Kuntalehti 4/2021 - Lehtiluukku.fi\nKL4_1.indd 1 23.3.2021 13.54. [ Kolumni ] Johanna Vuorelma: Nouseeko alueiden kosto vaaliteemaksi. SE ON SIINÄ! Pormestari Jan Vapaavuoren kausi lähenee loppuaan Nuoret iskevät somevaaleissa Sote-uudistus puhuttaa kuntavaaleissa Miten käy kotihoidon tuen kuntalisän. 4 I 2021 I 1.4\nKL4_2-5.indd 2 23.3.2021 13.55\nKun THL:n skenaarioissa kerrottiin, että päivittäiset tartuntaluvut voisivat varsinaisena huhtikuun vaalipäivänä vaihdella 2 600–11 200 välillä, oli selvää, että puolueetkin arvioivat tilanteen uudestaan. Jälkikäteen THL kertoi, että oikeusministeriölle toimitettu varsinainen arvio ei sisältänyt näitä hätkähdyttäviä lukuja, vaan ne olivat osa tausta-aineistoa, mallinnuslukuja. Mutta seuraukset tiedämme. STT:lle antamassaan haastattelussa Pöysti viittasi koronatilanteeseen ja sanoi vaalien ajankohdasta, että ”olisi tietysti hyvää vaalihallintoa ratkaista mahdollisimman pian se tilanne. Tilannetta tarkkailtiin, mutta oikeusministeriön vaalijohtaja Arto Jääskeläisen mukaan varsinaista varautumissuunnitelmaa siirrolle ei ollut (HS 17.2.). 040 708 6640 marianne.lohilahti@netti.fi Painopaikka: Printhaus Pori Oy TILAUKSET Verkossa: kuntalehti.fi/tilaa Sähköposti: kuntalehti@jaicom.com Puh. Tätä opetusta ei saa unohtaa korona-aikojen joskus siirryttyä muistoihin. Ja viestinnän sisäinen värinä on näkynyt myös ulospäin kuntakentälle – sekoiluna. Kuntalehti 4 / 2021 3 [ Pääkirjoitus ] Markku Vento 106. VALTIONHALLINNON ja terveysviranomaisten ristiriitainen sisäinen viestintä on osoittautunut koronavitsauksen vastaisen taistelun keskeiseksi haasteeksi. • KL4_2-5.indd 3 23.3.2021 13.55. JÄRJESTETÄÄNKÖ vaalit aikataulun mukaisesti vai ei. Päivittäisten tartuntojen määrä oli tuolloin Hajanainen ja keskenään ristiriitainen tiedotus aiheuttaa vain turhaa epävarmuutta. Sitten tuli maaliskuun ensimmäinen perjantai ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL esitti ministeriölle erilaisia skenaarioita, kuinka pandemia voi Suomessa edetä. Oikeusministeriö sai ansaittua kritiikkiä päätöksen venymisestä, sillä koronatilanteen heikkeneminen oli toki yleisesti nähtävissä ja arvelut vaalien lykkäämisestä jopa syksyyn asti velloivat niin julkisuudessa kuin varsinkin kuntahallinnossa kuukausikaupalla. vuosikerta ISSN 1236-0066 Aikakauslehtien liiton jäsen 12 numeroa vuonna 2021 JULKAISIJA KL-Kustannus Oy TOIMITUS Päätoimittaja Markku Vento Tuottaja Martta Nieminen, Martan Media Oy Ulkoasu Kari Långsjö Toimituksen assistentti Sari Moberg Toimituksen yhteystiedot: toimitus@kuntalehti.fi Puh. Hajanainen ja keskenään ristiriitainen tiedotus aiheuttaa vain turhaa epävarmuutta ja heikentää niin suuren yleisön kuin myös kuntapäättäjien luottamusta vastuullisiin toimijoihin ja viranomaisiin. Mutta on selvää, että jos vastuullinen viranomainen kertoo pandemian räjähtämisen mahdollisuudesta, ei ministeriöllä ole mitään muuta tietä kuin viheltää peli poikki ja siirtää vaalit. 03 4246 5375 Twitter: @Kuntalehti facebook.com/Kuntalehti ” markku.vento@kuntalehti.fi Viestintä, viestintä ja viestintä K untavaalien siirto kahdella kuukaudella eteenpäin oli odotettu yllätys. Sitä ei ole hyvä jättää viimeisille teknisesti mahdollisille päiville”. Oikeuskansleri Tuomas Pöysti kehotti helmikuun puolivälissä arvioimaan uudestaan kuntavaalien järjestämisen ajankohtaa. Emme tiedä. Puoluesihteerit olivat päätöksen tekemisessä avainasemassa: vaaleja ei haluttu siirtää. Oikeusministeriö suhtautui Pöystin kehotukseen maltillisesti. 050 599 6681 Postiosoite: Toinen linja 14 00530 Helsinki (Kuntatalo) ILMOITUKSET Mediakortti: kuntalehti.fi/mediakortti Työpaikkailmoitukset: asiakaspalvelu@kuntalehti.fi kuntalehti.fi/asiakaspalvelu Ilmoitusmyynti: Marianne Lohilahti Puh. Tuolloin päivittäisiä tartuntoja oli alle 400 ja ilmaantuvuusluku 95. Nopeasti muuttuvat tilanteet tarvitsevat nopeasti tehtäviä päätöksiä, mutta erityisesti tarkkaan etukäteen tehtyä viestintäsuunnitelmaa, jota myös noudatetaan. Oliko THL:n skenaarioluvuissa kyse vain ääneen ajattelusta tyyliin ”näinkin se voisi mennä” vai oman selustan turvaamisesta siinä tilanteessa, että koronan leviäminen riistäytyisi käsistä. Oikeusministeriö sanoi seuraavansa puolueiden linjaa. Kuntakentälle löysässä hirressä pitäminen oli raskasta, sillä huhtikuisten vaalien pitämiseen oli valmistauduttava poikkeusjärjestelyin niin itse äänestämisen kuin ääntenlaskennankin suhteen. kohonnut yli 700:n ja ilmaantuvuuslukukin huonontunut jo lähes 150:een\n[ Lakiklinikka ] 60 Vaaliviranomaisen toiminnan puolueettomuuden kulmakivet [ Työ ja tekijä ] 62 Kuntaura houkutti poliisia [ Luottamuksella ] 64 Asukasaktiivi turhautui [ Seuraava numero ] 66 Teema: Sote ja hankinnat KL4_2-5.indd 4 23.3.2021 13.55. • Kunnanjohtajien kokema häirintä ja stressi ovat lisääntyneet selvästi • Maakuntaveroselvitys paljasti huolen alueiden eriarvoistumisesta [ Kansi ] Laura Oja kuvasi Helsingin pormestarin Jan Vapaavuoren Helsingin kaupungintalolla. 40 Lahden pannukakku 44 Oulun konsensus katosi kuntaliitoksessa 48 Karkkila pyristelee eroon johtamiskriisistä [ Kolumni ] 53 Johanna Vuorelma: Nouseeko alueiden kosto vaaliteemaksi. 54 Etätyössä viihdytään, terveysala kuormittuu [ Kunnan töissä ] 56 Tiedon on kuljettava yllätystenkin keskellä [ Uutisanalyysi ] 58 Hannu Lehtilä: Koronavaalit II [ Lakia lukien ] 59 Käytöstavat kuriin valtuustosopimuksella. 22 Analyysi: Sote nousee taas 28 Riitelystä puntaroivaan keskusteluun 31 10 kysymystä vaalinäkymistä 32 Lapuan lempilapsi ja isojen kuntien kiistakapula 36 Missä noviisit onnistuivat. 48 Jan Vapaavuori: Kun panee itsensä peliin, altistaa itsensä myös kritiikille. 3 Pääkirjoitus [ Hän ] 6 Kohta vapaa [ Alussa ] 12 Kuntavaalit 13 Sanottua, Kesäkunnat 14 Kunnan aarre, Mikä vaakuna. 6 [ Sisältö 4/2021 ] Kuva: Laura Oja s. 03 4246 5375 kuntalehti@jaicom.com s. 4 Kuntalehti 6 / 2019 •••• Kuntalehden tilaukset Puh. Kuva: Sami Kilpiö Tuija Telén: Epäluottamus oli kova juttu eikä viime vuosi ollut helppo. 15 Kirjat, Tape [ Teema: Suuri kuntavaalinumero ] 16 Ei vain pukumiesten asia! 20 Kotipaikka kiinnostaa, kuntapolitiikka ei 21 Innostavatko videot\n28 Maija Setälä: Huhtikuussa olisi oltu vielä liikaa koronan kourissa. 32 Kuva: Timo Aalto Jenni Latvala: En halua viedä vielä Einoa päiväkotiin. 16 s. Kuva: Jussi Vierimaa • Kunnanjohtajien kokema häirintä ja stressi ovat lisääntyneet selvästi • Maakuntaveroselvitys paljasti huolen alueiden eriarvoistumisesta • Sote-rahoitusarvioiden päivitys viivästyy • Kyyjärveä yritetään nyt yhteen Karstulan kanssa • Kuuntele kuntavaalipodcast: kuntalehti.fi/podcast KL4_2-5.indd 5 23.3.2021 13.55. Kuntalehti 6 / 2019 5 •••• s. Kuva: Jussi Partanen Jere Hännikkälä: Meistä nuorista tuntuu siltä, että olemme helppo säästökohde. s\nKL4_6-11.indd 6 23.3.2021 14.02. 6 Kuntalehti 4 / 2021 [ Hän ] KOHTA VAPAA Helsingin pormestarin Jan Vapaavuoren, kok., vauhdikas kausi lähenee loppuaan. Helsinkiin haluttiinkin näkyvä johtaja. Olen yrittänyt vastata huutoon\nHelsingin pormestarin Jan Vapaavuoren työtiloista pääsee kaupungintalon parvekkeelle, josta avautuu näkymä Katajanokalle, Kauppatorille, merelle ja Esplanadin puistoon. KL4_6-11.indd 7 23.3.2021 14.02. Kuntalehti 4 / 2021 7\nKuntavaalien siirto kesäkuulle oli hänelle pettymys. Kun Marin arvosteli yleisesti rajoitusten purkamista, Vapaavuori hiiltyi ja väitti Marinin syyllistävän lapsia ja nuoria. Kaikki johtamisen kehittymistä ja työilmapiiriä koskevat tutkimukset ja kyselyt osoittavat, että tässä kaupungissa tilanne on valtuustokauden aikana parantunut. Miten päästään eroon homekouluista, miten saataisiin jonotusajat terveyskeskuksiin lyhenemään tai miten rakennetaan uutta päiväkotiverkkoa eivät ole puoluepoliittisia kysymyksiä. Vapaavuori ei halua millään tavoin kommentoida tapahtumia. Kiistoja ylidramatisoidaan ja ylikorostetaan, sillä 90–95-prosenttisesti olemme olleet samoilla linjoilla. Vapaavuoren mielestä on selvää, että pormestarimalliin ja yksittäisten ihmisten persooniin liittyy jännitteitä. JOHTAMISONGELMIA Helsingin johtamisongelmia on puitu runsaasti julkisuudessa. Helsinki on hyvin halukkaasti ja nöyrästikin seurannut hallituksen linjauksia ja mennyt niiden mukaisesti. Ikävä kyllä se liittyy poliittiseen keskusteluun, jota sosiaalinen media voimistaa. Kun panee itsensä peliin, altistaa itsensä myös kritiikille. Molempien hallitusten kanssa on ollut yhtä vaikeaa. Vapaavuoren pormestarikausi piteni, koska uusi pormestari valitaan vasta elokuun alussa. Tulee kuka tahansa ja mistä poliittisesta puolueesta tahansa, autan tietenkin kaikessa, missä seuraajaksi valittu apua mahdollisesti haluaa. Kaksikon sanailu jatkui myös siinä vaiheessa, kun keskusteltiin rajojen pakkotestauksesta. VIITERYHMÄN YLÄPUOLELLE Ristiriitojen taustalla Helsingissä on Varmasti minussa on rosoa ihan riittävästi ja konflikteja olisi voinut välttää toimimalla jollakin fiksummalla tavalla. Me saamme parempia tuloksia millä tahansa mittarilla. Vapaavuoren johtamistyylistä on kuultu valituksia, ja apulaispormestareidenkin kanssa hänellä on ollut hankaluuksia. Vapaavuori huokaa teatraalisen syvään. Sellaisten asioiden pyörittäminen vaatii pitkäjänteisyyttä, sinnikkyyttä ja operatiivista kyvykkyyttä, ei suosioääniä, hän sanoo. Vuosi sitten noin 40 prosenttia kaikista koronatapauksista oli Helsingissä. Vapaavuoren omassa puolueessa kokoomuksessa koettiin yllättäviä käänteitä, kun viestintäyrittäjä ja entinen poliitikko Kirsi Piha vetäytyi pormestarija vaaliehdokkuudestaan. Kiistoista on tullut vähän legenda, ikään kuin koko ajan oltaisiin napit vastakkain. Kerron sitten, kun on jotakin. [ Hän ] 8 Kuntalehti 4 / 2021 T ämä kevät ei mennyt Jan Vapaavuoren nuottien mukaan. Ne ovat varsin vaikeita asioita. Vapaavuori ei kuitenkaan paljasta, mitä hän tekee pormestaripestinsä jälkeen työkseen. ”YLIDRAMATISOINTIA” Vapaavuori palasi paraatiovesta politiikkaan viime kuntavaaleissa ennätyksellisellä lähes 30 000 äänellä. KL4_6-11.indd 8 23.3.2021 14.02. Kun nykyinen hallitus toi sote-esityksensä loppuvuonna eduskuntaan, Vapaavuori julisti päivän ”surun ja murheen päiväksi”. Ne eivät saa hämärtää sitä, että asiat ovat menneet parempaan suuntaan. Ei ole mitään sellaista, mistä voisi vielä ilmoittaa, hän kuittaa. En halua koskea siihen pitkällä kepilläkään. Ja pyrin muutoinkin pysyttelemään mahdollisimman kaukana siitä, kuka minun seuraajakseni tulee. Pormestarimalliin liittyvät heikkoudet ovat antaneet kipinää ristiriidoille. Väärät tiedot oli pakko korjata. On kuitenkin yksittäisiä ministereitä, joiden kanssa on aina ollut helppoa työskennellä – molemmissa hallituksissa, hän muotoilee. Kerrataanpa muutamia kähinöitä. Vapaavuori lupaa kuitenkin tukea seuraavaa pormestaria. Puolueen pormestariehdokkaaksi Helsinkiin valittiin pikaisesti kansanedustaja Juhana Vartiainen. Nyt työt jatkuvat vielä täällä, hän tuumaa hulppeassa työhuoneessaan Helsingin kaupungintalolla. Ei siis kelpaa sekään. Hän huomauttaa, ettei kukaan ole täydellinen – kaikki tekevät mokia. Varmasti minussa on rosoa ihan riittävästi ja konflikteja olisi voinut välttää toimimalla jollakin fiksummalla tavalla. Vapaavuori on ollut systemaattisesti sitä mieltä, että uudistus oli huono, koska pormestarimalli ylipolitisoi kaupungin johtamista ja korostaa tappelevien puolueiden roolia. Vapaavuori ärähti silloin suojavarusteiden riittämättömyydestä, koska ”valtiovallan puolelta tuli tietoja, jotka eivät pitäneet paikkaansa”. Kaupunkilaisten mandaatti oli vahva – myös horjuttamaan Juha Sipilän, kesk., johtaman hallituksen soteja maakuntauudistusta, joka kaatuikin lopulta perustuslaillisiin ongelmiin. Toisaalta häntä kehutaan energiseksi, suoraksi, luotettavaksi ja rennoksi. Taustakeskusteluissa Vapaavuorta moititaan liian suorasanaiseksi, töykeäksi, kärsimättömäksi ja ylimieliseksi. Tänä vuonna nousi esille pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmän linjaus ja kaupunkien päätös avata lasten ja nuorten harrastustoiminnat. Kaupungin johtaminen on vaativa operatiivinen tehtävä, josta 80–90 prosenttia on täysin epäpoliittista. Innokas urheilumies ja Olympiakomitean tuore puheenjohtaja seuraa tietysti heinä-elokuun vaihteessa Tokion olympialaisia. Vapaavuori tuntuu ärhentelevän tämän tästä varsinkin pääministeri Sanna Marinin, sd., kanssa\nHän on pyrkinyt johdonmukaisesti epäpolitisoimaan pormestarin tehtävää ja uskoo pääosin onnistuneensa. Vapaavuoren mielestä pitää muistaa, että Helsingillä on tietty rooli korostaa koko kuntakentän näkemyksiä varsinkin sellaisissa asioita, joissa on jännitteitä hallituksen kanssa. Olen ihan yhtä näyttävästi eri mieltä kokoomuksen kanssa kuin demareiden kanssa sitten kun olen. Vapaavuori myöntää, että demokratian kannalta pormestarimallissa KL4_6-11.indd 9 23.3.2021 14.02. Kun paikoille tullaan kilpailevista puolueista, mukana on jo valmiiksi jännitettä, joka ei ole näiden persoonien vika. Vapaavuorella onkin viesti seuraajilleen. Kuntalehti 4 / 2021 9 . Jan Vapaavuori jatkaa pormestarina elokuun alkuun asti, kun uusi kaupunginvaltuusto valitsee hänen seuraajansa. Se on systeemin vika, Vapaavuori sanoo. Minulle on tärkeää, että jos olen eri mieltä kokoomuksen kanssa, sitten olen. Nyt kaupunkipoliitikot ovat hyvin yhtenäisesti tukeneet minua lasten ja nuorten liikunnan turvaamisessa sellaista hallitusta vastaan, jossa on joidenkin muiden helsinkiläisten puolueiden edustajia. Hassua, että samaan aikaan halutaan ja pelätään korostaa pormestariehdokkaita. Sen jälkeen, kun pormestari on tullut valituksi, pitää pystyä nousemaan oman viiteryhmän yläpuolelle ja ymmärtää, että on koko kaupungin pormestari. Porvarihallituksen aikana Helsingin valtuutetut olivat tukemassa minua sote-uudistuksen vastaisessa taistelussa omaa puoluettani vastaan. Kuntavaalien lähestyessä yltyy valitus siitä, että varsinkin Helsingissä kuntavaalit pyörivät liikaa pormestariehdokkaiden ympärillä. myös pormestarin ylivertainen asema verrattuna apulaispormestareihin. Helsingin pormestari voi olla mukava tai vähemmän mukava ihminen, räyhäkkäämpi tai vähemmän räyhäkäs, aktiivisempi tai passiivisempi, mutta pitäisi pystyä luottamaan, että hänen motiivinsa on ajaa kaupungin ja kaupunkien asiaa eikä jonkun poliittisen puolueen asiaa\nTuli kymmenen hengen osallistumisraja. Totta kai siellä muodostetaan yhteistä näkemystä, mutta sen jälkeen muodollisen päätöksen tekee joko kaupunki, AVI tai jossain tapauksessa HUS, Vapaavuori selittää. Verrattuna useimpiin muihin maihin, me olemme varmasti pärjänneet vähintäänkin kohtuullisen hyvin. Sittemmin yhteistyö on kohentunut. Ehkä etu on myös se, että pormestari antaa paremmin kaupungille kasvot. Heti pormestarikautensa alussa Vapaavuori kutsui maan suurimpien kaupunkien johtajat koolle pohtimaan yhteisiä asioita. On toinenkin huomiota herättänyt ”Vapaavuoren ryhmä”. [ Hän ] 10 Kuntalehti 4 / 2021 on etujakin, koska vaalituloksella on suurempi vaikutus kaupungin johtamiseen. Meillä on ollut parempi ymmärrys kokonaisuudesta ja tulokulmista, mikä on johtanut parempaan päätöksentekoon. Ei kukaan voi tässä täydellisesti onnistua, ja virheitä sattuu. Korona-aikana ryhmän rooli on ollut vähäisempi, koska kaupungit ovat niin erilaisessa koronatilanteessa. Vapaavuori huomauttaa, että ryhmän perustamisen taustalla oli se, että pandemian ykkösaallon jälkeen valtiovalta ilmaisi selkeästi, että päätöksenteko siirtyy alueille ja paikalliselle tasolle. Vapaavuori epäilee, että hallituksen sisäisillä erimielisyyksillä voi olla vaikutusta nihkeään suhtautumiseen. Hänen mielestään valtiovaltakin hyötyisi paremmasta yhteistyöstä. VUOROPUHELU EI TOIMI Vaikka Vapaavuori vähättelee koronavuoden kiistoja hallituksen kanssa, hän sanoo pettyneensä siihen, ettei valtiovallan ja kuntakentän vuoropuhelu toimi. Ryhmän roolia on jonkin verran ihmetelty. KL4_6-11.indd 10 23.3.2021 14.02. On hankalia ja nopeasti muuttuvia tilanteita. Ja kaikki olisivat voittaneet. Erityisen iloinen Vapaavuori on siitä, että myös THL on saatu samaan pöytään. Pormestarilla on enemmän liikkumatilaa julkisuudessa kuin virkakaupunginjohtajalla, mutta epäpoliittinen kaupunginjohtaja on paremmin suojassa ympärillä pyörivältä loiskiehunnalta. Aina ei ehditä, haluta, tajuta tai viitsitä koordinoida riittävästi. On paljon eri viranomaisia, jotka viestivät kukin tavallaan. Päätöksestä vastaava AVI päätyi silti siihen, että niitä ei voi kieltää kokonaan. Kyseessä on epävirallinen koordinaatioelin, kriisiajan organisaatio. Vapaavuori tosin ehti väläyttää Helsingin mahdollista eroa Kuntaliitosta. Valvotaan jäljelle jäävän kunnan etua ja intressiä. Yhteistyön puute näkyy hänestä myös koronatiedottamisessa. VAPAAVUOREN RYHMIÄ Vapaavuoren aloitteesta viime syksynä rakennettiin pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä, jossa ovat Helsingin, Espoon ja Vantaan lisäksi myös HUS, Etelä-Suomen aluehallintovirasto ja THL. Kuntaliiton rooli on paljon laajempi. Valtiovalta saisi hyvän näkymän käytännön ruohonjuuritason toimintaan, jota me täällä kaupungeissa ja kunnissa joka päivä teemme. On tärkeää, että suurimmilla kaupungeilla on tällainen foorumi, jossa voidaan ylimmällä tasolla yhdessä miettiä isoja, kaikkia koskettavia asioita. Olen yrittänyt vastata huutoon. Hän vakuuttaa, että paremmalla vuoropuhelulla kuntakentän kanssa hallitus olisi onnistunut tekemään parempaa lainsäädäntöä, parempia linjauksia ja ennakoimaan paremmin ongelmia. ”Kuutoskaupunkien” eli kuuden suurimman kaupungin ryhmän toiminta on jo vakiintuneempaa. Joskus tulee fiilis, että kuntakenttää ei päästetä keskustelemaan valtiovallan kanssa, jottemme näkisi valtiovallan sisäisiä ristiriitoja. Korona-ajan jälkeisessä maailmassa, varsinkin, jos sote-uudistus toteutuu, C21-ryhmää tarvitaan entistä enemmän. Vapaavuori huomauttaa, että mallin rakentajat ovat hakeneet etenkin sitä, että pormestarista tulisi kaupunginjohtajaa näkyvämpi ykköshahmo. THL:ssä on nähty, että heille on hyötyä olla mukana ja etenkin meille on paljon hyötyä siitä, että THL on mukana. Olen vakuuttunut siitä, että se on tuonut todella paljon lisäarvoa ja hyödyttänyt kaikkia osallistujia. Olen todella ylpeä ryhmän perustamisesta. Kapinaryhmäksikin alussa kutsuttu 21 kaupungin C21ryhmä on kokoontunut säännöllisesti, viimeksi maaliskuun alussa. Ehkä Kuntaliitto on oppinut paJan Vapaavuori valittaa, ettei kuntakentällä ja valtiovallalla ole tarpeeksi yhteistyötä. Vapaavuoren mielestä C21-ryhmä ei yritäkään kilpailla kuntien edunvalvontajärjestön Kuntaliiton kanssa. Esimerkiksi marraskuussa ryhmä ehdotti yleisötilaisuuksien kieltämistä pääkaupunkiseudulla. Ei saa olla ankara ja julma. Ei saa olla ankara ja julma. Toki hän myöntää, että tilanne on ”järjettömän vaikea”\nInfot jatkuvat, sillä korona ei ota laantuakseen. Vapaavuori vakuuttaa, että Helsingissä vaalit pystytään järjestämään turvallisesti, kunhan vaalivirkailijoita valitaan olennaisesti enemmän kuin aiemmin ja varaudutaan kotiäänestyksen huikeaan kasvuun. Hän ei usko, että Helsingin vetovoima vaihtoehtoja ja mahdollisuuksia hakevien nuorten ja vanhemmankaan ikäpolven joukossa häviäisi. Viereiseen huoneeseen on viritelty telineille valtava sininen lakana. Kaikkea ei tietysti tiedetä. Kuntien välinen muuttotappio oli Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan lähes tuhat henkeä. Vapaavuori on varma, että koronan johdosta monipaikkaisuus ja etätyö lisääntyvät, mutta hänen mielestään etätyön roolia myös liioitellaan. KL4_6-11.indd 11 23.3.2021 14.02. Vapaavuori ei näe syytä huoleen. Ei Helsingissä ole mitään vikaa. Pääkaupunki kasvaa vuosi vuodelta. Erikielisten Helsinki-tekstien edessä Vapaavuori pitää koronainfojaan kaupunkilaisille. ] Martta Nieminen Kuvat: Laura Oja Jan Vapaavuori • Syntyi vuonna 1965 Helsingissä • Asuu Helsingissä • Valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1989 • Helsingin pormestari kaudella 2017–2021 • Helsingin kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran vuonna 1996 • Toimi 1990-luvulla kokoomuksen eri tehtävissä, mm. ministereiden avustajana • Urheilumarkkinointiyhtiö Track & Field Finland Oy:n toimitusjohtaja pari vuotta, kunnes valittiin kansanedustajaksi Helsingistä vuonna 2003 • Asuntoministeri ja pohjoismainen yhteistyöministeri vuosina 2007–2011, elinkeinoministeri loppuvuodesta 2012 kevääseen 2015, jolloin ei asettunut ehdolle eduskuntavaaleissa • Euroopan investointipankin pääjohtaja vuodesta 2015 kevääseen 2017 • Naimisissa Outi Vapaavuoren kanssa • Harrastaa monipuolisesti liikuntaa golfista lenkkeilyyn ja tenniksestä kuntosaliin, mutta myös pihaja puutarhatöitä remmin ymmärtämään meitä, ja me olemme oppineet ymmärtämään paremmin Kuntaliittoa. On erittäin todennäköistä, että kaupungistumisen megatrendi jatkuu. • Ei Helsingissä ole mitään vikaa. Korona on saattanut vaikuttaa, mutta sitä pitää vielä tutkia. Pitää ymmärtää, ettei sairaanhoitaja, poliisi, kaupan kassa tai apteekkari voi heittäytyä etätöihin. Viime vuonna Helsinki kuitenkin hävisi eniten kuntien välisissä muutoissa ja putosi dramaattisesti vetovoimaisimpien kaupunkien kärjestä. Turvallisia kuntavaalejakin pitää suunnitella. Kuntalehti 4 / 2021 11 [ Kuka. Se koskee melkein kaikkia isoja kaupunkeja. Sellaiseenkin pitää varautua. Tällä erää pormestarilla on kuitenkin muuta miettimistä. Nyt asukkaita on jo noin 660 000. Eivät he paljon etätöitä tee. Länsimetron ja Kehäradan valmistuminen on vetänyt asukkaita uusille asuinalueille Espooseen ja Vantaalle. Hiipuuko Helsingin vetovoima. HIIPUUKO VETOVOIMA. Jopa Helsingillä, jolla on ylivoimaisesti suurimmat resurssit, on totta kai paljon hyötyä erilaisista Kuntaliiton palveluista. Voi olla, että pari päivää ennen vaaleja 2 000 ihmistä määrätään karanteeniin. Maan suurimmalla työnantajalla Helsingin kaupungilla on 37 000 työntekijää, joista noin 15 000 työskentelee sotessa\nKunnille on iso urakka panna se yksi lisäviikko siihen alkuun. kesäkuuta • Tulokset vahvistetaan keskiviikkona 16. Kesällä tehtiin ensimmäisiä riskikartoituksia, ja projekti alkoi 1. Nykyinen valtuusto on pitänyt korona-aikana kokouksiaan osin hybridimallilla, osa valtuutetuista on Sibeliustalolla ja osa osallistuu etäyhteyksillä. Edellisissä kuntavaaleissa äänestysprosentti oli 58,9. Eduskunnan perustuslakivaliokunta näki kuitenkin, että valtuustokauden pitäisi alkaa 1. elokuuta vai 1. Siksi valiokunnan mielestä on perusteltua, että uusi valtuusto aloittaa mahdollisimman pian vaalituloksen selvittyä. Kuntaliitto keräsi heti vaalien siirtolinjauksen jälkeen kuntien mielipiteitä siitä, tulisiko uusien valtuustojen aloittaa kautensa 1. Oikeusministeriön virkamiehet esittivät tosin jo helmikuun alussa oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonille, r., ja puoluesihteereille, että vaalit siirrettäisiin syksyyn. PERUSTUSVALIOKUNTA moitti mietinnössään, että ehdotus vaalien siirrosta tehtiin merkittävän myöhään suhteessa alkuperäiseen vaalipäivään. En usko, että äänestysprosentti romahtaa edellisistä kuntavaaleista. kesäkuuta • Valtuustot aloittavat työnsä 1. Kesäkuun kuntavaaleissa ennakkoäänestysaika on pidennetty kahteen viikkoon. Sähköiseen kyselyyn vastasi 10. Kuntaliitossa pohdittiin kompromissina uuden kauden aloitukseksi elokuun puoliväliä. KL4_12-15.indd 12 23.3.2021 14.04. Syyskuuta kannattavat taas ovat muistuttaneet, että elokuun alussa alkava valtuustokausi tarkoittaa sitä, että valmistelut ja koulutus on aloitettava heinäkuussa, keskellä lomakautta. Vastanneista 62 prosenttia oli syyskuun alun kannalla, 32 prosenttia elokuun alun kannalla ja neljä prosenttia kannatti syyskuutakin myöhempää ajankohtaa. Elokuun alkua kannattavien mielestä syyskuun alku olisi budjettivalmistelun kannalta liian myöhäinen. elokuuta Vaalien aikataulu • Äänioikeusrekisterin tietojen poimintapäivä eli missä kunnassa kukin on äänioikeutettu perjantaina 23. kesäkuuta lauantaihin 5. Eduskunta hyväksyi tämän aikataulun. kesäkuuta asti • Ennakkoäänestys ulkomailla keskiviikosta 2. KUNTIEN kannat olivat toki erilaisia. toukokuuta • Ehdokasasettelun vahvistus perjantaina 14. toukokuuta • Ennakkoäänestys kotimaassa tiistaista 26. Oikeusministeriötä on moitittu muun muassa siitä, että turvallisten vaalien valmisteluissa on lähdetty liian myöhään liikkeelle. Jos rokotukset etenevät ja koronatilanne laantuu kesällä niin kuin on ennustettu, vaalijohtaja arvelee, että äänestysinto pystytään pitämään entisellä tasolla. Runsasta kuukautta myöhemmin oikeusministeri ja puoluesihteerit, perussuomalaisten puoluesihteeriä lukuun ottamatta, olivat valmiita esittämään vaalien siirtoa kesäkuulle. huhtikuuta • Ehdokashakemusten jättöpäivä tiistaina 4. Valtuustokausi alkaa 1. maaliskuuta mennessä 181 kuntaa. Virkamiesten esitys tyrmättiin. elokuuta Perussuomalaisten mukaan vaalien siirtoa ei ollut tarpeellista periaatteellisesti vastustaa, koska vaaleja ei voi enää järjestää. Varmaan se on hyvä ratkaisu, kun tautitilanteen on ennustettu muuttuvan pahemmaksi juuri huhtikuussa. Toivotaan, että se onnistuu, Jääskeläinen sanoo. Jos se oli jonkun mielestä myöhään, niin ei sitten voi oikein mitään. • Martta Nieminen Kuva: Lauri Rotko Lahden kaupunginvaltuustokin aloittaa uuden kautensa elokuun alussa. Puolueen puheenjohtaja Jussi Halla-aho puolestaan muistutti (HS 21.3.), että perustuslakivaliokunta ottaa kantaa vain siihen, onko hallituksen esitys perustuslain mukainen vai sen vastainen. Koska perustuslakivaliokunta pyrkii yleensä yksimielisyyteen ratkaisuissaan, vaalien siirtoa vastustaneet perussuomalaisetkin esittivät valiokunnassa kuntavaalien siirtoa kesäkuulle ja samalla valtuustokauden aloittamista elokuussa. Valtuustokauden alkua veivattiin maaliskuussa kahden vaihtoehdon välillä. Vaalijohtaja Arto Jääskeläinen oikeusministeriöstä on tyytyväinen siirtoratkaisuun. Oikeusministeriö ehdotti ensin, että valtuustokausi alkaisi elokuun alussa, mutta myöhemmin päätyi kuntien enemmistön kannan takia syyskuuhun, joka jäi hallituksen esitykseen. syyskuuta. Jääskeläinen huomauttaa, että valmistelut alkoivat viime kesänä. Perustuslakivaliokunnan mielestä uuden valtuuston valitsemisen ja vaalituloksen vahvistamisen vuoksi nykyiset valtuustot menettävät vaaleihin perustuvan poliittisen legitimiteettinsä. elokuuta. 12 Kuntalehti 4 / 2021 [ Kuntavaalit ] KUNTAVAALIEN siirto kesäkuun puoliväliin siirtää valtuustokauden alkamisen elokuun alkuun. syyskuuta, hän toteaa. toukokuuta tiistaihin 8. • Vaalipäivä sunnuntaina 13. kesäkuuta. KUNTAVAALIEN siirto huhtikuusta kesäkuulle kismittää edelleen erityisesti perussuomalaisia\nKuntaministeri Sirpa Paatero esitteli viime kesänä Kuntalehdessä kotikaupunkinsa Kotkan nähtävyyksiä. Yhtäkkiä puolueille tulikin pari kuukautta lisää kampanja-aikaa. Mikä on parasta omassa kunnassasi. Ärähtää pitää, jos on tarve. Kuntalehti 4 / 2021 13 [ Kesäkunnat ] [ Sanottua ] ”VINKKI numero yksi: Kun käsiteltävä asia on sinulle tärkeä ja tiedät antavasi lisäarvoa keskustelulle, käyttäydy huonosti eli ilmaise mielipiteesi suoraan. Tarkkailkaa sähköpostia huhtikuun puolivälissä! • Martta Nieminen Mihin kesämatkailija menisi. Keskustelemme väitteiden rakentamisesta paljon." Ylen uutisja ajankohtaistoiminnan sisältöpäällikkö Ville Seuri Journalistissa. Kaikki kunnat saavat huhtikuun puolivälissä Kuntalehdeltä sähköpostia, jossa kysytään kunnan kiinnostavinta nähtävyyttä, johon voi tutustua, kunhan ottaa huomioon koronatilanteen. Jos kamera on pois päältä, et ole henkisesti läsnä. Herttileijaa, kokoomushan ehtii siinä ajassa vaihtaa Helsingin pormestariehdokasta vielä parikin kertaa!” Toimittaja Pekka Ervasti Polkom-palstalla Suomen Kuvalehdessä. Paatero vie vieraansa mielellään Katariinan meripuistoon Kotkansaarella. Minkä takia juuri sinne kannattaa tulla. Usein tarvitaan puoluetta kertomaan, että ihminen saa tukea.” Tutkija Josefina Sipinen Tampereen yliopistosta Polemiikissa. Jos kunnat ajavat tämän joukon ahtaalle, se näkyy hoivan laadussa ja lähihoivan paikkapulana." Toimittaja Seija Holtari kolumnissaan Talouselämässä. Tähän minua opastivat jo 1990-luvulla Koripalloliiton palkkaamat kansainväliset tapakouluttajat: viittaaminen on vain kiireettömän asian käsittelyä varten. Suomalaiset matkailevat todennäköisesti viimekesäiseen tapaan ahkerasti kotimaassa. Ilmoittaa voi myös tapahtumasta. Nähtävyys voi olla vaikka joku museo, näyttely, muistomerkki, rakennus, kylätai kaupunkimiljöö, näköalapaikka, pyöräily-, patikkatai melontareitti – ihan mitä vain. Kuva: Liisa Takala KL4_12-15.indd 13 23.3.2021 14.04. ”KUNTAVAALIEHDOKKUUS on iso päätös, sillä ihminen joutuu pyrkimään julkisuuden henkilöksi. ”VIELÄ vähän aikaa sitten näytti, että puoluesihteerit halusivat järjestää kuntavaalit huhtikuussa vaikka kuolleen ruumiin ylitse. Järjestetäänkö siellä joku tapahtuma. Mieli muuttui miltei yhdessä yössä. ”KARKEASTI puolet hoivakodeista on yritysten tai järjestöjen omistuksessa. MIHIN opastaisit kuntaan tulevat vieraat ensi kesänä. Vinkki numero kaksi: Pidä kamera päällä, että muut osanottajat näkevät kasvosi. Kaikkein tärkein vinkki: noudata valmennuksen perusohjetta, eli kun keskeytät, sano sanottavasi seitsemässä sekunnissa tai vaikene kokonaan.” Suomen koripallojoukkueen valmentaja Henrik Dettmann kolumnissaan Helsingin Sanomissa. Kunnissa ympäri maata on niin paljon nähtävää ja koettavaa, että kerromme kiinnostavista kohteista 3. ”TWITTER on kanava niille, joiden helpossa, liioitellussa työssä mikään ei häiriinny, jos kuluttaa työpäivän videoklipin kelaamiseen ja kommentointiin.” Kirjailija ja käsikirjoittaja Jyrki Lehtola kolumnissaan Ilta-Sanomissa. ”VAALIKONE ei ole lelu tai viihdettä. kesäkuuta ilmestyvässä Kuntalehden numerossa 6/2021, jonka teemana on Kuntien markkinointi\nVaakunan selitys on ”punaisessa kentässä alainen, alapuoleltaan kaarikoroinen hopeahirsi, jonka päällä kävelee kultainen ilves, varukset siniset, korvatöyhdöt mustat”. Se oli jo kaupungin aiemmassa vaakunassa vuodelta 1842. Mutta etenkin hänet muistetaan lystikkäästä koristeja käyttökeramiikastaan, jota Juurikkala suunnitteli Arabialle vuosina 1946–1960. Muutenkin Juurikkala on Heinolan kaupungin taidekokoelman kannalta keskeinen henkilö. Ilves viittaa Hämeen vaakunaan. Kiirekin prosessissa tuli, ja siksi Juurikkalan mielestä veistoksessa oli lopulta monia puutteita. On myös saalis hampaidensa välissä hiippaileva Kalakissa (1970) sekä naispatsas Flora (1980) taidemuseon pihassa. Tulenkantaja on Juurikkalan tunnetuin veistos. Hän lahjoitti aikanaan Heinolan taidemuseolle mittavan kokoelmansa sekä perusti säätiön, jonka kartuttaa sitä edelleen lahjoituksin. Heinolan kaupunginvaltuusto hyväksyi sen syyskuussa 1958. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön samana vuonna. KL4_12-15.indd 14 23.3.2021 14.04. Suurille ikäluokille on tuttu Heluna-niminen maitokannu, jonka kyljessä on hauska lehmän kuva. Koulunsa hän kävi Heinolan Yhteiskoulussa. Ideoinnin pohjaksi annettiin runoilija Uuno Kailaan (1901–1933) ja kirjailija Arvi Kivimaan (1904–1984) elämä ja taide. 14 Kuntalehti 4 / 2021 [ Kunnan aarre ] Sarjassa esitellään poimintoja kuntien taidekokoelmista. Hänen suosikkimotiivejaan olivat eläimet ja rehevät naiset. Hän kuitenkin ajatteli onnistuneensa saamaan siihen tunnelman, mikä oli tärkeintä. Muuten Heinolan kaupungin vaakuna on täysin uusittu. 1960-luvulla hän opiskeli klassista kuvanveistoa Suomen taideakatemiassa ja myöhemmin Milanossa. Molemmat olivat kotoisin Heinolasta ja käyneet Heinolan Yhteiskoulua – kuten Juurikkalakin – ja molemmat olivat tulleet tunnetuiksi kirjallisuutta modernisoineen Tulenkantajat-liikkeen keskeisinä hahmoina. • Katja Martelius Heinola: Tulenkantaja (1987) Kuva: HKMA HEINOLAN kaupungin vaakunan aiheena on ilves. [ Mikä vaakuna. 1980-LUVULLA Heinolassa syntyi ajatus järjestää kutsukilpailu veistoksesta Lyseonmäen lukion pihalle koulun vuosijuhlan kunniaksi. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers. Juurikkalan ehdotus Kevään tuli voitti kilpailun, ja teos Tulenkanta ja valmistui kolme vuotta myöhemmin vuonna 1987. Anja Juurikkala syntyi Heinolassa vuonna 1923 kauppias-maanviljelijä-perheeseen. Amanuenssi Sirpa Juuti Heinolan museoista valitsee kunnan aarteeksi kuvanveistäjä, keramiikkataiteilija Anja Juurikkalan (1923–2015) suuren pronssiveistoksen Tulenkantaja (1987), joka esittää soihdunkantajaa. Vastoin perheensä ja yhteiskunnan odotuksia Juurikkala hakeutui Taideteolliseen keskuskouluun ja päätyi Arabian tehtaan taideteollisuusosastolle suunnittelijaksi. Veistoksen valmistuminen kesti arvioitua pitempään ja sisälsi monia vastoinkäymisiä, kertoo Juuti. Hän myös teki urallaan lukuisia mitaleja. ] HEINOLAN kaupungin taidekokoelmaan kuuluu yli tuhat työtä, joista moni on sijoitettu kaupungin tiloihin. Juurikkala suunnitteli myös useita lastenastiastoja, koristelautasia ja eläinfiguureja, jotka herättävät monissa mieluisia muistoja. Tulenkantaja ei ole ainoa Juurikkalan julkinen veistos Heinolassa. Sen hirsi viittaa Jyrängön siltaan, joka rakennettiin vuonna 1932\nPuheen on puhuteltava ja liikutettava yleisöä. Hyvin valmistettu puhe, harjoittelu nauhurin kanssa tai koeyleisön edessä toimivat hyvänä apuna. Huomio siirtyy hetkessä pois puhujasta, jos puheessa ei ole päätä eikä häntää tai puhuja ja hänen sanomansa ovat epäkiinnostavia. Kuntalehti 4 / 2021 15 [ Tape ] [ Kirjat ] vaaleissa mukana myös UNNA Lehtipuun ja Antti Mustakallion tuore kirja Elämäsi paras puhe kannattaa lukea kaikkien niiden, jotka joutuvat ja saavat pitää julkisia puheita. Jos puhetaidolliset hienoudet jättää sikseen, kannattaa ainakin miettiä puheensa rakenne. Hyvällä puhujalla on valtaa KL4_12-15.indd 15 23.3.2021 14.04. Kuten jokainen seminaareissa tai vaikkapa kunnanvaltuustoissa istuva tietää, yleisön huomiosta kilpailevat kännykät ja läppärit. Valtuustoissa muodostuu helposti käsitys hyvistä ja asiallisista puhujista, jaarittelijoista ja helppoheikeistä. Kuulijoiden tunteisiin vetoaminen ja henkilökohtaiset tarinat antavat ytyä puheelle. Alma Talent 2021. Kokeneina puhetaidon valmentajina ja puheiden kirjoittajina kirjan tekijät vakuuttavat, että pahastakin esiintymisjännityksestä kärsivä voi oppia hallitsemaan pelkonsa ja kehittyä hyväksi puhujaksi. Esimerkiksi kesäkuussa valtuustoihin valittavilta odotetaan myös jonkinlaisia puhetaitoja. Merja Ojansivu Unna Lehtipuu, Antti Mustakallio, Elämäsi paras puhe. Tärkeää on tietysti hallita itse asia, mutta hyvään puheeseen se ei riitä. On otettava huomioon kohdeyleisö, sen taustat, odotukset ja tunnetilat. Aloitus, keskikohta ja lopetus ovat puheen osat ja niillä on oma merkityksensä, kirjoittajat opastavat. Kirja sisältää runsaasti käytännön ohjeita, joilla pääsee hyvin liikkeelle. Hän, joka osaa esittää asiansa asiantuntevasti, vakuuttavasti ja taitavasti, kasvattaa valtaa\nKunnallispolitiikan sisäpiireihin pääsy tuntuu heistä usein vaikealta, mutta somevaalit saattavat olla nuorten iskun paikka. KL4_16-35.indd 16 23.3.2021 13.58. 16 Kuntalehti 4 / 2021 EI VAIN PUKUMIESTEN ASIA! Nuoret porilaiset haluavat rakentaa kotikaupungistaan elinvoimaisen ja nuoria asukkaita houkuttelevan\nKun kyse on monimutkaisemmasta asiakokonaisuudesta, nuoret eivät usein ehdi vaikuttamaan lopputulokseen. Nuorisovaltuustolla on läsnäoloja puheoikeus kaupunginvaltuuston ja lautakuntien kokouksissa, mutta suurin osa päätöksistä tehdään käytännössä valmistelevissa kokouksissa. Meiltä pyydetään myös välillä kannanottoja, mutta epäselväksi on jäänyt, kuinka paljon niitä oikeasti huomioidaan. KL4_16-35.indd 17 23.3.2021 13.58. Kesäkuun kuntavaaleissa valitaan taas uusi valtuusto päättämään myös nuoria koskevista asioista. Virallisissa kokouksissa ne vain näpytellään läpi. [ Suuri kuntavaalinumero ] T ällä hetkellä tilanne on usein se, että nuoria kuullaan, muttei kuunnella, arvioi Porin nuorisovaltuuston puheenjohtaja Jere Hännikkälä, 18. Kaupunginvaltuuston kokouksessa nuorisovaltuustoa edustanut Mea Vähä-Jaakkola nousi kuitenkin vastustamaan säästötoimenpidettä, ja valtuusto perui sen yksimielisesti. Hännikkälän mukaan on hienoa, että äänestysPorilaiset nuoret kuntavaaliehdokkaat Miikka Satama (vas.), Nelly Pitkänen, Julia Liljegren ja Neea Kähkönen sekä hyppytemppua esittävä nuorisovaltuuston puheenjohtaja Jere Hännikkälä toivovat kaupungin päättäjiltä nykyistä avoimempaa viestintää. Kuntalehti 4 / 2021 17 . Meistä nuorista tuntuu, että olemme helppo säästökohde, hän sanoo. Viime joulukuussa Porin kaupunginhallitus esitti leikkauksia myös nuorisovaltuuston rahoitukseen. Suunta on oikea, sillä vastikään läsnäolo-oikeus irtosi myös sivistyslautakunnan valmisteleviin kokouksiin. Hännikkälä toivoo, että nuoret otettaisiin nykyistä useammin mukaan jo päätöksenteon valmisteluun\nHaluan, että Pori on tulevaisuudessakin houkutteleva kaupunki, jossa on nuorille mahdollisuuksia. Se vaatii pitkäjänteistä työtä. On outoa, että vastaavasti nuoria ja nuorten näkemyksiä ei kunnioiteta. Muutos saattaa vaikuttaa nuorten osallisuuteen, kun mielenkiinto pitkään jatkuneeseen kampanjointiin laskee. NUORIAKIN KUNNIOITETTAVA Kevään 2019 eduskuntavaalien alla Julia Liljegren, 17, kiersi eri puolueiden kampanjatelttoja äitinsä kanssa. Hän järjestää livelähetyksiä ja kartoittaa seuraajiensa mielipiteitä kyselyillä. NUORILLA ISKUN PAIKKA Kuntapolitiikka jää usein valtakunnallisen politiikan varjoon niin mediassa kuin yhteiskuntaopin tunneillakin, Julia Liljegren Neea Kähkönen Joudumme pitämään aika kovaa ääntä, jotta tulemme nähdyksi ja kuulluksi. Lukioista lähetettiin jopa kutsuja, mutta kun Kähkönen yritti ehdottaa paneeleja ammatillisiin oppilaitoksiin, se kiellettiin. Asia ei ole niin yksinkertainen, hän muistuttaa. Teiniä, joka halusi keskustella politiikasta, kohdeltiin kuin pikkulasta. Kielteiset kokemukset eivät saaneet kiinnostusta politiikkaan sammumaan. AMIKSET MUKAAN Porin kaupunginvaltuuston toiminta tuli tutuksi Neea Kähköselle, 26, jo yläasteaikoina. Valtuustoon vaadittava ikä, 18 vuotta, ehtii täyttyä huhtikuussa. [ Suuri kuntavaalinumero ] 18 Kuntalehti 4 / 2021 ikäisten määrä kasvaa vaalien siirron myötä. Olisi erittäin tärkeää, että myös amikset pääsisivät poliittisen tiedon äärelle. Vaalipäivän siirto tuli Kähköselle aluksi yllätyksenä. Kun nuoria on mukana vähän, joudumme pitämään aika kovaa ääntä, jotta tulemme nähdyksi ja kuulluksi. Paluumuutto mahdollistui, kun hän löysi Porista työn toimitsijana Palvelualojen ammattiliitossa (PAM). Aikuiset aina puhuvat siitä, että he huomioivat nuoret, mutta usein se käytännössä vaatii, että myös joku nuori on itse ärähtämässä. Nuorisovaltuusto on hieno järjestelmä, mutta olen huolissani, miten saamme vähemmän vaikuttamisesta kiinnostuneet nuoret tuntemaan, että heilläkin on ääni. Hän on kerännyt ympärilleen tukijoukkoja, jotta tieto ehdokkuudesta voisi kulkea puskaradiomaisesti myös eristysaikana. Kähkösen mukaan nuoret tulisi ottaa mukaan heihin kohdistuvien päätösten, viestinnän ja osallistamisen keinojen suunnitteluun. Osa ei ota nuoren mielipiteitä vakavasti, koska ”nuoret vain rellestävät”, ”eivätkä ymmärrä politiikasta mitään”. Alun perin hän liittyi nuorisovaltuustoon, koska halusi osallistua kotikaupunkinsa tapahtumien järjestämiseen. Kun lopulta huomaa, että itselle tärkeästä asiasta tehdään päätöstä, on jo liian myöhäistä, Liljegren sanoo. On vaikea saada ketään mukaan toteutukseen, jos projekti ei tunnu itselle luontevalta. Yhteisöpedagogiksi valmistunut Kähkönen on itsekin joutunut muuttamaan työn perässä pääkaupunkiseudulle. Jere Hännikkälä KL4_16-35.indd 18 23.3.2021 13.58. Kunta-asiat kirjataan kuiviin asiakirjoihin, eikä päätöksistä viestitä mediaseksikkäästi. Nyt hän on ehdolla Porin kaupunginvaltuustoon vihreiden listalla. Mutta kun asiaa on sulatellut, päätös tuntuu oikealta. Se on käsittämätöntä! Hänen mukaansa amisten ja lukiolaisten välillä on selvä ero yhteiskunnallisessa aktiivisuudessa. Liljegren haluaa osoittaa, että ehdokas voi toimia myös toisin. Demokratiakasvatusta pitäisi lisätä päiväkodista ja alaluokilta lähtien. Nuorilta ehdokkailta siirto vie kuitenkin voimavaroja ja rahaa. Me pidetään näistä huolta, ehdokas vakuutti Liljegrenin äidille. Viime vaaleissa Porin valtuustoon nousi vain kaksi alle 30-vuotiasta. On tärkeää, ettemme vaivu pikkukylämielialaan, vaan pyrimme kunnianhimoisesti olemaan aito kaupunki, ei pieni kunta, Kähkönen sanoo. Aikuiset ihmiset, joilla on valtaa, tekevät päätöksen nuorten puolesta. Valtuutettujen äänestystulosten seuraaminen on nyt työlästä. Liljegrenistä on kuitenkin tärkeää, että päättäjien joukossa on juuri nuoria. Esimerkiksi 16-vuotiaalla voi kuitenkin olla jostain aiheesta enemmän tietoa kuin keski-ikäisellä. Kähköselle on tärkeää, että nuoret osallistettaisiin kunnan päätöksentekoon jo aikaisessa vaiheessa. Se oli nöyryyttävää, Liljegren sanoo. Korona-aika on haastanut Kähkösen ajattelemaan kampanjaansa uudella tavalla. Aina puhutaan, että vanhempia ihmisiä on kunnioitettava. Osa ehdokkaista suhtautui alaikäiseen halveksivasti. Yhdellä teltalla ehdokas otti häntä poskesta kiinni. Huoli omasta ja muiden nuorten jaksamisesta on suuri. Koska vaalipäivä siirtyi, on Liljegren joutunut suunnittelemaan sekä vaalikampanjansa että kevään lukioopintojen aikataulut uudelleen. Viime kuntavaalien alla nuorisojärjestöt järjestivät lukioissa vaalipaneeleja. Ihmisten terveys menee kampanjasuunnitelmien edelle. Neidittelyä ja tytöttelyä nuori ehdokas kuulee yhä esimerkiksi sosiaalisessa mediassa. Itse hän pyrkii osallistamaan porilaisia esimerkiksi Facebookissa ja Instagramissa. Välillä ajatellaan, että jos kaupunki tilaa tubettajan tekemään videoita, nuoret heti kiinnostuvat. Päinvastoin. Nyt Kähkönen on Porin työväenyhdistyksen varapuheenjohtaja ja SDP:n kuntavaaliehdokas. Kunnallisesta päätöksenteosta ei ole Liljegrenin mukaan tarpeeksi helppoa hankkia tietoa\nSatama uskoo, että nuorilla on paljon valtaa, vaikka kaikki eivät osallistuisi politiikkaan tai käyttäisi äänioikeuttaan. Puolue katkaisi välinsä nuorisojärjestöön keväällä 2020. Monilla nuorilla on erittäin pieni vaalibudjetti, eikä rahaa tuhlattavaksi vääränaikaiseen mainontaan näin ole. Porin nuorisovaltuustoon pääsevät 13–20-vuotiaat porilaiset. Myös nuoret tarvitsevat monipuolisia vaihtoehtoja, voidakseen valita omia arvoja ajavan ehdokkaan. Toimintaan otettiin ja haalittiinkin mukaan nuoria, jotka olisivat tarvinneet apua, eivätkä politiikkaa, Satama sanoo. Kuntapolitiikka on kuitenkin se, johon nuorilla on isoin valttikortti ottaa kantaa. Jos lähtee nostelemaan ja vaihtaa kotikuntaa, on se sen verran iso kannanotto, ettei muuta tarvita. Sataman mukaan tärkeintä on, että ehdokkailla on oma palo politiikkaan. Syksyllä myös Pitkästä itseään mietitytti, olisiko ehdolle asettumisesta mitään hyötyä, kuunneltaisiinko parikymppistä valtuustossa. Samalla poikkeuksellinen päätös asettaa hänestä päättäjien valmistautumiskyvyn kyseenalaiseksi. Nyt on heti viestittävä, ettei vaaleja vielä pidetäkään. Sitä paitsi Pitkänen uskoo, että nuorilla on nyt iskun paikka. Ei riitä, että listalla on yksi nuori, joka ajattelee yhdellä tavalla. Ensin äänestät valtuutetun, mutta sitten tämä ei edes viesti sinua koskevista päätöksistä. Kuntalehti 4 / 2021 19 . Nyt alas ajetun järjestön tilalle on perustettu uusi nuorisojärjestö, jolla on edeltäjäänsä tiiviimpi suhde emopuolueeseen. Maaliskuun ensimmäisellä viikolla Porin perussuomalaisten listan nuorin on 32-vuotias Miikka Satama. Poikkeusolojen vuoksi edessä ovat ensimmäiset ensisijaisesti sosiaalisessa mediassa käytävät vaalit. POISMUUTTO ON KANNANOTTO Kaikkien puolueiden ei ole helppo löytää nuoria ehdokkaita. Toiminta on kuitenkin vielä alkutekijöissä. Koen, että nuorilla on keskusteluun eniten annettavaa, sillä tiedämme, mikä saisi jäämään. Perussuomalaisten nuorisotoiminnassa näkyi aika rumalla tavalla, että kaikilla nuorilla ei mene kovin hyvin. Vaalien siirron vuoksi Satamalla itsellään on nyt paremmin aikaa keskittyä kevään opintoihin Satakunnan ammattikorkeakoulussa. Perussuomalaisten vanhassa nuorisojärjestössä meno radikalisoitui, ja valtaan ryhmittymässä nousivat avoimet fasistit ja etnonationalistit. Pitkäsen mukaan vaalikampanjan aikataulun suunnittelu tuotti vaikeuksia ennen kuin vaalipäivä varmistui. Pori puhuu paljon siitä, että haluaa, että nuoret jäävät tänne. Sitten hän päätti, että haluaa osaltaan olla luomassa avoimempaa kuntapolitiikkaa. Pitkänen uskoo, että parhaat päätökset syntyvät, kun on erilaisia mielipiteitä. Pitkään jatkunut epävarmuus vaalien ajankohdasta on herättänyt myös huolia. Osa ei halua leimautua perussuomalaiseksi, kun siitä voi olla haittaa työelämässä. • Ikärajat vaihtelevat kunnittain. Nuorilla on etulyöntiasema, koska some ei ole meille uusi asia. Nämä oikeudet vaihtelevat kuntakohtaisesti. • Porin nuorisovaltuustolla on läsnäoloja puheoikeus valtuuston ja lautakuntien kokouksissa sekä sivistyslautakunnan valmistelevissa kokouksissa. Olemme yrittäneet innostaa nuoria ehdolle, mutta ketään ei voi pakottaakaan. Nuoret osaavat myös laskelmoida. Esimerkiksi kouluissa politiikka on usein kirosana, jota vältellään. Pitkänen työskentelee käytettyjen tavaroiden liikkeessä Porissa. • Nelly Pitkänen Miikka Satama Matilda Jokinen Kuvat: Jussi Partanen KL4_16-35.indd 19 23.3.2021 13.58. harmittelee Satakunnan kokoomuksen nuorisojärjestön puheenjohtaja, ylioppilas Nelly Pitkänen, 20. Nuorilla on etulyöntiasema, koska some ei ole meille uusi asia. Perussuomalaisissa on nähty myös se, mitä voi pahimmillaan käydä, jos nuorisojärjestöön tavoitellaan jäseniä liian matalalla kynnyksellä. Mukana saisi olla nuorempiakin. Kannustan kaikkia puolueita panostamaan nuorisotoimintaansa. Porin politiikan avoimuus on katastrofaalista! Hänen mielestään nuoret eivät äänestä, koska tuntuu, ettei oma ääni merkitse. [ Info ] Nuorisovaltuusto • Nuorisovaltuustot ovat poliittisesti sitoutumattomia nuorten vaikuttajaryhmiä, jotka toimivat omissa kunnissaan ajamassa paikallisten nuorten etuja. Pitkästä pelottaa myös se, miten vaalipäivän siirto kesäkuulle vaikuttaa nuorten äänestysaktiivisuuteen. Monilla nuorilla on puoluepolitiikasta kielteinen kuva, mikä harmittaa Pitkästä. Olimme juuri saaneet innostettua huhtikuun vaaleihin monia nuoria, jotka olivat aluksi epävarmoja kiinnostuksestaan kuntapolitiikkaan. Politiikasta pitäisi puhua jo yläasteella kivana asiana, ei mörkönä, joka on pukumiesten asia joskus keski-iässä. Nuoren näkökulmasta kunnallispolitiikka on ajoin vaikeasti lähestyttävää: tuntuu siltä, että päätökset tehdään pienissä sisäpiireissä, jotka ovat jo vakiintuneet. Hän on itsekin yllättynyt. Sataman mielestä on ymmärrettävää, ettei moni nuori ehdi osallistua politiikkaan. Mutta sehän on rikkaus, että on eri puolueita\nKunnat ovat kehittäneet someviestintäänsä nopeasti. Silloin kun kuntia seurattiin, se tapahtui useammin joukkoviestimien kuin somen kautta. Taloustutkimuksen alkuvuodesta tekemän selvityksen perusteella jopa kolme neljäsosaa nuorista etsii tietoa kuntavaaleista ja ehdokkaista juuri sosiaalisesta mediasta. Ongelma ei tunnu olevan alustassa, vaan sisällöissä. [ Suuri kuntavaalinumero ] 20 Kuntalehti 4 / 2021 K eiteleen kunnanjohtaja esitti tangoa Facebookseuraajilleen, Lempäälä jakaa vinkkejä hiilineutraaliin elämään Instagramissa ja Mikkeli esitti asukkailleen tanssihaasteen Tiktokissa. prosenttia kunnista, selviää Kuntaliiton kyselystä. Vain seitsemän prosenttia vastasi, ettei aio äänestää. Lähde: Kuntaliitto KL4_16-35.indd 20 23.3.2021 13.58. Lähes kaikki kunnat toimivat Facebookissa, mutta viime aikoina monet ovat yrittäneet lisätä näkyvyyttään myös nuorten suosimilla somekanavilla. Erityisen luotaantyöntävää on kuntapolitiikka, mutta se ei johdu siitä, ettei kotipaikka olisi nuorille tärkeä. Nuoria kuntien ponnistus ei ole innostanut. Kuntalaiskyselyyn vastanneista nuorista aikuisista 61 prosenttia piti kuntavaaleissa äänestämistä parhaana tapana vaikuttaa kotikunnan asioihin ja 58 prosenttia ilmoitti aikovansa äänestää. Touko-kesäkuussa 2020 tehdyn kuntalaistutkimuksen perusteella 18–29-vuotiaat seurasivat kunnan asioita jopa vähemmän kuin kolme vuotta aiemmin. Kuntapolitiikka on kuitenkin brändätty huonosti: vain 15 prosenttia kuntalaistutkimukseen vastanneista nuorista kertoi olevansa siitä melko tai erittäin kiinnostunut. Enemmistö nuorista kyllä luottaa perinteisiin vaikuttamiskeinoihin ja suunnittelee äänestävänsä. Viime vuosien perusteella nuorten aikeiden ja toiminnan välillä on Nuoria kuntien ponnistus ei ole innostanut. Esimerkiksi Instagramissa toimii jo noin 90 Kotipaikka kiinnostaa, kuntapolitiikka ei Kunnat ovat yhä näkyvämpiä sosiaalisissa medioissa, mutta nuorten kiinnostusta se ei ole lisännyt. Kontiolahti päätti viedä kunnat jopa Tinderiin ja loi deittisovellukseen valeprofiileja\nVanhempien mallin lisäksi merkittävä vaikutus on nuoren koulutustaustalla. kuitenkin kuilu. Videot tulevat katsottaviksi kirjastojen sosiaalisen median kanavissa, Instagramissa ja YouTubessa. Samoin äänestämättä jättäminen. Siinä missä osalle nuorista osallistumistilanne merkitsi syvää henkilökohtaista muutosta ja voimaantumista, toiset kokivat sen vähemmän hyödyllisiksi ja jättivät toiminnan kesken. Keskusteleva kirjasto -hanke sai Lounais-Suomen aluehallintovirastolta 2 300 euron avustuksen. Tarkoituksena on saada nuoret aikuiset kiinnostumaan kuntapolitiikasta ja innostaa heitä äänioikeuden käyttämiseen, sanoo kirjastotoimenjohtaja Laila Uusitalo, joka vastaa sekä Auran että Pöytyän kirjastoista. Lyhyillä videoilla ehdokkaat muun muassa nostavat esiin nuoria aikuisia koskevia aiheita ja kertovat, mitä heillä on tarjota nuorille aikuisille. Sen mukaan nuorten osallistamisen seuraukset olivat hyvin erilaisia riippuen siitä, kokiko nuori osallistumismahdollisuutta hyödylliseksi ja tilanteessa käytettyä vuorovaikutustyyliä itselleen sopivaksi. Kielteisimpiä olivat yli 70-vuotiaat. Laitan muutamiin julkaisuihin linkkejä ja osasta saan selville, onko niitä klikattu. Yksi ajattelutapa on, että nuoret ovat passiivisempia sukupolvia. Myös nuorille pitäisi olla tarjolla mahdollisimman erilaisia tapoja vaikuttaa, jotta jokaiselle löytyisi omaan tyyliin sopiva ratkaisu. Kolmas selitys on, että nuoret ovat perinteisten puolueiden sijaan kiinnostuneita yhden asian liikkeistä. Nuorten matalasta äänestysaktiivisuudesta on oltu huolissaan jo pitkään. Lisäksi Auran ja Pöytyän kunnat rahoittavat sitä yhteensä 600 eurolla. Äänestäminen periytyy usein vanhemmilta lapsille. Noin neljä viidesosaa samaistuu kotikuntaansa, mutta se ei kanavoidu äänestysaktiivisuudeksi kuntavaaleissa. Kiilakosken mukaan enemmistö suomalaisnuorista tietää riittävän hyvin, miten kuntapolitiikka toimii. Tapamme kasvattaa ovat moniin muihin EU-maihin verrattuna tietokeskeisiä, eikä nuorille näin synny kokemusta vaikuttamisesta, Kiilakoski sanoo. Hänen tehtävänään on haastatella auralaisia ja pöytyäläisiä 18–29-vuotiaita nuoria aikuisia ja koostaa haastatteluista pari videota. Nyt moni nuori oppii vaalikäyttäytymisen kotoa. Siitä ei ole kyse, vakuuttaa Nuorisotutkimusseura ry:n vastaava tutkija Tomi Kiilakoski. Jos aikuisilta kuntalaisilta kysytään, alaikäisille ei kuitenkaan tulisi antaa äänioikeutta. Toisen teorian mukaan nuoret ovat yhteiskunnallisesti aktiivisia, mutta tavalla, joka ei kanavoidu edustukselliseen demokratiaan, vaan näkyy esimerkiksi identiteettipolitiikan ja kulutusvalintojen kautta. Vuonna 2017 vain 35 prosenttia 18–24-vuotiaista ja 42,9 prosenttia 25–34-vuotiaista käytti äänensä. Viimeisimmän nuorisobarometrin mukaan suhde omaan kuntaan on jopa tiivistynyt. DEMOKRATIAKASVATUS Keskeisin ongelma ei ole tiedon puute. Kuva: Emma Riski Emma Riski löysi haastattelemansa nuoret aikuiset pääosin sosiaalisen median ja puskaradion avulla. Suuri enemmistö nuorista aikuisista ei ole kiinnostunut kuntapolitiikasta eikä hahmota, mitä kunnissa tehdään, hän harmittelee. Kiilakosken mukaan kaikkia teorioita tarvitaan. • Matilda Jokinen KL4_16-35.indd 21 23.3.2021 13.58. On hupsua ajatella, että tietyssä iässä nuori yhtäkkiä innostuisi kuntapolitiikasta. Meeri Ylä-Tuuhonen Innostavatko videot. Kiilakosken mukaan myös useita erilaisia selityksiä ilmiölle on tarjottu. Juha Sipilän, kesk., hallituksen asettama ja Juho Saaren johtama työryhmä esitti vuonna 2017, että kuntavaalien äänestysikärajaa tulisi laskea 18 vuodesta 16 vuoteen nuorten osallisuuden lisäämiseksi ja eriarvoistumisen hillitsemiseksi. Ne ovat pilvimäisessä liikkeessä: tiivistyvät ja hajoavat nopeasti. Olemme kaikki erilaisia. Demokratiaan pitää oppia ja vaikuttamiseen kasvaa. SYITÄ PASSIIVISUUTEEN Eikö kotipaikka kiinnosta globaalin maailman nuoria EU-kansalaisia. Oma asuinpaikka on tärkeä isolle osalle nuorista. Osallistumisen kulttuuria ei sen sijaan ole. Joidenkin kohdalla kokemus jopa vahvisti ennestään vallitsevaa ulkopuolisuuden tunnetta. Kuntalehti 4 / 2021 21 AURAN ja Pöytyän kirjastot yrittävät nostaa nuorten äänestysaktiivisuutta tulevissa kuntavaaleissa videoiden avulla. Tästä huolehtiminen on kuntien vastuulla. Jos pystyn innostamaan muutamankin ihmisen lukemaan kuntastrategiaa, se on jo hyvä tulos, Riski. Samaan viittaa nuorten osallisuushankkeita tutkinut Georg Boldtin väitöskirja, joka julkaistiin Tampereen yliopistossa helmikuussa. Lisäksi Riski on tavannut eri puolueiden ehdokkaita Aurassa ja Pöytyällä. Erot äänestysaktiivisuudessa ovat ikäluokkien sisällä suuria. Kysyn heiltä, mitä he ajattelevat kuntavaaleista ja kuntapolitiikasta ja millaisia asioita he toivoisivat tulevien kunnanvaltuutettujen tekevän heidän hyväkseen, Riski kertoo. Kirjastot Aurassa ja Pöytyällä tarttuivat härkää sarvista ja palkkasivat nuoren taiteen kandidaatin Emma Riskin töihin Keskusteleva kirjasto -hankkeeseen. Kuntalaistutkimuksessa kuntavaalien alaikärajan laskua vastusti 62 prosenttia vastaajista. Kuntavaalien siirtyminen ei aiheuta ongelmia, sillä joitain julkaisuja on mahdollista ajastaa kesäkuulle\n22 Kuntalehti 4 / 2021 KL4_16-35.indd 22 23.3.2021 13.58\nKoska pandemia estää ainakin toistaiseksi tilaisuudet turuilla ja toreilla, monet ehdokkaat järjestävät erilaisia verkkotapahtumia ja kampanjoivat entistä vilkkaammin somessa. Somen tyylilajien arvellaan nimittäin olevan yksi keskeinen syy siihen, että ehdokashankinta on tällä kertaa ollut selvästi vaikeampaa kuin edellisissä vaaleissa ja istuvia valtuutettuja jää pois. Kuntalehti 4 / 2021 23 . Uutta on se, että repiviä sometaisteluita käydään myös puolueiden sisällä. Osa oli vahvasti siirron kannalla, mutta kriitikoita löytyi muistakin puolueista kuin perussuomalaisista. Puoluesihteereistä kaikki muut paitsi perussuomalaisten puoluesihteeri olivat oikeusministeri AnnaMaja Henrikssonin, r., esittämän siirron kannalla. Yksi oleellinen keino on ennakkoäänestysajan pidentäminen kahteen viikkoon. Kun varsinainen vaalipäivä on nyt 13. Soten kohtalo selvinnee juuri vaalien tienoilla. Vaalikeskusteluja kuumentaakin se, miten somessa pitäisi käyttäytyä. [ Suuri kuntavaalinumero ] SOTE NOUSEE TAAS Kuntavaalien siirto kesäkuun puoliväliin nostaa sote-uudistuksen todennäköisesti tiiviimmin mukaan vaalikeskusteluun. Vaalit siirretään koronapandemian takia, mutta päätöksestä nousi aggressiivinen some-keskustelu. Näiden vaalien yksi suurimmista puheenaiheista on kuitenkin some. [ Analyysi ] KL4_16-35.indd 23 23.3.2021 13.58. kesäkuuta, ehdokkaiden kampanjointi pitkittyy ja painopiste siirtyy lähemmäs kesää. Varautuminen mahdollisimman turvallisiin kuntavaaleihin ja samalla myös äänestysinnon pitäminen mahdollisimman korkealla ovat hallituksen perusteita siirrolle. Uusia ehdokkaitakin tulee lisää – ja lisää äänioikeutettuja. K untavaalien siirto kesäkuuhun muutti puolueiden, ehdokkaiden ja kuntien suunnitelmia melkoisesti\nEnsinnäkin lakiesityksessä rajataan tarkasti, mitä alueet ja kunnat voivat sopia ja miten, ja toisaalta puuttuu keinoja, muotoja, ehkä velvoitteitakin rajapintayhteistyölle. Alueilla on selvästi kapeampi itsehallinto kuin kunnilla, muutenkin kuin verotuksen takia. HUOMIO RAJAPINNOISSA Sote-uudistusta on perusteltu sosiaalija terveyspalvelujen integraatiolla. Sote-esitystä puidaan parhaillaan eduskunnan valiokunnissa. Vaalien lähestyessä alettaneen tarkemmin seurata sitä, millaisiksi alueet lopulta muodostuvat. Nykytilanteessa kuntien vastaOppilashuolto on oleellinen, kiistoja herättänyt rajapinta. Sote-uudistus taas lähtee siitä, että oppilashuollon pitää olla samassa hoitoketjussa muun sosiaalija terveydenhuollon kanssa. KL4_16-35.indd 24 23.3.2021 13.58. Kuntaliitto haluaisi alueille ja kunnille laajemmat mahdollisuudet sopia tehtävien siirtämisestä keskenään kuin mitä esitykseen sisältyy. Kuntaliiton tulkinnan mukaan valtio ohjaa hyvinvointialueita lähes kuin omia virastojaan. Se on katsottu keskeiseksi, mutta jäljelle on jäänyt keskustelu sote-palvelujen ja erityisesti kuntiin jäävien palvelujen integraatiosta. Sen järjestämisessä nähdään kuntakentällä kaksi ongelmaa. Oppilashuolto on oleellinen, kiistoja herättänyt rajapinta-asia. Ainakin osa kuntapoliitikoista valmistautuu myös hyvinvointialueiden vaaleihin, jotka suunnitellun aikataulun mukaan pidettäisiin jo ensi vuoden alussa. Jos hallituksen kaavailema aikataulu pitää, sosiaalija terveysvaliokunnan mietinnön pitäisi olla eduskunnan suuren salin käsittelyssä juuri kuntavaalien alla. Jos eduskuntakäsittely sujuu suuremmitta mutkitta, ensimmäiset lait voisivat tulla voimaan heinäkuun alussa. Osa pienistä kunnista ei tähänkään asti ole itse järjestänyt sote-palveluja, mutta vaihtelevat erikoissairaanhoidon kustannukset ovat voineet heitellä niiden taloutta. Hallitus lievensi keskusvalvontaa lausuntokierroksen jälkeen, mutta sitä on ainakin Kuntaliiton mielestä vieläkin liikaa. Oppositiosta mutta myös OAJ:stä on kuulunut voimakkaita vaatimuksia siitä, että oppilashuolto pitää olla osana koulutoimen ja siis kuntien organisaatiota. Tämä vastaa koko sote-uudistuksen integraatiotavoitetta. Erimielisyyttä on hallituksen puolelta tasoitettu lupaamalla takauksia riittävistä resursseista oppilashuoltoon. Uudistuksen valmisteluhan on jäänyt nyt kokonaan pandemian varjoon. Kunnissa orientoidutaan kapeampaan tehtäväalueeseen ja sopeudutaan uuteen rahoitusasemaan. Aikataulussa on toistaiseksi pysytty, vaikka valiokuntien aikaa ovat vieneet koronaan liittyvät asiat. On selvää, että niihin liittyvä vaalikampanjointi näkyy myös kuntapolitiikassa. [ Suuri kuntavaalinumero ] 24 Kuntalehti 4 / 2021 SOTE SUURIN MULLISTUS Kuntavaalien siirto alkukesään voi nostaa valmisteilla olevan sote-uudistuksen vaalikeskustelujen keskiöön. Sote-uudistus on ilman muuta seuraavan valtuustokauden suurin muutos – jos se toteutuu. Osa kunnista luopuu sotesta pitkin hampain, osa huokaisee helpotuksesta\nJULKISISSA NÄPEISSÄ Hallitus haluaa purkaa sote-palvelujen kokonaisulkoistuksia, joskin lausuntokierroksen jälkeen purkamisjärjestelyt lievenivät. Silti erityisesti isoissa kunnissa ollaan huolestuneita niiden kyvystä huolehtia jäljelle jäävistä tehtävistä ja investoinneista. Kriitikot arvostelevat sitä, että syntyy kokonaan uusi hallintoporras, joka voi jopa saada verotusoikeuden. Uudistuksen kriitikot ovat kysyneet, mikä on kuntien motiivi tehdä ennaltaehkäisevää työtä, kun taloudellisen hyödyn vähenevistä ongelmista saakin hyvinvointialue eli maakunta. Järjestelmä on hyvin monimutkainen erilaisine leikkureineen ja siirtymäsäännöksineen. Yksi sote-uudistuksen ratkaisemattomaksi jäävä kysymys on, lisääntyykö vai väheneekö hallinto. Hallituksen logiikka on, että kun yhteiskunnan velvollisuus on varmistaa, että kansalaisille pystytään turvaamaan lakisääteiset palvelut, se edellyttää, että yhteiskunnalla on edellytykset tuottaa ne palvelut. Kuntajohtajien allekirjoittamassa kirjelmässä katsottiin, että kunnissa tehtyjen sosiaalija terveyspalvelujen ulkoistusten hyödyistä olisi pitänyt tehdä vaikutusarviointi. Suuri osa kunnan toiminnasta voidaan nähdä hyvinvointia ja siten terveyttä edistävänä: kirjastot ja muut kulttuuripalvelut, liikuntapalvelut, liikenne, maankäyttö vaikuttavat kaikki viihtyisyyteen ja siten hyvinvointiin. Hallitus on jo kertaalleen päättänyt, että alueet saavat siirtymävaiheen jälkeen verotusoikeuden, mutta asia jakaa hallituspuolueita. Vasemmistoliiton Sari Ekorre (vas.) on vastustanut kuntien ja Mehiläisen sote-yhteisyritystä alusta asti. VEROT JA BYROKRATIA Hyvinvointialueiden rahoitus puhuttaa sekä kunnissa että tulevilla alueilla. Jos esitys joutuu perustuslakivaKL4_16-35.indd 25 23.3.2021 13.58. Joka tapauksessa kunnat voivat siirtymävaiheen jälkeen päättää omasta verotuksestaan. PINNAN ALLA VÄRINÄÄ Eduskunnan valiokuntien käsittelyssä nyt olevassa esityksessä on otettu edellisten vaiheiden perustuslakivaliokunnan terveiset hyvin huomioon, mutta uusia kriittisiä piirteitä ovat ainakin kokonaisulkoistussopimusten mitätöinti ja Uudenmaan erillisratkaisu. Puolustajat taas muistuttavat, että sotepalvelujen järjestäjien määrä putoaa noin 300:sta 22:een ja hyvinvointialueet korvaavat kymmeniä kuntayhtymiä, samoin kymmeniä kuntien välisiä yhteistyöja isäntäkuntasopimuksia, jotka nekin vaativat hallinnointia. Tämä periaate ei kuitenkaan estä yhteiskuntaa käyttämästä yksityisen sektorin palveluja täydentämään omaa toimintaansa. Tavoite on, että se ei kohtuuttomasti heikentäisi minkään kunnan taloutta. Kuntalehti 4 / 2021 25 . Vastakysymys on, eikö asukkaidensa hyvinvoinnista huolehtiminen juuri ole kunnan tehtävä. tessa oppilashuollosta sen resurssit on monin paikoin todettu riittämättömiksi. Myös 17 terveyspalvelunsa ulkoistanutta kuntaa on yhteisessä kirjelmässään todennut, että niiden kokemuksia ei ole valmistelussa kysytty. Konkurssiuhkaa suuremmaksi ongelmaksi koetaan kuitenkin se, että usein lähipalvelujen turvaamiseksi laaditut ulkoistussopimukset estävät hyvinvointialueen palvelujen järjestämisen kokonaisuuden kannalta parhaalla mahdollisella tavalla. Tämän tasoittamiseksi järjestelmään sisältyy leikkuri. Kokoomuksen Marja-Leena Laitinen on tyytyväinen taustalla näkyvän Länsi-Pohjan keskussairaalan nykyisiin järjestelyihin. Tämä lienee yksi keskeinen perustuslakivaliokunnan pöydällä ratkeava asia. Psykoterapiakeskus Vastaamon ongelmaprosessi kertoo, että suuria vaikeuksia voi tulla, ne voivat kehittyä nopeasti ja asioiden korjaaminen ei ole ihan yksinkertaista. Jos tuottaminen on liian riippuvaista yksityisistä toimijoista, se voi keskeytyä konkurssin, toimintojen muuttamisen tai toiminnan lopettamisen takia. Kaikilta kunnilta leikataan samankokoinen prosentti kuntaverosta, mutta sotemenojen osuus vaihtelee kunnittain huomattavasti. Kuntaliitto katsoo, että alueiden ja kuntien pitäisi saada sopia oppilashuollon siirtämisestä kuntien järjestettäväksi. Suuret terveysyritykset pitävät purkamisia perustuslain vastaisena. Ehkä selvimmin rajapintaa on varhaiskasvatuksessa ja opetuksessa, kuten varhaiskasvatusten ja neuvoloiden välillä, samoin opetuksen ja kouluterveydenhuollon. Länsi-Pohjan ratkaisut jakavat paikallisten päättäjien kantoja myös Kemissä\n[ Suuri kuntavaalinumero ] 26 Kuntalehti 4 / 2021 Maakuntavero jakaa hallituspuolueita MAAKUNTAVEROKOMITEA päätyi suosittelemaan, että maakuntaveroa ei oteta käyttöön. Kolmannessa mallissa maakunnan tehtäväkenttä olisi olennaisesti nyt esitettyä laajempi ja maakuntaveron merkitys rahoituksessa suuri, kuten nykyisessä kuntaverossa. Koko uusi hallintoporras ei ole kaikkien hallituspuolueita edustavien kansanedustajien mielestä välttämättä ykköstavoite. Toisessa rahoitus tulisi muutaman prosentin maakuntaveron sekä valtion rahoituksen yhdistelmänä. Tehtäväkenttä olisi sama. Keskustan eduskuntaryhmän käsitellessä sote-uudistusta Katri Kulmuni, Arto Pirttilahti ja Mikko Savola äänestivät sote-esitystä vastaan ja jättivät eriävät mielipiteen. Huoli uudistuksen vaikutuksesta isojen kaupunkien rahoitusasemaan muhii jo vahvana joissakin hallituspuolueissa. Lähes kaikki pirkanmaalaiset kansanedustajat vaativat kirjelmässään, että niille pitää turvata erilainen asema kuin yksityisesti omistetuilla osakeyhtiöillä. Komitean enemmistö päätyi lähinnä ensimmäiseen vaihtoehtoon. Parlamentaarinen komitea tarkasteli kolmea mallia. Vanhanen esittää, että nyt jatketaan tehtäväalueen ja maakuntaveron valmistelua samassa kokonaisuudessa. Ensimmäisessä alueilla ei ole verotusoikeutta ja tehtäväkenttä on sama kuin hallituksen esityksessä alueiden käynnistyessä. SDP:n ja vihreiden edustajat esittivät lähinnä vaihtoehtoa kaksi. Alun perin kullakin alueella piti olla vain yksi ympärivuorokautisen päivystyksen keskussairaala, mutta kompromissina Länsi-Pohjan ja Savonlinnan keskussairaaloille kaavaillaan kymmenen vuoden jatkoaikaa, eli Lapissa ja Etelä-Savossa olisi määräaikaisesti kaksi tällaista sairaalaa. Komitea toteaa, että maakuntaveroa tukevat argumentit liittyvät alueellisen itsehallinnon sisältöön, taloudellisiin kannusteisiin sekä investointien rahoitukseen. Kulmuni huomauttaa, että Suomessa millään keskussairaalalla ei ole määräaikaista erikoissairaanhoidon toimilupaa. Hallitusrintama jakaantui komiteassa. Pinnan alla vaikuttaa myös HUSin harmitus siitä, että Tays on tullut kilpailemaan sen alueelle. Sote-uudistuksen lausuntokierroksella kiinnitettiin runsaasti huomiota alueiden suureen riippuvuuteen valtion taloudellisesta ohjauksesta. He katsovat, että tavoitteena tulisi olla laaja aluekehitysmaakunta, joille siirrettäisiin sosiaalija terveyspalveluiden ja pelastustoimen lisäksi nykyiset maakuntaliittojen tehtävät ja ELY-keskusten aluekehittämiseen liittyvät tehtävät laajasti ajateltuna. Epävarma sairaalan tulevaisuus heikentää osaajien saamista ja LänsiPohjan ja Itä-Savon sairaanhoitopiirin alueen asukkaiden palveluita, hän sanoo. Työryhmän keskustalaiset jäsenet jättivät eriävän mielipiteen. Eero Karisto liokunnassa vaikeuksiin, myös hallituksen sisäisiä ongelmakohtia voi nousta esiin. VOIMAT YHTEEN Torniolainen Katri Kulmuni on kertonut perusteluksi myös Länsi-Pohjan sairaalan määräaikaisuuden. Vihreiden savonlinnalainen edustaja Heli Järvinen ilmoitti lokakuusRatkaisemattomaksi jäävä kysymys on, lisääntyykö vai väheneekö hallinto. KESKUSTALLA VANHA TAVOITE Komitea katsoo, että maakuntaveroa on syytä harkita uudelleen sen jälkeen, kun hyvinvointialueiden rahoitusmallin toimivuudesta on saatu riittävästi kokemuksia ja alueiden tehtäväkenttää laajennetaan. Aiemmin hallitus on sote-ministerivaliokunnassa päättänyt, että vero otetaan käyttöön 2026 mennessä. Tehtäväkentän laajenemisen nosti esille myös valtiovarainministeri Matti Vanhanen, kesk., kommentoidessaan maakuntaverokomitean työtä. Tehtäväkentän mahdollista laajentamista erikseen selvittänyt parlamentaarinen työryhmä päätyi kuitenkin esittämään ainoastaan ympäristöterveydenhuollon tehtävien siirtämistä alueille vuonna 2026. Terveydenhuoltoalan kilpailussa nousee herkästi esiin kermankuorintaväite. Työryhmän mielestä lisää tehtävänsiirtoja voidaan harkita, kun toimintaympäristö muuttuu ja hyvinvointialueiden toiminta on vakiintunut myös sen esittämissä lisätehtävissä. Taloudellinen vastuu on nähty keskeiseksi kannustimeksi toiminnan tehostamisessa. Kyseessä on siis sama malli, jota Juha Sipilän, kesk., johtama hallitus ajoi. Syy oli ulkoistuksia uhkaava mitätöinti. KL4_16-35.indd 26 23.3.2021 13.58. Savonlinnan ja Meri-Lapin sairaaloiden tulevaisuus hiertää myös joitakin hallituspuolueiden kansanedustajia, samoin Taysin omistamien Sydänsairaalan ja tekonivelsairaala Coxin. Pohjois-Hämeen sairaanhoitopiiri on perustanut Sydänsairaalan ja tekonivelsairaala Coxin osakeyhtiöinä, jotka se omistaa kokonaan. Vähemmistö katsoi, että erojen tasaamiseen sopii vastaava järjestelmä kuin kunnilla. Komitea perusteli vastustavaa kantaansa erityisesti mahdollisella verotuksen kiristymispaineella sekä riskillä, että verotuksen alueelliset erot kasvavat ja palveluiden yhdenvertaisuus heikkenee\nKIISTA ULKOISTAMISESTA Länsi-Pohjan keskussairaala on polttopisteessä paitsi määräaikaisuutensa takia, myös siksi, että sen ulkoistamista uhkaa peruutus. Sari Ekorre, vas., puolestaan sanoo, että ulkoistussopimus tehtiin alun perin hätiköiden ja sen purkaminen on välttämätöntä koko hyvinvointialueen ja Länsi-Pohjan terveydenhuoltojärjestelmän toiminnan tulevaisuuden kannalta. Arvokas vanhuus on ihmisoikeus. Palveluita tuottaa kuntien ja Mehiläisen soteyhteisyritys Mehiläinen Länsi-Pohja. Hän pitää ennenkuulumattomana hallituksen suunnitelmia puuttua kuntien olemassa oleviin sopimuksiin. Hän katsoo myös, että Kemissä tarvitaan ympärivuorokautisen päivystyksen sairaala vastaisuudessakin, eikä siis hyväksy kymmenen vuoden määräaikaa. Kemin valtuutettu Marja-Leena Laitinen, kok., haluaisi pitää LänsiPohjan keskussairaalan nykyisin järjestelyin. Sairaala toimii hyvin ja sen talous on kunnossa. Niiden sementoiminen tiettyihin rakenteisiin on mahdotonta ja epäolennaista yli kymmenen vuoden päähän, hän sanoo. Laitisen mukaan sairaalasta tulee kaupunkilaisilta jatkuvasti hyvää palautetta. Eero Karisto Piirros: Matti Pikkujämsä Kuva: Kai Tirkkonen Ku va : Ilk k a V u ori n e n Iäkkäät ihmiset ovat täysivaltaisia kuntalaisia Heidän tarpeensa tulee huomioida kuntien toiminnoissa ja palvelujen kehittämisessä. Savonlinnan kaupunki ja Meri-Lapin kunnat ovat jättäneet eduskunnan sosiaalija terveysvaliokunnalle yhteisen kannanoton, jossa vaativat, että Savonlinnan keskussairaalan ja Länsi-Pohjan keskussairaalan ympärivuorokautinen yhteispäivystys vuoteen 2032 saakka tulee muuttaa toistaiseksi voimassa olevaksi sekä velvoitteeksi pitää Etelä-Savon ja Lapin hyvinvointialueilla kummassakin kahta ympärivuorokautista yhteispäivystyssairaalaa. KL4_16-35.indd 27 23.3.2021 13.58. • Sairaala toimii hyvin ja sen talous on kunnossa. Päivystystavat ja -muodot muuttuvat koko ajan ja muuttuvat myös tulevaisuudessa. Ekorre haluaa kuitenkin ehdottomasti säilyttää erikoislääkärijohtoisen ympärivuorokautisen päivystyksen. Aina. vtkl.fi/kuntavaalit sa aikovansa äänestää uudistusta vastaan, koska hänen mukaansa määräaikainen sopimus ei turvaa riittävästi Savonlinnan alueen palveluja. Perusterveyden ja erikoissairaanhoidon ulkoistussopimus on tehty terveyspalveluyhtiö Mehiläisen kanssa\nKL4_16-35.indd 28 23.3.2021 13.58. Vallan vaihtuminen vaaleissa on mahdollista, mutta vaaleihin voi liittyä väärinkäytöksiä tai kansalaisvapauksia rajoitetaan. Monet demokratioiksi laskettavat valtiot ovat ajautumassa demokratian ja autoritaarisen valtion hybrideiksi. Kaikkein vakiintuneimmatkin demokratiat yskähtelevät. Myös se on selvää, että edustukRIITELYSTÄ PUNTAROIVAAN KESKUSTELUUN Professori Maija Setälän mielestä demokratia ei kuole, mutta se kaipaa päivitystä. [ Suuri kuntavaalinumero ] 28 Kuntalehti 4 / 2021 O nko edustuksellisen demokratian elinkaari saavuttanut lakipisteensä ja kääntymässä laskuun. Merkkejä siitä on: orastavat demokratiat sortuvat takaisin sotilasvaltaan, kuten Myanmar, ja vähän vanhemmat kääntyvät autoritaarisuuteen Unkarin tavoin. Vaikuttaa siltä, että vaikeampia kysymyksiä ei kovin mielellään avata kansalaisvalmisteluun, sanoo professori Maija Setälä. Ympäristöliike kaipaa maapallon kestokykyä koskevia päätöksiä nopeammin kuin edustuksellinen demokratia kykenee tuottamaan. Yhdysvalloissa presidentinvaaleissa suuri joukko kansalaisia kyseenalaisti vaalijärjestelmän. Setälä sanoo, että globaalisti katsoen jonkinasteisia demokratioita on maailmassa jopa enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Demokratian laatu sen sijaan näyttäisi olevan heikkenemässä. Myös yhä useampi Afrikan maa voidaan laskea demokratioiden joukkoon – helmikuussa maailman köyhimpiin maihin lukeutuvassa Nigerissä valta vaihtui ensimmäistä kertaa vaalien kautta. Turun yliopiston valtio-opin professori, demokratiatutkija Maija Setälä uskoo yhä demokratian kykyyn luoda itsensä uudelleen. Hän pitää kuntavaalien lykkäämistä oikeana ratkaisuna. Monissa maissa äänestysaktiivisuuden lasku kyseenalaistaa edustuksellisen demokratian oikeutuksen. Esimerkiksi Etelä-Amerikassa lähes kaikki valtiot täyttävät demokratian kriteerit\nKANSALAISRAATI PALO:n tutkijat ovat tarkastelleet muun muassa Mustasaaren kuntaliitoskansanäänestystä edeltäneen kansalaisraadin toimintaa. KUNTIEN KEINOT Maija Setälä kannustaa kuntia ottamaan käyttöön deliberatiivisen eli puntaroivan demokratian eri keinoja omassa päätöksenteossaan. Puolueet eivät ole samalla tavalla kansanliikkeitä kuin ennen, ja sosiaalinen media on muuttanut mediakenttää radikaalisti – ei ole enää yhteistä julkista tilaa, jossa keskustelua käydään. Osallistuvasta budjetoinnista on helpointa lähteä liikkeelle. Julkilausuman lukeneet olivat ajatelleet kysymystä huolellisemmin ja pohtineet myös vasta-argumentteja omalle kannalleen. Fiilispohjainen retoriikka on houkuttelevaa. Suomessa osallistuvan budjetoinnin kokeilut ovat hyvin rajattuja. Ne ovat lyöneet läpi monissa läntisen Euroopan maissa, kuten Ranskassa, Britanniassa ja Irlannissa. Deliberatiivisen demokratian keinovalikoimasta Suomessa on toistaiseksi innostuttu eniten osallistuvasta budjetoinnista. PUOLUEET JA MEDIA Vakiintuneet demokratiat tarvitsevat järjestelmän päivitystä muun muassa siksi, koska demokratian tukipilareiden, puolueiden ja median, roolit ovat muuttuneet. He haluavat osallistua päätöksentekoon muullakin tavoin kuin vain äänestämällä, Maija Setälä sanoo. Demokratiaa pitää uudistaa myös siksi, että ratkaisua vailla olevat ongelmat ovat monimutkaisempia kuin ennen. Raati teki töitä kahden viikonlopun ajan. RIITELYSTÄ PUNTAROIVAAN KESKUSTELUUN Kunnissa ei ole selkeää hallitusoppositioasetelmaa, mikä voi heikentää ihmisten motivaatiota äänestää. Me olemme Suomessa tässä vielä jälkijunassa, Setälä sanoo. Tietyntyyppisissä kauaskantoisissa kysymyksissä ne toimivat. Olemme kiinnostuneita erilaisista demokratiaa korjaavista puntaroivan kansalaiskeskustelun malleista. Lisäksi kansalaiset ovat muuttaneet tapaansa osallistua. Mustasaaressa kansalaisraati järjestettiin ehkä turhan lähellä itse kansanäänestystä, jolloin monilla oli jo mielipide jo valmiina, Setälä pohtii. Siinä osia kunnan budjetista jätetään päätettäväksi kuntalaisten ideoinnin ja suunnittelun perusteella. Setälän mielestä tärkeää on nivoa uudet vaikuttamisen keinot yhteen edustuksellisen demokratian kanssa. Jos olemme huolestuneita siitä, että päätökset ovat harkitsemattomia ja kansalaisten mielipiteet yhä polarisoituneempia, pelkät kansanäänestykset eivät auta, vaan tarvitaan vuoropuhelua. Samalla monimutkaistuva maailma avaa tilaa populistisille yksinkertaistuksille. Alkuperäinen osallistuvan budjetoinnin idea Brasilian Porto Alegren kaupungissa KL4_16-35.indd 29 23.3.2021 13.58. 21 kuntalaisen raati arvioi Vaasan ja Mustasaaren mahdollisen kuntaliitoksen hyviä ja huonoja puolia. Tuloksena syntyi julkilausuma, joka lähetettiin kaikille mustasaarelaisille äänestäjille. Kuntalehti 4 / 2021 29 . Monitieteisessä hankkeessa ovat mukana Turun ja Tampereen yliopistot, Åbo Akademi ja Luonnonvarakeskus. Sitä rahoittaa Suomen Akatemian yhteydessä toimiva Strategisen tutkimuksen neuvosto. PUNTAROITU KESKUSTELU Maija Setälä johtaa laajaa PALOtutkimushanketta (Participation in Long-Term Decision-Making), jossa tutkitaan ja kehitetään toimivampia menettelytapoja kansalaisosallistumiselle ja julkiselle päätöksenteolle. Ennen julkilausuman julkistamista järjestetyssä kenttäkokeessa kävi ilmi, että julkilausuman lukeminen lisäsi äänestäjien tietoja kuntaliitoksesta. Ihan pieniin kysymyksiin niitä ei kannata lähteä soveltamaan, sillä menetelmät kuten kansalaisraadit ovat aika raskaita ja vaativat resursseja. Kansalaisraadissa talvella 2019 noudatettiin kansalaisaloitteiden arviointimenetelmää, joka on kehitetty Oregonin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Tavallaanhan uudet osallistumisen tavat tekevät sitä työtä, mitä vaaleilla valittujen edustajien pitäisi tehdä, eli edesauttavat päätösvaihtoehtojen puntarointia eri näkökulmista ja tietoon perustuen. On paljon esimerkkejä siitä, että kansalaiset pystyvät käsittelemään vaikeita, polarisoivia kysymyksiä rakentavalla tavalla. Mustasaaren kokemuksen perusteella kansalaisraatia voi käyttää myös erittäin polarisoituneessa tilanteessa. Raatiin kutsuttiin 1 400 satunnaisesti valittua mustasaarelaista, joista noin viisi prosenttia ilmoittautui vapaaehtoisiksi. selliseen demokratiaan kaivataan päivitystä vakiintuneimmissakin demokratioissa, kuten Pohjoismaissa, Setälä sanoo. Lisäksi he luottivat eri julkisiin toimijoihin enemmän kuin ne, jotka eivät olleet lukeneet julkilausumaa, Setälä kertoo. Politiikan sisältöihin vaikuttaminen vaatii sekä kansalaisilta että edustajilta perehtymistä ja tietoa enemmän kuin aiemmin. Kiinnostuneiden joukosta valittiin lopulliset raatilaiset siten, että he edustivat parhaalla mahdollisella tavalla kunnan väestöä kielen, iän, sukupuolen, asuinpaikan ja kuntaliitoskannan suhteen\nLAATUA KAMPANJOIHIN Maija Setälä pitää kuntavaalien lykkäämistä oikeana ratkaisuna. • Useissa maissa on järjestetty ilmastopolitiikkaa koskevia kansalaiskeskusteluja. • Belgian saksankielisellä itsehallintoalueella perustettiin vuonna 2019 kansalaisvaltuusto, johon valittiin arvalla 24 jäsentä. Esimerkiksi kansalaisraateja voisi käyttää tarkastelemaan kuntavaalien teemoja ja informoimaan laajempaa yleisöä. Kansalaiset saavat ehdottaa aiheita komiteoiden käsiteltäviksi, ja komiteat antavat aiheista suosituksensa poliitikoille. Korkea äänestysprosentti ei ole itseisarvo, mutta demokratian kannalta tietenkin on huono asia, jos tietyt väestöryhmät jäävät vaille edustajia. Korona olisi hallinnut kampanjointia ja äänestysosallistuminen olisi voinut jäädä ennätysalhaiseksi. Niihin valitaan 15 parlamentaarikkoa ja 45 satunnaisesti valittua kansalaista. Kansalaiskokoukseen kuului 99 kansalaista. Valtuusto määritti aiheet kansalaiskokoukselle, jossa 50 satunnaisesti valittua kansalaista puntaroi aihetta ja kehitti aiheesta politiikkasuosituksen alueellisen parlamentin käsittelyyn. [ Suuri kuntavaalinumero ] 30 Kuntalehti 4 / 2021 [ Kuka. Huhtikuussa olisi oltu vielä liikaa koronan kourissa. [ Info ] KL4_16-35.indd 30 23.3.2021 13.58. Toivottavasti kesäkuussa on jo paremmin. Vaikuttaa siltä, että vaikeampia kysymyksiä ei kovin mielellään avata kansalaisvalmisteluun. Monet kokousten ehdotukset ovat päätyneet ratkaistavaksi kansanäänestyksessä. Lisäksi heillä voi olla vahvoja intressejä ja he voivat tuntea pelkoa, että kansalaisten laaja osallistuminen antaisi päätöksentekoon vääränlaisia suosituksia. Kunnissa ei ole selkeää hallitusoppositio-asetelmaa, mikä voi heikentää ihmisten motivaatiota äänestää. Setälä ei kuitenkaan ole ihan vakuuttunut siitä, että nuorisoa tai muutakaan kansaa pitäisi patistella äänestämään. Ennemminkin tulisi pyrkiä parantamaan kuntavaalien kampanjoiden laatua. Myös useat Britannian kaupungit ovat järjestäneet kansalaiskeskusteluja ilmastotoimistaan. Virkakunnalla ja johtavilla poliitikoilla ei välttämättä ole luottamusta kansalaisten kykyihin. Huhtikuussa olisi oltu vielä liikaa koronan kourissa. Britanniassa vuonna 2020 järjestetty kansalaiskeskustelu koostui 110 satunnaisesti valitusta kansalaisesta, jotka kokoontuivat muotoilemaan ehdotuksia parlamentille. ] Maija Setälä • Syntynyt Laitilassa vuonna 1968 • Valtiotieteen maisteri Turun yliopisto vuonna 1992, PhD London School of Economics vuonna 1997 • Turun yliopiston valtio-opin professori vuodesta 2012 Puntaroivan kansalaiskeskustelun menetelmiä • Kansalaisaloitteiden arviointijärjestelmä on Yhdysvalloissa kehitetty malli, jossa satunnaisotannan kautta muodostettu kansalaisraati arvioi aloitteita ennen kansanäänestystä. • Brysselin alueparlamentti hyväksyi vuonna 2019 ”puntaroivien komiteoiden” perustamisen. Perustuslakikokouksen muodostivat 66 satunnaisesti valittua kansalaista ja 33 kansanedustajaa. • Jorma Ylönen Kuvat: Jussi Vierimaa Maija Setälä pitää kuntavaalien lykkäämistä oikeana ratkaisuna. Lähde: paloresearch.fi 1980-lopulla oli paljon radikaalimpi, Setälä kertoo. Kokoukset käsittelivät muun muassa tasa arvoista avioliittolakia, aborttia ja ilmastonmuutoksen vaatimia toimia. Mustasaaressa järjestettiin vuonna 2019 mallin mukainen kansalaisraati. • Irlannin perustuslaki piti päivittää, mutta monet kysymykset olivat polarisoivia. Kuntavaalien muita vaaleja alhaisempi äänestysprosentti on Setälän mukaan sinänsä nurinkurinen, koska kunnissa nimenomaan päätetään monista ihmisten arkeen vaikuttavista asioista\nToisaalta Yhdysvaltojen presidentinvaaleissa äänestysaktiivisuus nousi kahdeksan prosenttiyksikköä viime marraskuussa. Yhteiset asiat kiinnostavat kuntalaisiamme. Katalonian aluevaaleissa äänestysaktiivisuus laski peräti 26 prosenttiyksikköä tämän vuoden alussa. Yritämme tavoittaa ihmisiä sähköisillä vaalipaneeleilla. Ainakin suurempi osa väestöstä on saanut koronarokotuksen myöhäisemmässä vaiheessa. 5 Edellisten kuntavaalien korkein äänestysprosentti oli Kinnulassa, jossa 82,6 prosenttia äänioikeutetuista äänesti. Monissa maissa äänestysaktiivisuus 10 kysymystä vaalinäkymistä Tulevissa kuntavaaleissa on poikkeuksellisen paljon muuttuvia ja vaikeasti ennustettavia tekijöitä. Sellainen löytyi kunnantaloa vastapäätä olevasta kunnan liikekiinteistöstä ja sen katutasossa olevasta huoneistosta, joka on nimeltään Meijän tila. Koska kunnantalo on sisäilmaongelmien takia poissa käytöstä, meidän oli etsittävä uusi ennakkoäänestyspaikka. 9 Mitä toimia olette suunnitelleet vaali-innon edistämiseksi kaupungissa, jossa oli edellisten kuntavaalien alhaisin äänestysprosentti, 49,3. 7 Onko koronatoimien lisäksi jotain muutakin uutta tulevissa vaaleissa. Ei varmastikaan täysin, kun katsomme realistisesti kainuulaisten ikärakennetta. En tiedä vaikuttaako voimakkaaseen yhteisöllisyyteen se, että olemme kaukana kaikesta tai verrattain vähäinen asukasmäärämme (noin 1 600). 4 Mitä esimerkit maailmalta kertovat koronapandemian vaalivaikutuksista. Puolueiden kesken on käyty aktiivista vuoropuhelua, mitä voisimme tehdä äänestysaktiivisuuden parantamiseksi. Pandemian takia äänestämättä jättäminen painottuu vanhempiin ikäryhmiin. On mahdotonta esittää tarkkoja arvioita siitä, kuinka paljon vaalien siirtäminen kesäkuulle muuttaa pandemian vaikutusta äänestysaktiivisuuteen. 3 Minkälaisilla kriteereillä arvioit kuntavaalien siirtämisen hyväksyttävyyttä. Joka tapauksessa sosiaalisen median sekä printtimedian roolit korostuvat näissä vaaleissa. 2 Onko kuntavaalien siirtäminen huhtikuulta kesäkuulle hyväksi äänestysaktiivisuudelle. Tätä on kysytty mielipidemittauksissa kuluneena talvena. Melko pieni osa vastaajista arvioi jättävänsä äänestämättä pandemian takia. Tiedot koronapandemian vaikutuksesta vaalien äänestysaktiivisuuteen vaihtelevat maasta toiseen. Ensimmäiseksi on arvioitava äänioikeutettujen mahdollisuutta käyttää äänioikeuttaan pandemian oloissa. Jouni Lampinen on pienentynyt pandemian aikana järjestetyissä vaaleissa edellisiin verrattuna. Toivottavasti saamme esimerkiksi osallistuvalla budjetoinnilla lisättyä kuntalaisten kiinnostusta päätöksentekoon. 8 Ovatko äänestysaktiivisuuteen liittyvät asiat puhuttaneet Kajaanissa, kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Miikka Kortelainen, vas.. Pandemian takia äänestämättä jättäminen painottuu vanhempiin ikäryhmiin. • KL4_16-35.indd 31 23.3.2021 13.58. Kuntalehti 4 / 2021 31 1 Miten pandemia on vaikuttanut suomalaisten aikeisiin käydä äänestämässä, Tampereen yliopiston valtio-opin emeritusprofessori Heikki Paloheimo. Luotan siihen, että äänestysaktiivisuus on hyvällä tasolla myös tulevissa kuntavaaleissa. Kinnulassa on syvä usko siihen, että selviämme. 10 Onko nettiyhteyksien avulla korvattavissa kajaanilaisille kaikki se vaaliohjelma, joka jää toteuttamatta koronarajoituksien takia. 6 Mistä vaali-innostus kumpuaa Keski-Suomen pohjoisosassa Kinnulassa. Äänestysaktiivisuuden taso määrittelee osaltaan vaalien onnistumista kunnissa. Uskaltavatko ihmiset lähteä äänestämään, kun viranomaiset ovat kehottaneet suureen pidättyvyyteen ihmiskontakteissa. Onko ennakoitavissa vastaavaa tulevissa vaaleissa, kunnansihteeri Marja Lehtonen. Paikallinen media on ollut vahvasti mukana tässä keskustelussa\nKuntalisä puhuttaa myös tulevissa kuntavaaleissa. [ Suuri kuntavaalinumero ] KL4_16-35.indd 32 23.3.2021 13.58. 32 Kuntalehti 4 / 2021 Lapuan lempilapsi ja isojen kuntien kiistakapula Eteläpohjalainen Lapua maksaa kotihoidon tuen kuntalisää alle kolmevuotiaita lapsia kotona hoitaville perheille tietyin ehdoin peräti 300 euroa kuukaudessa, kun taas esimerkiksi Helsinki ja Vantaa ovat leikanneet tukea reippaasti\nKunnille kotihoidon tuen kustannukset ovat kuitenkin selvästi pienemmät kuin jos alle kolmevuotias on kunnallisessa hoidossa. Olen itse ehtinyt tehdä töitä jo kymmenen vuotta, ja ehdin tehdä sitä vuosia. Kaupunki halusi katsoa, kiinnostaako lisä perheitä. Pidän tärkeänä myös sitä, että puoliso haluaa ottaa vastuun perheen taloudesta. AVOKÄTINEN LAPUA Lapuan kaupunki kokeili kuntalisän maksamista vuonna 2016. Yhtenä ehtona on myös, että perheelle on myönnetty kotihoidon tuen tulosidonnainen hoitolisä. Mutta se on myös Lapuan lempilapsi. Vaikka Kela hoitaa kotihoidon tuen ja useimmiten myös kuntalisän maksut perheille, kunnat korvaavat kustannukset Kelalle eli kotihoidon tuki lisineen menee kunnan rahoista. Lastentarhanopettaja Jenni Latvala on tyytyväinen kotihoidon tuen saaja. Ennen koronaa kaksikko kävi seurakunnan kerhoissa, nyt arki on hieman yksinäisempää. Latvala naurahtaa, että kotosalla päivät kuluvat päiväkodista omaksutun ryhmin mukaan: ruokailua, askartelua, ulkoilua, päiväunia. Tällä hetkellä kotihoidossa on noin sata lasta. Kuntalehti 4 / 2021 33 . Hän on ollut kotona kaksi vuotta Einon kanssa. Kotiin jäävän tilalle palkataan toinen työntekijä. Lapuan sivistyslautakunnan puheenjohtaja Ilpo Ulvinen, kesk., sanoo, että yksi iso tekijä päätöksen taustalla oli se, että kunta voi luoda kuntalisällä myös työpaikkoja. Varhaiskasvatuspäällikkö Katja Korkiamäki sanoo, että Lapua haluaa tarjota perheille vaihtoehtoja. Kuntalisää maksavien kuntien Jenni Latvala jäi puolisonsa Sami Saaren ehdotuksesta kotiin hoitamaan Einoa ensi syksyyn saakka. En halua viedä Einoa vielä päiväkotiin. Ulvisen mielestä on hyvä, kun lapsi saa olla pitkään kotihoidossa. Mikä sitten on se hyvä, hän kysyy. Tuki on hyvä ja tärkeä. KESKIMÄÄRIN 170 EUROA Kuntaliitto teettää joka toinen vuosi kyselyn kotihoidon tuen kuntalisästä. Jos vanhempi jää kotiin, se on outoa, jos vie lapsen varhaiskasvatukseen, kummastellaan, että noinko pienenä. Kotihoidossa olevan alle kolmevuotiaan sisaruksista maksetaan kuntalisää sata euroa lapselta. Latvala kiittelee puolisoa, joka halusi ottaa perheen taloudesta vastuun sekä kotikaupunkia Lapuaa, joka maksaa reilun kotihoidon tuen kuntalisän. Kotona oleminen olisi ilman kuntalisääkin mahdollista, koska puoliso on töissä ja Latvalalla on päiväkodissa työpaikka. Kotihoidon tuki on Ulvisen puolueen, keskustan, lempilapsi. KL4_16-35.indd 33 23.3.2021 13.58. Viime syksynä tehty kysely kertoo, että 55 kuntaa eli viidennes Manner-Suomen kunnista maksaa kotihoidon tuen kuntalisää. Kuntalisää maksavien kuntien määrä on kasvanut hieman vuodesta 2018, mutta kyselyyn vastanneita kuntia oli tällä kertaa jonkin verran enemmän kuin edellisellä kerralla. Se on minun ja lapsen rahaa, kiittelee Latvala. Hän hämmästelee aiheen tiimoilta käytävää keskustelua. Hän aikoo palata töihin elokuussa, jolloin Eino aloittaa päivähoidossa. Haluamme kuntaan lapsiperheitä, hän sanoo. Hän jäi kotiin hoitamaan Einoa puolisonsa ehdotuksesta. Äiti Jenni Latvala saa hengähtää hetken. Kuntalisä on yksi, perhepäivähoito toinen ja kunnallinen päivähoito kolmas. Kotikaupunki Lapua maksaa kotihoidon tuen kuntalisää 300 euroa kuukaudessa kaupungissa asuville perheille, jossa alle kolmevuotiaan lapsen vanhempi tai muu huoltaja hoitaa lasta kotona. Kaikkiaan saan kuukaudessa 650 euroa ennen veroja, vähän yli 400 eurojen verojen jälkeen. Olen itse tyytyväinen ratkaisuun. Latvala saa kotihoidon tuen hoitorahaa 342,95 euroa, hoitolisää perheen eli lähinnä puolison bruttotulojen mukaan ”muutaman euron” sekä kuntalisää 300 euroa. K aksivuotias Eino-poika on juuri viety päiväunilleen. Hän uskoo, että sekä hyvä kuntalisä että tasokas varhaiskasvatus houkuttelevat muuttamaan Lapualle\nKuntalisän suuruus on noussut vuosien mittaan. 4 Kuntalisää ei makseta, jos kotiin jäävä vanhempi on kotona jonkun muun syyn vuoksi (esim. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tutkimus vuodelta 2013 kertoo, että kotihoidon tukea käytetään eniten maakunnissa, joissa lapset osallistuvat muuta maata vähemmän varhaiskasvatukseen. Lähde: Kuntaliiton selvitys lasten kotihoidon ja yksityisen hoidon tuen kuntalisistä sekä palvelusetelien käytöstä varhaiskasvatuksessa Kuntalisä on paikallispolitiikkaa. Sisaruslisä maksetaan sen vuoden heinäkuun loppuun, kun lapsi aloittaa esikoulun. Pirkanmaalla yksikään kunta ei maksa kotihoidon tuen kuntalisää. Kotihoidon tukea suosivilla alueilla varhaiskasvatukseen osallistuminen on selkeästi vähäisempää. esioppilaat ja asiantuntijalausunnolla varhaiskasvatusta tukitoimena tarvitsevat lapset). Perheen muista lapsista sisarusosuus on 100 euroa kuussa. [ Suuri kuntavaalinumero ] 34 Kuntalehti 4 / 2021 1 Kuntalisä maksetaan Lapualla tosiasiallisesti asuville perheille, joissa lapsen vanhempi tai muu huoltaja hoitaa perheen lapsen / lapset kotona ja on jäänyt vakinaisesta työstä hoitovapaalle ja on oikeutettu palaamaan työhön hoitovapaan päätyttyä tai on jäänyt äitiyslomalle tai hoitovapaalle määräaikaisen työtai virkasuhteen voimassa ollessa ja hänellä on vähintään 6 kuukauden työhistoria tai on päätoimisesta opiskelusta hoitovapaalla. Lähde: Lapuan kaupunki Lapuan ehdot kuntalisälle: määrä on kuitenkin romahtanut huippuvuosista. työttömänä saaden työttömyyskorvausta, äitiystai vanhempainvapaalla, sairauspäivärahalla, eläkkeellä tai opintovapaalla). KL4_16-35.indd 34 23.3.2021 13.58. Maakunnittain osallistuminen vaihtelee 67 ja 83 prosentin välillä. Tällaisia kuntia on esimerkiksi Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Isoista kunnista moni on joko leikannut tukea reippaasti (Helsinki, Vantaa) tai lopettanut sen kokonaan (Oulu, Turku, Tampere). 5 Kuntalisää maksetaan 300 euroa kuussa perheen yhdestä alle 3-vuotiaasta lapsesta. Kotihoidon tuen kuntalisän maksamista harkitaan kuitenkin kunnissa entistä tarkemmin. Moni kunta on tiukentanut lisän saamisen ehtoja niin, että perheen kaikkien lasten on oltava kotihoidossa. Suomalaislapsista noin 77 prosenttia on varhaiskasvatuksessa. Lisää ei makseta takautuvasti. 6 Kuntalisä myönnetään vähintään kolmeksi kuukaudeksi. 3 Kaikki perheen lapset hoidetaan kotona (pl. Yleensä ehtona on se, että perheen kaikki lapset hoidetaan kotona. 2 Perheelle on myönnetty kotihoidon tuen tulosidonnainen hoitolisä. KUNTALISÄSTÄ PITÄÄ PUHUA Kehittämispäällikkö Jarkko Laitinen Kuntaliitosta sanoo, että perhetuet eivät ole yksiselitteinen juttu. Edelleen THL:n tutkimus kertoo, että tukea käyttävät eniten äidit ja Kunnilla on erilaisia ehtoja kotihoidon tuen kuntalisän maksamiselle. Ne kunnat, jotka kokeilevat viisivuotiaiden maksutonta varhaiskasvatusta, eivät ole tiukentaneet ehtoja. Etenkin kotihoidon tuen kuntalisä on paikallispolitiikkaa, jolla halutaan osaltaan tukea perheiden tekemiä lapsen hoitoratkaisuja. Kyselyn mukaan kuntalisä vaihtelee 40–350 euron välillä ja keskimääräinen lisä on 170 euroa lapsesta. Vielä vuonna 2014 kunnista noin 30 prosenttia maksoi kuntalisää. Vuonna 2018 kuntalisää maksettiin keskimäärin 147 euroa per lapsi\n• Hoitolisään vaikuttavat perheen koko ja bruttotulot. Hoitolisä on enintään 183,53 euroa kuukaudessa. Lähde: Kela [ Info ] etenkin ne äidit, joilla on alhainen koulutustaso eikä työpaikkaa, johon palata. KL4_16-35.indd 35 23.3.2021 13.58. Tällä hetkellä lisää maksetaan alle 1,5-vuotiaan hoitamisesta kotona 264 euroa ja 1,5–2-vuotiaan hoitamisesta 218,64 euroa kuukaudessa. Perussuomalaisten kaupunginvaltuutetun Pia Kopran mielestä koti on lapselle paras paikka ja omat vanhemmat parhaimpia hoitajia. Uusi varhaiskasvatuslaki vuonna 2030 asettaa niin ikään omat haasteensa kuvioon. Jos palkan veroprosentti on alle 25 prosenttia, kotihoidontukea verotetaan silti vähintään 25 prosentin mukaan, ellei tuen saaja hae muutosverokorttia etuutta varten. Kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestari Pia Pakarinen, kok., on kasvatusja koulutuslautakunnan puheenjohtaja ja kaupunginhallituksen jäsen. • Vantaa oli aikeissa lakkauttaa kuntalisän kokonaan. Lasta voi hoitaa jompikumpi vanhemmista tai isovanhempi, yksityinen päiväkoti tai perhepäivähoitaja. Yhteiskunnan tehtävä on tukea perheitä eikä viedä niiltä valinnanvapautta hoitomuodosta päätettäessä. Päätös tehtiin kokoomuksen, vihreiden ja SDP:n yhteispäätöksellä; kuntalisän olisivat säilyttäneet perussuomalaisten, keskustan ja vasemmistoliiton valtuutetut. Kaikki asiat on otettava huomioon. • Terhi Friman Kuva: Timo Aalto Kuntalisä kannustaa keskituloisen kahden vanhemman perheen valitsemaan kotihoidon. Sitä maksetaan vain yhdestä lapsesta. Kunnilla on erilaisia perusteita kuntalisän maksamiseen. Hoitoraha on yhdestä alle 3-vuotiaasta lapsesta 342,95 euroa kuukaudessa ja muista perheen alle 3-vuotiaista lapsista 102,67 kuukaudessa sekä yli 3-vuotiaista, alle kouluikäisistä lapsista 65,97 euroa kuukaudessa. Hän odottaa uutta perhevapaauudistusta. Vaikka tuki on pienempi kuin hakijan palkka, veroprosentti ei välttämättä ole pienempi. Kuntalehti 4 / 2021 35 Näin Helsingissä ja Vantaalla: • Helsinki poistaa kuntalisän kesäkuun alusta alkaen kokonaan 1 vuotta täyttäneiltä lapsilta. Helsinki on lisännyt 4 040 varhaiskasvatuksen paikkaa neljän vuoden aikana, ja se on paljon. Hoitorahaa ja kuntalisää ei lasketa tuloksi hoitolisää laskettaessa. • Hoitorahan ja -lisän lisäksi kunta voi maksaa kuntalisää. Jos lasta hoitaa joku muu, tuki makseta hakijalle eli toiselle vanhemmista tai muulle huoltajalle. Nyt kotihoidon tuki on ikään kuin irrallinen palikka. • Lasten kotihoidon tuki on veronalaista tuloa. HELSINKIÄ KUOHUTTAVA LISÄ Helsingissä kuntalisän rajaaminen alle yksivuotiaisiin on herättänyt kuntavaalien alla runsaasti keskustelua. Hänkin suuntaa katseensa perhevapaauudistukseen. Lopulta kaupunki päätti leikata kuntalisää huhtikuun alusta alkaen niin, että 10 kuukauden ikäisen mutta alle kaksivuotiaan kotihoidosta maksetaan 216 euroa kuukaudessa. Kotihoidon tuki • Kotihoidon tukea voi hakea perhe, jonka alle 3-vuotias lapsi ei ole kunnan järjestämässä varhaiskasvatuksessa. Kotihoidon tuen ennakonpidätys on yleensä sama kuin tuen saajan veroprosentti. Projektitutkija Juulia Kuusiholma sanoo, että kuntalisä kannustaa keskituloisen kahden vanhemman perheen valitsemaan kotihoidon. Seuraavalla valtuustokaudella on pyrittävä palauttamaan Helsinki-lisä kaikille alle kolmevuotiaille lapsille, hän sanoo. Kuntalisä kannustaa erityisesti niitä äitejä, joilla ei ole ammatillista koulutusta, jäämään kotiin. Kotihoidon tuesta tehdyt myöhemmät tutkimukset ja selvitykset ovat varsin samanlaisia tuloksiltaan. Helsinki-lisän tiukka rajaaminen närästää esimerkiksi perussuomalaisia. Olen saanut paljon palautetta, paljon kielteistä mutta myönteistäkin. • Kotihoidon tuki muodostuu hoitorahasta sekä tulojen mukaan määräytyvästä hoitolisästä. Kuusiholma tutkii kuntalisää tekeillä olevassa Jyväskylän yliopiston väitöstutkimuksessaan. Kuntaliiton Lahtinen toivoo aiheesta laajaa keskustelua. • Tuki maksetaan sille vanhemmalle tai muulle huoltajalle, joka pääasiallisesti hoitaa lasta. Virkamiesten tuomasta budjettiesityksestä tehtiin hänen mukaansa poliittisten ryhmien sopu, jossa esitystä hieman lievennettiin. Hän sanoo, että muut sopeutukset olisivat olleet vielä haitallisempia pitkän etäopetusjakson jälkeen. Tämä johtuu siitä, että tuesta ei voi tehdä verotuksessa samoja vähennyksiä kuin palkkatulosta. Sen jälkeen lisää maksetaan alle 1-vuotiaista lapsista 264 euroa kuukaudessa\nTeppo Ala-Kasari Kurikasta ja Katju Aro Helsingistä kertovat. Kuva: Timo Aalto Kurikkalaisvaltuutetun Teppo Ala-Kasarin takana näkyy väistötiloissa toimiva Jalasjärven yläkoulu. 36 Kuntalehti 4 / 2021 [ Suuri kuntavaalinumero ] Missä noviisit onnistuivat. Miten sujui Suomen nuorimman valtuutetun ja uuden puolueen puheenjohtajan ensimmäinen valtuustokausi. Sisäilmaongelmista kärsineen vanhan yläkoulun tilalle aletaan rakentaa uutta koulua vielä tämän vuoden puolella. KL4_36-55.indd 36 23.3.2021 14.07\nSiitä olen ollut ylpeä! Hän sai aloitteeseensa mukaan enemmistön omasta ryhmästä, mutta ”klopin” aloite oli loksauttanut myös leukoja auki. Aro kuvattiin Helsingin Vanhankaupungin maisemissa. Sen jälkeen Ala-Kasari kirjoitti ylioppilaaksi, kävi armeijan ja muutti Ouluun ammattikorkeakoulun agrologiopintojen ja tyttöystävän perässä. Valtuustossa suurimmaksi saavutuksekseen hän nimeää maksuttoman ehkäisyn laajennuksen 15–25-vuotiaisiin kurikkalaisiin nuoriin 2018. Jurva oli liitetty Kurikkaan vuonna 2006 ja Ala-Kasarin entinen kotikunta Jalasjärvi vuonna 2016. Ala-Kasarille, sivistyslautakunnan jäsenelle, on tärkeää, että kaikki Kuva: Liisa Takala Helsinkiläisestä kaupunginvaltuutetusta Katju Arosta tuntui, että etäkokouksissa naamoille ruudussa oli hankalampaa esiintyä kuin livenä valtuustosalissa. Vaalikampanjassaan vuonna 2017 hän lupasi tukea muiden muassa koulutusta ja yhtenäistä Kurikkaa. . Kuntalehti 4 / 2021 37 N eljä vuotta sitten kurikkalaisesta Teppo AlaKasarista, kesk., tuli 18-vuotiaana Suomen nuorin valtuutettu. Siitä olen ollut ylpeä! KL4_36-55.indd 37 23.3.2021 14.07\nKeskellä pahinta tartuntatilannetta vaalityötä olisi ollut hyvin vaikea tehdä turvallisesti. Opin, että poliittiset tappiot voivat olla raskaita. Varsinaista perehdytystä tuli yhden valtuustoseminaarin verran, mutta myös matkan varrella neuvoja kokeneemmilta. Nuoria pitäisi saada ehdolle, mutta se tuntuu olevan vaikeaa. Lisäksi Helsinki ryhtyi toimiin estääkseen seksuaalista häirintää: päivitti ohjeistuksia ja järjesti koulutusta. Koska olin ryhmäni ainoa valtuutettu, ei ollut ketään opastamassa, että ”hei, lautakunnassa ei pidetä poliittisia puheita”, Aro kertoo nyt jo huvittuneena. Luopumispäätös oli vaikea juuri siksi, että Kurikka tarvitsisi nuoria päättäjiä. Eniten töitä Aro katsoo tehneensä matalapalkkaisten naisten aseman, vammaisten palvelujen ja paperittomien oikeuksien puolesta. Työ lautakunnassa on ollut tosi palkitsevaa, koska emme olleet kaupunginhallituksessa, jossa pääsee vaikuttamaan suoremmin. YHDELLE RIITTÄÄ HOMMIA Aron yllätti työmäärä yhden henkilön ryhmässä, kun oli vastattava myös ryhmäpuheenjohtajuudesta. 38 Kuntalehti 4 / 2021 [ Suuri kuntavaalinumero ] kolme lukiota ovat yhä hengissä. Politiikka vaatii aika kovaa nahkaa, että ei päästä asioita ihon alle. TAVOILLE PITI OPETELLA Feministinen puolue yllätti ensimmäisissä vaaleissaan ja sai puheenjohtajansa Katju Aron Helsingin kaupunginvaltuustoon neljä vuotta sitten. Jatkossakin Ala-Kasari käy usein lapsuudenkodissaan Kurikan Jalasjärvellä, mutta ei enää viikoittain. Ala-Kasari koki, että hänet otettiin iän puolesta suurimmaksi osaksi vakavasti, vaikka aina valtuuston ikälaitojen ei ollut helppoa ymmärtää toisiaan. Olen itsekin yhä jalasjärvinen, mutta päätöksissä olen koettanut huomioida sen, että olemme kaikki kurikkalaisia, vaikka eri kuntakeskuksista. Hän luuli, että lautakunnassakin yritetään vaikuttaa muihin. Hän on ehdolla myös kesäkuussa. Kollegatkin auttoivat. Pienessä ryhmässä työtä voisi koko ajan tehdä enemmän kuin ehtii. Alussa valtuusto saattoi haukata pari työpäivää viikossa. Neljässä vuodessa hän oppi niin päätöksentekoa, hallintoa kuin kokoustekniikkaakin. Hyvä puoli Aron mielestä oli se, että hän pystyi yksinään toimimaan vapaana agenttina, esimerkiksi saamaan kannatusta aloitteilleen muiden puolueiden feministeiltä. Se oli kai lukiolaisen sinisilmäisyyttä: asiat eivät todella käänny neljässä vuodessa, eivät kymmenessäkään. Eniten ärsytti kyläpolitikointi valtuustossa omien kuntakeskusten puolesta. Vaikka kokouselämä oli tuttua Naisliitto Unionin ex-vetäjälle, paljon tuli uutta. Erityiskiitosta Aro jakaa ennestään tutulle Veronika Honkasalolle, vas., ja sosiaalija terveyslautakunnan kärsivällisesti opastaneelle puheenjohtajalle Sanna Vesikansalle, vihr. Ennen koronaa ja etäkokouksia Ala-Kasari sahasi junalla Etelä-Pohjanmaalle kerran viikossa. HUOLTA NUORTEN PUOLESTA Pitkään pohdittuaan Ala-Kasari päätti jättää tulevat kuntavaalit väliin. Eniten Aro pystyi mielestään vaikuttamaan sosiaalija terveyslautakunnassa, tosin sielläkin meni vuosi päästä kärryille siinä, mikä on vammaispalveluiden tai päihdepalveluiden kokonaisuus. Valtuustoja lautakuntatyöstä Aro oli poissa vuoden kesästä 2018 alkaen, koska oli äitiysvapaalla. Pandemia on uuvuttanut kaikkia, ja ainakin itselleni lisäaika ja pieni lepo juuri nyt ovat helpotus. Pakko myöntää, että alussa en tiennyt oikeastaan muuta kuin että on olemassa valtuusto ja lautakunnat. Valtuusto lakkautti kolme kyläkoulua, mutta päätti myös uuden alakoulun ja yläkoulun rakentamisesta. Oman kädenjäljen saaminen Helsingin kaupunkistrategiaan heti kauden alussa oli hänestä isoin onnistuminen: kaupunki selvitti tasa-arvon tilan eri toimialoillaan. Aro kiittää untuvikkojen saamaa perehdytystä, mutta olisi kaivannut sitä myöhemmin lisää erityisesti talousarvion monimutkaisen prosessin hallintaan. Kurikan yhtenäisyyden kanssa oli vaikeinta. Varavaltuutetut hoitivat pestiä sen ajan. Päättäjiin tarvittaisiin vaihtuvuutta. • Eija Kallioniemi Opin, että poliittiset tappiot voivat olla raskaita. Ala-Kasarin mielestä se edesauttaisi kaikkien nuorten asemaa. Se söi nuorta miestä ja lompakkoa. Muutin 400 kilometriä pohjoiseen, ja se on suurin syy. Kirjoitettujen sääntöjen lisäksi oli paljon kirjoittamatonta, esimerkiksi tapoja toimia. KL4_36-55.indd 38 23.3.2021 14.07. Kaikki sanoivat, että ”kyllä se siitä helpottuu”, ja osin helpottuikin, kun pääsin sisään asioihin. Kuntavaalien siirto kesäkuuhun oli Aron mielestä oikea ratkaisu, jotta sekä äänestäjien että ehdokkaiden turvallisuus voidaan taata. Aikaa meni materiaalin lukemiseen ja sen selvittämiseen, mitä oli päättämässä. Koetan saada tutkintopaperit kouraan. Positiivista oli, että vaikka valtuutetut joskus nokittelivat keskenään, silti yhdessä etsittiin ratkaisuja. En hautaa politiikkaa, vaan pidän tauon, hän selvittää\nNuorisoalan Osallisuuden osaamis keskus tarjoaa myös räätälöityä tukea nuorten osallistamiseen, mm. + nuorten osallisuuden laatukriteerit + NOSTE-itsearviointityökalu + tietoa ja tutkimuksia + toimintamalleja ja työkaluj a + nuortenideat.fi Työkalupakki nuorten osallisuuteen: nuoretjaosallisuus.fi Nuorten osallisuudella elinvoimaa kuntiin Yksityisiä lääkäripalveluja ympäri Suomea OTA YHTEYTTÄ Lääkäripalveluyritykset ry Ismo Partanen ismo.partanen@lpy.fi I www.lpy.fi KL4_36-55.indd 39 23.3.2021 14.07. laatutyöhön ja arviointiin, kuntien kehitys prosesseihin ja nuortenideat.fi-palvelun käyttöön\n40 Kuntalehti 4 / 2021 [ Suuri kuntavaalinumero ] LAHDEN PANNUKAKKU Lahden kaupunginvaltuuston kokoukset pidetään Sibeliustalolla hybridinä eli suurin osa valtuutetuista istuu etäyhteyden päässä kotona, osa tulee paikalle. Kuvassa kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Hannu Rahkonen vasemmalla ja kaupunginsihteeri Janne Mäki. KL4_36-55.indd 40 23.3.2021 14.07\nErimielisyydet johtivat pitkään suunnitellun pormestarimallin kaatumiseen loppusuoralla. KL4_36-55.indd 41 23.3.2021 14.07. Kuntalehti 4 / 2021 41 . LAHDEN PANNUKAKKU Lahden perinteisten valtapuolueiden kokoomuksen ja sosiaalidemokraattien yhteistyö karahti päättyvällä vaalikaudella kiville\n42 Kuntalehti 4 / 2021 [ Suuri kuntavaalinumero ] L ahden kaupunginvaltuusto päätti siirtyä pormestarimalliin maaliskuussa 2018 äänin 42–17. Kokoomus ja sosiaalidemokraatit olivat eri linjoilla myös pormestarivaalin avoimuudesta. Hildén näkee pormestarimallin kaatamisen kokoomuksen iskuksi demareita vastaan. TIMOSEEN TYYTYVÄISIÄ Lahden kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Hannu Rahkonen, kok., ei yhdistä pormestarimallin kaatumista skismaan yhteisyrityksen perustamisesta ja yrityksestä rankaista kahta valtuutettua. Toinen vastoin kaupunginhallituksen ohjetta äänestänyt yhtymäkokousedustaja oli kokoomuksen varavaltuutettu Terttu Pohjolainen. Jos Lahti olisi siirtynyt pormestarimalliin, Timosesta olisi tullut kansliapäällikkö. Rahkosen mielestä silläkin on vaikutusta, että Lahdessa ollaan tyytyväisiä nykyiseen kaupunginjohtajaan Pekka Timoseen. Vastatoimena valtuustossa esitettiin tilapäisen valiokunnan perustamista rankaisemaan tottelemattomia valtuutettuja. Timonen jatkaa johtajasopimuksensa mukaisesti kaupunginjohtajana kesäkuun jälkeenkin. Kaksi henkilöä toimi äänestyksessä vastoin kaupunginhallituksen enemmistön ohjeistusta, mutta kokoomus kannatti yhteisyrityksen perustamista. Kokoomus olisi halunnut avointa vaalia nimetyin pormestariehdokkain, mutta sosiaalidemokraatit halusivat mennä vaaleihin ilman nimettyä pormestariehdokasta. Kokoomusryhmän enemmistö oli pormestarimallin puolesta, mutta yhtymäkokousäänestyksen jälkeen se kääntyi mallia vastaan. KL4_36-55.indd 42 23.3.2021 14.07. Kaupunginhallituksen enemmistön kanta yhteisyritykseen oli kielteinen, mutta kaksi yhtymäkokousedustajaa äänesti vastoin ohjeistusta yhteistyrityksen puolesta. Käännekohdaksi muodostui kahden kokoomuslaisen yhtymäkokousedustajan menettely Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymän yhtymäkokouksessa viime kesänä, kun äänestettiin perusterveydenhuollon yhteisyrityksen perustamisesta yhtymän ja yksityisen terveydenhuoltopalvelujen tuottajan Mehiläisen välillä. Kaksi ääntä ratkaisi asetelman siten, että yhteisyritys perustettiin. McCarron sanoo tienneensä seuraukset äänestyskäyttäytymisestään. Suurimpana puolueena sosiaalidemokraateilla olisi ollut kokoomusta paremmat mahdollisuudet voittaa pormestarin paikka itselleen. Myös kustannusvaikutukset ja edut kaupunkilaisille jäivät Rahkosen mielestä hämärän peittoon. Tiesimme, että emme voisi toimia tällä valtuustokaudella enää edustaKaupunginvaltuuston puheenjohtaja Hannu Rahkonen on pyrkinyt parantamaan valtuuston käytöstapoja. ”OTIMME TIETOISEN RISKIN” Toinen vastoin kaupunginhallituksen ohjetta äänestänyt oli valtuutettu Francis McCarron, joka on ehdolla vaaleissa edelleen kokoomuksen listoilla, vaikka hän on tiettävästi neuvotellut myös perussuomalaisiin siirtymisestä. Viime syksyyn mennessä kannat olivat kääntyneet pormestarimallia vastaan. Kokoomus ilmoitti samaan aikaan, ettei se enää kannata pormestarimalliin siirtymistä. Puolueen sisällä kiehui ja vaalit lähestyivät. Hänen mielestään pormestarimallin valmistelussa ei saatu tuotua esille mallin tavoitteita eli poliittisen johtamisen vahvistamista. Mitä eroa se olisi tuonut nykyiseen järjestelmään, jossa meillä on päätoiminen kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja kaksi osapäiväistä varapuheenjohtajaa. Olemme jo hyvin lähellä pormestarimallia. Puolueen sisällä kiehui ja vaalit lähestyivät. Puolesta äänestivät sosiaalidemokraatit ja kokoomusryhmä paria valtuutettua lukuun ottamatta. ”ISKU DEMAREITA VASTAAN” Lahden kaupunginhallituksen puheenjohtaja Sirkku Hildén, sd., toteaa, että pormestarimalliin siirtymisen piti olla selvää ja kyse oli vain pienistä viilauksista valtuustossa, kun kokoomuksen kelkka yllättäen kääntyi. Pormestarin valinnan olisi tehnyt vasta vaalien jälkeen kokoontuva uusi kaupunginvaltuusto\n• Merja Ojansivu Turku on ainoa pormestarimalliin siirtyvä kunta [ Info ] Lahti • Asukasluku 120 161 • Kunnallisveroprosentti 20,75 • Voimasuhteet 59-paikkaisessa valtuustossa: sosiaalidemokraatit 19, kokoomus 12, vihreät 7, perussuomalaiset 7, keskusta 4, kristillisdemokraatit 4, vasemmistoliitto 3, Pro Lahti 2, muut 1. Hänen mukaansa perustettu Harjun terveys on lähtenyt hyvin käyntiin. Valtuustossa tehtiin aloite tilapäisen valiokunnan asettamisesta päättämään McCarronin ja Pohjolaisen luottamuksesta. Perussuomalaisten menestys valtakunnallisissa puoluekannatusmittauksissa lupaa kovaa taistelua kokoomuksen kanssa valtuuston toiseksi suurimman puolueen asemasta. Puolueet ovat sitoutuneet kunnioittamaan vaalitulosta. Tehtävä osoittautui hankalaksi, koska niin moni valtuutettu oli jäävi kuuluessaan samoihin toimielimiin McCarronin kanssa. Puolue oli aiemmin asettanut ehdokkaakseen Sasu Haapasen, mutta hän joutui luopumaan ehdokkuudesta ja muista puolueen luottamustehtävistä jouduttuaan rikosepäilyjen kohteeksi. • jina hyvinvointiyhtymän yhtymäkokouksessa, mutta siitä lähti huvittava ajojahti ja minut haluttiin erottaa kaikista mahdollisista luottamustoimista. McCarron perustelee äänestämistään sillä, että asiantuntijavalmistelussa perusterveydenhuollon yhteisyrityksen malli todettiin sellaiseksi, jolla yhtymän kroonisia ongelmia päästäisiin ratkomaan. Se ei ole ainakaan lain hengen mukaista, McCarron sanoo. Lopulta hanke kaatui niukasti äänestyksessä. Viime kuntavaaleissa toiseksi suurimmaksi puolueeksi noussut vihreät kisaa vaaleissa pormestariehdokkaansa Elina Rantasen johdolla. Vasemmistoliitto valitsi pormestariehdokkaakseen Mirka Muukkosen. Harjun terveys on vastannut vuoden 2021 alusta Lahden, Kärkölän ja Iitin sotekeskuspalveluista. KOKOOMUS KÄRVISTELEE Kokoomus koki viime kuntavaaleissa ison tappion, ja Jorma Ratian ja Hannu Kaasisen loikattua perussuomalaisiin valtuustoryhmä kutistui 12:een 59-paikkaisessa valtuustossa. Perussuomalaisten kannatusta tosin saattaa nakertaa valtuutettu Kalle Aaltosen laajalla ehdokaslistalla vaaleihin käyvä sitoutumaton Pro Lahti -ryhmä, jolla on kaksi paikkaa nykyisessä valtuustossa. Kuntalehti 4 / 2021 43 KOSKA Lahden pormestarihanke kaatui, ainoa pormestarimalliin siirtyvä Suomen kunta on Turku. Peräti yli puolet ehdolle asettuvista on kunnallispolitiikassa untuvikkoja. Keskusta nimesi ehdokkaakseen pormestarivaaliin Jarmo Laivorannan, ruotsalainen kansanpuolue Terhi Vörlund-Walleniuksen ja Liike Nyt Jethro Rostedtin. Hildénin mukaan valtuuston ulkopuolisessa sometoiminnassa on ollut vaalikaudella räikeitä ylilyöntejä, asiatonta kielenkäyttöä, maalittamista ja suoranaista naisvihaa. Kokoomuksen ehdokaslistalla on paljon uusia nimiä. Puolueen taattuja ääniharavia ovat kaksi kansanedustajaa, Mika Kari ja istuvan hallituksen kehitysyhteistyöja ulkomaankauppaministerinä toimiva Ville Skinnari. KL4_36-55.indd 43 23.3.2021 14.07. SDP UKKOUTUU Lahden sosiaalidemokraatit lähtevät tuleviin kuntavaaleihin suurimman valtuustoryhmän asemista. Hän on toiminut Turun kaupunginjohtajana vuodesta 2017. SDP:n kannatus oli viime vaaleissa hieman vasemmistoliittoa parempi, mutta paikkamäärä niillä on sama. Rantanen on kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Yhdeksi syyksi Sirkku Hildén arvelee, etteivät nuoret halua altistua somemyllytykselle. SDP:n pormestariehdokas on kansanedustaja ja entinen Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin toimitusjohtaja Aki Lindén. Nuoria on vaikea saada kuntavaaliehdokkaiksi. Sosiaalidemokraattien ongelmana on valtuustoryhmän ukkoutuminen. Nuoria on vaikea saada kuntavaaliehdokkaiksi. Merja Ojansivu Kuvat: Lauri Rotko Puolueen ääniharavana oli edellisissä vaaleissa kansanedustaja Rami Lehto, joka kerännee kesäkuussakin hyvän äänisaaliin. Lähtökohtana on, että vaaleissa eniten ääniä saaneen puolueen tai vaaliliiton ennen vaaleja nimetty pormestariehdokas valitaan pormestariksi. Turun suurimman puolueen paikkaa pitää kokoomus. Puolueen pormestariehdokas on kaupunginjohtaja Minna Arve. Pormestarille siirtyvät kaupunginjohtajan ja kaupunginhallituksen puheenjohtajan tehtävät\nKL4_36-55.indd 44 23.3.2021 14.07. 44 Kuntalehti 4 / 2021 [ Suuri kuntavaalinumero ] Oulun konsensus katosi kuntaliitoksessa Vuosien takainen kuntaliitos hiertää Oulun kuntapolitiikassa. Katkeruutta on esimerkiksi Oulunsalossa, joka muiden liitoskuntien tapaan taantunut nukkumalähiöksi\nKoululaiset Lenni (vas.) ja Ilari Pihkakoski leikkivät portilla. Takavuosina asioista pystyttiin Oulun valtuustossa sopimaan. Yhtenä syynä sen taustalla on vuosien takainen kuntaliitos. Hän harmittelee, että moni kokenut valtuutettu on luopunut ehdokkuudesta. Osa entisten liitoskuntien asukkaisista on yhä sitä mieltä, että Oulu nielaisi pienet kunnat. P itkään Oulun kuntapolitiikassa toimineet muistelevat haikeina ”vanhoja hyviä aikoja”. KL4_36-55.indd 45 23.3.2021 14.07. Kuntalehti 4 / 2021 45 . Oululainen konsensus on kadonnut, sanoo valtuutettu Yrjö Harju, sd. Itse olin kuntaliitoksen kannalla ja innoissani siitä. Eläkkeellä oleva entinen rehtori, 69, on istunut Oulun kaupunginvaltuustossa lähes 30 vuotta. Aiemmin saatoin työntää iäkkään äitini pyörätuolilla kotoa hammashoitolaan. Silti nurkkakuntaisuutta esiintyy edelleen, vaikka liitoksesta on kulunut jo kahdeksan vuotta, hän sanoo. Nyt käyntiä varten pitää vartata tilataksi, sanoo Entinen Oulunsalon kunnantalo on tyhjillään ja myynnissä. Harkitsin luopumista itsekin. Esimerkiksi kaavailtu Oulunsalon lukion lakkauttaminen ja lukio-opiskelun keskittäminen Ouluun kariutui voimakkaaseen vastustukseen. Hammashoitolan siirto Oulunsalosta usean kilometrin päähän Kaakkuriin harmittaa. NUKKUMALÄHIÖITÄ Oulun, Haukiputaan, Kiimingin, Oulunsalon ja Yli-Iin kuntaliitoksessa syntyi yli 200 000 asukkaan SuurOulu. Monissa asiakysymyksissä on eripuraa myös valtuustoryhmien sisällä. Nyt asiat pannaan vastakkain ja äänestetään. Syynä olivat loukkaavat puheenvuorot viime marraskuun valtuuston kokouksessa sekä ala-arvoinen somekeskustelu, Harju kertoo. Hän on ehdolla nytkin. Ulkoalueiden hoito, kuten katujen auraus sekä nurmikoiden ja pajukoiden leikkuu, on nykyisin ala-arvoista, sanoo Oulunsalossa asuva Jenni Brusila, joka ulkoilee lastensa kanssa Oulunsalon keskustassa. Ei yritetäkään hakea yhteisymmärrystä\nSellainen on muun muassa epäoikeudenmukaiseksi koettu kaavoitus. KUNTAVAALIASE Yrjö Harjun mielestä osa perussuomalaisten kunnallisvaaliehdokkaista käyttää kuntaliitoksen mukana tuomia hankaluuksia vaaliaseena. Perussuomalaisille oli takaisku, kun heidän valtuustoryhmäänsä pitkään johtanut Juha Vuorio loikkasi jokin aika sitten kokoomukseen. Myös valtatien toisella puolella sijaitsevassa liikekeskus Kapteenissa on suljettuja liikehuoneistoja. Oulunsalossa on tällä hetkellä edelleen noin 9 900 asukasta, mutta Kempeleen asukasluku on noussut 18 600 asukkaaseen, hän luettelee. Entinen puhti on pois esimerkiksi Oulunsalosta, jonka keskustasta on purettu useita liikerakennuksia. Samalla paikalla on nyt tyhjä ja avara tontti entisen terveyskeskuksen, nykyisen hyvinvointipisteen naapurissa. KEMPELE KUKOISTAA En tiedä miksi dynaamisuus katosi, kun Oulunsalo liitettiin isompaan Ouluun, valtuutettu ja kansanedustaja Hanna Sarkkinen, vas., sanoo. Kempeleen ulkoinen kuva on kasvuhakuinen. Vihreiden Oulun kunnallisjärjestön puheenjohtaja Aino-Kaisa Manninen perusteli päätöstä konkariedusEn tiedä miksi dynaamisuus katosi. Kempele on onnistunut houkuttelemaan lukuisia uusia yrityksiä esimerkiksi nelostien varteen uudelle Zatelliitin kaava-alueelle, jossa on runsaasti uusia yritystontteja ja uusi liittymä moottoritielle. Hän asuu niin sanotussa perusOulussa. Vanhat koulurakennukset olivat siellä todella ala-arvoisessa kunnossa, Harju sanoo. Kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennus on jätetty heitteille, sillä lumen sulamisvedet valuvat tukkeutuneista ränneistä pitkin punatiiliseiniä. Rakennuslupia on ollut enää vaikea saada kaava-alueiden ulkopuolelta liitoskunnissa. Tutkimus tuo erityisesti esiin sen millaisiin julkisiin palveluihin säännösten vastaisesti oleskelevat ovat oikeutettuja, ja millaisia yhteistyörakenteita keskus-, alue ja paikallistason viranomaiset ovat luoneet vastatakseen tämän asiakassegmentin tarpeisiin. EMN-tutkimus 2020 Säännösten vastaisesti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia koskevat hyvät käytänteet ja haasteet EU-jäsenvaltioissa ja Norjassa Suomen kansallinen raportti EU:n AMIF-rahaston rahoittama oulunsalolainen Kaisu Ainassaari. Rakennuksen toisessa päässä on moderni kirjasto, joka sekin on ollut välillä vaakalaudalla. ESPOOSTA MALLIA Lääkön mielestä Oulua pitäisi kehittää Espoon tavoin kaupunkina, jossa on useampia keskuksia. Näin Oulu koettaisiin yhteiseksi kaupungiksi. Suomenkielinen versio valittavissa sovelluksen asetuksista. Tutkimuksella on pyritty kartoittamaan hyviä käytäntöjä, joita Suomessa on kehitetty ilmiön ehkäisemiseksi sekä Suomen kohtaamia oleellisimpia haasteita ilmiön parissa. Julkaisut löytyvät osoitteesta: www.emn.fi/raportit/uusimmat_raportit Julkaisuista saatavana myös painettuja kappaleita, tiedustelut sähköpostitse osoitteeseen emn@migri.fi EUROOPAN MUUTTOLIIKEVERKOSTO Yhteystiedot: Euroopan muuttoliikeverkosto, Maahanmuuttovirasto Puh: 0295 430 431 emn@migri.fi www.emn.fi (Suomen kansalliset verkkosivut) www.ec.europa.eu/emn/ (kansainväliset verkkosivut) @EmnFinland (Twitter) Maahanmuuttoja turvapaikkasanasto nyt myös mobiilisovelluksena Euroopan muuttoliikeverkosto (EMN) on julkaissut monikielisen maahanmuuttoja turvapaikkasanastonsa myös kätevänä mobiilisovelluksena.Sovellus sisältää lähes 500 maahanmuuttoja turvapaikkaalan erikoistermiä, termien määritelmät ja termien vastineet kaikilla EU-kielillä sekä termien lähteet sekä linkkejä lisälähteisiin verkossa. Kahdeksan valtuustokautta vihreitä edustanut ja viime vaaleissa valtuustosta pudonnut entinen rehtori Veikko Ervasti, 79, jätettiin pois puolueen ehdokaslistalta. Liitoskunnista vähennettiin sosiaalija terveyspuolen palveluja, kun toimintaa keskitettiin säästösyistä hyvinvointikeskuksiin ja -pisteisiin, konkaripoliitikko Harju myöntää. Nyt Kempele on selvästi mennyt Oulunsalon edelle. Sarkkinen muistuttaa, että ennen Oulunsalo kilpaili tasaväkisesti Kempeleen kunnan kanssa. Sen keskusta on vireä. EMN sanasto -mobiilisovelluksen (European Migration Network Glossary) voi ladata Google Play ja AppStore-sovelluskaupoista. Hän vietti nuoruutensa Oulunsalossa. Silloin näkyvälle paikalle nousi toinen toistaa komeampia yritysten toimitiloja ja pääkonttoreita. Kuntaliitos oli virhe, mutta entiseen ei ole paluuta, sanoo keskustan listoilta Oulun valtuuston pyrkivä insinööri Matti Lääkkö, 49. En tiedä, onko pieni Kempeleen kunta yrittäjien silmissä ketterämpi kuin Oulun elinkeinoyhtiö Business Oulu, Hanna Sarkkinen pohtii. Samoin Oulunsaloon on valmistunut uusi Niemenrannan koulu. Harju huomauttaa, että kuntaliitoksen syyksi on sanottu sekin, kun liitoskuntien keskustoista hävisivät pankit ja monet muut yritysten tarjoamat palvelut jo aiemmin. 46 Kuntalehti 4 / 2021 [ Suuri kuntavaalinumero ] Euroopan muuttoliikeverkoston (European Migration Network, EMN) Suomen yhteyspisteen tuottamat uusimmat julkaisut: Säännösten vastaisesti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia koskevat hyvät käytänteet ja haasteet EU-jäsenvaltioissa ja Norjassa Suomen kansallinen raportti Tämän tutkimuksen tarkoituksena on antaa yleiskuva siitä, miten Suomessa ollaan vastattu säännösten vastaisen maassa oleskelun ilmiöön. Kempeleen kuntakeskus on muuttunut kaupunkimaiseksi lukuisine uusine kerrostaloineen ja liikerakennuksineen. Rakennukselle ei ole keksitty järkevää uusiokäyttöä. Lähistöllä sijaitsee miltei tyhjilleen jätetty Oulunsalon niin sanotun Oulun koulun arkkitehtuuria edustava kunnantalo, joka on pantu myyntiin. Perussuomalaiset käyvät kilpaa suurimman puolueen paikasta keskustan ja kokoomuksen kanssa, vaikka puolueella on nyt Oulussa vain neljä valtuustopaikkaa. Yhdistymisen aikaan Oulunsalossa oli 9 900 asukasta ja Kempeleessä 16 300 asukasta. Myös vihreissä kuohuu. Esimerkiksi yrityspuisto Pilotin jatkosuunnitelmat jäivät toteutumatta kuntaliitoksen jälkeen lentokentän naapurissa. Sama tilanne on muissakin liitoskunnissa sekä myös kanta-Oulussa. Entinen oulunsalolainen oli pitkään töissä Helsingin seudulla, mutta hän muutti takaisin Ouluun. Uudisrakennusta ei ole rakennettu, sillä uusia yrityksiä tai kauppaliikkeitä ei ole saatu houkuteltua Oulunsalon parhaalle paikalle. Toisaalta Oulu kaupunki on panostanut Harjun mukaan esimerkiksi Kiiminkiin, jonne avattiin vasta uusi iso Kiiminkipuiston koulu. Näiden kuntien välillä on aina ollut tervettä kilpailua. Oulun kaupungilla on tarjolla runsaasti yritystontteja myös Oulunsalossa. Yritysten houkuttelemisessa Oulunsalo ei ole onnistunut yhtä hyvin kuin ennen kuntaliitosta, jolloin lentokentälle johtavaa valtatietä ja sen ympäristöä markkinoitiin laatukäytävänä. Ervasti on kaupunginhallituksen varajäsen. Oulunsalon asukasluku ja muukin kehitys on hänen mielestään pysynyt kahdeksan vuotta paikoillaan. KL4_36-55.indd 46 23.3.2021 14.07. Siitä huolimatta liitoskunnat ovat monen mielestä muuttuneet nukkumalähiöiksi. Sen sijaan Oulun ulkopuoliset kehyskunnat Kempele ja Liminka ovat kasvaneet, Lääkkö lisää. Muistan kun isäni kertoi käyneensä jo lapsena tappelemassa kempeleläisten poikien kanssa. Kaikkien pitäisi puhaltaa yhteen hiileen, jotta koko Oulu lähtisi kasvuun, hän sanoo\nTapio Mainio Kuvat: Kai Tirkkonen [ Info ] Keskusta on suurin • Oulun kaupunginvaltuustossa on 67 paikkaa. KL4_36-55.indd 47 23.3.2021 14.07. Julkaisut löytyvät osoitteesta: www.emn.fi/raportit/uusimmat_raportit Julkaisuista saatavana myös painettuja kappaleita, tiedustelut sähköpostitse osoitteeseen emn@migri.fi EUROOPAN MUUTTOLIIKEVERKOSTO Yhteystiedot: Euroopan muuttoliikeverkosto, Maahanmuuttovirasto Puh: 0295 430 431 emn@migri.fi www.emn.fi (Suomen kansalliset verkkosivut) www.ec.europa.eu/emn/ (kansainväliset verkkosivut) @EmnFinland (Twitter) Maahanmuuttoja turvapaikkasanasto nyt myös mobiilisovelluksena Euroopan muuttoliikeverkosto (EMN) on julkaissut monikielisen maahanmuuttoja turvapaikkasanastonsa myös kätevänä mobiilisovelluksena.Sovellus sisältää lähes 500 maahanmuuttoja turvapaikkaalan erikoistermiä, termien määritelmät ja termien vastineet kaikilla EU-kielillä sekä termien lähteet sekä linkkejä lisälähteisiin verkossa. Siitä sydämistynyt Ervasti ilmoittautui vasemmistoliiton listalle sitoutumattomana ehdokkaana. Ervasti on myöntänyt lähettäneensä kärkkäitä sähköpostiviestejä, mutta syyttää vihreitä ikäsyrjinnästä. Tutkimuksella on pyritty kartoittamaan hyviä käytäntöjä, joita Suomessa on kehitetty ilmiön ehkäisemiseksi sekä Suomen kohtaamia oleellisimpia haasteita ilmiön parissa. Kristillisdemokraateilla, sinisillä sekä aito suomalaisilla on kullakin yksi paikka. Tutkimus tuo erityisesti esiin sen millaisiin julkisiin palveluihin säännösten vastaisesti oleskelevat ovat oikeutettuja, ja millaisia yhteistyörakenteita keskus-, alue ja paikallistason viranomaiset ovat luoneet vastatakseen tämän asiakassegmentin tarpeisiin. EMN-tutkimus 2020 Säännösten vastaisesti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia koskevat hyvät käytänteet ja haasteet EU-jäsenvaltioissa ja Norjassa Suomen kansallinen raportti EU:n AMIF-rahaston rahoittama tajan epäasiallisella käytöksellä ja yhteistyökyvyn puutteella. • Keskusta on suurin puolue 17 paikallaan, kokoomuksella on 14, vasemmistoliitolla 11, vihreillä 10, sosiaalidemokraateilla 8 ja perussuomalaisilla neljä paikkaa. EMN sanasto -mobiilisovelluksen (European Migration Network Glossary) voi ladata Google Play ja AppStore-sovelluskaupoista. • Entisen Oulunsalon kunnantalon pihalla on Raimo Metsänheimon Kalastajapatsas. Euroopan muuttoliikeverkoston (European Migration Network, EMN) Suomen yhteyspisteen tuottamat uusimmat julkaisut: Säännösten vastaisesti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia koskevat hyvät käytänteet ja haasteet EU-jäsenvaltioissa ja Norjassa Suomen kansallinen raportti Tämän tutkimuksen tarkoituksena on antaa yleiskuva siitä, miten Suomessa ollaan vastattu säännösten vastaisen maassa oleskelun ilmiöön. Suomenkielinen versio valittavissa sovelluksen asetuksista\n[ Suuri kuntavaalinumero ] KL4_36-55.indd 48 23.3.2021 14.07. 48 Kuntalehti 4 / 2021 KARKKILA PYRISTELEE EROON JOHTAMISKRIISISTÄ Punainen Karkkila on yksi niistä monista Suomen kunnista, jonka ongelmana on viime aikoina ollut johtamiskriisi. Vaikka pahin myrsky Karkkilassa lienee ohi, kriisi heijastuu myös kuntavaaleihin\nKaupunginhallitus totesi, että tilanne on ollut kaupunginjohtajan kannalta vahingollinen ja hallitsematon. Valtuuston puheenjohtaja Tallgren pitää ongelmallisena luottamuksellisesti käsiteltyjen asioiden vuotamista paikallislehteen. Prosessi sai alkunsa työsuojeluilmoituksesta, jonka oli allekirjoittanut yhdeksän kaupungin työntekijää ja viranhaltijaa. Yhden ilmoituksen tekijän osalta Työterveyslaitos havaitsi osin epäasiallista kohtelua, mutta asian enempi selvittäminen raukesi työntekijän irtisanouduttua. Kuntalehti 4 / 2021 49 . Kaupunginhallitus ei ryhtynyt kurinpiKarkkilan kaupunginjohtajan Tuija Telénin johtamistavasta tehtiin valtuustossa epäluottamusaloite, mutta se ei saanut riittävää enemmistöä taakseen. Muutamilla on ajojahti mielessä, Tallgren toteaa. Ongelmia pitäisi käsitellä heti kun ne ilmenevät ja proseduurin mukaan, eikä järeimmällä mahdollisella keinolla eli vaatimalla kaupunginjohtajan erottamista. Kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Mika Tallgren, sd., huokaa, että kaikki energia on mennyt kaupunginjohtajakysymyksen vatvomiseen. KL4_36-55.indd 49 23.3.2021 14.07. EPÄLUOTTAMUS TORPATTIIN Kaupunginhallitus sai lokakuussa Työsuojelulaitoksen selvitykset käyttöönsä ja totesi, ettei kaupunginjohtaja ole syyllistynyt asiattomaan kohteluun kahdeksaa työsuojeluilmoituksen allekirjoittajaa kohtaan. Ilmoituksen aiheena oli kaupunginjohtaja Telénin väitetty alaisiin kohdistuva epäasiallinen kohtelu. Kaupunginjohtaja Tuija Telénin toiminnasta tehty luottamuspula-aloite tyssäsi valtuustossa viime vuoden joulukuussa. Kaupunginhallitus teetti johtoryhmää koskeneen työyhteisöselvityksen ja laajemman selvityksen kaupungintalon työilmapiiristä. Selvityksen tulokset eivät ole julkisia asiakirjoja, joten tapahtumien yksityiskohdat ovat jääneet yleisöltä pimentoon. H ögforsin valimosta, ylivelkaantumisesta ja punaisuudesta tunnettu Karkkilan kaupunki Uudenmaan pohjoislaidalla on potenut kuluneen koronavuoden ajan johtamiskriisiä\nRyhmä pyrki aloittamaan kaupunginjohtajan kanssa neuvottelut tämän vapaaehtoisesta irtisanoutumisesta. Kaupunginjohtaja Telén ilmoitti, ettei aio käyttää johtajasopimuksen vapaaehtoista irtisanoutumismahdollisuutta erokorvausta vastaan. Epäluottamusaloite kaatui valtuustossa äänin 13–21. 50 Kuntalehti 4 / 2021 [ Suuri kuntavaalinumero ] dollisiin toimenpiteisiin kaupunginjohtajaa kohtaan ja palautti kaupunginjohtajalle hänen työnjohto-oikeutensa, jotka oli pidätetty selvitysprosessin ajaksi. Kaupunginhallituksessa aloite torpattiin ja enemmistö äänesti kaupunginjohtajan luottamuksen puolesta. Telén toteaa, ettei voi paljastaa tarkemmin, mistä työsuojeluilmoitukKarkkilan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Mika Tallgren toteaa, että johtamiskriisissä oli taustalla ajojahti. Ryhmään kuului kahdeksan vasemmistoliittolaista valtuutettua, viisi sosiaalidemokraattia, yksi keskustalainen, yksi perussuomalainen ja yksi sitoutumaton. Vaihtoehtoisesti aloitteentekijät esittivät tilapäisen valiokunnan asettamista ja kaupunginjohtajan erottamista epäluottamuksen perusteella. Työyhteisössä oli ilmennyt ongelmia ja työilmapiiriä yritettiin parantaa jo ennen ilmoitusta. Viime vuoden marraskuussa kuusitoista kaupunginvaltuutettua teki aloitteen kuntalain 43 pykälän mukaisen epäluottamuksen selvittämiseksi valtuustoryhmien kesken. Aloitteentekijät perustelivat epäluottamusta ”kaupunginjohtajan puutteellisilla johtamistaidoilla ja sekä kaupunginhallituksen ja -valtuustoasioiden heikolla valmistelulla”. ONGELMAT TIEDOSSA Kaupunginjohtaja Tuija Telén toteaa, ettei viime kesänä tehty työsuojeluilmoitus hänen toiminnastaan tullut täytenä yllätyksenä. Työyhteisöselvityksen esittämiä työilmapiirin kehittämistoimenpiteitä ryhdyttiin toteuttamaan. KL4_36-55.indd 50 23.3.2021 14.07. Tilapäisen valiokunnan asettaminen olisi vaatinut taakseen kaksi kolmasosaa kaikista valtuutetuista\nKL4_36-55.indd 51 23.3.2021 14.07. Hän toimi aikaisemmin Tampereen kaupungin yritysja yhteiskuntasuhdejohtajana. VAKAASTI VASEMMALLA Vasemmistoliitto ja sen edeltäjä Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, SKDL, on ollut pitkään Karkkilan suurin puolue. Olen pyrkinyt vähän rikkomaan siilojen reunoja, ja onkin jo saatu uutta aikaiseksi. Suurin huolenaiheemme ei kuitenkaan ole kaupunginjohtaja vaan kuralla oleva talous, Tallgren toteaa. Suomen puoluekannatuskartalla Karkkila ja Kemi erottuvat ainoina tummanpunaisina väriläiskinä. Tutustu tarkemmin fcg.fi/kuntapaattaja sessa oli kyse, koska sen sisältö on salassa pidettävää. Hän toteaa, että aina on niitä, jotka eivät tule toimeen kaupunginjohtajan kanssa. Muutosta hän pitää välttämättömänä, koska ”niukoilla rahoilla ja henkilöstöllä on tärkeää fokusoida kaikkea tekemistä positiivisen vaikuttavuuden suuntaan”. • Merja Ojansivu Kuvat: Sami Kilpiö Epäluottamus oli kova juttu. Myös Kemissä vasemmistoliitto on suurin puolue. Karkkila kuuluu niihin harvoihin paikkakuntiin, joissa järjestetään edelleen vasemmiston yhteinen vappumarssi, mutta koronatilanteen takia marssia tuskin tänä keväänä nähdään. Kaupunginjohtaja sanoo kannattavansa avointa keskustelua myös työyhteisön ongelmista ja tuoneensa kaupungin toimintaan vahvaa tavoitteellisuutta ja strategiapohjaisuutta. Pyrin tuomaan uudenlaista tekemisen tapaa kaupunkiin. Helppoa Telénin alkutaival ei ole ollut. Henkilöstön vaihtuvuus on ollut suurta ja korona toi omat lisävaikeutensa entisten päälle. Kun on vähän resursseja, pitää tehdä enemmän yhdessä. Tehtävänkuvien tarkastelu on meneillään, ja sitä tehdään alhaalta ylöspäin yhdessä henkilöstön kanssa. On hyvä, että ongelmat on tuotu esiin, jotta niihin on voitu tarttua. Uutena ryhmänä kesäkuun kuntavaaleihin lähtee sitoutumaton Karkkilaan sitoutuneet -ryhmä. Vasemmistoliiton ja valtuuston toiseksi suurimman ryhmän, sosiaalidemokraattien, kannatus näyttää kuitenkin edellisten kuntavaalien malliin vakaalta. Telén vakuuttaa, etteivät vaikeudet ole muuttaneet hänen sitoutumistaan ja rakkauttaan Karkkilaan. Karkkila on hänelle ensimmäinen kuntajohtajan paikka. Kaupungin talous on raskaasti velkavetoinen ja väki vähenee. Kuntapäättäjä-palvelu tarjoaa kuntien luottamushenkilöille tarvittavat tiedot ja taidot päätöksenteon tueksi. Karkkila • Asukasluku 8 696 • Kunnallisveroprosentti 21,25 • Voimasuhteet 35-paikkaisessa kaupunginvaltuustossa: vasemmistoliitto 10, sosiaalidemokraatit 7, kokoomus 6, keskusta 4, vihreät 3, perussuomalaiset 2, kristillisdemokraatit 1, muut 2 [ Info ] Tiedä mistä päätät. Epäluottamus oli kova juttu eikä viime vuosi ollut helppo, mutta olen luonteeltani optimistinen ja tulevaisuususkoinen. Telén uskoo Karkkilan kasvupotentiaaliin ja tällä hetkellä hyvään tekemisen meininkiin. Tallgrenin arvion mukaan kaupunginjohtajalta on puuttunut pelisilmää ihmisten suhteen ja hän on myös ensimmäisessä kuntajohtajapaikassaan, mikä näkyy toimintatavoissa. MYRSKYN JÄLKEEN Karkkilasta kotoisin oleva diplomiinsinööri Telén valittiin kaupungin johtoon yksimielisesti kaksi ja puoli vuotta sitten. Telén ei lähde arvuuttelemaan, oliko liian kova vauhti syynä työsuojeluilmoitukseen ja epäluottamusaloitteeseen. Kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Mika Tallgrenilla on takanaan 25 vuotta kunnallispolitiikassa. Perussuomalaisten arvellaan hieman kasvattavan osuuttaan ja se saattaa nostaa nykyisen kaksijäsenisen ryhmän kokoa. Nyt on aika kääntää katseet eteenpäin\nSmart City Live 16.4.klo 9.00 10.00 Ilmoittaudu mukaan osoitteessa http://bit.ly/smart-city-live Smart City Live tarjoilee ruutuihin asiapitoista keskustelua kuntien ja kaupunkien muutospaineista, tulevaisuudesta sekä digitalisaation roolista toiminnan tehostajana ja elinvoiman kasvattajana. Aiheista keskustelemassa Jukka Mäkelä Espoon kaupunginjohtaja Sami Sulkko Kuntien digilähettiläs KL4_36-55.indd 52 23.3.2021 14.07\nKokoomuksen ehdokkaana oleva kansanedustaja Arto Satonen julkaisi nyt vaalikeväänä peräti kokonaisen teoksen Alueiden kosto ja voidaanko se välttää. Aiheista keskustelemassa Jukka Mäkelä Espoon kaupunginjohtaja Sami Sulkko Kuntien digilähettiläs KL4_36-55.indd 53 23.3.2021 14.07. Alueellinen taantuminen ei ole pelkästään taloudellinen huoli, joka [ Kolumni ] Nouseeko alueiden kosto vaaliteemaksi. Tämä tarkoitti yhtäältä investointien ja resurssien keskittämistä yhä enemmän valtion ydinalueille ja toisaalta niiden ulkopuolelle jäävien alueiden merkityksen vähentymistä. Taloudellisten, kulttuuristen ja sosiaalisten resurssien keskittäminen suuriin kaupunkeihin saa aikaan vastareaktion, joka kanavoituu vaalien kautta. Seutukaupunkien toivon polku. Myös perussuomalaiset pyrkii kanavoimaan aluepoliittista tyytymättömyyttä ja kytkee sen erityisesti ilmastotoimien vastustamiseen. Siinä keskustan ja sosiaalidemokraattien välinen kompromissi toimi tarvittavana poliittisena liimana. Visio viidentoista minuutin päässä olevista palveluista, jotka ovat saavutettavissa ilman autoa, on osoitettu kuitenkin ensisijaisesti kaupunkilaisäänestäjille. Keskustan visiossa kansalaisen ei tarvitse tehdä valintaa kaupunkilaisuuden ja maalaisuuden välillä. Toivottavasti puolueet tarttuvat mahdollisuuteen vaalikeskusteluissa. • Smart City Live 16.4.klo 9.00 10.00 Ilmoittaudu mukaan osoitteessa http://bit.ly/smart-city-live Smart City Live tarjoilee ruutuihin asiapitoista keskustelua kuntien ja kaupunkien muutospaineista, tulevaisuudesta sekä digitalisaation roolista toiminnan tehostajana ja elinvoiman kasvattajana. Puhe kaupungistumisen vääjäämättömyydestä, keskittämisen tehokkuudesta ja globaalin kilpailun armottomuudesta eivät ole kuitenkaan saaneet kansalaisia sopeutumaan kehitykseen mukisematta. Näissä vaaleissa keskusta kampanjoi muun muassa monipaikkaisen asumisen puolesta. Vielä muutama vuosikymmen sitten puolueilla oli eräänlainen aluepoliittinen yhteiskuntasopimus, joka perustui tasapuolisen alueellisen kehittämisen periaatteelle. Korona-aika on tuonut uudenlaisia aluepoliittisia jakolinjoja esiin, mikä tarjoaa mahdollisuuden kuvitella 2020-luvun alueellinen kehitys tuoreista näkökulmista. Aluepoliittinen kehitys näyttäytyy pikemminkin vääjäämättömänä megatrendinä. Näissä kuntavaaleissa tuskin nähdään äänestäjien laajamittaista kostoa alueellisesta eriytymisestä, mutta siitä tulee varmasti yksi vaalikeskustelujen teema. Kuntalehti 4 / 2021 53 V iime vuosina tutkimuksessa on alettu puhua ”alueiden kostosta”. Keskusta on perinteisesti pyrkinyt edustamaan suurten kaupunkien ulkopuolelle jäävää Suomea. Se on myös kokemus siitä, että jää asumaan alueelle, jolla ei ole enää väliä. Mediassa esiintyvät stereotyyppiset ja kielteiset kuvaukset joidenkin alueiden toivottomuudesta voivat vahvistaa kokemusta, että kansallinen solidaarisuus ja jaettu identiteetti ovat taakse jäänyttä yhteiskunnallista todellisuutta. Alueellisesta eriytymisestä saattaa tulla yksi 2020-luvun repivimmistä kysymyksistä. Ilmiöllä viitataan siihen, että äänestäjät eri puolilla maailmaa protestoivat alueellista eriytymistä vastaan. SDP puhuu koko maan elinvoimaisuuden vahvistamisesta, mutta alueellisen eriytymisen aktiivinen estäminen ei kuulu puolueen kärkiteemoihin. Puolue pitää esillä esimerkiksi autoilun kustannusten laskemista nimenomaan aluepoliittisena vaatimuksena. ”Kaupunkien, kaupunkiseutujen ja haja-asutusalueiden väliset erot tulevat kasvamaan”, puolue toteaa linjauksessaan. Pariisin pormestari kampanjoi vuosi sitten samalla sloganilla, jonka tarkoituksena on kuvitella urbaani ympäristö uudelleen. Alueellinen eriytyminen on keskeinen politiikkakysymys myös Suomessa. Ranskassa aluepoliittisena protestina alkanut keltaliivien liikehdintä sai sytykkeensä juuri polttoaineen hinnankorotuksesta. Suomi alkoi jakaantua entistä vahvemmin kasvukeskuksiin ja reuna-alueisiin. Kuva: Linda Tammisto Alueellisesta eriytymisestä saattaa tulla yksi 2020-luvun repivimmistä kysymyksistä. Johanna Vuorelma Kirjoittaja on tutkijatohtori Tampereen yliopiston tutkijakollegiumissa. 1990-LUVULLE tultaessa aluepolitiikkaa alettiin hahmottaa yhä enemmän kilpailun ja kansainvälistymisen kautta. on korjattavissa kohdistamalla lisää resursseja taajamiin ja reuna-alueille. Ranskan politiikkaan kytkeytyy myös vihreiden vaalislogan ”viidentoista minuutin kunnasta”. SUOMESSA alueiden koston uhkaan on jo herätty puoluekentällä\nKun aiemmin luku oli 81, uudessa selvityksessä määrä jäi 73 prosenttiin. Vaikka sairauspoissaolojen määrä paikka paikoin kasvoi, työ koetaan edelleen merkitykselliseksi. 50 % Terveysalalla aikaisempaa useampi: Ei voi vaikuttaa työhönsä 19 % . Kun kunta-alan alle 30-vuotiailta kysyttiin työssä innostumisesta ja työn ilosta, laskua oli edelliseen selvitykseen verrattuna 13 prosenttiyksikköä. 63 % Voi luottaa ihmisiin työyhteisössä 80 % . 23 % Kokee henkisen työkykynsä heikoksi 7 % . 63 % Voi luottaa ihmisiin työyhteisössä 80 % . Nyt luku oli 38 prosenttia. Nuorilla ei tunnu olevan helppoa valtionEnemmän tukea nuorille Kunnan sosiaalija terveysala tiuKoilla Sosiaalialalla aikaisempaa harvempi: Pitää työyhteisönsä ilmapiiriä hyvänä 77 % . 23 % Kokee henkisen työkykynsä heikoksi 7 % . Epäasiallista kohtelua oli kokenut 30 prosenttia, kun edellisellä kerralla tulos oli 22 prosenttia. 54 Kuntalehti 4 / 2021 [ Suuri kuntavaalinumero ] Etätyössä viihdytään, terveysala kuormittuu Kunta-ala selvisi koronavuodesta tuoreen työhyvinvointitutkimuksen mukaan hyvin. Edellisessä kyselyssä 31 prosenttia nuorista vastaajista kertoi, ettei aikaa ole riittävästi. 50 % Terveysalalla aikaisempaa useampi: Ei voi vaikuttaa työhönsä 19 % . 14 % 2020 2018 Kunta-ala Kunnan sosiaalija terveysala tiuKoilla Sosiaalialalla aikaisempaa harvempi: Pitää työyhteisönsä ilmapiiriä hyvänä 77 % . 14 % 2020 2018 Kunta-ala Lähde: Keva KL4_36-55.indd 54 23.3.2021 14.07. Heidän työhyvinvointinsa heikkeneminen tosin näkyi jo vuonna 2019, kun työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyi mielenterveyden häiriöiden takia aiempaa useampi. 71 % Saa esihenkilöltään palautetta onnistumisesta 59 % . Myös Työterveyslaitoksen Kunta10-selvityksessä näkyi nuorten kokema työstressi. 71 % Saa esihenkilöltään palautetta onnistumisesta 59 % . Henkisen työkykynsä koki kunta-alan nuorista heikoksi nelinkertainen määrä edelliseen verrattuna, mutta myös 30–44-vuotiaiden osuus kaksinkertaistui, työhyvinvointitutkimus kertoo. ALLE 30-VUOTIAIDEN tilanne näyttää Kevan työhyvinvointitutkimuksen perusteella huolestuttavalta\nKun siinä onnistutaan, tulokset kantavat pitkälle tulevaan. Plussia poikkeusvuodesta löytää myös Janakkalan Nivala. Sen heikoksi tuntevien osuus on kuitenkin kaksinkertaistunut ja on tuoreessa tutkimuksessa 14 prosenttia. Myös työilmapiiri on säilynyt pääosin hyvänä. Siihen nähden on selviydytty hienosti. Mutta myös normaaliaikoina työyhteisöissä tulisi kiinnittää runsaasti huomiota tulokkaiden perehdyttämiseen. Samaan aikaan kuntien johtoja asiantuntijatehtävissä on aiempaa enemmän työntekijöitä, jotka eivät ole olleet koronavuonna ollenkaan poissa töistä sairauden takia. Janakkalan henkilöstökyselyn tulokset valmistuivat juuri, ja niissä korostuu Kevan tutkimuksen tavoin työn merkityksellisyys. ETÄTYÖ SUJUI HYVIN Etätyö on yleisesti ottaen lisännyt kunta-alan työtyytyväisyyttä. Myös etätöiden esihenkilötyössä onnistuttiin tosi hyvin, Kevan Pekkarinen sanoo. Edellisen kerran samaa kysyttäesKL4_36-55.indd 55 23.3.2021 14.07. Myös halukkuus suositella työpaikkaa väheni sote-alalla. Oli yllättävää, kuinka tyytyväisiä etätyöskentelyyn oltiin. Sen sijaan Kevan tutkimuksen mukaan kunta-alalla sairauspoissaolot ovat jonkin verran lisääntyneet ja pitkittyneet yli kahdeksan päivää kestäviksi. Heille on myös tarjottava jaksamisen ongelmiin tukea varhain. Kunta-ala oli mukana tutkimuksessa nyt neljättä kertaa. Työelämässä uran alku on todella tärkeä. • neen ovat jääneet pois. Sote-alan tilanne näyttää kuitenkin heikommalta kuin muilla aloilla. Kun edellisessä selvityksessä 77 prosenttia piti kuntatyöyhteisönsä ilmapiiriä hyvänä, nyt luku on pudonnut 63 prosenttiin. Työtä julkisella sektorilla pidetään edelleen merkityksellisenä, ja etenkin etätyötä tekevät kokivat johtamisen parantuneen. Todennäköisesti koronavuonna töissä aloittaminen oli normaalia aikaa vaikeampaa. Etätyöhön siirtyneet ovat tyytyväisempiä johtamiseen kuin ne, jotka jatkoivat työtä entiseen tapaan. Kunnissa terveysalan palkansaajista kolme neljästä arvioi henkisen työkykynsä hyväksi tai erinomaiseksi. Pekkarinen huomauttaa, että yleisesti ottaen nuoret ovat kuitenkin motivoituneita. Joissakin ammattiryhmissä on varmasti ollut hetkiä, kun työkuorma on ollut suuri. Tulokset huononivat myös sosiaalialalla, ja erityisesti huomio kiinnittyy työyhteisön ilmapiiriin. Myös työhön vaikuttamisen mahdollisuudet vähentyivät. 71 prosenttia ilmoitti voivansa luottaa työyhteisöönsä, kun aiemmin määrä oli 80 prosenttia. Erityisesti nuorten, jotka kokivat vahvasti työn iloa, osuus laski 41 prosentista 18 prosenttiin. Toisaalta osalla on ollut vaikeuksia työajan riittävyyden kanssa. Keva selvitti koronavuoden sairauspoissaoloja 18 suuressa kuntaorganisaatiossa ja viidessä sairaanhoitopiirissä. Kaiken kaikkiaan voidaan summata, että koko julkinen sektori onnistui hyvin poikkeusoloissa, kommentoi työhyvinvointitutkimuksen tuloksia Kevan tutkimuspäällikkö Laura Pekkarinen. SAIRAUSPOISSAOLOJA LISÄÄ Kelan tilastoissa on huomattu Janakkalan kunnan tavoin, että väestötasolla sairauspoissaolot ovat vähentyneet. Kuntaalalla 36 ja valtion virastoissa 72 prosenttia vastaajista siirtyi vuoden aikana etätöihin osittain tai kokonaan. Kirsi Riipinen kaan leivissä. Sairauspoissaolojen alkavuudessa oli piikki koronan alussa maaliskuussa, mutta se tasaantui myöhemmin. Kirsi Riipinen sä prosenttimäärä jäi seitsemään. Näin kertoo poikkeusvuodesta Janakkalan henkilöstöjohtaja Maija Nivala. Nivalalla ei vielä ole toimialakohtaisia lukuja, joista näkisi esimerkiksi sote-alan lukuja erikseen. Kevan tutkimuspäällikön Laura Pekkarisen mielestä nyt kannattaa keskittyä pohtimaan, mikä nuoria auttaisi viihtymään julkisen alan töissä, mistä he saisivat iloa ja innostusta työhönsä. Kuntalehti 4 / 2021 55 P oikkeuksellinen koronavuosi ei vaikuttanut työhyvinvointiin dramaattisesti. Sairauspoissaolojen määrä koko kunnassa on vähentynyt, ja normaalivuosien infektiot sairauspoissaoloiMyös halukkuus suositella työpaikkaa väheni sote-alalla. Toisaalta esimerkiksi terveysalalla kynnyksen jäädä pois töistä tuleekin olla matalampi tartuntasyistä, Pekkarinen sanoo. Hänen mielestään kuntaorganisaatiossa opittiin uusia toimintatapoja ja reagoimaan nopeasti. He ovat kouluttautuneet työelämään ja heidän osaamisensa on usein hyvällä mallilla. Kun tulee tiukka paikka, meissä on valtavasti luovuutta ja keksimme ratkaisuja. Yhdessä tekeminen korostuu. Kevan julkisen alan työhyvinvointitutkimuksessa oli mukana yli 3 000 julkisen alan palkansaajaa. Työssä innostumista ja työn iloa kokevien määrä putosi 80 prosentista 73 prosenttiin. Selvityksen mukaan sairauspoissaolojen määrä kasvoi viime vuonna kunta-alan töissä terveydenhuollossa ja varhaiskasvatuksessa. Nuoret toivovat erityisesti esihenkilöiden apua ja tukea\n56 Kuntalehti 4 / 2021 [ Kunnan töissä ] Tiedon on kuljettava yllätystenkin keskellä Keskusvaalilautakunnan sihteerinä toimiva Ulla Viitasalo kertoo ennakkoäänestyspaikkana toimivan kunnanviraston Eurajoki-salin täyttävän hyvin korona-ajan vaatimukset. KL4_56-57.indd 56 23.3.2021 14.01\nTämä on samaa työssäkäyntialuetta, Raumalta kuljetaan töihin Eurajoelle ja toisin päin, kun välimatkat ovat niin lyhyitä. Asut Raumalla ja teet töitä Eurajoen kunnassa, minkälaisia yhtymäkohtia näillä naapureilla on. Ihmiset voivat ja haluavat vaikuttaa asioihinsa. Vastuullani olevaa tiedonohjaussuunnitelmaa olemme muokanneet tarpeisiimme sopivaksi jo keväästä 2018 lähtien. Oikeusministeriön antama vaalituki on ollut mahtavaa. Monia asioita on mietittävä uudella tavalla poikkeusaikana. • Jouni Lampinen Kuva ja video: Jussi Partanen KL4_56-57.indd 57 23.3.2021 14.01. Ennen kuntapuolelle siirtymistäni ja työurani alkuvaiheessa olin it-alalla, tukihenkilönä sekä ohjelmistosuunnittelijana. Onko paperin tarve vähentymässä. Rauman kaupunki on paljon isompi kuin Eurajoen kunta, ja sillä tavoin nämä naapurit ovat eri luonteisia. Miten hyvin olette saaneet taustatukea vaalien järjestämiseen korona-aikana. Vuodenvaihteessa otimme käyttöön uuden version tiedonhallintaohjelmasta, joka on vaatinut erityistä huomiota jo muutaman vuoden ajan. Edellisissä kuntavaaleissa äänestysprosentti Eurajoella oli 67,4. Oliko vaalipäivän siirtotietoa seurannut maanantai kiireinen. Toinen ennakkoäänestyspaikkamme on Luvian kirjasto, joka toimii erillisen ratkaisun ansiosta läpikulkupaikkana äänestettäessä. Mikä rooli tiedonhallintasihteerillä on suhteessa kunnan toimistosihteereihin. Meillä oli silloin kuntavaalien ydinryhmän palaveri, päivitimme kunnan nettisivut vaalien osalta ja mietimme uudelleen ennakkoäänestyksen järjestelyitä. Tätä työtä on tehty jo muutaman vuoden ajan. Saatko vertaistukea työhösi. Sen jälkeen keskusvaalilautakunnan sihteerinä toimiva Viitasalo välitti tietoa kuntavaalien ajankohdan siirtymisestä eteenpäin Eurajoella. Minulla on koordinointivastuu. Onko pieni kaunista. Eurajoen asukasluku on nyt 9 401. Jaan eteenpäin tiedonhallintaan ja arkistointiin liittyvää tietoa. Kuntalehti 4 / 2021 57 E urajoen kunnan tiedonhallintasihteeri Ulla Viitasalo seurasi oikeusministerin tiedotustilaisuutta suorana lähetyksenä lauantaina 6. Vajaat 5 000 kuntalaista äänesti vuonna 2017. Minulle on ollut tärkeää verkostoitua. miettineet tarkkaan tulevaa toimintaa äänestyspaikalla, jotta äänestäjät ja vaalitoimitsijat voivat olla turvallisin mielin sen suhteen. Oletko kunnan tietosuojavastaavana tyytyväinen riskien tunnistamistasoon työympäristössäsi. Minkälaiset lähtökohdat sinulla oli tietotekniikan hallintaan, kun aloitit työsi Eurajoen kunnan palveluksessa huhtikuussa 2013. Toimistosihteereillä on oman hallintokuntansa kirjaamisvastuu. Olen ollut mukana erilaisissa ryhmissä täällä Satakunnassa, jonka pienten kuntien tehtäväja toimenkuvissa on paljon yhteistä. Omassa organisaatiossani kukaan ei tee kanssani samanlaista työtä. Seuraan ajankohtaisia muutoksia, esimerkiksi Kuntaliiton ja Kansallisarkiston suosituksia. Mistä verrattain hyvä äänestysaktiivisuus kertoo. Meillä on kaksi ennakkoäänestyspaikkaa, joista toinen on uusi äänestäjille. Siirrymme sähköiseen säilyttämiseen asiakirjapuolella, jotta ei tarvitsisi tulostaa tai sidottaa pöytäkirjoja. Olemme VIDEO: Keskusvaalilautakunnan sihteeri Ulla Viitasalo tekee töitä sen eteen, jotta edellisten kuntavaalien hyvä äänestysaktiivisuus saisi jatkoa korona-aikanakin Eurajoen kunnassa. Minkälaisia työtehtäviä tiedonhallintasihteerillä on. Antaisitko esimerkkejä koronapandemian aiheuttamista muutoksista vaalijärjestelyissä Eurajoella. Kyllä se on, se on hyvin hallittavissa oleva kokonaisuus. Julkista keskustelua nostaneet tapaukset tietosuojaongelmista, esimerkiksi psykoterapiakeskus Vastaamon osalta, ovat lisänneet näiden asioiden pohdintaa myös Eurajoella. Pienen kunnan toiminta on lähellä kuntalaista. Olen tilannut äänestäjille jaettavia lyijykyniä tuhatmäärin. maaliskuuta. Kunnassa on tiedostettu hyvin tietosuojaan liittyvien asioiden merkitys. Vaihdoimme kauppakeskuksen yhteydessä olevan ja edellisistä vaaleista tutun pienen tilan kunnanviraston isoon Eurajoki-saliin. Puolet jo sovituista ennakkoäänestyksen vaalitoimitsijoista ilmoitti olevansa estyneitä osallistumaan vaalityöhön muutosten takia. Olen tilannut äänestäjille jaettavia lyijykyniä tuhatmäärin. Tässä työssä on kirjaamon tehtäviä, asiakirjojen käsittelyä ja yhteydenottopyyntöjen välittämistä. Tämän saman jutun tekee 293 kuntaa MannerSuomessa, joten asioiden on pakko toimia. Tieto on vaihtunut sujuvasti, kun samanlaista työtä tekevät ihmiset ovat kokoontuneet. Yhteistä on hyvin paljon. Olemme saaneet selkeät ohjeistukset oikeusministeriöltä\nJa vaikka puolue on aiemminkin ponnistanut samansuuruisista numeroista hyvään kuntavaalitulokseen, huolestunut kannattaa olla. maaliskuuta pääkirjoituksessaan: ”Uuden pormestarin kannattaa lähteä siitä, ettei hän ole Helsingin johtaja vaan sovittelija ja sillanrakentaja…Sapelit kalisevat kuntavaalien edellä. Jan Vapaavuori, kok., heitti yhden kauden jälkeen pyyhkeen kehään. Politiikan jo jättänyt ex-pääministeri Anneli Jäätteenmäki, kesk., palaa politiikkaan ja pyrkii syntymäkuntansa Lapuan valtuustoon. Kuten vuosi toisensa jälkeen on muistutettu: kuntavaaleissa puolueiden ehdokasmäärä ennustaa todennäköistä lopputulosta paremmin kuin eduskuntatai kuntavaaligallupit. Hänen mielestään muistokirjoitukselle ei ole vielä aihetta, ”potilas kun on jo virkoamaan päin”. P.S. Erkki Tuomioja, sd., on omilla kotisivuillaan tehnyt samaa ”valistustyötä” jo vuosikymmeniä. Kokoomus on tässäkin tikunnenässä. Perussuomalaiset on Jussi Hallaahon johdolla hillotolpalla ja selvä ykkönen 21,5 prosentin kannatuksella. Sen jälkeen on sitten helpompaa käydä lainaamassa kyseinen kirja kirjastosta. 58 Kuntalehti 4 / 2021 [ Uutisanalyysi ] Hannu Lehtilä K esäkuun kuntavaaleista tulee todella jännittävät, kun puolueet ovat jo kertaalleen kirineet melkein maaliin asti. Helsingin Sanomat kirjoitti 15. • KL4_58-61.indd 58 23.3.2021 13.56. Puolue kipuaa jo 12 prosentin tuntumaan vajaan yhden prosenttiyksikön nousulla, mikä on tietysti puheenjohtaja Annika Saarikolle suuri helpotus ja panee varmasti vauhtia niin loppumetrien ehdokashankintaan kuin kenttätyöhönkin. Ilkka-Pohjalaisessa toimittaja Marja Tyynismaa kysyy Uutisanalyysissaan ”Nouseeko keskusta taas kanveesista?”. Samoin teki Kirsi Piha parin viikon pormestariehdokkuuden jälkeen. Sitä politiikka on: taistelua vallasta. Media seuraa kokoomuksen Koronavaalit II Puolueiden ehdokasmäärä ennustaa todennäköistä lopputulosta paremmin kuin eduskuntatai kuntavaaligallupit. Nyt ovat meneillään uudet karttaharjoitukset ja strategiapalaverit määränpäänä ilta 13. HS-gallup (18.3.) antaa keskustalle pitkästä aikaa pientä lohtua. Kannattaa käydä lukemassa kiinnostavimmat arviot. POLIITTISESTI yksi suurimmista mielenkiinnon kohteista on Helsinki ja sen pormestarikisa. Kokoomuksen kannatus mataa 16 prosentissa. Hatunnosto molemmille. Hän ei ole aikaisemmin ollutkaan mukana kuntapolitiikassa. Tämä kesäkuussa valituksi tulleiden on syytä muistaa, kun varsinainen työ syksyllä alkaa.” Mennyt kausi opetti, että pormestari ei ole pääministeri. kesäkuuta 2021. tilannetta suurennuslasin kanssa, ja jos pinnan alla olevat linjaerot pulpahtavat kyllin konkreettisesti pintaan, voi jälki olla Petteri Orpon kannalta rumaa. Mutta se on myös asioiden hoitamista yhdessä. Aviomies Jorma Melleri puolestaan on kirjoittanut vuosikausia, ja todella tiuhaa tahtia, kirja-arvioita Uuden Suomen sivustoille. Sanna Marinin SDP tulee kakkosena (20,5 prosenttia), mikä ennakoi hyvää tulosta, vaikka kannatus vähän laskisikin. Suurta kannatuksen nousua ei siinä ajassa oikein ehdi tehdä. Parin kuukauden siirto ei ole pitkä aika, mutta se on riittävä möhlimiseen. Tulevan pormestarin – on hän sitten vihreiden Anni Sinnemäki, kokoomuksen Vartiainen tai joku muu – pitää nähdä tehtävänsä kuntademokratian hengen mukaisesti. Sen sijaan useissa vaaleissa on nähty, miten selvä gallupjohtaja on viimeisten viikkojen aikana sössinyt asiansa pahasti. Ja vielä tärkeä muistutus: HS-gallup mittaa puolueiden eduskuntavaalikannatusta, eikä sitä voida viedä yksi yhteen kuntavaalikannatukseen. Nyt mennään Juhana Vartiaisen nimellä\nNiiden selkeys on kärsinyt. Kunnan strategisia linjauksia sinne nyt ei ainakaan kannattaisi sulloa. Se oli pyhä ja vakava paikka. Se tapahtui vuoden 2009 tienoilla silloisen uuden valtuuston aloitellessa työtään. Millainen on huono valtuustosopimus. Yhdeksi ratkaisuksi useat kunnat ovat laatineet valtuustosopimuksia. Käytöstavat kuriin valtuustosopimuksella. Uusia päättäjiä koulutettaessa syntyi ihan uusi idea päättäjien rakentavan yhteistyöhengen uudenlaiseksi parantamiseksi. Meillä oli valtuustosopimus kahdella edellisellä valtuustokaudella, mutta nyt tämän nykyisen kauden alussa sitä ei tehty. Parempi nimi paperille olisi silloin ollutkin valtuuston työskentelysopimus. Sittemmin valtuustosopimukset ovat paisuneet – kuten tapana on – kuin rintamamiestalon remontti. Tappiolle jääneiden on se tahdikkaasti hyväksyttävä – ja matka jatkuu ilman kaunaa ja kostoa. Kuinka ja milloin valtuustosopimusajattelu saapui omaan valtakuntaanne. Johtava prinsiippi oli tietysti se, että demokratiassa enemmistö päättää. Se on vapaaehtoinen sopimus yhteisistä pelisäännöistä, muistivihko, kunnan oma katekismus. Se oli kunniakysymys. Millainen Muuramen valtuustosopimus oli ihan konkreettisesti. Se jotenkin unohtui – ehkä asiat olivat silloin liian hyvin. Myös kunnan hallintosääntö on pidettävä siitä visusti erillään. Kuntalehti 4 / 2021 59 [ Lakia lukien ] ARI MÖLSÄ ari.molsa@oikeusjuttu.fi Piirros: Yrjö Klippi H yvät käytöstavat tuppaavat unohtumaan joskus myös kuntapäättäjiltä. Nykyisin niissä on, ainakin omasta mielestäni, tavaraa vähän liikaakin. NÄKEMYS II Muuramen kunnanjohtaja Ari Ranta-aho, millaisia kokemuksia teillä on valtuustosopimuksista. Pakko myöntää, että minulla on suuri ikävä niitä sopimuksia. Tahdon KL4_58-61.indd 59 23.3.2021 13.56. Ihan alkuaikoina ne olivat hyvin konkreettisia käyttäytymisja pelisääntökokoelmia. Se on ihan eri paperi. Kysyn sinulta, tahdotko noudattaa valtuustosopimusta . NÄKEMYS I Kehityspäällikkö Jarkko Majava Kuntaliiton strategiayksiköstä, kuka oli se viisas ihminen, joka valtuustosopimuksen keksi. Siinä todettiin myös, että kunnioitamme toisiamme emmekä mene henkilökohtaisuuksiin. • Pakko myöntää, että minulla on suuri ikävä niitä sopimuksia. Olisiko kunnan omassa katekismuksessa itua. Mikä valtuustosopimus on – mikä on sen perimmäinen idea. Mistä pelisäännöt – sivistyneen päättäjän huoneentaulu. Siinä asiassa taisimme tehdä suorastaan historiaa. Hallinto-oikeuteen tai käräjille sen kanssa tuskin kannattaa lähteä. Se on hyvän ja sivistyneen poliittisen yhteistyön opas parissa liuskassa. Sopimukseen kirjattiin esimerkkejä siitä, mikä on asiallista käytöstä ja mikä ei. Mikä avuksi. Millainen on hyvä valtuustosopimus. Siinä on pelissä ihan eri psykologia. Laki ei tunne koko käsitettä. Mikä on valtuustosopimuksen juridinen status. (Naurahdus.) En uskalla ihan suoralta kädeltä nimetä sille isää tai äitiä, mutta keskustelu siitä alkoi parisenkymmentä vuotta eli noin kolme valtuustokautta sitten. Sopimukseen laittoivat nimensä kaikki yksittäiset valtuutetut omakätisesti. Kaikki sitoutuivatkin yhteisiin pelisääntöihin henkilökohtaisesti eivätkä pelkästään ryhmäjohtajiensa välityksellä. Muurame on parasta aikaa aika pahassa poliittisessa kriisissä, ja nyt jos koskaan sitä kultaisen käytöksen pelikirjaa tarvittaisiin. Kuinka saitte koko porukan, koko valtuuston, sitoutumaan sopimukseen. Epäselvä\nEhdokkaan läheisiä voidaan valita vain keskusvaalilautakuntaan ja vaalilautakuntaan. Vaaliviranomaisten vaalikelpoisuutta rajoitetaan vaalilaissa. Ennakkoäänestyksen ja kotiäänestyksen vaalitoimitsijoita sekä vaaliavustajia valittaessa eri poliittisten ryhmien edustusta ei edellytetä. Oikeusministeriö ohjeistaa seuraavasti: ”Keskusvaalilautakunnan jäsenen, varajäsenen tai sihteerin ei ole suositeltavaa toimia oman tehtävänsä ohessa minään muuna vaaliviranomaisena. Vaalilaissa rajoitetaan ehdokkaan puolison, lapsen, sisaruksen sekä vanhemman vaalikelpoisuutta vaalitoimikuntaan, vaalitoimitsijaksi sekä vaaliavustajaksi. Suosittelisin omaaloitteista jääväämistä keskusvaalilautakunnassa em. Tulkinnanvaraisessa tilanteessa oma-aloitteinen jäävääminen on suositeltavaa. Keskusvaalilautakuntaan ei voida valita puolueen tai valitsijayhdistyksen vaaliasiamiestä. Oikeusministeriön vaaliohjeiden mukaan esimerkiksi keskusvaalilautakunnan jäsenenä oleva ehdokkaan puoliso on esteellinen osallistumaan ehdokasasettelusta päättämiseen puolisoaan koskevan listan osalta, ennakkoäänten laskentaan, tarkastuslaskentaan ja vaalien tuloksen vahvistamiseen. Kysymys on tarkoituksenmukaisuusharkinnasta: menevätkö tehtävät ajallisesti päällekkäin ja toisaalta syntyykö asetelmassa esteellisyyttä, jos henkilö on keskusvaalilautakunnan lisäksi muissa vaaliviranomaistehtävissä. 60 Kuntalehti 4 / 2021 [ Lakiklinikka ] KUNNAN vaaliviranomaisia ovat keskusvaalilauta, vaalilautakunnat, vaalitoimikunnat, yleisen ennakkoäänestyspaikan ja kotiäänestyksen vaalitoimitsijat sekä vaaliavustajat vaalipäivän äänestyspaikalla. Lisäksi on huomioitava, että ehdokas sekä edellä mainittu ehdokkaan läheinen ei saa olla missään kunnassa vaalitoimitsijana yleisessä ennakkoäänestyspaikassa eikä vaalitoimikunnassa. Lisäksi kuntalaissa säädetään yleisestä vaalikelpoisuudesta sekä rajoitetaan vaalikelpoisuutta lautakuntaan. Vaalikelpoisuudella tarkoitetaan edellytyksiä, jotka henkilön on täytettävä, jotta hänet voidaan valita tehtävään. Esteellisyydelle on perusteita esimerkiksi, jos henkilö joutuisi arvioimaan oman toimintansa laillisuutta. ESTEELLISYYS tarkoittaa puolueettomuuden vaarantumista yksittäisen Vaaliviranomaisten toiminnan puolueettomuuden kulmakivet Tulkinnanvaraisessa tilanteessa oma-aloitteinen jäävääminen on suositeltavaa. tilanteissa myös silloin, kun oma lapsi, sisarus tai vanhempi on ehdokkaana. Koska keskusvaalilautakunta tarkastaa vaalilain 63 §:n mukaisesti ennakkoäänestysasiakirjat, vaalitoimitsijana tai vaalitoimikunnan jäsenenä ollut keskusvaalilautakunnan jäsen, varajäsen tai sihteeri olisi keskusvaalilautakunnassa esteellinen osallistumaan oman toimintansa laillisuuden arviointiin.” • Riitta Myllymäki johtava lakimies KL4_58-61.indd 60 23.3.2021 13.56. Keskusvaalilautakunnassa sovelletaan hallintolain 28 §:n esteellisyysperusteita. Vaalilaissa monijäsenisten vaaliviranomaisten toiminnan puolueettomuutta varmistetaan myös sillä, että sekä jäsenten että varajäsenten on edustettava aikaisemmissa vaaleissa ehdokkaita asettaneita eri poliittisia ryhmiä. Ensisijainen vastuu esteellisyyden ilmoittamisesta ja asian puolueettoman käsittelyn turvaamisesta on henkilöllä itsellään. Muissa vaaliviranomaisissa ei sovelleta hallintolain esteellisyyssäännöksiä. Kuntavaalien ehdokas ei voi toimia missään saman kunnan vaaliviranomaisessa siitä lähtien, kun ehdokashakemus on jätetty. Vaalilain 9 a §:n yleissäännös velvoittaa kaikkia vaaliviranomaisia puolueettomaan toimintaan. KUNNALLISHALLINNOSSA ei sovelleta ns. Vaalilaki ei rajoita henkilön valitsemista useampaan vaaliviranomaiseen. asian käsittelyssä. toisen asteen jääviä eli osallistuminen saman asian käsittelyyn useassa toimielimessä ei pääsääntöisesti aiheuta esteellisyyttä\nOlemme sitoutuneet toimimaan yhteistyössä asiakkaidemme kanssa hiilineutraalin Suomen saavuttamiseksi vuoteen 2035 mennessä. PALVELUJAMME OVAT INNOVATIIVISET RATKAISUT KAUPUNKIEN, INFRASTRUKTUURIN, LIIKENTEEN, YMPÄRISTÖN JA RAKENNUSTEN SUUNNITTELUSSA, RAKENNUTTAMISESSA, RAKENTAMISESSA JA YLLÄPIDOSSA. Kauhavalla 18.3.2021 Yhtymähallitus KL4_58-61.indd 61 23.3.2021 13.56. Kuntayhtymä Kaksineuvoinen julistaa haettavaksi hoitotyön johtajan viran Tarkempi hakuilmoitus kaksineuvoinen.fi tai kuntarekry.fi. Työpanoksesi ja osaamisesi ovat meille tärkeitä! rauma.fi Rauman kaupunki hakee MAAILMANPERINTÖKOORDINAATORIA Haemme kulttuuriympäristöammattilaista maailmanperintökoordinaattorin virkaan Vanhan Rauman ja Sammallahdenmäen maailmanperintökohteisiin. Tehtävänä on vastata Rauman maailmanperintökohteiden kehittämisestä ja ylläpitämisestä poikkihallinnollisesti yhteistyössä kaupunkiorganisaation, paikallisten toimijoiden ja kansallisten verkostojen kanssa maailmanperintöstrategian mukaisesti. ILMASTONMUUTOKSEN HIDASTAMINEN ON TYÖMME KESKIÖSSÄ. Muuttuva ilmasto edellyttää aktiivista sopeutumistarpeiden huomioon ottamista. FI.RAMBOLL.COM Rauman kaupungin palveluksessa on noin 3000 työntekijää. Hakemukset tehtävään sähköisesti kuntarekry.fi -palvelun kautta 15.4.2021 klo 15 mennessä. Hakuilmoitus kokonaisuudessaan osoitteessa www.rauma.fi/rekry. Hakuaika päättyy 26.4.2021\nTasapainottamisohjelma on olemassa. Vuoden poliisina hänet palkittiin vuonna 1995 lähipoliisitoiminnan kehittämisestä. Vuodesta 2009 hän toimi hankejohtajana Poliisihallituksessa. Pasanen kulki poliisina pitkän tien. ] [ Työ ja tekijä ] 62 Kuntalehti 4 / 2021 K onneveden kunnanjohtajana maaliskuun puolivälissä aloittanut Mika Pasanen ei ole ensimmäistä kertaa työtehtävissä 2 600 asukkaan keskisuomalaisessa kunnassa. Sitä pitää noudattaa ja kenties uuttakin keksiä. Mika Pasanen asuu aluksi kahdella paikkakunnalla. Tässä hän on Järvenpäässä taiteilija Rolf Westphalin Kolmisointuteoksen edessä. Pasasen kiireellisin tehtävä myös Konnevedellä on talouden korjaus. Työni on ollut hankkeiden organisointia ja johtamista, ja siksi siirtymä julkisessa hallinnossa tehtävästä toiseen ei ole mahdottoman suuri loikka. Olin aikanaan poliisina Hankasalmella. Hänellä on poliisin tutkinnot päällystötutkintoon saakka. KL4_62-63.indd 62 23.3.2021 14.00. [ Kuka. Kuntaura houkutti poliisia Mika Pasanen 1963: Syntyi Kuopiossa 1982: Ylioppilas Siilinjärven lukiosta 1984: Valmistui poliisiksi, töihin Saarijärvelle ja Hankasalmelle 1989: Kehittämistehtäviin urheilujärjestöihin 1993: Paluu poliisiin: Jyväskylän nimismiespiiriin, Keski-Suomen poliisin lääninjohtoon ja sisäministeriön poliisiosastolle 1999: Ylikonstaapeliksi ja Poliisikoulun opettajaksi, vuonna 2000 Helsingin poliisilaitoksen esikuntaan 2000: Oli käynnistämässä vuosina 2000–2015 Namibian poliisin päällystökoulutusta 2004: Valmistui päällystötutkinnosta, komisarioksi ja suunnitteluyksikön johtajaksi Helsingin poliisilaitokselle 2009: Poliisitarkastajaksi ja hankejohtajaksi Poliisihallitukseen 2020: Valtiotieteiden maisteri Turun yliopistosta 2021: Konneveden kunnanjohtajaksi TALOUS KUNTOON Mika Pasanen ei ole noviisi kuntaasioissa. Hän oli Hankasalmella 1990-luvulla keskustan valtuutettuna, kunnanhallituksessa sekä valtuuston puheenjohtajana. Kävin useasti palvelemassa asiakkaita myös naapurikunnassa, hän kertoo. Kun Pasanen irrotti virkamerkkinsä 34 vuoden palvelun päätteeksi, hän ei tuntenut suurta haikeutta. Opin ainakin sen, kuinka kunta elää niukkuuden ajassa. Kunnalle lankesi maksettavaksi 3,8 miljoonaa euroa velkasaneeraukseen hakeutuneen Keski-Suomen Verkkoholdingin takausvastuita. Se on raskas taakka, kun kunnan tilanne oli jo valmiiksi kiperä kouluinvestointien jäljiltä. Pasanen ajattelee kuitenkin positiivisesti. Hänen mielestään Konnevedellä on menestymisen mahdollisuus koronakriisin jälkeisessä ajassa\nEtelä-Konneveden kansallispuisto antaa kunnalle matkailuvaltin. Nykyinen tukikohta on EteläPäijänteen Pulkkilanharjulla. Maalaistalomiljöö ison järven rannalla on unelma, ja täällä sen voi toteuttaa. (03) 647 4460 | www.triplan.fi Tehokkaita ratkaisuja tiedonhallintaan ja tiedonhakuun Tarjoamme monipuoliset ohjelmistoratkaisut sähköiseen asian-, dokumentinja arkistonhallintaan. TALO ISON VEDEN RANNALTA Pasanen aikoo olla kunnanjohtaja, jolla on käsitys kuntalaistensa arjesta. Jorma Ylönen Kuva: Laura Oja Pitää kulkea ja kuunnella. Isot vedet kiinnostavat Pasasta, sillä veneily on hänen rakas harrastuksensa. Sellainen perstuntuma kunnan elämään pitää olla. Pasanen elää aluksi kahden paikkakunnan elämää, sillä Järvenpäässä on omakotitalo ja vaimon työt. Sieltä on yhteys Konnevedelle Päijänteen-Keiteleen-kanavan kautta. Kiinteistövälittäjät kertovat, että imua on. Kunta on vesireittien varrella ja 60 kilometrin päässä maakuntakeskus Jyväskylästä. Ota yhteyttä: p. 040 721 7296 timo.isoranta@fmcgroup.. Pitää kulkea ja kuunnella. KL4_62-63.indd 63 23.3.2021 14.00. Meiltä laskelmat päätöksentekoon Hallitse rakentamisen kustannukset ku st an nu ks et Triplan Oy | p. Aikomuksemme on asettua Konnevedelle. Minun hitaalla retkiveneelläni se tosin olisi kahden yön reissu. ykliitto.. Hyvät kohteet viedään käsistä. [ Palveluhakemisto ] OTA KESTÄVÄ KEHITYS HALTUUN! Syvennä tietämystäsi kestävän kehityksen tavoitteista ja inspiroidu toimimaan niiden edistämiseksi. fmclaskentapalvelut.\nENEMMISTÖN TUKI EI RIITÄ Vastustuksesta huolimatta kaupunki päätti vuonna 2013 koulun lakkauttamisesta. Käytössä koulu tosin on Asukasaktiivi turhautui Markus Lyyraa harmittaa, että korona-aikana suorien kontaktien puute heikentää entisestään yksittäisen valtuutetun vaikutusmahdollisuuksia. Lyyra on asukasaktiivi omakotiyhdistyksessä, joka yhdessä alueen asukkaiden kanssa puolusti Vantaan Hämeenkylässä sijaitsevaa Tuomelan koulua näyttävästi, monin tavoin, tempauksin ja suurella joukolla. Hän on istunut kuitenkin valtuustossa alusta asti, sillä yksi oman ryhmän valtuutettu pidättäytyi valtuustotyöstä rikosepäilyn vuoksi. KL4_64-65.indd 64 23.3.2021 13.57. Kampanja herätti valtakunnallistakin huomiota. Lyyra valittiin viime vaaleissa aluksi ensimmäiseksi varavaltuutetuksi ja tuli kesken kauden varsinaiseksi. Valtuutetun vaikutusmahdollisuudet tuntuvat todella vähäisiltä. Lyyra toimii myös rakennuslupajaoston jäsenenä sekä kaupunkisuunnittelulautakunnan varajäsenenä. Koulua puolustetaan muun muassa rakennushistoriallisella arvolla. Tukiverkoston mukaan alueella on noin 2 200 asukasta, mutta adressin koulun puolesta on allekirjoittanut yli 7 000 ihmistä. O man alueen koulun puolustaminen toi Markus Lyyran, kok., mukaan kuntapolitiikkaan ja Vantaan valtuustoon. Valtuustotyöstä Lyyra sai kuitenkin yhdessä kaudessa tarpeekseen, eikä asetu enää ehdolle. 64 Kuntalehti 4 / 2021 [ Luottamuksella ] Sarjassa haastatellaan tämän kauden jälkeen kuntapolitiikasta luopuvia. Virkamiehet ovat niin vahvoja, Lyyra perustelee. Minäkin olin A-studiossa siitä puhumassa. Koulun puolustajilla on edelleen omat verkkosivut. On kuin taistelisi tuulimyllyjä vastaan. Valtuutettuna hän ei onnistunut pelastamaan koulua, mutta taistelu sen puolesta jatkuu\nKESKUSTELU KATKESI Koulun puolesta taistelu on ollut Lyyralle tärkeää, mutta turhautuminen ulottuu laajemmalle. Vantaalla menee sitä paremmin, mitä enemmän saamme verotuloja. Idealismi ja muut vahvat viestit tuntuvat törmäävän. Ei sittenkään, kun sain valtuutettujen enemmistön allekirjoitukset aloitteeseen koulun puolesta, Lyyra kertoo. Rajat eivät kuitenkaan ylittämättömiä ole, mistä kertoo Lyyran saama laaja tuki kouluasiassa. Hän varoo osoittamasta sorMarkus Lyyra Syntynyt: Helsingissä vuonna 1969 Kotikunta: Vantaa Koulutus: Kauppatieteiden maisteri Ammatti: Alliance Manager Liferay Nordic Oy:ssä Puolue: Kokoomus Tärkeimmät luottamustehtävät: Vantaan kaupunginvaltuutettu, rakennuslupajaoston jäsen, kaupunkisuunnittelulautakunnan varajäsen, Hämeenkylän omakotiyhdistyksen puheenjohtaja Harrastukset: 210-vuotiaan hirsitalon ylläpito, perhe, golf Hyvää Vantaalla + Lentokenttäkaupunki + Luonto lähellä + Yhteisöllisyys omalla asuinalueella Hämeenkylässä Kehitettävää Vantaalla - Kuntalaisten mielipiteiden huomioiminen kaupungin päätöksenteossa - Kaupungin arvojen toteuttaminen jokapäiväisessä toiminnassa - Hallinnollisen keskustan siirtäminen Tikkurilasta Keski-Vantaalle Idealismi ja muut vahvat viestit tuntuvat törmäävän. ISOT JA PIENET ASIAT Lyyra kertoo ihmettelevänsä myös, miten kuntapolitiikassa suhtaudutaan pieniin ja isoihin asioihin. Lyyralla ei ole aiempaa poliittista taustaa enempää kuntakuin järjestötyössäkään. Hän ei myöskään usko, että palaa enää politiikkaan. Koulu on edelleen kaupungin omistuksessa ja pystyssä, ja Lyyran mukaan täysin käyttökunnossa. Toivoa Lyyra ei kuitenkaan ole menettänyt. Hänen mielestään Kaupungin pitäisi yrittää maksimoida verotulonsa. Suorien kontaktien puute heikentää entisestään yksittäisen valtuutetun vaikutusmahdollisuuksia, Lyyra kokee. Lyyra haluaisi, että kaupungin taloutta ajateltaisiin enemmän myös maankäytössä ja kaavoituksessa. Pettymyksen aiheisiin kuuluvat myös tiukat puoluerajat, joiden yli rakentava keskustelu on joskus vaikeaa, erityisesti talousasioissa. Vaikka hän tulikin yhden asian takia politiikkaan mukaan, hän halusi toimia muutenkin alueen ja koko Länsi-Vantaan puolesta. Kritiikki kohdistuu viranhaltijoiden vahvaan asemaan. Vain ryhmien johtajat keskustelevat keskenään. Mutta valtuutettunakaan Lyyra ei onnistunut saamaan koulua takaisin, eivätkä esitykset, aloitteet ja vetoomukset ole saaneet kaupunkia pyörtämään lakkautuspäätöstä. mella luottamushenkilöjohtoa, mutta ihmettelee toistuvasti tavallisen valtuutetun vaikutusmahdollisuuksien vähyyttä. Kuntalaisten kuulemista pidetään tärkeänä arvona. ] ollut, se on toiminut väistötilana. Lyyra aikoo edelleen tehdä töitä koulun puolesta, vaikka hänen omat lapsensa ovat jo kasvaneet eikä asia koske heitä. Nyt huomaa, että se on iso puute. Keskustelun merkityksen Lyyra sanoo huomaavansa nyt korona-aikana, kun keskusteluyhteydet ovat katkolla. Hän arvostelee Vantaata siitä, että kaupunki ei noudata omia arvojaan. Kokoukset käydään etänä eikä pääse tapaamaan muita valtuutettuja. Mutta se on alueelle tärkeää. Sen kohtalo nousee seuraavan kerran esille, kun Vantaa päivittää kouluverkkoselvitystään loppuvuodesta. Ja minua nyppii, ettei päätöksenteossa ole kovin paljon talousosaamista. Vantaa jakaantuu selvästi itäiseen ja läntiseen osaan, ja Lyyra kokee, että Länsi-Vantaa on jäänyt kaupungin kehittämisessä Itä-Vantaan varjoon. Siis viranhaltijoiden ei tarvitse ottaa huomioon edes valtuuston enemmistön kantaa, Lyyra ihmettelee asioiden valmistelua. Kaupunkia pitäisi kehittää niin, että saisimme lisää hyviä veronmaksajia. Se kaksinkertaistaa kaupungin velkataakan. • Eero Karisto Kuva: Liisa Takala KL4_64-65.indd 65 23.3.2021 13.57. Lyyra sanoo tottuneensa yritysmaailmassa enemmän siihen, että toimitaan asetettujen arvojen mukaisesti. Politiikkaan osallistuminen ei aikaisemmin olisi tullut mieleenkään, Lyyra kertoo. Minulla on tausta yritysmaailmasta, ja siksi ajattelen paljon kaupungin taloutta. Arkielämässä tutun suuruusluokan asioista jaksetaan vääntää tuntikaupalla, mutta sitten jättihankkeet menevät eteenpäin vähin puhein ja kevein perustein, Lyyra sanoo ja viittaa Vantaan raitiotiehankkeeseen. Kuntalehti 4 / 2021 65 [ Kuka. Mutta sitten hän arveli, että politiikan kautta voi vaikuttaa siihen, että koulu saisi jatkaa. Kuitenkin se kuuleminen tapahtuu sen jälkeen, kun päätökset on käytännössä jo tehty\nKuva: Rami Marjamäki KL4_66-67.indd 66 23.3.2021 13.55. Julkisella liikenteellä on ollut vaikeuksia koronavuonna, mutta monilla alueilla vaikeudet ovat alkaneet jo vuosia sitten. 2021 Verkossa ja Kuntatalolla Meillä on tilaa SOSIAALIJA TERVEYSJOHTAJALLE Seinäjoen kaupunki hakee sosiaalija terveysjohtajaa, joka toimii sosiaalija terveystoimialan toimialajohtajana kaupunginjohtajan alaisuudessa ja on kaupungin johtoryhmän jäsen. Varaa puolen tunnin esittelyaika, niin kerromme lisää! asiakaspalvelu@hansel.fi Kun hankit, hanki hyvin Yhteishankinnat, hankintojen tuki, kehittämisja kilpailutuspalvelut hansel.fi Hanselin valmiit mallipohjat ovat tehneet kilpailutuksesta helppoa. Kumppaniksi Kuntamarkkinoille. [ Seuraava numero ] Teema: Sote ja hankinnat • Ilmestyy 6.5. Tarja Juvonen, hankintapäällikkö, Porvoo KUNTALEHDEN seuraavassa numerossa keskitytään soteen ja hankintoihin, mutta myös kesäkuun kuntavaaleihin. Hakemukset: 9.4.2021 klo 15 mennessä kuntarekry.fi-palvelun kautta, työavain 348797 Lisätietoja: seinajoki.fi/tyopaikat Hanselissa on 120 hankinnan asiantuntijaa – olemme luotettava kumppanisi julkisiin hankintoihin. Innovatiiviset ja uudistuvat kunnat Tapahtuman järjestävät Varaa päivämäärät kalenterista jo nyt! Kuntamarkkinoiden ilmoittautuminen avautuu toukokuussa. Kunnissa on kuitenkin yritetty pitää kiinni siitä, että kuntalaiset pääsevät töihin, kouluun, opiskelemaan, sairaalaja terveyskeskuskäynneille ja muille asiointireissuilleen bussilla tai junalla. 16.9. Verkkokumppanipaketit on julkaistu osoitteessa kuntamarkkinat.fi 15. Kerromme soten arjesta koronan ja työvoimapulan puristuksessa, hankintojen ympäristövaikutuksista sekä julkisen liikenteen tilanteesta. Kaikkialla se ei ole onnistunut\nHanselissa on 120 hankinnan asiantuntijaa – olemme luotettava kumppanisi julkisiin hankintoihin. Varaa puolen tunnin esittelyaika, niin kerromme lisää! asiakaspalvelu@hansel.fi Kun hankit, hanki hyvin Yhteishankinnat, hankintojen tuki, kehittämisja kilpailutuspalvelut hansel.fi Hanselin valmiit mallipohjat ovat tehneet kilpailutuksesta helppoa. Tarja Juvonen, hankintapäällikkö, Porvoo KL4_66-67.indd 67 23.3.2021 13.55\nKIERTOTALOUTTA VAALI VALITSE KIERTONET HUUTOKAUPPOJEN AVATTU YRITYKSILLE! ANNA ÄÄNESI KUULUA! ÄÄNIHARAVA HUUTOMYLLY KL4_68.indd 68 23.3.2021 13.54