tallenna videotiedosto napsauttamalla ponnahdusikkunassa Tallenna.\n6. Näytön tallentaminen HP:n kannettavalla tietokoneella TinyTaken avulla\nTinyTake on pieni, ystävällinen näytön tallennin, joka on erinomainen lyhyiden leikkeiden tallentamisessa, kuten nimestä voi päätellä. Voit kuvata vain 120 minuuttia videota kerrallaan. Voit säätää kuvakaappausikkunan haluamaasi kokoon, merkitä kaapattu video tekstillä, piirustuksilla tai esineillä ja jakaa sisältöä haluamallasi tavalla. Seuraa alla olevaa opetusohjelmaa käyttääksesi tätä ohjelmaa.\nVideon tallentaminen HP:n kannettavaan tietokoneeseen TinyTaken avulla:\nVaihe 1. Käynnistä TinyTake ja napsauta sitten 'Capture', jolloin sinulle esitetään kaappausvaihtoehdot. Voit kaapata ikkunan, koko näytön jne.\nVaihe 2 Tallenna videotiedosto tietokoneellesi tallennuksen jälkeen.\n7. Näytön tallentaminen HP:n kannettavaan tietokoneeseen Snagitin avulla\nNäytön tallentamisen lisäksi Snagitilla on monia lisäominaisuuksia, kuten tekstin poimiminen kuvakaappauksesta tai jakaminen Screencastin kautta, mikä tekee Snagitista hyödyllisemmän. Se sopii erityisen hyvin opetusohjelmien ja selitysten tekemiseen. Saatat joutua noudattamaan alla olevia ohjeita käyttääksesi Snagit-videota helposti.\nNäytön tallentaminen HP-kannettavaan Snagitin avulla:\nVaihe 1. Napsauta Capture-painiketta ja valitse sitten koko näyttö, tietty ikkuna tai mukautettu alue.\nVaihe 2 Videotyökalurivin avulla voit valita äänen ja verkkokameran asetukset. Asetusten säätämisen jälkeen aloita napsauttamalla punaista 'Tallenna' -painiketta.\nVaihe 3. Voit keskeyttää tallennuksen ja jatkaa sitä milloin tahansa. Kun olet lopettanut nauhoituksen, napsauta 'Pysäytä'-painiketta.\nVaihe 4. Kun videosi on valmis jaettavaksi, tallenna video tai lähetä se verkkoon Jaa-valikosta.\n8. Tallentaminen HP:n kannettavalle tietokoneelle ilmaisella kameralla\nFree Cam on suoraviivainen ilmainen näytöntallennin, jossa on sisäänrakennettu ääni-/videoeditori. Sen avulla voit luoda näyttölähetyksiä ammattilaisen helposti. Vaikka tämä ohjelmisto on ilmainen, se ei aseta vesileimaa tallennettuun videoon.\nVoit tehdä tallenteen koko näytöstäsi, valitusta näytön alueesta tai yhdestä ikkunasta. Lisäksi voit tallentaa ohjelmien ja sovellusten ääniä tai lisätä taustamusiikkia videoosi. Voit korostaa hiiren osoittimen ja ottaa käyttöön hiiren napsautusäänet korostaaksesi tärkeitä yksityiskohtia ja vaiheita. Käytä tätä ohjelmistoa noudattamalla alla olevia ohjeita.\nVideon tallentaminen HP:n kannettavaan tietokoneeseen ilmaisella kameralla:\nVaihe 1. Käynnistä Free Cam, napsauta 'Uusi tallennus' ja valitse näytöltä alue, jonka haluat tallentaa.\nVaihe 2 Napsauta Asetukset. Voit tallentaa mikrofonin tai järjestelmän äänet kohdassa Äänitallennus.\nVaihe 3. Napsauta punaista painiketta aloittaaksesi uuden näytön tallennuksen. Kun tallennus on valmis, voit lopettaa tallennuksen napsauttamalla näppäimistön Esc-painiketta.\nVaihe 4. Napsauta Tallenna videona -painiketta tallentaaksesi videon tietokoneellesi.\n9. Videoiden tallentaminen HP:n kannettavalle tietokoneelle Ezvidin avulla\nEzvid-näytön tallennin tunnetaan HP:n kannettavan tietokoneen näytön tallentimena sen nopean nopeuden vuoksi. Se on suunniteltu erityisesti säästämään käyttäjien aikaa, ja se auttaa sinua tuottamaan ja lataamaan videoita suoraan sosiaaliseen mediaan muutamassa minuutissa. Siksi työkalu nauttii mainetta pelaajien ja elokuvafanien keskuudessa, jotka ovat kiinnostuneita tekemään videoleikkeitä mahdollisimman nopeasti. Tallennuksen jälkeen voit muokata videotasi, tallentaa sen myöhempää käyttöä varten tai ladata sen suoraan YouTubeen. Katsotaanpa toiminnan vaiheita.\nHP Screen Recorder Ezvidin käyttäminen:\nVaihe 1. Käynnistä Ezvid ja napsauta 'kaappaa näyttö' ja paina 'aloita kaappaus nyt' ponnahdusikkunassa.\nVaihe 2 Voit keskeyttää tai lopettaa tallennuksen napsauttamalla vastaavaa painiketta. Voit myös napsauttaa Piirrä-painiketta tehdäksesi merkkejä näytölle.\nVaihe 3. Tallennuksen jälkeen voit muokata tallennettua videota. Jos se täyttää tyytyväisyytesi, tallenna se videoosi.\nSanalla sanoen, voit tallentaa näytön helposti HP-tietokoneeseen suositeltujen ohjelmien avulla. Heidän joukossa, JustAnthr RecExperts on paras valinta sinulle. Se voi tallentaa kaiken näytölle, ja sitä on melko helppo käyttää.\nTämä viesti tarjoaa sinulle myös yksityiskohtaisia opetusohjelmia siitä, miten voit tarkastella tallennusta HP:n kannettavassa tietokoneessa yksinkertaisilla vaiheilla. Seuraa niitä saadaksesi tarvitsemasi.\nUsein kysytyt kysymykset HP-kannettavan näytön tallentamisesta\nNämä kysymykset voivat auttaa sinua saamaan lisätietoja HP-kannettavan tallennusnäytöstä.\n1. Kuinka nauhoitat näytön hp:n kannettavaan tietokoneeseen?\nTietokoneen näytön tallentamiseen tarvitaan hyödyllinen näytön tallennusohjelmisto. Markkinoilla on monia näytönkaappausohjelmistoja, ja otamme esimerkiksi JustAnthr RecExpertsin.\nVaihe 1. Lataa ja käynnistä JustAnthr RecExperts. Napsauta Record Screen -painiketta valitaksesi tallennusalueen.\nVaihe 2 Napsauta Mikrofoni valitaksesi äänen tallennuslähde, mukaan lukien järjestelmän ääni, mikrofoni tai molemmat samanaikaisesti.\nVaihe 3. Kun olet valmis, aloita tallennus napsauttamalla punaista ympyräpainiketta.\nWindows 10 jumissa ikkunoiden valmistelemisessa, älä sammuta tietokonettasi\n2. Voitko nauhoittaa näyttöä HP:n kannettavalla tietokoneella?\nJoo. Voit tallentaa näyttöä HP-kannettavalla parhaalla näytöntallennusohjelmistolla, JustAnthr RecExpertsillä. Tämä upea HP-näytönauhuri on täydellisesti yhteensopiva Windows 11/10/8/7 -käyttöjärjestelmän kanssa, joten voit vapaasti tallentaa HP-kannettavassasi olevaa sisältöä sillä. Koska se on kevyt ja käyttäjäystävällinen, voit käyttää sitä helposti, olitpa aloittelija tai ammattikäyttäjä.\n3. Kuinka ottaa kuvakaappaus HP:n kannettavassa Windows 10:ssä/Windows 7:ssä?\nKuinka tulostaa näyttö HP:lle? Kuinka ottaa kuvakaappaus kannettavassa HP:ssä? Kuinka ottaa kuvakaappaus HP envystä tai kuvakaappaus HP paviljongista?\nHP-kannettavien uudet käyttäjät saattavat haluta löytää vastaukset näihin kysymyksiin. On yksinkertainen tapa ottaa kuvakaappaus HP:n kannettavalla tietokoneella yksinkertaisella näppäimistön napsautuksella. Yleensä tämä painike sijaitsee näppäimistön oikeassa yläkulmassa, ja tämän Print Screen -näppäimen lyhenne voi olla PrtScn tai Prt Sc. Sen avulla voit helposti kaapata koko työpöydän näytön.\nSitä ei kuitenkaan ole tallennettu tietokoneellesi. Sinun on avattava kuvankäsittelyohjelma ja liitettävä leikepöydän kuvakaappaus painamalla CTRL + V. Sitten voit tallentaa kuvan napsauttamalla hiiren oikealla painikkeella.\nMissä on Apps & Data -näyttö iPhone 8/X:ssä ja kuinka palauttaa iCloudista\nVinkkejä 2021: Kuinka ladata YouTube-videoita ilmaiseksi\npoista sovelluksia iOS 10:ssä\nmikään selaimeni ei toimi\nkuinka tarkistaa, mikä vie tilaa Windows 10:ssä\nkuinka pitää iphone päällä\nanna järjestelmänvalvojan oikeudet windows 10\nPalauta poistetut valokuvat iPhone-sovellus


Salibandyseura Rupusakin harrastustuki kaudelle 2020-2021 on nyt haettavissa! | SBS Rupu\nSalibandyseura Rupusakin harrastustuki kaudelle 2020-2021 on nyt haettavissa!\nSalibandyseura Rupusakin harrastustuki kaudelle 2020–2021 on nyt haettavissa!\nLasten harrastaminen ei saisi loppua tai vaikeutua taloudellisista syistä. Jokainen lapsi tai nuori, joka haluaa jatkaa harrastusta, mutta jää harrastuksen ulkopuolelle kustannussyistä, on menetys koko lajille. Tarjoamme harrastustukea, jonka avulla mahdollistetaan jokaisen osallistuminen salibandyharrastukseen.\nSBS Rupu on saanut erityisavustusta harrastetukeen Huittisten Kaupungin nuoriso- ja liikuntapalveluilta. Avustuksella tuetaan 7–15-vuotiaiden lasten ja nuorten mahdollisuutta harrastaa salibandya SBS Rupussa kaudella 2020–2021.\nTukea varten on lähetettävä avoin sähköpostihakemus. Hakemisessa kannattaa olla nopea, sillä hakemukset käsitellään saapumisjärjestyksessä. Päätökset tuen saajista tekee seuran yhteyshenkilöt yhdessä Huittisten kaupungin kanssa. Hakemukset ja myönnetyt jäsenyydet pidetään salassa ulkopuolisilta ja käsitellään luottamuksellisesti.\nLapsella ei ole yhtään harrastusta (erityisesti maksullista liikuntaharrastusta) ja perheen tilanne on sellainen, että lapsi tai nuori ei pysty aloittamaan harrastusta ilman ulkopuolista taloudellista tukea\nPerheen tilanne on sellainen, että lapsi tai nuori ei pysty jatkamaan ainutta harrastustaan (erityisesti maksullista liikuntaharrastusta) ilman ulkopuolista taloudellista tukea.\nAvoimet hakemukset 7.10 mennessä ja lisätiedot: sbsrupu@gmail.com


BirdLife Suomi | Kevät\nEtusivuLintuharrastusLintuharrastuksen perusteetLintuharrastajan vuosi\nKevät on muuttolintujen juhlaa\nTöyhtöhyyppä. Kuva: Jorma Tenovuo\nMaaliskuu on hyvää aikaa pöllöretkille (etelässä helmi–maaliskuu, pohjoisessa myöhemmin). Hyvänä myyrävuonna pöllöt ääntelevät aktiivisesti.\nMaaliskuussa kannattaa korvat virittää tiaisten laululle, teeren pulinalle ja tikkojen koputtelulle.\nLintujen muutto etenee talven leutoudesta ja muutolle edullisista lounaistuulista riippuen. Rannikkoseudut ovat maaliskuussa parasta aluetta muutonseurannalle. Sisämaahan ja Pohjois-Suomeen muuttolinnut levittäytyvät toden teolla vasta huhti–toukokuun aikana.\nMuuttolintuja kannattaa maaliskuussa tähyillä peltojen pälviltä (kiuru, töyhtöhyyppä, kottarainen, pulmunen, mustavaris, uuttukyyhky) sekä vesien sulapaikoilta (telkkä, isokoskelo, nokikana, sinisorsa, laulujoutsen). Taivaalla voi myös näkyä muuttavia maa- ja merikotkia.\nEnsimmäinen massamuuttaja on keväällä harmaalokki, joka levittäytyy maaliskuussa sankoin joukoin koko maahan.\nHiirihaukkojen ensimmäiset yksilöt saapuvat maaliskuun alkupuolella. Loppukuusta niitä näkyy jo pitkin etelärannikkoa. Eniten muuttavia haukkoja näkee Kymenlaakson alueella niin keväisin kuin syksyisinkin.\nKurkia. Kuva: Jorma Tenovuo\nHuhtikuun alussa saapuvat peipot, rastaat, punarinnat, hippiäiset, peukaloiset ja västäräkit.\nKuun puolivälin jälkeen tulevat petolinnut, kurjet, hanhet ja joutsenet suurin joukoin. Hanhi- ja joutsenparvia kerääntyy pelloille ja merenrannoille levähtämään.\nLintujen muutto huipentuu huhtikuun lopulla ja silloin kannattaa olla paalupaikoilla tähyilemässä. Muuttoa voi seurata eli ”staijata” parhaiten sellaisilta paikoilta, joilta on hyvä näkyvyys, kuten niemien nokista, lintutorneista ja korkeilta kallioilta.\nMyös rannikoiden merialueet sekä sisämaan lintujärvet ja tulvapellot keräävät yhä enemmän vesilintuja ja kahlaajia.\nTakatalvi voi huhtikuussa aiheuttaa muuttolintujen pakomuuttoa. Rastaat ovat herkimpiä pakomuuttajia. Myös töyhtöhyypät ja kiurut saattavat ottaa takatalven yllättäessä takapakkia.\nHuhtikuussa havaitaan usein kevään ensimmäiset harvinaisemmat linnut. Tällaisia ovat muun muassa kuningaskalastaja, harjalintu ja mustaleppälintu.\nKuun lopussa saapuvat kahlaajat, tiirat ja haarapääskyt.\nKattohaikara. Kuva: Jorma Tenovuo\nYksilömäärissä laskettuna toukokuussa saapuu Suomeen eniten muuttolintuja. Uusia saapujia ovat muun muassa kertut ja uunilinnut.\nToukokuun alussa voi osallistua leikkimieliseen Tornien taistoon. Kuun loppupuolella viedään lapset linturetkelle Lasten lintuviikolla.\nAivan oma lukunsa kevätmuutossa on arktika eli arktisella tundralla pesivien hanhien, vesilintujen ja kahlaajien jättirynnistys pesimäseuduilleen. Toukokuun loppupuolisko ja aivan kesäkuun alku ovat parasta arktika-aikaa, ja itäisen Suomenlahden saaret otollinen paikka sen seurantaan. Hanhia, vesilintuja ja kahlaajia voi muuttaa meren yllä jopa kymmeniä- ellei satojatuhansia yksilöitä päivässä. Virolahdella järjestetään vuosittain Arktika-päivät.\nJos olet onnekas, voit toukokuussa nähdä Etelä-Suomessa kattohaikaroita.\nToukokuun lopussa arktisten lintujen ja hyönteissyöjien kevätmuuton ollessa vielä täydessä vauhdissa voi saaristossa nähdä jo töyhtöhyyppäparvia matkalla etelään. Nämä ovat useimmiten pesimättömiä tai pesinnässään epäonnistuneita lintuja.


Materan taiteilijaresidenssi: La musica italiana e la cucina italiana\nLa musica italiana e la cucina italiana\nMusiikki. Se on ensimmäinen asia, joka minuun iskeytyy uuden maan kamaralla.\nJuustoa tihkuu lentokoneen rauhoittavaksi tarkoitetusta radiosta ja lentokentän kahvilan kaiuttimista. Olen totisesti Italiassa. En halunnut uskoa stereotypioihin, mutta ainakin tässä asiassa maa täyttää pelkoni. Yritän silti antaa Puglian seudulle mahdollisuuden, voihan meno tästä tasoittua. Tai sitten minusta tulee yltiöjuustoisten iskelmien ystävä.\nMateraan saapuessani sataa, mikä näkyy vähäisenä ihmismääränä kaduilla. Joudun pari kertaa kysymään tietä, ensin Via Romaa bussista jäätyäni (se lähtee alamäkeen heti bussista noustessa etuvasemmalta) ja sitten Via S. Biagiota, sillä katse ohjaa Piazza Vittorio Venetolla kulkemaan oikealle alamäkeen. Via S. Biagio lähtee suihkulähteen takaa hieman ylämäkeen.\nResidenssi on yhdelle ihmiselle valtava, mutta se muuttuu parissa päivässä kodikkaaksi. Sateella kosteutta oli runsaasti sekä sisällä että ulkona. Ensimmäisenä yönä heräsin lattialle tippuvaan veteen, sillä en ollut ymmärtänyt sulkea yöksi ikkunaluukkuja. Se on syytä tehdä, ellei halua vedenpaisumusta aamupalakseen espresson sijaan.\nSateen jälkeen ihmiset löytyivät kaduille ja miehet rakennustyömaille. Keskustan ja sen nähtävyydet kävelee helposti läpi muutamassa tunnissa, ja sekä Sasso Barisanon että Sasso Caveoson alueilla voi kuljeskella aivan rauhassa. Vaikka kujat ovat pieniä ja mutkikkaita, ei täällä voi oikeastaan eksyä ja olo on turvallinen. Ihmiset auttavat mielellään, kun vain kysyy. Eräskin herra torin laidalla oletti minun olevan eksyksissä, kun jäin seisomaan risteykseen. Kerroin vain ajattelevani.\nTrofie casarecce con melanzane arrosto, pomodoro e mozzarella\neli pastakiehkuroita munakoison ja tomaatin kera\nOlen yrittänyt harrastaa italialaista ruoanlaittotaitoa veljeni antaman keittokirjan avulla. Via A. Persion varrella oleva tori palvelee viherasioissa aamupäivisin. Siellä on myös juusto- ja lihakauppoja. Prosciutto crudo di Parma eli parmankinkku on erinomaista ja tomaatit tuoksuvat kuin äidin kasvihuoneessa kasvaneet. Samalla kadulla on myös pieni lähikauppa, josta löytää kaikkea muuta tarvittavaa, kuten miljoonaa sorttia pastaa.\nTänään täällä paistoi ensimmäistä kertaa aurinko ja tunnelma muuttui lähes kotoisen loppukesäiseksi. Ostin kahvin Piazza Sedilen kahvilasta ja join sen ulkona aurinkolasit päässä. Konservatorion rakennuksista kuului soittajien ja laulajien harjoittelua. Neljäntenä päivänä en ole enää vieras tälle kaupungille.\nLähettänyt Jenni Kinnunen klo 20.44\nAnja Kurikka 22. marraskuuta 2012 klo 21.52\nKiitos! Olipa ihana lukea tunnelmakuvaustasi. Nythän sitä melkein jo siirtyi aistimaan Materan kujia...Tulen sinne joulukuun 3. ja imen kaikkea ko paikkaan liittyvää tietoa. Tekstisi jälkeen sinne on entistäkin ihanampi lähteä.\nKaisa Halmkrona 3. tammikuuta 2013 klo 13.18\nKukahan tai ketähän siellä on tällä hetkellä? Ja mitähän sinne kuuluu tänään?\nanja kurikka 8. tammikuuta 2013 klo 15.43\npalasin Materasta 4.päivä. Olisin päivittänyt blogia mutta netti toimi siellä niin hitaasti, että päätin jättää kirjoittamisen Suomeen. Lähiaikoina kerron omia kokemuksiani ja ne ovat erittäin positiivisia.\nKaisa H 15. tammikuuta 2013 klo 14.40\nLuin juuri äsken kokemuksiasi residenssipaikasta. Kuulostaa ihan sellaiselta paikalta, että sieltä saa sen mitä haluaisikin saavan, eli inspiraatiota siihen mitä on sinne lähtenyt tekemään. Tekstistäsi tuli sellainen olo, että tuo paikka taitaa olla oikeasti ite se Muusa :) . Kiitos.\nKuinka päästä Materaan ja residenssiin\nMatera ja Bacilicata\nMusma ja satunnaisia havaintoja\nRunoesiintyminen jazz-trion kanssa


Suomalaismedia ylistää huumeista räppäävää transua | Kansallinen Vastarinta Suomalaismedia ylistää huumeista räppäävää transua – Kansallinen Vastarinta\nKoti Uutisia Kotimaa Suomalaismedia ylistää huumeista räppäävää transua\nSuomalaismedia ylistää huumeista räppäävää transua\nFinnish Urban Median (FUM) mukaan “suomiräpin kenttä monimuotoistuu”. Vaikka hip hop -artistit ovat levittäneet kulttuurimarxismia jo vuosikymmenten ajan, viittaa FUM “monimuotoisuudella” räppärin transutaustaan, joka on ainakin toistaiseksi alalla harvinaista.\nMedian mukaan Ville Valoton -taiteilijanimeä käyttävästä Wille Hyvösestä tekee jännittävän paitsi se, että hän esittää naista, myös se, että hän laulaa huumeidenkäytöstä. Artisti edustaa kaikkea sitä, mitä suomalainen media syöttää päivästä toiseen nuorisolle.\n“Sanoituksissaan hän [Hyvönen] tuo esiin muun muassa transnaisen [sic] turvattomuuden ja oman suhteensa huumeisiin ripotellessaan samalla mukaan viittauksia muotimaailmaan ja lähipiiriinsä”, FUM valistaa yleisöä.\nHyvönen sai vuonna 2017 Helsingin Sanomilta (HS) runsaasti palstatilaa julistettuaan, että “valkoisella heteromiehellä ei ole oikeutta olemassaoloon”. Transuaktivistista innostunut HS kertoi Hyvösen todenneen, “että kaikkien valkoisten heteromiesten täytyy tuntea syyllisyyttä, sillä se on ainoa keino muuttaa maailmaa tasa-arvoisemmaksi”.\nLähde: Finnish Urban Media\nEdellinen artikkeliIslannissa suuri tulivuori heräsi unestaan\nSeuraava artikkeliJuutalainen käsikirjoittaja myöntää ujuttaneensa homopropagandaa lastenohjelmaan\nJussi 21.9.2018 at 17.20\nHyi helvetti mikä olento toi on? 😨\nKUOLEMA 22.9.2018 at 11.37\nSe on, Jussi hyvä, hintti. Niitä on Suomenmaassa melkoisen monta jo tätänykyä. Hinttejä kutsutaan myös hinttareiksi, homoiksi, fagoteiksi, fiikuksiksi, neideiksi ja perseenpurijoiksi. HI-V, AIDS ja monet muut kivat taudit ovat hinttien ominaisinta kulttuuria. Ennen hintit olivat visusti nk. underground-kulttuuria. Nykyisin tilanne on muuttunut merkittävästi ja kiekuvat, sössöttävät, lispaavat sekä vinkuvat hintit ovatkin iPhone-“pakolaisten” rinnalla aikamme eniten rummutettu ilmiö (((mediassa))).\nMK 21.9.2018 at 17.40\nVariaatio kuuluu evoluutioon. Niitä on molemmilla laidoilla. Onneksi nuo eivät lisäänny –> ei merkitystä 1000 vuotiselle valtakunnalle.\nJuhaL 21.9.2018 at 22.10\nJos minä sanoisin, että trans-oletetuilla ei ole oikeutta elää ja heidän tulisi hävetä…..kauanko menisi, että vihapuhepoliisi olisi oven takana kolkuttelemassa?\nFlyin' Finn 21.9.2018 at 22.17\nTonttu ovelle kolkuttaa, tokko sisähän tulla saa? Saa tulla meille samalla, koska juuri sanoin niin, ihan ääneen.\nKiesus, mikä olento ja selvästi nimensä veroinen, ei aja valot päällä. Tuli elävästi mieleen aikoinaan ilmestyneen Shokki-sarjakuvalehden Slemmy. Viemäristäkö noita putkahtelee?\nJuhaL 21.9.2018 at 22.52\nPunapukuiset tontut olisivat, enemmän kuin tervetulleita, oikein tuvan puolelle saakka. Sinipukuiset tontut, eivät ole tervetulleita, sillä heillä ei ole lahjoja 🙂\nTuumaaja 22.9.2018 at 6.49\nEikös sinipukuisia kutsuttu smurffeiksi. ;D\nFlyin' Finn 22.9.2018 at 9.37\nJa entäs vihreät sellaiset..?\nKoT 22.9.2018 at 11.53\nNo hyi vittu, tosin suomirappi tai rap tai hiphop ylipäätään oli jo ennestään paskaa.\nJuhaL 22.9.2018 at 13.19\nKävin uteliaisuuttani kuuntelemassa, tuon “oletetun” “taidetta”. Tuli mieleen eräs taiteilija, joka maalaili pääsiäismunia omalla kuukautisverellään. Mitä sairaampi ja vastenmielisempi idea, jonka joku mieleltään järkkynyt toteuttaa julkisesti, rinnastetaan/luokitellaan nykyään taiteeksi.\nPidän tätä hyvänä kehityssuuntana, sillä mitä enemmän media tuputtaa rääkyviä transuja ja maanisten maalaamia munia…sitä enemmän tavalliset rivikansalaiset etääntyvät, tästä vallalla olevasta kuplasta, vaikka alkuperäinen ajatus lieni normalisoida kaikenmoinen degeneraatio.\nKUOLEMA 22.9.2018 at 13.39\nNäinhän se on ollut jo pitkään. Kissan tappaminen ja paskan heittäminen seinään on “taidetta” ja kerää apurahat ynnä palkinnot — meidän kukkaroista, tietty!\nKaikki palkitut ja mediahuomiota saavat ovat yleensä nuoria tyttöjä, joiden “taide” on sellaista johon suurin osa muustakin väestöstä pystyisi. Eli eihän se ole mitään taidetta lain. Tahdotaan vain edistää rappiota ja painaa kansallisromantiikka, Suomen luonto ja kulttuuri unholaan. Sairasta.\nKUOLEMA 23.9.2018 at 12.39\nHetkinen, hetkinen… Tämä otus on siis “nainen” sillä hän on päättänyt niin.\nJos hän on heteronainen, hän tuntee seksuaalista vetoa suomalaisiin (oletan näin sillä elämme Suomessa), valkoisiin heteromiehiin ja vice versa.\nOnko taas mätäpäisellä vassarilla mennyt “logiikka” solmuun? Vittu nämä ovat SÄÄLITTÄVÄÄ ihmisjätettä…\nJuhaL 23.9.2018 at 13.53\n“Onko taas mätäpäisellä vassarilla mennyt ”logiikka” solmuun”\nKysymys on väärin esitetty, tai se sisältää paradoksin 🙂\nParemmin muotoiltuna esittäisin kysymyksen: Onko mätäpäisellä vassarilla logiikkaa ensinkään?\nKUOLEMA 23.9.2018 at 14.35\nEi ole, kuten ei myöskään järkeä , päättelykykyä, itsesuojeluvaistoa tai ylipäätään mitään kognitiivisia kykyjä.\nFaktoilla voitat suvakin aina. Se on niin helppoa, ettei se ole edes enää hauskaa.\nJuhaL 23.9.2018 at 15.32\nKuin veisi lapselta tikkarin 😀 Mutta siltikin…..suvakin persekipuilua on vain niin mukavaa katsella, etten voi harrastettani lopettaa 😀\nXPOTL 23.9.2018 at 16.00\nhttps://www.bestgore.com/burn-victim/aftermath-tranny-street-justice-fire-sahiwal-pakistan/ ← Noin tehdään transuille Pakistanissa.\n“Urbaani” tuntuu tarkoittavan 2018 ruskeanreiän city-hinttareita.


Julkaistu: 7.5.2007 15:18\nNuori kaarti -järjestön edustajat kiinnittivät maanantaina Viron Pietarin -konsulaatin aitaan listan boikotoitavista tuotteista. Pietarilainen uutistoimisto Fontanka kertoo, että listalla ovat muun muassa Vana Tallinn -likööri, suklaamerkkejä, juustoja ja Valio-jogurtti. Valion Venäjän toiminnoista vastaava toimitusjohtaja Mika Koskinen myöntää, että yhtiön Virosta tuomat tuotteet ovat boikottilistalla. Valion Venäjälle tuomista tuotteista suurin osa valmistetaan Suomessa. Kuitenkin esimerkiksi Gefilus-jogurtit ja Atlet-juusto valmistetaan Viron tehtailla. Varsinkin Atlet-juustoa myydään Venäjällä merkittäviä määriä. Valiolla on Viron Vörussa juustola ja Laevassa meijeri. Mika Koskisen mukaan venäläisten boikotti näkyy jo Viron tehtailla. Osa pietarilaiskaupoista on poistanut virolaistuotteet hyllyltään, mutta ainakin pohjoispietarilaisessa marketissa myytiin maanantaina Hiir-juustoa ja muita virolaisia juustomerkkejä normaaliin tapaan. Viereisessä marketissa taas kaupattiin Valion Suomessa valmistamaa Viola-juustoa.