Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 30. syyskuuta 2016 (OR. en) - PDF\nDownload "Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 30. syyskuuta 2016 (OR. en)"\nAnna Aila Penttilä\n1 Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 30. syyskuuta 2016 (OR. en) 12670/16 FISC 141 ECOFIN 846 ILMOITUS: I/A-KOHTA Lähettäjä: Vastaanottaja: Neuvoston pääsihteeristö Pysyvien edustajien komitea (Coreper II)/Neuvosto Kom:n asiak. nro: 10977/16 FISC COM(2016) 451 final Asia: Komission tiedonanto lisätoimenpiteistä läpinäkyvyyden parantamiseksi sekä verovilpin ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi - Ehdotus neuvoston päätelmiksi = Hyväksyminen 1. Euroopan komissio hyväksyi 5. heinäkuuta 2016 tiedonannon lisätoimenpiteistä läpinäkyvyyden parantamiseksi sekä verovilpin ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi. 2. Tässä tiedonannossa kerrataan, mitä tähän mennessä on saatu aikaan, ja linjataan lähikuukausien ensisijaiset toiminta-alat niin EU:ssa kuin kansainvälisellä tasolla verovilpin, veronkierron ja laittoman rahoitustoiminnan torjunnan tehostamiseksi. EU:n verokehyksessä ja kansainvälisessä verojärjestelmissä on komission mukaan kuitenkin edelleen merkittäviä aukkoja, joihin on puututtava rajatylittävien väärinkäytösten ja laittoman rahoitustoiminnan estämiseksi. 3. Komissio ehdottaa sitä varten tiedonannossa toimia, joilla pyritään seuraaviin: Rahanpesun torjuntaa ja verotuksen avoimuutta koskevien sääntöjen välisen yhteyden hyödyntäminen Tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien tietojen vaihdon parantaminen 12670/16 vk/sj/jk 1 DG G 2B FI\n2 Aggressiivisen verosuunnittelun mahdollistajien ja edistäjien valvonnan tehostaminen Verotusalan hyvän hallintotavan tiukennettujen vaatimusten edistäminen maailmanlaajuisesti Väärinkäytösten paljastajien suojelun parantaminen 4. Tiedonantoa käsiteltiin 20. syyskuuta 2016 korkean tason verotustyöryhmässä, ja jäsenvaltiot pääsivät yhteisymmärrykseen liitteessä olevasta päätelmäehdotuksesta, jossa esitetään neuvoston näkemys tiedonannosta. Ruotsin valtuuskunta esitti parlamentaarisen tarkasteluvarauman. Tämä varauma on sittemmin poistettu. 5. Näin ollen pysyvien edustajien komiteaa pyydetään ehdottamaan, että neuvosto hyväksyisi A- kohtana liitteessä olevan päätelmäehdotuksen /16 vk/sj/jk 2 DG G 2B FI\n3 LIITE Komission tiedonanto, annettu 5. heinäkuuta 2016, lisätoimenpiteistä läpinäkyvyyden parantamiseksi sekä verovilpin ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi Ehdotus neuvoston päätelmiksi Neuvosto 1. PANEE MERKILLE edistymisen pyrittäessä oikeudenmukaisempaan, avoimempaan ja tehokkaampaan verotukseen ja veroviranomaisten yhteistyön parantamiseen kaikkialla EU:ssa; 2. VAHVISTAA, että on tärkeää parantaa EU:n ja kansainvälistä verokehystä edelleen rajatylittävien väärinkäytösten ja laittoman rahoitustoiminnan estämiseksi; 3. SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI 5. heinäkuuta 2016 annettuun komission tiedonantoon lisätoimenpiteistä läpinäkyvyyden parantamiseksi sekä verovilpin ja veronkierron torjunnan tehostamiseksi; 4. ON YHTÄ MIELTÄ siitä, että EU:n viimeaikainen lainsäädäntö jäsenvaltioiden välisestä veropäätöksiä koskevasta automaattisesta tietojenvaihdosta ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten monikansallisia yritysryhmittymiä koskevista maakohtaisista raporteista verotusta varten on merkittävä edistysaskel; 5. KEHOTTAA tarkastelemaan vaihtoehtoja EU:n toimivaltaisten viranomaisten hallinnollisen yhteistyön tehostamiseksi edelleen esimerkiksi ottamalla huomioon yhteistä tutkintaa ja yhteistyötä koskevan OECD:n kansainvälisen työryhmän esittämät vaihtoehdot; 6. PITÄÄ hyvin ajoitettuina komission ehdotuksia hallinnollista yhteistyötä ja rahanpesua koskevien direktiivien tarkistamisesta synergian luomiseksi näillä kahdella alalla, ja AIKOO edistää niiden pikaista hyväksymistä EU:n lainsäädäntöprosessin mukaisesti; 12670/16 vk/sj/jk 3\n4 7. VAHVISTAA, että tarvitaan tehokkaampaa ja toimivampaa veroviranomaisten ja muiden verovilpin, rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaan osallistuvien virastojen yhteistyötä asianmukaisia oikeudellisia takeita noudattaen; 8. KOROSTAA, että on ehkäistävä laajamittaista varojen piilottamista, joka haittaa verovilpin, rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen tehokasta torjuntaa, ja varmistettava, että yritysten, oikeushenkilöiden tai oikeudellisten järjestelyjen tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien henkilöllisyys on tiedossa; 9. PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE aloitteen tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevasta automaattisesta tietojenvaihdosta, jonka avulla useat lainkäyttöalueet, mukaan lukien jäsenvaltiot, ovat sopineet vaihtavansa tietoja yritysten, oikeushenkilöiden tai oikeudellisten järjestelyjen tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista, ja ODOTTAA asian nopeaa kansainvälistä edistämistä; 10. PYYTÄÄ komissiota arvioimaan mahdollisuutta tehdä ehdotus tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien tietojen rajatylittävän tarkastelun helpottamisesta kansainvälisellä tasolla parhaillaan tehtävän työn pohjalta; 11. TOTEAA, että G20-maat pyysivät heinäkuussa 2016 OECD:ltä ja rahanpesunvastaiselta toimintaryhmältä (FATF) alustavia ehdotuksia tavoista parantaa läpinäkyvyyttä koskevien kansainvälisten standardien täytäntöönpanoa, mukaan lukien tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien tietojen saatavuudesta; [vaihtoehtoinen sanamuoto siinä tapauksessa, että alustava ehdotus esitetään ennen Ecofinneuvostoa] TOTEAA, että lokakuussa 2016 pidetyssä G20-maiden kokouksessa OECD ja FATF esittivät alustavia ehdotuksia tavoista parantaa läpinäkyvyyttä koskevien kansainvälisten standardien täytäntöönpanoa, mukaan lukien tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien tietojen saatavuudesta; 12. PALAUTTAA MIELEEN tarpeen tehostaa aggressiivisen verosuunnittelun mahdollistajien ja edistäjien valvontaa ja ottaa käyttöön tehokkaampia lannistimia tällaisia toimia varten; 12670/16 vk/sj/jk 4\n5 13. ON TYYTYVÄINEN komission aikomukseen käynnistää syksyllä 2016 julkinen kuuleminen palautteen keräämiseksi asianmukaisimmasta tavasta saada avoimemmin tietoja niiden välittäjien toimista, jotka toimivat avustajina verovilppiin ja veronkiertoon liittyvissä järjestelyissä; 14. PANEE MERKILLE komission aikomuksen tutkia mahdollisuuksia ottaa käyttöön veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan OECD:n BEPS-toimintasuunnitelman toimenpiteeseen 12 perustuvia julkistamista koskevia pakollisia sääntöjä joidenkin EU:n jäsenvaltioiden tältä alalta saamien kokemusten pohjalta ja esittää lainsäädäntöehdotuksia vuonna 2017; 15. KANNUSTAA komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta tällaiseen tietojenvaihtoon EU:n verohallintojen välillä; 16. KOROSTAA tarvetta toimia tiiviissä yhteistyössä OECD:n ja muiden kansainvälisten kumppanien kanssa mahdollisesta globaalista tavasta lisätä läpinäkyvyyttä tällä alalla; 17. KANNATTAA verotusalan hyvää hallintotapaa koskevien standardien edistämistä maailmanlaajuisesti ja PANEE MERKILLE, että neuvostossa on jo aloitettu yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmässä EU:n luettelon laatiminen kolmansien maiden yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista. Luettelon on määrä olla valmis vuonna 2017, ja siihen kuuluu kriteerien määrittäminen lainkäyttöalueiden luetteloimista ja mahdollisten vastatoimenpiteiden tarkastelua varten; 18. ON YHTÄ mieltä siitä, että väärinkäytösten paljastajien suojelu on tärkeää, ja KANNUSTAA komissiota tutkimaan mahdollisuutta EU:n tason toimiin noudattamalla samalla toissijaisuusperiaatetta; 19. ON TIETOINEN siitä, että verotuksen oikeusvarmuuden parantamisella EU:ssa voidaan edesauttaa EU:n yritysten kilpailukyvyn parantamista, ja PANEE MERKILLE komission aikomuksen esittää ehdotuksia veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen sekä veronkierron torjumiseksi varmistaen samalla vakaan ja ennustettavan verotusympäristön ja poistamalla kaksinkertaisen verotuksen erityisesti parantamalla riitojen ratkaisua ja panemalla uudestaan vireille yhteisen yhdistetyn yhtiöveropohjan (CCCTB) /16 vk/sj/jk 5\nEUROOPPA- EUVOSTO Bryssel, 23. toukokuuta 2013 (OR. en)\nEUROOPPA- EUVOSTO Bryssel, 23. toukokuuta 2013 (OR. en) EUCO 75/1/13 REV 1 CO EUR 7 CO CL 5 SAATE Lähettäjä: Vastaanottaja: Asia: Neuvoston pääsihteeristö Valtuuskunnat EUROOPPA- EUVOSTO 22. toukokuuta\n9494/16 team/ip/vb 1 DG G 2B\nEuroopan unionin neuvosto Bryssel, 25. toukokuuta 2016 (OR. en) 9494/16 FISC 86 ECOFIN 509 YHTEENVETO ASIAN KÄSITTELYSTÄ Lähettäjä: Neuvoston pääsihteeristö Päivämäärä: 25. toukokuuta 2016 Vastaanottaja:


Japaninmagnolia - Viherpeukalot.fi\nTuotenro: 65382, Pakkauskoko: 1 kpl\nJapanilaisen puutarhan tunnelmaa!\nUnelmaisen kaunis japaninmagnolia kuuluu talvenkestävimpiin magnolioihin. Se kukkii ennen lehtien puhkeamista kermanvalkein ja tähtimäisin kukin. Kukat ovat tuoksuvat ja n. 10 sentin mittaisia. Lehdet saavat syksyllä pronssinsävyisen ruska-asun. Syksyllä japaninmagnolia kehittää koristeellisia punaisia käpymäisiä hedelmiä. Upea pensas tai pikkupuu yksittäin tai katseenvangitsijaksi pensasryhmään. Ennakkotiedoista poiketen toimituskorkeus on 100-120 cm.\nLue blogipostaus Magnolia - haaveissa vainko oot mun?\nTALVENKESTÄVYYS: I-II (III) tai talvetus viileässä lajikkeen mukaan\nhttps://www.viherpeukalot.fi/japaninmagnolia-1116106Japaninmagnoliahttps://www.viherpeukalot.fi/images/products/67386-3a47b8da_prpage.jpg0EUROutOfStock65382/Kasvit/Pensaat/Kasvit/Pensaat/Muut pensaatJapanilaisen puutarhan tunnelmaa!0


Ensitiedot uudesta keskihintaisesta Nokia-älypuhelinmallista paljastuivat | Mobiili.fi\nMarkus Lehtiniitty | Julkaistu 9.1.2020, klo 21:34\nNyt Wi-Fi-laitetietokannasta on paljastunut ensimmäiset tiedot jälleen yhdestä uudesta tulevasta Nokia-älypuhelinmallista mallikoodilla TA-1234. Wi-Fi-hyväksynnän tietojen mukaan puhelimessa voi Qualcomm Snapdragon 665 -järjestelmäpiiri ja jo heti esiasennettuna Android 10 -käyttöjärjestelmäversio.\nEnsimmäisenä uusista tiedoista kertoi Nokiapoweruser-sivusto.\nJärjestelmäpiirinsä perusteella uutuus sijoittuisi keskihintaluokkaan. Muita lisätietoja uutuudesta ei vielä tiedetä. Kyse voisi olla kuitenkin esimerkiksi Nokia 6.3:sta tai Nokia 7.3:sta.\nLisäksi luvassa näyttäisi olevan lähiaikoina myös useampiakin uusia edullisia älypuhelinmalleja. Jo aiemmin Nokia-puhelin mallikoodilla TA-1213 ilmestyi Bluetooth-laitteiden hyväksyntätietokantaan. Puhelin tarjoaa tuen Bluetooth 4.2:lle ja Qualcommin järjestelmäpiirin, mahdollisesti 200-sarjasta. Kyse voi olla jatkosta esimerkiksi Nokia-älypuhelinten 1-sarjaan, esimerkiksi Nokia 1.3:sta.\nSittemmin Bluetooth-laitetietokanta on täydentynyt jälleen uudella Nokia-älypuhelinmallilla, joka kantaa mallikoodeja TA-1204 ja TA-1233. Myös sen osalta tuki löytyy vain Bluetooth 4.2:lle eikä uudemmalle 5-versiolle, mikä kielii puhelimen sijoittumisesta teknisesti markkinoiden vaatimattomampaan päähän. Spekuloidusti kyse voisi olla esimerkiksi uudesta Nokia 3.3 tai Nokia 4.3 -mallista.\nKokonaisuutena tuntemattomia Nokia-puhelinten mallikoodeja on nyt runsaasti: ainakin TA-1204, TA-1233, TA-1234, TA-1214, TA-1206, TA-1211, TA-1208, TA-1203 ja TA-1177.\nHMD global Nokia TA-1234\nLue seuraavaksi: Jälleen parempi hämäräkuvaus tuleviin kamerapuhelimiin? OmniVisionin uusi 48 megapikselin kamerakenno on huomattavasti aiempaa suurempi


Kävelykeskusta laajenee - Kauppakeskus Valkea\nUutta kävelykatualuetta valmistelevat katutyöt ovat keskustassa kuumimmillaan. Kaupunki tekee Valkean työmaan viereisillä kaduilla katutöitä lokakuulle saakka.\nKauppakeskuksen runko nousee katutasolle heinäkuun aikana.\nOulun kaupungin MALI2020 -suunnitelman edetessä Rotuaari laajentuu ja Isokatu muuttuu kävelykaduksi Anttilan edestä ravintola Fransmannin kulmalle saakka. Kauppurienkadulla kävelykatu laajenee Mick’sin kulmalta Autosaaren pysäköintilaitoksen sisäänkäynnin viereen. Nämä katuosiot muuttuvat kävelykaduksi tulevana syksynä.\nOulun kaupungin yhdyskunta- ja ympäristöpalvelut sekä Oulun Vesi uusivat kunnallistekniikkaa, tehden valmistelevia töitä uutta kävelykatupintaa varten. Työt etenevät vaiheittain. Katujen rakennekerrokset uusitaan kokonaan ”seinälinjasta seinälinjaan”. Samalla uusitaan katutekniikkaa; viemäröintejä, kaukolämpö sekä sähkö- ja tietoliikenneverkostoa. Valkean työmaan viereissä olevaa Kauppurienkadun osaa uusitaan juuri parasta aikaa. Autosaaren Pysäköintilaitokseen pääsee tienpätkän remontin aikana nyt ensin Isokadun puolelta, ja tietyön siirtyessä myöhemmin jälleen Uusikadun puolelta. Kunnallistekniikan osalta työt jatkuvat syksyyn, jonka jälkeen katu saa väliaikaisen pinnan talveksi. Kadun kivetykset tehdään ensi kesänä valmiiksi.\nKivisydämeen puhkaistu huoltokuilu.\nKuvassa näkyvissä kuilun pohjalta nousevat\nValkean työmaalla tehdään tällä hetkellä kellareiden runkotöitä. Runko nousee katutasolle heinäkuun aikana. Kivisydämeen vievät huoltokuilut on vastikään puhkaistu ja nyt tehdään myös porauksia maalämpöä varten. Tontille porataan noin 20 kappaletta viidentoista sentin halkaisijalla olevaa maalämpöputkea, jotka ulottuvat varsin syvälle kallioperään, noin 250 metrin syvyyteen.\nRakennustyömaan pohjalle vievä ajotie on vielä paikallaan, mutta kesän aikana se siirretään pois tieltä rungon rakenteiden alkaessa noustessa pian myös Uusikadun puolelle työmaata.


Päättäjältä: Hallituksesta ja liikunnasta - Rantapohja\nPäättäjältä: Hallituksesta ja liikunnasta\nSuomeen on saatu uusi hallitus. On suomalaisten taitoa ja osaamista, että meillä on kyetty sopimaan enemmistöhallituksista jo vuosikymmenien ajan. Toisenlaista mallia edustaa esim. Belgia, jossa hallitusneuvotteluja käytiin puolitoista vuotta (2010–2011).\nSe maan tapa, jossa hallitus toimii kaikkitietäväisyyden ja -voipaisuuden periaatteella on osoittautunut huonoksi ja aikaansaamattomaksi. Kyseinen malli on ollut jo useampien hallitusten piilohallitusohjelman keskeisin toimintaohje. Tulokset on nähtävissä esimerkiksi useiden soteuudistushankkeiden kaatumisissa. Aika näyttää onko Suomen hallituksella ja eduskunnalla halua ja kykyä sopia vai jatketaanko yhden totuuden varassa touhuilua.\nMiten asioista tulisi päättää kunnissa ja kaupungeissa. Nykyinen kuntalaki edellyttää kuntalaisten osallistamista päätöksenteossa. Tällä menettelyllä haetaan tukea kunnan toimielinten päätöksille. Missä tätä voisi käyttää. Iihin valmistuu liikuntahalli. Hieno homma.\nMaanantai-iltana Iin kunnanhallitus on ottanut kantaa, miten liikuntahallin toiminta järjestetään. Päätösesityksenä on, että liikuntakeskuksen toiminnan pyörittäjäksi haetaan yrittäjää neuvottelumenettelyn kautta. Oudoksi asian tekee se, että liikuntakeskuksen menoja, kustannuksia ei tiedetä, tuskin tulopuolikaan on selvillä. Mistä kunnanhallitus siis päätti tai oli päättämättä.\nOlen yrittänyt etsiä Iin kunnan talousarviosta tai päätöksistä mainintaa, että liikuntakeskuksen toiminta yksityistetään. En löytänyt. Olisiko nyt kuntalaiskeskustelun ja osallistamisen paikka. Minusta on. Iin kunta on ollut rohkea, edeskäypä ilmastoasioissa. Nyt voimme olla rohkeita keskustelemaan siitä, miten liikuntakeskuksen toiminta järjestetään, kuntavetoisesti vai markkinaehtoisesti.\nKesän aikana liikun enemmän kuin aiemmin. Luultavasti harrastan kevytliikuntaa, arkiliikuntaa, hyötyliikuntaa, jotain liikunnantapaista. Harrastakaamme kaikki.\nRisto Säkkinen, SDP, Iin kunnanvaltuutettu, Iin kunnanhallituksen jäsen


Ucrete on tiivis ja läpäisemätön, joten se on ideaali pinnoiteratkaisu kaikkein kovimpiin teollisiin ympäristöihin ja tiloihin, jotka edellyttävät kaikkein korkeimpia hygieniastandardeja. Olemme testanneet tämän pinnoitteen kestävyyden äärilämpötiloja, syövyttäviä happoja ja aggressiivisia iskuja vastaan. Pinnoitteessa ei ilmennyt mitään halkeamia, irtoamista, kerroshalkeilua tai pehmentymistä. Katso tästä videosta miten kestävä Ucrete on. Tervetuloa Ucreten tuhoamishaasteeseen!


Galaxy S20 - Kunnostetut tuotteet | Back Market\nGalaxy S20 - Kunnostetut tuotteet\nGalaxy S20 - Paras kunnostettu tarjouksemme:\nGalaxy S20 128GB Dual Sim - Sininen - Lukitsematon\n163 g elektroniikkajätettä\nKeskimääräinen hinta on 533,00 €\nRuusunpunainen - 4\nSininen - 4\nHarmaa (Cosmic grey) - 1\n12 kuukautta - 11\nLukitsematon - 11\nKyllä - 6\nLuotto-/pankkikortti - 11\nPankkimaksu - 11\nYksi päivä - 1\nKaksi päivää - 2\nKolme päivää - 7\nYli kolme päivää - 4\nOstamalla Galaxy S20 autat vähentämään 163 grammaa elektroniikkajätettä. Tämä vastaa 81 Pringles-sipsiä. Nom.\n128 Gb - Harmaa - Lukitsematon\n128 Gb - Ruusunpunainen - Lukitsematon\n128 Gb - Harmaa (Cosmic grey) - Lukitsematon\nKäytetty kunnostettu puhelin on järkevä valinta monestakin syystä. Myös kohtalaisen uusia käytettyjä puhelinmalleja saa uudenveroisksi kunnostettuina. Käytettyjen puhelinten markkinat ovat siis jo nyt laajat. Niiden voidaan kuitenkin olettaa laajenevan vielä entisestään, sillä käytetyjen kunnostettujen puhelinten markkinat kasvavat tasaiseen tahtiin. Jos haluat laatua edulliseen hintaan, kannattaa puhelinmerkiksi valita Samsung ja sen malleista esimerkiksi käytetty Galaxy S20. Käytetty Galaxy S20 antaa sinulle kaiken, mitä puhelimelta voit vaatia. Siitä löytyy monta loistavaa ominaisuutta, ja esimerkiksi puhelimen kameraa on kehuttu paljon kuvaavien toimesta.\nKaikki käytetyt puhelimet Back Marketin sivuilla on aina kunnostettu, puhdistettu sekä huollettu ammattilaisten toimesta, joten käyttäjä voi luottaa ostavansa hyvää laatua. . Jos käytetylle Galaxy S20 on tarvinnut tehdä huoltotöitä,on ne kaikki tehty ennen puhelimen myymistä uudelle omistajalle.\nYleistä Samsung Galaxy S20 -puhelimesta\nSamsung Galaxy S20 on kaiken kaikkiaan ensiluokkainen puhelin. Galaxy S20 on tarkoitettu käyttäjille, jotka edellyttävät puhelimelta tehokasta suorituskykyä ja monipuolisia, laadukkaita ominaisuuksia. Käytetty Galaxy S20 on loistava valinta silloin, kun käyttäjä haluaa ajatella myös ympäristöä tai säästää rahaa. Käytetyn puhelimen kohdalla niin ympäristön kuin talouden huomioiminen onnistuu.\nSamsung Galaxy S20 -puhelimen etu- ja takakamera ovat kaikkein laadukkainta ja nykyaikaisinta teknologiaa ja tästä puhelimesta löytyy myös 4K-videokuvaominaisuus. 4K-videokuvaominaisuus on sellainen, jota ei löydy läheskään kaikista puhelimista. Jos siis haluat ottaa runsaasti videokuvaa puhelimellasi, on käytetty Galaxy S20 loistava valinta.\nKunnostetun Samsung Galaxy S20 -puhelimen akunkesto on vertaansa vailla. Se tunnetaan puhelimena, jolla voi surffailla paljon netissä tai käyttää sovelluksia. Akku kestää helposti koko päivän, mikä ei ole itsestään selvää uusimmissakaan puhelimissa. Myös jokainen käytetty Galaxy S20 sisältää erinomaisen akun. Akun kunto on yksi niistä asioista, jotka tarkistetaan ennen puhelimen myyntiä eteenpäin.\nMiksi ostaa käytetty puhelin?\nKäytetyn ja uudenveroiseksi kunnostetun puhelimen etuihin kuuluvat siis ehdottomasti ympäristöystävällisyys ja edullisuus. Moni pienemällä budjetilla liikenteessä oleva pystyy hankkimaan laadukkaan puhelimen edullisesti. Kun puhelimien hinta on vain murto-osa uuden puhelimen hinnasta, ei hinta ole esteenä suositun puhelinmallin hankkimiselle. Sen lisäksi käytetyn puhelimen osatminen on järkevää myös monesta muusta syystä. Koska käytettyjen puhelinten mahdolliset viat ovat vain kosmeettisia, toimii puhelin teknisestimoitteettomasti. Puhelimen kosmeettinen kuntoluokka nostaa tai laskee käytetyn laitteen hintaa.\nJos puhelimesta löytyy kosmeettisia virheitä, niistä ilmoitetaan aina erikseen tuotekuvauksesta löytyvästä kuntoluokituksesta. Virheet pyritään myös kuvaamaan niin, että ne ovat varmasti ostajan tiedossa. Ostaessa käytettyä puhelinta voi siis aina olla varma siitä, minkä kuntoisen puhelimen saa. Edullista hintaa ei myöskään pidä säikähtä, sillä käytettyjen kunnostettujen puhelimien kohdalla edullisuus ei tarkoita huonoa laatua. Ennen kuin ostat uutta puhelinta, kannattaa siis tutustua käytettyyn Samsung Galaxy S20. Monipuolinen kunnostettujen laitteiden valikoima voi yllättää jopa tekniikka gurun.


TAMPEREEN YLIOPISTO. Oikeustieteiden laitos - PDF\nDownload "TAMPEREEN YLIOPISTO. Oikeustieteiden laitos"\n1 TAMPEREEN YLIOPISTO Oikeustieteiden laitos Tero Keskikallio ASUNNON JA TYÖPAIKAN VÄLISTEN MATKAKUSTANNUSTEN VÄHENNYSJÄRJESTELMÄN KEHITTÄMISESTÄ VEROTUK- SESSA Pro gradu -tutkielma Vero-oikeus Tampere 2008\n2 Tampereen yliopisto Oikeustieteiden laitos KESKIKALLIO, TERO: Asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysjärjestelmän kehittämisestä verotuksessa Pro gradu -tutkielma, 76 s. Vero-oikeus Huhtikuu Tutkielmassa käsitellään asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysjärjestelmän kehittämiseen liittyviä kysymyksiä henkilöverotuksessa. Kehittämistä tutkitaan, koska kyseessä olevaan vähennysjärjestelmään liittyy paljon ongelmia niin verohallinnon kuin verovelvollisenkin näkökulmasta. Asunnon ja työpaikan välisistä matkakustannuksista myönnettävä vähennys perustuu varsin yksilölliseen tutkintaan. Henkilöverotuksessa on siirrytty automatisoituihin työmenetelmiin, ja verohallinto pyrkii vähentämään henkilöstövoimavarojen tarvetta verotuksessa. Tämä ristiriita tulee korostamaan vähennysjärjestelmään liittyviä ongelmia jatkossa. Tutkimuksen tarkoituksena on tuoda esiin näitä ongelmia ja pohtia uutta vähennysjärjestelmää. Tutkimusmenetelminä on käytetty oikeuspoliittisen tutkimuksen metodia ja lisäksi sitä tukevia oikeusdogmaattista ja oikeusvertailevaa tutkimusmetodia. Tutkimuksen tärkeimpiä lähteitä ovat aiheen kannalta olennaiset Verohallituksen julkaisut ja ohjeet, Korkeimman hallinto-oikeuden oikeustapaukset sekä Verohallituksen ja valtiovarainministeriön työryhmäraportit, joissa vähennysjärjestelmän kehittämistä on pohdittu aiemmin. Verovelvollisten matkakustannusten vähennysvaatimuksia ei voida tutkia verotuksessa enää niin tarkkaan, kuin nykyinen vähennysjärjestelmä edellyttäisi. Verohallinnon lakisidonnaisuus, objektiivisuus ja tasapuolisuus verovelvollisia kohtaan ja myös verovelvollisten yhdenvertaisuus saattavat vaarantua. Samalla harkintavallan käyttöä joudutaan lisäämään tietyissä verotustilanteissa. Vähennysjärjestelmän uudistaminen tulee yhä ajankohtaisemmaksi. Vähennysjärjestelmää tulee yksinkertaistaa ja kaavamaistaa siten, että vähennys olisi riippumaton todellisista kustannuksista ja määräytyisi edestakaisen asunnon ja työpaikan välisen etäisyyden, verovelvollisen työpäivien ja Verohallituksen vuosittain vahvistaman kilometrikohtaisen euromäärän perusteella. Sillä seikalla, millä kulkuvälineellä matka on tehty, tai millä kulkuneuvolla se olisi voitu tehdä, ei olisi merkitystä.\n3 SISÄLTÖ SISÄLTÖ... II LÄHTEET... III LYHENTEET...VII 1 JOHDANTO Aiheen taustaa Tutkimuskysymykset ja metodi Aineisto Tutkimuksen rakenne VÄHENNYS JA SEN SOVELTAMINEN ERI TILANTEISSA Asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähentäminen Halvimman kulkuneuvon ratkaiseminen Julkinen kulkuneuvo Muu kuin julkinen kulkuneuvo VÄHENNYKSEEN LIITTYVIÄ ONGELMIA Hyvän verojärjestelmän ominaisuudet ja vähennys Verovelvollisen näkökulmasta Verohallinnon näkökulmasta MATKAKUSTANNUSTEN VEROKOHTELU RUOTSISSA JA NORJASSA Ruotsin vähennysjärjestelmä Norjan vähennysjärjestelmä Arviointia ja johtopäätöksiä KOHTI UUDISTUSTA Vähennyssäännöksen historiasta Rajanvetoa elantomenojen ja tulonhankkimismenojen välillä Vähennyksestä aiemmin esitettyjä havaintoja Kaavamainen vähennysmalli LOPPUPÄÄTELMÄT II\n4 LÄHTEET Andersson & Linnakangas 2006 Andersson, Edward & Linnakangas, Esko: Tuloverotus. 7., uud. p. Talentum Media Oy. Helsinki HE 40/1974 vp. HE 123/1980 vp. HE 91/2005 vp. HE 144/2006 vp. KK 712/2003 vp. KK 627/2006 vp. Hallituksen esitys Eduskunnalle Tulo- ja varallisuusverolaiksi. Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi tulo- ja varallisuusverolain muuttamisesta. Hallituksen esitys Eduskunnalle eräiden verotusmenettelyyn liittyvien säännösten muuttamisesta. Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi tuloverolain ja eräiden muiden verolakien muuttamisesta sekä valtion ja kuntien kustannustenjaon tarkistuksesta aiheutuviksi muutoksiksi lainsäädäntöön. Kirjallinen kysymys Eduskunnan puhemiehelle työsuhdematkalipun verokohtelun muuttamisesta. Kirjallinen kysymys Eduskunnan puhemiehelle työmatkakuluvähennysten ajantasaistamisesta. Komiteanmietintö 1961:4 Työmatkakustannukset. Verolakikomitean mietintö. Komiteanmietintö 1961:4. Valtioneuvosto. Helsinki Myllys-Kauppinen 2007 Myllys-Kauppinen, Raija: Kokemuksia uudesta esitäytetystä veroilmoituksesta. Verotus 2/2007, s Mäenpää 2003 Mäenpää, Olli: Hallinto-oikeus. WSOY Lakitieto. Helsinki III\n5 Pesonen 1982 Rekola 1947 Räbinä 2001 Sainio 2006 Skattedirektoratet Pesonen, Markku: Asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysoikeudesta. Verotus 3/1982, s Rekola, Aarne: Tulo- ja omaisuusverolaki. WSOY. Porvoo Räbinä, Timo: Vastikkeeton saanto ja luovutusvoiton verotus. Lakimiesliiton Kustannus. Helsinki Sainio, Jussi: Työmatkat verotuksessa. 4., uud. p. Verotieto Oy. Helsinki Skattedirektoratet: Selvangivelsen Tilleggsinformasjon for lonnstakere og pensjonister. Hvordan kontrollere, endre og levere selvangivelsen. Helmikuu Saatavilla www-muodossa <http://www.skatteetaten.no/upload/skjemaer/2006/rf- 2039B.pdf> Skattedirektoratet 2007 Skattedirektoratet: Arbeidsreiser. Fradrag for reiser mellom hjem og fast arbeidssted. Helmikuu Saatavilla wwwmuodossa <http://www.skatteetaten.no/upload/brosjyrer%20og%20bo k/arbeidsreiser.pdf> Skatteverket 2007 Skatteverket: Svar på vanliga frågor. Skatteverket. Saatavilla www-muodossa <http://www.skatteverket.se/funktioner/svarpavanligafragor/ privatavdrag/privathemresorfaq/ jagarbetarpaenannanorta ndarjagborkanjagfaavdragforminakostnaderforhemresor ec103545f243e html> Skatteverkets allmänna råd RSV 2003:30 Skatteverket: Riksskatteverkets allmänna råd om avdrag för utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen att tilllämpas fr.o.m års taxering. Skatteverket Saatavilla www-muodossa <http://skatteverket.se/rattsinformation/allmannarad/aldrear/ IV\n6 2003/2003/rsvar200330ink.4.18e1b10334ebe8bc html> Skatteverkets allmänna råd SKV A 2006:29 Skatteverket: Ändring i Riksskatteverkets allmänna råd (RSV 2003:30) om avdrag för utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen att tillämpas fr.o.m års taxering. Skatteverket Saatavilla www-muodossa < 6/skva200629ink df5bccdd html> Skatteverkets meddelanden SKV M 2006:20 Skatteverket: Skatteverkets information om avdrag för utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen att tillämpas vid 2007 års taxering. Skatteverket. Saatavilla wwwmuodossa <http://skatteverket.se/rattsinformation/meddelanden/2006/ 2006/skvm df5bccdd html > Sorsa 1986 Sorsa, Onni: Nyt matkakuluvähennystä kehittämään. Verotus 5/1986, s Valtiovarainministeriön työryhmä 1988 Valtiovarainministeriö: Matkakuluvähennystyöryhmän muistio. VM 1/1988. Helsinki Valtiovarainministeriön työryhmä 2002 Valtiovarainministeriön vero-osasto: Kilpailukykyiseen verotukseen. Tuloverotuksen kehittämistyöryhmän muistio. Valtiovarainministeriö. Helsinki VaVM 22/2005 vp HE 91/2005 vp. Valtiovarainvaliokunnan mietintö n:o 22 hallituksen esityksestä eräiden verotusmenettelyyn liittyvien säännösten muuttamisesta. Verohallituksen julkaisu Verohallitus: Taskutilasto Verohallitus Saatavilla www-muodossa <http://www.vero.fi/nc/doc/download.asp?id=5500;285896> V\n7 Verohallituksen julkaisu Verohallitus: Henkilöverotuksen käsikirja Verovuosi Edita Prima Oy. Helsinki Verohallituksen julkaisu Verohallitus: Esitäytetyn veroilmoituksen tarkistaminen ja korjaaminen täyttöohje Verohallinto Saatavilla www-muodossa <http://www.vero.fi/nc/doc/download.asp?id=6080;740276> Verohallituksen julkaisu Verohallitus: Matkakustannukset verotuksessa ohje palkansaajalle. Verohallinto Saatavilla www-muodossa <http://www.vero.fi/nc/doc/download.asp?id=4785;62949> Verohallituksen ohje Dnro 1809/32/2007 Verohallitus: Verohallituksen yhtenäistämisohjeet vuodelta 2007 toimitettavaa verotusta varten. Verohallitus Saatavilla www-muodossa <http://www.vero.fi/> Verohallituksen työryhmä 2005 Verohallitus: Matkakuluvähennyksen yksinkertaistaminen. Verohallituksen työryhmän esiselvitys VI\n8 LYHENTEET FOR Forskrift til utfylling og gjennomføring mv. av skatteloven av 26. mars 1999 nr. 14. (1158/1999) IL Tuloverolaki. Inkomstskattelagen (1229/1999) KHO Korkein hallinto-oikeus SL Skatteloven (14/1999) TVL Tuloverolaki (1535/1992) VML Verotusmenettelylaki. Laki verotusmenettelystä (1558/1995) VII\n9 1 JOHDANTO 1.1 Aiheen taustaa Olen työskennellyt yliopisto-opintoihin liittyen työharjoittelijana ja kesätyöntekijänä Pirkanmaan verotoimistossa henkilöverotuksen verovalmistelijana. Työkokemuksen kautta on muodostunut kuva henkilöverotuksesta ja sen niistä osaalueista, joihin liittyy huomattavasti tulkinnanvaraisia ongelmia. Työhön kuuluvat myös asiakaspalvelu ja kommunikointi erilaisten ihmisten kanssa, joten asioiden tarkastelu monesta näkökulmasta on ollut mahdollista. Viimeisimmät pro gradu -tutkielmat asunnon ja työpaikan välisistä matkakustannuksista ja niiden vähentämiseen liittyvistä kysymyksistä luonnollisten henkilöiden verotuksessa ovat 1980-luvun jälkipuoliskolta. Muussa oikeuskirjallisuudessa aihetta on samoin käsitelty varsin niukasti ja pääasiassa pari vuosikymmentä sitten. Sen vuoksi on hyvä luoda uutta tutkimusta, joka ottaa paremmin huomioon nykyajan ongelmat ja näkökohdat asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähentämiseen liittyvistä kysymyksistä. Matkakustannusten ilmoittaminen on yksi yleisimmistä syistä esitäytetyn veroilmoituksen palauttamiseen. Kyseessä on siis verovelvollisille hyvin tärkeä vähennys. Tilastojen mukaan vuodelta 2005 toimitetussa verotuksessa vähennyksen sai verovelvollista. Vähennyksenä myönnetty määrä oli keskimäärin euroa. 1 Asunnon ja työpaikan välisistä matkakustannuksista myönnettävän vähennysmäärän selvittäminen vie usein paljon aikaa verotuksen valmistelussa. Verohallinnon on huomioitava monia eri asioita: verovelvollisten erilaiset vähennysvaatimukset ja perustelut muulle kuin julkiselle kulkuneuvolle, matkakustannusten vähentämistä koskevat säännökset, ohjeet ja oikeuskäytäntö, vähennyksen laskutapa eri tapauksissa, apukeinot vähennyksen määrän laskemiseksi sekä 1 Andersson & Linnakangas 2006, s. 386; Ks. Myllys-Kauppinen 2007, s. 130; Verohallituksen julkaisu , s\n10 edellisen vuoden toimitettu verotus. Vähennysjärjestelmä on lisäksi verovelvollisille erittäin vaikeaselkoinen ja hankala ymmärtää, mikä vaikeuttaa verohallinnon työtä 2. Verohallinnossa on otettu käyttöön henkilöverotuksen osalta uudet työmenetelmät, joilla verotus pyritään toimittamaan tehokkaasti, yhtenäisesti ja oikeudenmukaisesti käyttämällä apuna automaattista tietojenkäsittelyjärjestelmää. Tavoitteena on tehostaa verohallinnon toimintaa ja vähentää henkilöstövoimavarojen tarvetta rutiininomaisissa tehtävissä. Asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysjärjestelmä sen sijaan perustuu varsin yksilölliseen tutkintaan, joten tämä ristiriita korostaa entisestään vähennysjärjestelmään liittyviä ongelmia, joita on tiedostettu jo pari vuosikymmentä sitten. Sen vuoksi myös vähennysjärjestelmän kehittämiseen liittyvät kysymyksiä tulevat yhä ajankohtaisemmiksi Tutkimuskysymykset ja metodi Tutkielmassani tulen keskittymään siis seuraaviin kysymyksiin: 1. Mitä asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysoikeus pitää sisällään? 2. Mitä ongelmia asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysjärjestelmään liittyy verohallinnon ja verovelvollisen näkökulmasta? 3. Miten asunnon ja työpaikan väliset matkakustannukset voidaan vähentää Ruotsissa ja Norjassa? 4. Pitäisikö asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysjärjestelmää kehittää ja miten? 5. Millainen uusi vähennysmalli voisi olla? 2 Ks. Sorsa 1986, s. 421; Ks. Verohallituksen työryhmä 2005, s. 4, 6, 8. 3 HE 91/2005 vp, s. 12 s; Ks. Myllys-Kauppinen 2007, s\n11 Tutkielmassa käsitellään vain asunnon ja työpaikan välisiä matkakustannuksia eli niitä, joiden vähentämiseen sovelletaan omavastuuta ja ylärajaa. Ne muodostavat oman kokonaisuutensa. Tarkoituksena ei ole laajentaa tutkimusta niihin matkakustannuksiin, jotka vähennetään tulonhankkimiskuluina ilman omavastuuosuutta, ylärajaa ja halvimman kulkuneuvon edellytystä. Keskityn nimenomaan asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysjärjestelmään. Tutkielman alkupuoli on oikeusdogmaattinen. Tarkastelen asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysoikeutta ja erilaisia vähennystapauksia. Oikeusvertailevaa metodia käytän tutustuessani Ruotsin ja Norjan asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysjärjestelmään. Oikeusvertailun avulla pyrin selvittämään, miten muissa maissa on mahdollista vähentää matkakustannuksia. Ruotsin ja Norjan oikeusjärjestykset ovat suhteellisen lähellä Suomen oikeusjärjestystä, jolloin oikeusvertailusta saadaan suurempi hyöty varsinkin, kun tutkielmassa on kyse asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysjärjestelmästä ja sen kehittämiseen liittyvistä kysymyksistä. Oikeusvertailu toimii vähintään tietoperustan laajentajana. Sen avulla on mahdollista ymmärtää paremmin omaa oikeusjärjestystä ja nykyistä asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysjärjestelmää. Tutkielman pääpaino on oikeuspoliittisessa tutkimuksessa, jonka tukena toimivat edellä mainitut metodit. Tavoitteena on tutkia asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysjärjestelmän historiaa ja nykytilaa, joiden avulla tunnistetaan ongelmat. Sen jälkeen voidaan oikeusvertailua apuna käyttäen määrittää tavoitteet uudelle vähennysjärjestelmälle ja keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. 1.3 Aineisto Asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähentämiseen liittyvää oikeuskirjallisuutta on hyvin vähän ja osa siitä on melko vanhaa, mutta silti käyt- 3\n12 tökelpoista, koska vähennyssäännökseen ei ole tehty muutoksia muutoin kuin omavastuuosuuden ja ylärajan osalta. Osa lähteistä tukee suoraan vähennysjärjestelmän ongelmien ja kehittämisen tarkastelua. Oikeuskäytännöllä on merkittävä osa tutkielmaani, koska sieltä löytyy useita ratkaisumalleja erilaisiin matkakustannuksia koskeviin vähennystapauksiin. Oikeuskäytännöllä on merkittävä osa myös sen takia, että lain esitöistä ei löydy selitystä sille, miksi vähennysjärjestelmä on muodostunut sellaiseksi, kuin se on. Perusaineistoa ovat myös Henkilöverotuksen käsikirja 2008 ja Verohallituksen muut julkaisut, jotka ovat aiheen kannalta tarkoituksenmukaisia. Lain esitöitä tarvitsen etenkin tarkastellessani nykyistä verotusmenettelyä, verovelvollisten asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähennysvaatimuksien tutkimista ja siihen liittyviä ongelmia. 1.4 Tutkimuksen rakenne Tutkielmani toisessa luvussa lähden liikkeelle asunnon ja työpaikan välisiin matkakustannuksiin liittyvästä vähennyssäännöksestä ja siitä, mitä matkakustannusten vähennysoikeus tarkoittaa. Otan esille monenlaisia tilanteita erilaisiin vähennystapauksiin liittyen ja käytän tulkinnoissa apuna Korkeimman hallintooikeuden luomaa oikeuskäytäntöä. Kolmas luku käsittelee vähennykseen liittyviä ongelmia. Käsittelen niitä sekä verovelvollisen että verohallinnon näkökulmasta. Tutkielman neljännessä luvussa tutustun Ruotsin ja Norjan vähennysjärjestelmään. Viides luku keskittyy vähennyksen kehittämiseen liittyviin kysymyksiin. Tässä luvussa on tarkoituksenmukaista käydä läpi vähennyssäännöksen historiaa, aiemmin havaittuja ongelmia ja esitettyjä ajatuksia vähennysjärjestelmän kehittämisestä. Tutkielman lopussa on ehdotus mahdollisesta uudesta vähennysmallista. 4\n13 2 VÄHENNYS JA SEN SOVELTAMINEN ERI TILANTEISSA 2.1 Asunnon ja työpaikan välisten matkakustannusten vähentäminen Tuloverolaki (1535/1992) hyväksyy ansiotulon hankkimisesta aiheutuneiksi menoiksi asunnon ja työpaikan väliset matkakustannukset halvimman kulkuneuvon käyttökustannusten mukaan laskettuina. TVL 93.1 :n mukaan matkakustannuksia voidaan vähentää yksittäisenä verovuonna 500 euron omavastuuosuuden ylittäviltä osin kuitenkin enintään euroa. Vähennyksen enimmäismäärän saa tällöin euron matkakustannuksilla, kun omavastuuosuus otetaan huomioon. Matkakustannusten vähentämistä koskeva enimmäismäärä nousi huomattavasti eurosta euroon. Muutosta sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 2007 toimitettavassa verotuksessa. Tarkoituksena on tukea työvoiman liikkuvuutta. Kuntien seitsemän miljoonan euron verotulojen pienentyminen kompensoidaan pienentämällä kunnallisverotuksen ansiotulovähennystä siten, että kuntien verotulot kasvavat samalla summalla. Näin vaikutus jäisi nollaksi. Verovelvollisen aseman muuttuminen pyritään minimoimaan keventämällä valtion tuloveroasteikkoa sekä kasvattamalla valtionverotuksen ansiotulovähennyksen määrää. Muutoksella ei arvioida olevan merkittäviä hallinnollisia vaikutuksia. 4 Asunnon ja työpaikan välisistä matkakustannuksista myönnettävä kokonaisvähennysmäärä tulee kasvamaan paljon. Muutoksella on merkitystä ainakin niille verovelvollisille, jotka jo aiemmin ovat saaneet vähennettyä matkakustannuksia ylärajaan asti. Voisi olettaa, että hallinnollinen työ tulee lisääntymään, koska verotuksessa keskitytään muutenkin olennaisiin tapauksiin euron vähennysmahdollisuutta voidaan pitää merkittävänä tutkimuskohteena yksittäisen verovelvollisen verotuksessa. Asunnon ja työpaikan väliset matkakustannukset ovatkin erityisen tutkinnan kohteena vuoden 2007 verotuksessa 5. 4 HE 144/2006 vp, s , Verohallituksen julkaisu 52.08, s. 2. 5\n14 TVL 93.4 :n mukaan työttömän työnhakijan 500 euron omavastuuosuutta pienennetään 45 eurolla jokaiselta täydeltä korvauskuukaudelta, johon katsotaan kuuluvan 21,5 korvauspäivää vastaava määrä. Korvaus täytyy olla verovelvollisen verovuoden aikana saamaa työttömyysturvalain (1290/2002) mukaista työttömyyspäivärahaa, työmarkkinatukea tai koulutuspäivärahaa, taikka julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain (1295/2002) tai sen nojalla annettujen säännösten mukaista koulutustukea tai työllistämistukea työelämävalmennukseen tai päivärahaa toimeentulon turvaamiseksi. Omavastuuosuus on kuitenkin aina vähintään 90 euroa. Verohallinto laskee omavastuuosuuden viranomaisilta saamiensa tietojen perusteella, joten verovelvollisen ei tarvitse sitä itse selvittää ilmoittaessaan matkakustannuksia esitäytetyllä veroilmoituksella 6. Vähennyksen määrä lasketaan vain kertaalleen, eikä sitä jaeta perheenjäsenille. Jos puolisot kulkevat samalla autolla asunnon ja työpaikan väliset matkat, saa vähennyksen vain yksi verovelvollinen. 7 Jos puolisoilla on sama työpaikka, kaksi henkilöautoa ja erilaiset työajat, matkakuluvähennys voidaan laskea silloin erikseen kummallekin puolisolle. Työmatkan pituudella ei ole merkitystä vähennyksen myöntämistä arvioitaessa. Riittää kun matkalla on käytetty kulkuvälinettä. 8 Esimerkiksi jos verovelvollinen kulkee bussilla viisi kilometriä työpaikalleen, mutta pääsisi sinne kävellen kodistaan kilometrin oikoreittiä pitkin, on vähennys kuitenkin myönnettävä, jos myöntämisen edellytykset täyttyvät. Verohallinto ei voi hylätä verovelvollisen esittämiä matkakustannuksia, jos vertailtavina vaihtoehtoina asunnon ja työpaikan väliä kuljettaessa ovat joko kävely tai jokin kulkuneuvo. Toisaalta omavastuuosuus todennäköisesti karsii pois huomattavan osan tällaisista tapauksista. TVL 93 :ää sovelletaan, kun verovelvollinen vaatii vähennystä asunnon ja työpaikan välisistä matkoista. Edellä mainittujen matkojen määrittely on tärkeää 6 Verohallituksen julkaisu 52.08, s Andersson & Linnakangas 2006, s Verohallituksen julkaisu 43.08, s\n15 niiden erottamiseksi tilapäisesti tehtävistä ja toissijaiselle työpaikalle tehtävistä matkoista. Asunnon ja työpaikan välisellä matkalla tarkoitetaan kodin ja varsinaisen työpaikan välistä matkaa 9. Varsinaisella työpaikalla tarkoitetaan paikkaa, jossa palkansaaja vakituisesti työskentelee. Jos palkansaajalla työn liikkuvuuden vuoksi ei ole paikkaa, jossa hän vakituisesti työskentelee, pidetään varsinaisena työpaikkana paikkaa, josta hän hakee työmääräykset, säilyttää työssä käyttämiään asusteita, työvälineitä tai työaineita, tai muuta työn tekemisen kannalta vastaavaa paikkaa. Tällaista työtä tekevistä voidaan mainita esimerkkeinä autonkuljettaja ja asennus- tai korjaustyötä tekevä henkilö. Varsinainen työpaikka voi olla virasto-, toimisto-, tehdas-, työpaja-, varasto tai muu vastaava rakennus tai muu ulkonaisesti erotettava paikka, jossa verovelvollinen vakituisesti työskentelee. 10 Silloinkin, kun verovelvollinen on otettu esimerkiksi sairasloman sijaiseksi, kesä- tai ruuhka-apulaiseksi tai muuhun vastaavaan lyhytaikaiseen työhön, tätä paikkaa pidetään hänen varsinaisena työpaikkanaan. Henkilö voi virkavapauden aikana työskennellä toisen työnantajan palveluksessa. Tällöin tämän toisen työnantajan toimipiste on työntekijän varsinainen työpaikka. 11 Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisussa KHO T 590 verovelvollinen ei saanut vähentää matkakustannuksia, jotka syntyivät kesäasunnon ja työpaikan välisistä matkoista, joten vähennys voidaan hyväksyä vain vakituisen asunnon ja varsinaisen työpaikan välillä aiheutuvista matkakustannuksista: Puolisot asuivat työskentelypaikkakunnalla miehen työsuhdeasunnossa. Heillä oli noin 20 km etäisyydellä toinen asunto miehen yhdessä veljensä kanssa omistamalla n. 40 ha maatilalla, jossa he asuivat kesäisin suunnilleen puoli vuotta. Matkoista maatilalta työpaikoille oli aiheutunut kummankin osalta v mk:n ja v mk:n kustannukset. Lääninoikeus katsoi muun selvityksen puuttuessa maatilalla olevan asunnon kesäasunnoksi eikä hyväksynyt työmatkakustannuksia maatilalta työpaikalle vähennyskelpoisiksi. KHO katsoi työsuhdeasunnon asunnoksi, jota tulo- ja varallisuusverolain 26 :n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetaan, ja tällä perusteella hylkäsi matkakustannusten vähentämisvaatimuksen. Verovuosi_1978 Verovuosi_ Verohallituksen julkaisu 43.08, s. 468; Verohallituksen julkaisu 82.08, s Verohallituksen julkaisu 43.08, s. 366; VeroHp Dnro 1788/32/2007, Verohallituksen julkaisu 43.08, s\n16 Opiskelijoiden matkakustannukset Opiskelijat eivät saa vähentää matkakustannuksia opintotukilain (65/1994) mukaisesta opintorahasta. Matkakustannukset asunnon ja opiskelupaikkakunnan välillä ovat kuitenkin vähennyskelpoisia, kun opiskeluajalta on saatu palkkaa. 12 Näin esimerkiksi tapauksessa KHO T 1207: Verovelvollisen opiskelu sotakorkeakoulussa oli tapahtunut virkatehtävänä ja puolustusvoimat oli maksanut opiskeluajalta palkan. Matkoista asunnon ja sotakorkeakoulun välillä aiheutuneet kustannukset olivat asunnon ja työpaikan välisinä matkakustannuksina vähennyskelpoisia. Verovuosi_1977. Matkakustannukset eivät kuitenkaan olleet vähennyskelpoisia Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisun KHO 1989 B 526 tapauksessa, vaikka opiskeluajalta oli saatu palkkaa. Matkakustannukset katsottiin opiskeluun liittyviksi vähennyskelvottomiksi elantomenoiksi ilmeisesti sen vuoksi, että työharjoittelupaikan katsottiin liittyvän verovelvollisen tutkintoon johtaviin opintoihin, eikä kyse ollut menoista, jotka johtuivat verovelvollisen työtehtävässä tarvittavan ammattitaidon ylläpitämisestä. Lisäksi matkoja asunnon ja opiskelupaikkakunnan välillä ei tehty säännöllisesti, vaan ainoastaan meno- ja paluumatka. Matkakustannuksia ei saanut vähentää asunnon ja työpaikan välisinä matkakustannuksina: Verovelvollinen, joka oli opiskellut verovuonna Tampereen yliopistossa ekonomin tutkintoa, oli työskennellyt kansainvälisen kauppatieteen opiskelijoiden järjestön järjestämässä harjoittelupaikassa Frankfurtissa Saksan liittotasavallassa. Tästä harjoittelusta verovelvollinen oli saanut palkkatuloa. Verovelvollinen oli matkustanut kotipaikkakunnaltaan Tampereelta Frankfurtiin ja palannut takaisin Näistä lentomatkoista aiheutuneita kustannuksia oli pidettävä opiskeluun liittyvinä vähennyskelvottomina elantokustannuksina eikä verovelvollisella siten ollut oikeutta vähentää näitä kustannuksia tulostaan. Äänestys Verohallituksen julkaisu 43.08, s Eri mieltä olivat ylimääräinen hallintoneuvos Degener sekä hallintoneuvos Juusti, jotka katsoivat, että lentomatkoista aiheutuneita kustannuksia oli pidettävä tulon hankkimisesta johtuneina vähennyskelpoisina menoina. 8\n17 Työvoimapoliittisessa aikuiskoulutuksessa olevan verovelvollisen matkakustannukset sekä matkakuluvähennys kuntoutusrahasta Työvoimapoliittisessa aikuiskoulutuksessa oleva henkilö ei saa opiskeluajalta palkkaa, vaan muuta veronalaista tuloa. Opiskelu on tulon saannin edellytys. Jos työtön kieltäytyy koulutuksesta, hänelle voidaan määrätä kuuden viikon karenssi. Näissä olosuhteissa matkakustannukset voidaan vähentää verotuksessa asunnon ja varsinaisen työpaikan välisiä matkoja koskevien säännösten mukaan, ellei niitä ole korvattu. Koulutuksen ajalta maksetaan ylläpitokorvausta kahdeksan euroa päivältä. Matkakustannusten osuus ylläpitokorvauksesta joudutaan arvioimaan. Vähennys voidaan tehdä siltä osin, kuin matkakustannukset ylittävät verovapaaseen ylläpitokorvaukseen sisältyvän matkakustannusten korvauksen osuuden. 14 Tapauksesta on Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisu KHO 1997:16: Rakennusmies A oli työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain (763/90) tarkoittamassa aikuiskoulutuksessa elokuusta 1991 toukokuuhun 1994 Y:n ammattioppilaitoksessa tarkoituksin suorittaa erikoismaalarin tutkinto. A:lle maksettiin koulutuksen ajalta mainitun lain mukaisesti työttömyyspäivärahaa vastaavaa veronalaista koulutustukea sekä matka- ja muita ylläpitokustannuksia varten verovapaata ylläpitokorvausta 30 markkaa päivältä. A vaati tulostaan vähennettäväksi asunnon ja koulutuspaikan väliset matkakulut. KHO katsoi, etteivät A:n asunnon ja koulutuspaikan väliset matkakulut hänen suorittamastaan maalarin tutkinnosta huolimatta olleet vähennyskelvotonta elantomenoa siltä osin kuin niitä ei ylläpitokorvauksin A:lle korvattu. A:lla oli oikeus vähentää matkoista aiheutuneet puheena olevat kustannukset tulostaan tuloverolain 93 :ssä säädetyin rajoituksin. Äänestys Korkein hallinto-oikeus on päätöksessä KHO T 1055 hyväksynyt matkakustannukset vähennettäväksi myös kansaneläkelaitoksen maksamasta kuntoutusrahasta, jolla turvattiin verovelvollisen toimeentulo ajalta, jolloin hän joutui opiskelemaan itselleen uuden ammatin: Koneasentajan tutkinnon suorittanut A oli työskennellyt valtion palveluksessa ympäristöhallinnossa. Hän oli sairastamansa vaikean ihosairauden vuoksi joutunut jäämään tästä työstään virkavapaalle ja aloittamaan uuden ammatin opiskelun kansaneläkelaitoksen maksaman kuntoutusrahan turvin. Kuntoutusrahalain 2 :n 1 momentin mukaan Suomessa asuvalla henkilöllä on oikeus mainitussa laissa säädetyin edellytyksin kuntoutusrahaan ajalta, jona hän on 14 Verohallituksen julkaisu 43.08, s. 468 s. 15 Asiaa oli käsitelty ennen KHO:n ratkaisua Pohjois-Karjalan lääninoikeudessa, joka katsoi, että koulutusta oli pidettävä uuden ammatin hankkimisena, josta aiheutuneita matkakustannuksia oli pidettävä vähennyskelvottomina elantokustannuksina. KHO:n päätöksestä oli eri mieltä hallintoneuvos Olsson, joka katsoi, ettei lääninoikeuden päätöstä ole syytä muuttaa. 9\n18 kuntoutuksen takia estynyt tekemästä omaa tai toisen työtä. A oli vuonna 1996 saanut kuntoutusrahaa markkaa, joka oli verotettu hänen ansiotulonaan. A oli opiskellut teknillisen oppilaitoksen automaatiotekniikan linjalla ja hänelle oli aiheutunut oppilaitoksessa käymisen johdosta yhdeksän kuukauden ajalta matkakuluja. A:n opiskelu oli johtunut siitä, että hän ei terveydellisten seikkojen johdosta pystynyt jatkamaan aiemmassa työssään. Kun otettiin huomioon, että kuntoutusrahalain säännösten tarkoituksena oli ollut turvata A:n toimeentulo opiskelun aikana, jolloin hän on estynyt tekemästä työtään, ja kuntoutuksen tavoitteena oli työelämään paluun mahdollistaminen, korkein hallinto-oikeus katsoi, etteivät A:lle näissä oloissa asunnon ja opiskelupaikan väliset matkakulut olleet hänen vähennyskelvotonta elantomenoaan. A:lla oli oikeus vähentää kodin ja opiskelupaikan välisistä matkoista aiheutuneet kulut tuloverolain 93 :n mukaan ansiotulon hankkimisesta johtuneina menoina säännöksessä säädetyin rajoituksin. Verovuosi Matkat työpäivän aikana Ruokailutauon aikana tehdystä matkasta aiheutuneet kustannukset eivät yleensä ole vähennyskelpoisia matkakustannuksia. Jos verovelvollisen työjaksojen väliin jää useamman tunnin vapaa-aika, ovat molempien työjaksojen johdosta tehdyt matkat asunnosta työpaikalle ja takaisin olleet vähennyskelpoisia. 16 Näin KHO T 394: Maatalouslomittajan työaika jakautui kahteen 4 tunnin työjaksoon siten, että jaksojen välille saattoi jäädä jopa 6 tuntia vapaa-aikaa, jota ei aina ollut vietettävä lomitettavalla tilalla. Työajat huomioon ottaen lomittajan asunnon ja työpaikan välisinä matkoina voitiin pitää molempien työjaksojen johdosta tehtyjä matkoja asunnosta työpaikalle ja takaisin. Verovuosi_1982 Yleistä, tarkkaa sääntöä tai ohjetta ei ole olemassa siitä, mikä on riittävän pitkä vapaa-aika työjaksojen välillä, jotta matkakustannukset olisivat vähennyskelpoisia. Edellisen kaltaisissa tilanteissa matkakustannusten vähennyskelpoisuutta ratkaistaessa työjaksojen välisen ajan pituuteen ja sen vaikutukseen tulee kiinnittää huomiota tapauskohtaisesti. On todennäköistä, että vapaa-ajan pitää kuitenkin olla pitempi kuin kaksi tuntia, koska ruokailutauon aikana tehdyistä matkoista aiheutuvat kustannukset on suljettu vähennyskelpoisuuden ulkopuolelle. 16 Verohallituksen julkaisu 43.08, s\n19 Useat toimipaikat Jos verovelvollisella on useita työpaikkoja, joissa hän käy saman päivän aikana siirtyen yhdestä työpaikasta toiseen, eivät eri työpaikkojen väliset matkakustannukset ole TVL 93 :n tarkoittamia asunnon ja työpaikan välisiä matkakustannuksia, vaan ne katsotaan tulonhankkimisesta aiheutuneiksi menoiksi. Sen sijaan asunnon ja varsinaisen työpaikan väliset matkat vähennetään normaalisti halvimman kulkuneuvon kustannusten mukaisesti. 17 Näin tapauksessa KHO T 3990: Henkilö K oli hoitanut varsinaisen virkansa päivittäin ja välisinä aikoina ja lisäksi hoitanut isännöitsijän tehtäviä välisenä aikana toisaalla samassa kaupungissa. Ehtiäkseen työkohteesta toiseen hän oli joutunut käyttämään omaa autoaan. Verotuksessa oli työmatkakustannukset vähennetty vain linja-auton kuukausilipun mukaan. KHO katsoi, että asunnon ja varsinaisen työmatkan väliset matkat oli vähennettävä linja-auton mukaan. Eri työpaikkojen välisistä matkoista aiheutuneet kustannukset eivät olleet tuloja varallisuusverolain 26 :n 1 momentin 5 kohdassa tarkoittuja matkakustannuksia. K:lla oli näin ollen tulo- ja varallisuusverolain 25 :n nojalla oikeus tulon hankkimisesta johtuneina menoina vähentää tulostaan oman auton käytöstä eri työpaikkojen välisillä matkoilla aiheutuneet kulut. Verovuosi_1978 Silmälääkärin harjoittaessa työtään kuudella eri paikkakunnalla jokainen vastaanottopiste muodosti varsinaisen työpaikan. Korkein hallinto-oikeus sovelsi päätöksessään KHO T 2995 verovelvollisen matkakustannuksiin TVL 93 :ää: Silmälääkäri harjoitti ammattitoimintaa kuudella eri paikkakunnalla. Vastaanottoajat ja -paikat määräytyivät palvelujen kysynnän perusteella eikä vastaanottojen alkamisaika usein selvinnyt ennen kuin vasta työpäivän aamuna. Lääkäri matkusti eri vastaanottopisteisiin kotoaan omalla autolla kuljettaen mukanaan tutkimusvälineitään. Lääkärin matkat kodin ja vastaanottopisteiden välillä olivat asunnon ja työpaikan välisiä matkoja, joista aiheutuvat kulut hänellä oli oikeus vähentää vain vähennykselle tuloverolain 93 :ssä säädettyjen rajoitusten puitteissa. Verovuosi Äänestys 3-2. Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisussa KHO T 2101 verovelvollisen tekemät matkat tulkittiin viikonloppumatkoiksi, joiden kustannukset vähennetään asunnon ja varsinaisen työpaikan välisinä matkakustannuksina. Kyseessä oli lääkäri, joka harjoitti työtään toisella paikkakunnalla arkisin ja mat- 17 Verohallituksen julkaisu 43.08, s\n20 kusti viikonlopuksi kotipaikkakunnalle, jossa hänellä oli myös vastaanotto viikonlopun ajan: Lääkäri oli apulaisprofessorina A:n kaupungissa, jossa hänellä oli myös vastaanotto. Hän matkusti viikonloppuisin kotipaikkakunnalleen B:n kaupunkiin, jossa hänellä oli perheensä kanssa yhteinen asunto. Näiden matkojen yhteydessä hän piti viikonloppuisin vastaanottoa myös kotipaikkakunnallaan B:n kaupungissa. Viikonloppumatkojen ensisijaisena tarkoituksena katsottiin olevan käynnit kotona B:n kaupungissa, minkä vuoksi niistä aiheutuneita kustannuksia verotuksessa pidettiin asunnon ja työpaikan välisinä matkakustannuksina. Verovuosi_1993 Viikonloppumatkat Työkomennuksen kestäessä tehdyt viikonloppu- ja muut vastaavat matkat asunnon ja erityisen työntekemispaikan välillä rinnastetaan TVL 72.3 :n mukaan asunnon ja työpaikan välisiin matkoihin, joten niihin liittyvien matkakustannusten vähentämistä koskee myös 500 euron omavastuuosuus ja euron enimmäismäärää koskeva rajoitus. Näistä matkoista syntyneet matkakustannukset voidaan siten vähentää vain halvimman kulkuneuvon käytöstä aiheutuvien kustannusten mukaan laskettuina. Käytännössä viikonloppumatkojen kustannukset vähennetään lähes aina julkisten kulkuneuvojen taksojen mukaisesti. Vain joissakin poikkeustapauksissa, kuten silloin, kun julkista kulkuneuvoa ei ole ollenkaan käytettävissä, tai jos verovelvollinen ei ehtisi käydä kotonaan käyttämällä julkista kulkuneuvoa, voidaan vähennys hyväksyä muuta kuin julkista kulkuneuvoa käyttäen. 18 Kun verovelvolliselle ei ollut järjestetty majoitusta viikonlopun ajaksi, eivät matkat olleet työkomennuksen aikana tehtyjä TVL 72.3 :n mukaisia viikonloppumatkoja, joten matkakustannuksiakaan ei voinut vähentää TVL 93.1 :n mukaisesti. Näin KHO T 2450: A oli työskennellyt niin sanotulla erityisalalla louhinta- ja murskaustöitä suorittavassa yhtiössä. Työkohteet olivat olleet ajallisesti lyhytkestoisia, keskimäärin yhdestä kolmeen kuukautta kestäviä, ja sijaitsivat kaukana asutustaajamista. Yhtiö ei ollut maksanut työntekijöille päivärahaa viikonlopulta eikä korvannut 18 Verohallituksen julkaisu 43.08, s\n21 työntekijöiden kotipaikkakunnalla sijaitsevan asunnon ja erityisen työntekemispaikan välisistä viikonloppumatkoista aiheutuneita kuluja. Työntekijöille oli järjestetty mahdollisuus työviikkoina majoittua työmaalla parakkiasunnoissa tai tapauskohtaisesti majatalotasoisessa majoituksessa. Kun yhtiö ei ollut järjestänyt majoitusta työnteki-jöille viikonlopuiksi, ei työntekijöiden viikonloppumatkoja ollut tehty tuloverolain 72 :n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla työkomennuksen kestäessä. Näin ollen A:n erityisen työntekemispaikan ja kotipaikkakunnalla sijaitsevan asunnon välisiä viikonloppumatkoja oli pidettävä tuloverolain 72 :n 1 momentissa tarkoitettuina tilapäisesti työhön kuuluvien tehtävien suorittamiseksi erityiselle työntekemispaikalle tehtyinä työmatkoina, joihin ei ollut sovellettava saman lain 93 :n 1 momentin säännöstä omavastuuosuudesta ja enimmäismäärästä. A:lla oli näin ollen oikeus tuloverolain 29 :n nojalla vähentää viikonloppumatkoista kotipaikkakunnalla sijaitsevan asunnon ja erityisen työntekemispaikan välillä aiheutuneet kustannukset kuten päivittäisistä asunnon ja erityisen työntekemispaikan välisistä matkoista aiheutuneet kustannuksensakin tulon hankkimisesta ja säilyttämisestä johtuneina menoina tuloverolain 95 :n 1 momentin 4 kohdan mukaan siltä osin kuin niiden määrä ylitti tulonhankkimisvähennyksen määrän eikä työnantaja ollut kustannuksia korvannut. Verovuodet Jos työnantaja on korvannut työkomennuksen kestäessä tehdystä viikonloppumatkasta aiheutuneet kustannukset, luetaan saatu korvaus veronalaiseksi palkkatuloksi. Verovelvollisella on kuitenkin tällöin oikeus vähentää kotona käynneistä aiheutuneet matkakustannukset halvimman kulkuneuvon käytöstä aiheutuvien kustannusten mukaan laskien. 19 Jos verovelvollisella on varsinainen työpaikka vieraalla paikkakunnalla ja hän asuu siellä, saa hän vähentää matkakustannukset kotona käynnistä kerran viikossa halvinta kulkuneuvoa käyttäen. 20 Tämä on Verohallituksen näkökanta. Oikeuskäytännössä vähennys on myönnetty myös kaksi kertaa viikossa tehdyistä matkoista kuten ratkaisussa KHO 1983 B II 561: Verovelvollinen P asui perheensä kanssa X:n kunnassa, mutta työskenteli noin 100 km:n välimatkan päässä Y:n kaupungissa missä hänellä oli toinen omistusasunto. Verovelvollinen P oli kaksi kertaa viikossa matkustanut X:n ja Y:n väliä julkisia kulkuneuvoja käyttäen. Hänellä oli oikeus vähentää tulostaan 19 Verohallituksen julkaisu 43.08, s. 470 s. 20 Verohallituksen julkaisu 43.08, s\n22 kaksi kertaa viikossa tehdystä X:n ja Y:n välisistä matkoista aiheutuneet kulut. Äänestys Verovelvollinen sai vähentää matkakustannukset kaksi kertaa viikossa tehdyistä matkoista Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisussa KHO T 2316, kun välimatkaa kodin ja työpaikan välillä oli 185 km: Yliluutnantti oli komennettu viideksi kuukaudeksi kapteenikurssille maanpuolustuskorkeakouluun Tuusulaan. Maanpuolustuskorkeakoulu oli noin 185 km päässä hänen ja hänen perheensä kodista. Siitä huolimatta, että yliluutnantille oli kurssin ajaksi järjestetty majoitus maanpuolustuskorkeakoululla, hänellä oli oikeus tuloverolain 93 :n mukaisesti tuloistaan vähentää asunnon ja työpaikan välisinä matkakustannuksina kaksi kertaa viikossa tehdyistä kotikunnan ja Tuusulan välisistä matkoista aiheutuneet kustannukset. Verovuosi_1994. Päätöksissä on kiinnitetty huomiota matkan pituuteen. Siitä voisi päätellä, että verohallinto joutuu arvioimaan matkakustannusten todenmukaisuutta matkan pituuden, matkojen lukumäärien ja verovelvollisen antaman muun selvityksen avulla ja ratkaisemaan sitä kautta, kuinka monta kertaa viikossa tehdyistä matkoista vähennys myönnetään. TVL 93 :ssä ei ole rajoitettu matkojen määrää, joten matkakustannuksia tulisi voida vähentää myös useammin kuin kaksi kertaa viikossa tehdyistä matkoista, jos matkat on oikeasti tehty. Oikeuskäytännössä ei ole ollut vielä tapausta, jossa matkakustannuksia viikonloppumatkoista vaadittaisiin vähennettäväksi useammin kuin kaksi kertaa viikossa tehdyistä matkoista. Oikeuskirjallisuudessa on tyydytty samaan näkökantaan kuin Verohallitus ja KHO 22. Vähennystä myönnettäessä on siis syytä selvittää, että matkat on todella tehty ja niistä on aiheutunut kustannuksia. Myös ulkomaan työskentelyn aikana tehdyt vastaavat matkat ovat vähennyskelpoisia. Jos ulkomaantulo on TVL 77 :n mukaan verovapaa, ei matkakustannuksia kuitenkaan saa vähentää, koska kysymyksessä on verovapaan tulon hankkimisesta johtunut meno Eri mieltä oli P.J.: Koska P oli usean vuoden ajan ollut vakituisessa työssä Y:n kaupungissa, jossa hänellä oli myös omistusasunto, ei X:n ja Y:n välisiä matkoja voitu pitää asunnon ja työpaikan välisinä matkoina. Työhön liittyvät seikat huomioiden matkakustannuksia ei ollut pidettävä myöskään tulonhankkimisesta johtuneina kustannuksina, vaan elantokustannuksina. 22 Ks. Andersson & Linnakangas 2006, s Verohallituksen julkaisu 43.08, s\n23 Viikonloppumatkat ovat vähennyskelpoisia vain sellaiselle verovelvolliselle, jolla on puoliso ja vähintään yksi yhteinen lapsi puolison kanssa. TVL 7 :n mukaan puolisot ovat yleisesti verovelvollisia henkilöitä, jotka ovat ennen verovuoden päättymistä solmineet avioliiton. Puolisoiksi katsotaan myös sellaiset verovelvolliset, jotka ovat verovuoden aikana jatkuvasti asuneet avioliitonomaisissa olosuhteissa yhteisessä taloudessa ja he ovat aikaisemmin olleet naimisissa tai heillä on tai on ollut yhteinen lapsi. Verovelvollinen ei saa vähentää viikonloppumatkoja puolison luo silloin, kun lapsettomilla puolisoilla on eri kotikunnat. Perheettömien verovelvollisten syrjiminen viikonloppumatkojen vähentämisessä saattaa mahdollisesti olla ristiriidassa Suomen perustuslain (731/1999) kanssa, jonka 6 :n mukaan ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä. Ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella. TVL:sta tällaista hyväksyttävää perustetta ei löydy. Verovelvollisen perheettömyys voisi olla edellä mainittu muu henkilöön liittyvä syy, joka asettaa hänet eri asemaan kuin perheelliset. Sama ongelma on verovelvollisilla, jotka elävät avoliitossa, mutta joilla ei ole lapsia. Niinpä voisi ajatella, että perheetöntä verovelvollista tulisi kohdella samalla tavoin kuin perheellistä. Suomen perustuslain 22 :n mukaan julkisen vallan on turvattava perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutuminen. Yksinäinen henkilö, jolla on vakituinen työpaikka ja asunto työskentelypaikkakunnalla, ei saa vähentää toisella paikkakunnalla olevalla asunnolla käynneistä aiheutuneita kustannuksia. 24 Näin Korkeimman hallinto-oikeuden tapauksessa KHO T 4613: Naimaton, vuonna 1953 syntynyt A oli henkikirjoilla V:n kunnassa, jossa hänellä oli lähtien ollut työpaikka pankin toimihenkilönä. Vaikean asuntotilanteen vuoksi hän asui verovuonna korjauksen alaisena olleessa entisestä koulukiinteistöstä motelliksi muutetun rakennuksen huoneessa, jossa ei ollut keitto- eikä pyykinpesumahdollisuutta. Huoneen puutteellisen varustetason johdosta A ilmoitti joutuneensa viikonloppuisin käymään vanhem- 24 Verohallituksen julkaisu 43.08, s\n24 piensa luona R:n kunnassa, jonne suuntautuneista matkoista aiheutuneet kustannukset A vaati vähentää tulostaan. Koska A:n asunto ja koti sekä vakituinen työpaikka olivat V:n kunnassa, ei hänen vanhempiensa luona käynneistä aiheutuneita kustannuksia ollut pidettävä TVL 26 :n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettuina eikä muullakaan perusteella vähennyskelpoisina menoina. Verovuosi_1976. Yksinäisellä verovelvollisella on kuitenkin oikeus vähentää viikonloppumatkoista aiheutuneet matkakustannukset halvimman kulkuneuvon mukaan, jos hän työskentelee tilapäisesti toisella paikkakunnalla, kuten tapauksessa KHO 1988 B 558: Naimaton verovelvollinen oli auskultoinut verovuonna tuomiokunnassa Seinäjoella. Tämän ajan hän oli ollut virkavapaana tapaturmaviraston korvauslakimiehen toimesta. Hänellä oli asunto Helsingissä. Muutoinkin hänen pysyvänä asuin- ja kotipaikkanaan oli pidettävä Helsinkiä. Hänellä oli oikeus vähentää tuloistaan Seinäjoella sijainneen työpaikan ja Helsingissä sijainneen asunnon välisistä viikonloppumatkoista aiheutuneet kustannukset. Äänestys Korkeimman hallinto-oikeuden tapauksessa KHO T 168 virkavapaalla yhdestä virasta ollut verovelvollinen työskenteli toisella paikkakunnalla toisessa virassa ja ajoi asunnon ja työpaikan väliä lähes päivittäin. Korkein hallinto-oikeus katsoi silloin, että kyseessä olivat asunnon ja varsinaisen työpaikan väliset matkakustannukset, jotka olivat vähennyskelpoisia TVL 93 :n nojalla: A oli virkavapaana vakinaisesta valtion virastaan Helsingissä hoitanut ajan Tampereen yliopiston yliassistentin virkaa. A oli asunut perheensä kanssa vakituisessa asunnossaan Hyvinkäällä ja kulkenut sieltä lähes päivittäin Tampereelle, jossa hänellä oli katsottava olleen tuolloin työpaikkansa. Korkein hallinto-oikeus katsoi, että A:n matkat Hyvinkäältä Tampereelle ja takaisin olivat tuloverolain 93 :ssä tarkoitettuja asunnon ja työpaikan välisiä matkoja. Verovuosi Niinpä voisi ajatella, että edellä mainitut kaksi Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisua ovat ristiriidassa keskenään. Verovelvolliselle voitaisiin katsoa muo- 25 Eri mieltä olivat hallintoneuvos Sainio ja hallintoneuvos Juusti, jotka katsoivat, että koska verovelvollinen on yksinäinen henkilö, ei hänellä ole oikeutta vähentää viikonloppumatkojen matkakustannuksia asunnon ja työpaikan välisinä matkoina, vaan ainoastaan asunnon ja työpaikan muutoksen aiheuttamat tulonhankkimismenot viidestä edestakaisesta matkasta. 16\n25 dostuneen varsinainen työpaikka Seinäjoelle, joten viikonloppumatkoista aiheutuneet matkakustannukset olisivat vähennyskelvottomia sen perusteella, koska verovelvollinen on yksinäinen henkilö ja työpaikkaa Seinäjoella ei voitaisi katsoa tilapäiseksi työpaikaksi. Epäselväksi jää, kuinka pitkä aika voidaan katsoa tilapäiseksi työskentelyksi, jolloin yksinäinen verovelvollinen voisi vähentää viikonloppumatkoja. Verohallituksen mukaan yksinäinen henkilö saa vähentää tilapäisestä työskentelystä aiheutuneita matkakustannuksia kerran viikossa tehdyistä viikonloppumatkoista. Samaan näkökantaan on yhdytty oikeuskirjallisuudessa 26. TVL 93 :ssä matkamääriä ei ole rajoitettu, joten matkakustannuksia tulisi voida vähentää useammin kuin kerran viikossa tehdyistä matkoista, jos ne on oikeasti tehty ja kustannuksia on syntynyt. Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisujen ristiriidan perusteella ja yleisen säännön mukaan voisi päätellä, että yksinäisen henkilön viikonloppumatkat katsotaan kuitenkin usein kokonaan vähennyskelvottomiksi. 2.2 Halvimman kulkuneuvon ratkaiseminen Julkinen kulkuneuvo TVL 93.1 :n perusteella asunnon ja työpaikan väliset matkakustannukset voidaan vähentää halvimman kulkuneuvon käyttökustannusten mukaan laskettuina. Yleensä halvimpana kulkuneuvona pidetään linja-autoa, junaa, raitiovaunua tai laivaa. Jos verovelvollinen voi käyttää matkalla erilaisia julkisia kulkuneuvoja, verohallinto tutkii niistä halvimman vaihtoehdon. Matkakustannukset hyväksytään halvimman matkustusluokan ja taksan mukaisena, joka on kuukausilippu, sarjalippu tai muu alennuslippu, jos sellainen on saatavissa. 27 Verovelvollisen vaatiessa matkakustannuksia vähennettäviksi julkisten kulkuneuvojen käytön mukaan on vähennyksen määrä suhteellisen helposti ja nope- 26 Ks. Andersson & Linnakangas 2006, s. 391; Verohallituksen julkaisu 43.08, s Verohallituksen julkaisu 43.08, s\n26 asti selvitettävissä. Vaikka verovelvollinen työskentelisi koko vuoden eli yksitoista kuukautta oletettu lomakuukausi huomioituna, on vähennys seutulipun käyttöalueilla varsin pieni tai se jää omavastuun alle. Huomattava osa tällaisista tapauksista ei usein edes nouse tutkittavaksi, koska verotus on massamenettelyä ja keskittyy vain olennaisimpiin tutkimiskohteisiin 28. Matkojen pituuden kasvaessa vähennys lähenee ylärajaa, kun verovelvollinen liikkuu päivittäin esimerkiksi junalla läpi vuoden Tampereelta Helsinkiin ja takaisin. Verohallinto myöntää vähennyksen melko helposti, kun verovelvollinen käyttää julkisia kulkuneuvoja ja verohallinnolla on tietojärjestelmiensä sekä verovelvollisen antamien tietojen perusteella näyttöä siitä, että matkat on todellisuudessa tehty. Kun matkat on tehty halvinta tapaa käyttäen, ei verohallinnon yleensä tarvitse paljonkaan puuttua verovelvollisen esittämään vähennyksen määrään. Vähennyksen määrän laskemisessa verohallinnolla on käytössä eräitä julkisten kulkuneuvojen taksataulukoita 29. Niiden avulla vähennyksen määrä selviää helposti, jos verohallinto tietää verovelvollisen asunnon ja työpaikan sijainnin sekä työskentelykuukausien määrän. Internetissä ei ole sellaista verohallinnon yleisesti tuntemaa sivustoa, jonka avulla saisi tietää eri kaupunkien etäisyydet rautateitä pitkin. Junalippujen hinnat vaihtelevat tietyn kilometrimäärän välein, joten välillä oikea kuukausilipun hinta on vaikea ratkaista. Hinnat saattavat vaihdella merkittävästi pitkillä välimatkoilla junilla kuljettaessa. Bussilipuista kertyvä vähennyksen osuus selviää melko vaivattomasti, jos välimatka sekä työskentelykuukausien että joissakin tapauksissa myös -päivien määrä on tiedossa. Vaihtoehtoina ovat seutu-, 44 matkan-, 22 matkan-, menopaluu- sekä kertaliput. Junalipuista vaihtoehtoina ovat kuukausi- ja menoliput sekä eri hinnat taajama-, pika-, IC/IC2- ja Pendolino -junille. 30 Verohallinto ratkaisee niistä halvimman käytettävissä olevan vaihtoehdon, mikäli verovelvolli- 28 HE 91/2005 vp, s Verohallituksen ohje Dnro 1809/32/ Verohallituksen ohje Dnro 1809/32/\n27 sella ei ole esittää perusteluja, miksi vähennys tulisi myöntää kalliimman matkustustavan mukaan 31. Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 1979 B II 561 oma auto ei ollut halvin kulkuneuvo sillä perusteella, että verovelvollinen joutui käyttämään sitä työssään: Vaikka työsuhteen edellytyksenä oli oman auton lähes päivittäinen käyttö työtehtävien suorittamiseen, mistä aiheutuneet kustannukset työnantaja oli korvannut, omaa autoa ei katsottu halvimmaksi kulkuneuvoksi, vaan asunnon ja työpaikan väliset matkakustannukset hyväksyttiin vähennykseksi julkisen kulkuneuvon käytöstä aiheutuvien kustannusten mukaan. Verovuosi_1976. Äänestys Oman auton tarvitseminen työssä on verovelvollisen esittämä melko yleinen perustelu muun kuin julkisen kulkuneuvon käytölle asunnon ja työpaikan välisillä matkoilla. Joillakin verovelvollisilla oman auton käyttö voi olla työsuhteen edellytyksenä. Verovelvollinen saattaa silloin luonnollisesti ajatella, että jos joutuu käyttämään autoa töissä, myös vähennys varmaan myönnetään oman auton kustannusten mukaan laskettuna. Verovelvollisen on sen vuoksi usein vaikea ymmärtää, miksi vähennys lasketaan julkisten kulkuneuvojen mukaan, vaikka niillä olisi mahdotonta suorittaa työhön liittyviä matkoja työpäivän aikana. Lähtökohtana on kuitenkin selvittää halvin kulkuneuvo verovelvollisen asunnon ja työpaikan välisille matkoille Muu kuin julkinen kulkuneuvo TVL 93.2 :ssa on selitetty, miten vähennys lasketaan, jos halvimpana kulkuneuvona pidetään muuta kuin julkista kulkuneuvoa. Jos verovelvollinen käyttää asunnon ja työpaikan väliseen matkaan omistamaansa tai hallitsemaansa autoa, on vähennyksen määrä 0,22 euroa kilometriltä vuodelta 2007 toimitettavassa verotuksessa. Moottoripyörää käytettäessä vähennys on 0,14 euroa/km, 31 Verohallituksen julkaisu 43.08, s Eri mieltä olivat E. Ro. ja La. K., jotka katsoivat, että koska auto oli katsottava verovelvollisen työvälineeksi, oli hänellä oikeus vähentää tulonhankkimisesta johtuneina menoina matkakustannukset asunnon ja työpaikan välisiltä työmatkoilta niiltä päiviltä, jolloin hänellä on ollut virkamatkoja autolla. 19\nja verontilityslain 12 :n muuttamisesta Laki tuloverolain muuttamisesta\nEV 243/1998 vp - HE 129/1998 vp Eduskunnan vastaus hallituksen esitykseen laeiksi tuloverolain, tuloverolain 77 :n muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen, verotusmenettelystä annetun lain 16\nLAKIALOITE 129/2007 vp Laki tuloverolain muuttamisesta Eduskunnalle ALOITTEEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Aloitteessa ehdotetaan työmatkan käsitteen laajentamista verotuksessa siten, että muualla kuin oman työnantajan\nHallituksen esitys eduskunnalle vuoden 2018 tuloveroasteikkolaiksi sekä laiksi tuloverolain muuttamisesta\n16.6.2017 Hallituksen esitys eduskunnalle vuoden 2018 tuloveroasteikkolaiksi sekä laiksi tuloverolain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ [Esitystä täydennetään myöhemmin ansiotuloveroperusteisiin\nVerohallinto on vahvistanut luontoisetuarvot vuodelle 2016 (dnro: 165/200/2015).\nLuontoisedut 2016 Verohallinto on vahvistanut luontoisetuarvot vuodelle 2016 (dnro: 165/200/2015). 1 Kotimaassa ja ulkomailla työnantajalta saadut luontoisedut on arvioitava seuraavien perusteiden mukaan:\n1.1.2016 alkaen. Salomonkatu 17 B, 00100 Helsinki. Puhelin 010 680 6700. www.tela.fi\n1 Työeläkevakuuttajien suositus ammatilliseen kuntoutukseen liittyvien kustannusten korvaamisesta sekä työkyvyttömyyseläkeratkaisun tai kuntoutuksen vaatimista selvityksistä aiheutuvien kustannusten korvaamisesta\nLAUSUNTO LUONNOKSESTA HALLITUKSEN ESITYKSEKSI TULOVEROLAIN 73 :N MUUTTAMISESTA\nVERONMAKSAJAIN KESKUSLIITTO RY LAUSUNTO Kalevankatu 4 00100 HELSINKI 27.7.2012 Valtiovarainministeriö Vero-osasto PL 28 00023 VALTIONEUVOSTO E-mail Viite valtiovarainministerio@vm.fi Lausuntopyyntö 12.7.2012


Ilmastopaneeli / Blogi / Ilmastonmuutos sai aikaan kulttuurishokin – ilmastobarometrin tuloksissa näkyy hämmennys\nIlmastonmuutoksen hillitsemisellä on kiire. Tätä mieltä on neljä viidestä suomalaisesta tuoreen ilmastobarometrin mukaan. Ilmastobarometrin tuloksissa näkyy vastausten ristiriitaisuus ja se, että suomalaiset ovat hämmentyneitä ilmastotoimista – voidaankin puhua, että Suomessa on käynnissä ilmastonmuutoksen kulttuurishokki. Poliitikoilta tarvitaan nyt selkeyttä ja monipuolisia toimia.\nEnsin hyvät uutiset: ilmastonmuutoksen ongelma on havaittu ilmiönä. Suomalaiset ymmärtävät, että vastuut koskevat niin globaalia tasoa, kansallista kuin yksilötasoakin.\nSitten huonoihin uutisiin: maassamme meneillään on kulttuurishokki. Tuoreen ilmastobarometrin mukaan näyttää siltä, että ihmiset ovat hämmentyneitä siitä, mitä nyt tapahtuu. Ilmastobarometrin mukaan neljä viidestä suomalaisesta ajattelee, että ilmastonmuutoksen hillitsemisellä on kiire. Ei siis ole epäselvyyttä siitä, että toimenpiteitä tarvitaan suomalaisten mielestä ja pikaisesti. Mutta mitä toimenpiteitä? Yli puolet ilmastobarometrin vastaajista toivoo ilmastonmuutoksesta lisää tietoa ja myös neuvoja ilmastofiksuihin ratkaisuihin.\nYleensä kulttuurishokilla tarkoitetaan sitä, että ympärillä oleva arkinen maailma alkaa yhtäkkiä näyttää vieraalta. Vanhoilla rutiineilla ei pärjää. Pitäisi kehittää kokonaan uusia rutiineja ja suhtautumistapoja. Kulttuurishokki viittaa myös muutoksen äkillisyyteen ja sitä seuraavaan hämmennykseen, joskus ärtymykseenkin, kun ihminen kuitenkin haluaisi pitäytyä totutussa etenkin silloin, kun uusi arki vaatii paljon määrätietoista sopeutumista. Ei siis ihme, että ilmastobarometrin perusteella kolmannes suomalaisista näyttäisi olevan epäileväisiä, kolmannes todella aktiivisia ja siinä välissä on harmaampi joukko, joka kysyy, mitä ilmastotoimista pitäisi ajatella? Mihin pitäisi ryhtyä viivyttelemättä? Nyt onkin vedottava poliitikkoihin: heidän pitää tuoda selkeyttä tilanteeseen niin paljon kuin mahdollista.\nIlmastobarometrin tulosten perusteella 44 prosenttia vastasi äänestävänsä vaaleissa ehdokasta, joka toimii aktiivisesti ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Vastaajista 70 prosenttia toivoo tulevalta hallitukselta ilmastonmuutosta tehokkaasti hillitsevää politiikkaa, kun edellisten eduskuntavaalien aikaan näin vastasi 52 prosenttia. Nämä ovat lukuja, jotka antavat aihetta optimismiin: kunnianhimoisella ilmastopolitiikalla on kasvavaa sosiaalista hyväksyntää. Toisaalta tiedämme, että sosiaalinen hyväksyttävyys ilmastotoimissa on laajimmin hyväksyttyä, kun kysytään asian periaatteellista kannatettavuutta. Mitä täsmällisempiin toimiin kyselyssä mennään – ja kun erityisesti kysytään valmiutta kieltää päästöjä aiheuttavia käytäntöjä – sitä vaikeammaksi tulee saavuttaa runsas hyväksyntä aiotulle toimelle. Ristiriitaisuus tässä selittynee sillä, että meillä on kovin syvässä vieläkin ajatus: jospa joku muu ottaisi konkreettisen, ehkä hankalankin asian hoitaakseen. Miksi juuri minä? Tämä asenteisiin liittyvä ristiriita on tuttu lukuisista tutkimuksista, mutta juuri tämän yli olisi päästävä ja ajateltava, että jokainen voi osallistua ilmastotoimiin omasta lähtökohdastaan. Näin syntyy suurin vaikutus.\nEriarvoistavat vaikutukset kuriin\nIlmastobarometrin mukaan 41 prosenttia suomalaisista kertoo muuttaneensa omaa toimintaansa ilmastonmuutoksen vuoksi, kun vuonna 2015 vain 29 prosenttia vastasi toimineensa näin. Esimerkiksi yli puolet suomalaisista on jo vähentänyt sähkönkulutustaan, ja lähes puolet on vähentänyt tavaroiden hankkimista ilmastosyistä. Kuluttajana jokainen voi tehdä hyviä ilmastotekoja fiksuilla valinnolla, mutta on muistettava, että ihmisten resurssit kulutukseen ovat hyvin erilaiset ja samalla myös kotitalouskohtaisen kulutuksen hiilijalanjälki. Niinpä moni Suomessa hyväksyy saastuttaja maksaa periaatteen ja siis sen, että korkean kulutuksen saavuttaneet kantavat hiilijalanjälkensä mukaisesti suuremman osuuden hillintätoimissa. Näin vaikutetaan siihen, ettei eriarvoisuus yhteiskunnassa kasva ilmastotoimien tuloksena.\nToisaalta ilmastobarometri kertoo, että suomalaiset eivät halua vastata ilmastoimista pelkästään kuluttajina, vaan on erityisen tärkeätä toiminnallistaa valtakunnan politiikan lisäksi myös paikallinen julkinen hallinto tehokkaisiin ilmastotoimiin. Kolme neljästä suomalaisesta pitää tärkeänä sitä, että kunta luo asukkailleen mahdollisuuden toteuttaa ilmastoystävällistä arkea. Onkin tärkeää pohtia, miten esimerkiksi haja-asutusalueiden liikenne ratkaistaan: miten vaikkapa palvelubussit tai yhteiskäyttökuljetukset saadaan toimiviksi? Asiantuntijakeskusteluissa tuodaan usein esille se, että liikenteeseen tarvitaan monenlaisia liikkumisen tapoja. Tosin sähköautojen tuominen liikenteeseen ja latausverkon kehittäminen ovat usein esillä ylitse muiden näkökohtien. Sähköauto ei ole kuitenkaan ratkaisu läheskään kaikkien suomalaisten liikkumistarpeisiin. Politiikoilta tarvitaan nyt laaja valikoima keinoja, joilla saadaan kaikki suomalaiset liikkumaan niin, että ilmastoa kuormittavat päästöt jäävät mahdollisimman vähäisiksi.\nIlmastotoimien eriarvoistavia vaikutuksia voidaan pienentää sillä, että osallistetaan ihmisiä ja otetaan heidät mukaan suunnitteluun. Näin saadaan tärkeää tietoa siitä, miten kuntalaiset voivat parhaiten tuoda oman panoksensa ilmastotoimiin. Samalla ilmastotoimia koskeva keskustelu todennäköisesti pysyy uusia ideoita tuottavalla tiellä eikä eksy epäreiluuden kilpalaulantaan. Kun kansalaiset ovat mukana toimien suunnittelussa, ilmastotoimista johtuviin arjen muutoksiin on helpompi suhtautua tyynesti, kenties jopa innostuneesti.\nPuolet suomalaisista kertoo ilmastobarometrissä kannattavansa sitä, että fossiilisten polttoaineiden, lihan ja maitotuotteiden veroa pitäisi nostaa. Ilmastotoimissa verotus on osattu väline ja myös kansalaisten ymmärrettävissä. Verotus on läpinäkyvämpää kansalaisille kuin päästökauppa. Läpinäkyvyyttä tulisikin kehittää ja hakea ilmastotoimiin sellaisia veroja, joihin on suostumusta.\nSukupolvittain verotus herättää erittäin vahvoja mielikuvia, ja politiikassa tulisikin käydä faktapitoista keskustelua sen sijaan, että pelataan vahvoilla mielikuvilla. Ilmastobarometrin tuloksien nojalla näyttää siltä, että nuoret ovat muita ikäryhmiä valmiimpia käyttämään verotusta ohjausmenetelmänä kulutuksen suuntaamisessa ja myös remontoimaan nykyistä verotusta kunnianhimoisen ilmastopolitiikan tueksi. Konkreettisten toimien tasolla olisi silti selvitettävä mahdollisimman tarkkaan jo ennakolta mitä vaikutuksia veromuutoksilla on esimerkiksi hinnan nousun kautta eri väestöryhmille. Esimerkiksi energian hintaan kohdistuvat paineet nostavat herkästi pintaan epäreiluuden kokemuksia väestössä, jossa toimeentulo on niukkaa ja esimerkiksi päivittäinen liikkuminen autolla välttämätöntä. Lisäksi ruokailutottumuksiin liittyvä ilmastotoimeksi luettava verotus saattaa haastaa vähävaraisten talouksien arkirutiinit niin, että vaikutusta pidetään kohtuuttomana. Samaan aikaan suurituloisen lompakossa vero voi tuntua niin vähäiseltä, ettei se edes ohjaa kulutusta ilmaston kannalta fiksumpaan suuntaan.\nKun tullaan lähelle ihmisten arkea, ilmastotoimien sosiaaliset vaikutukset on otettava huomioon, niin verotuksessa kuin muissakin toimissa. Tarvittaessa on käytettävä sosiaalista kompensaatiota, jos ilmastotoimet rasittavat kohtuuttomasti esimerkiksi alimpien tuloryhmien ihmisiä. Ilmastotoimien tehostaminen ja ilmastopolitiikan kunnianhimon nostaminen on tehtävä niin, ettei yhteiskunnan eriarvoistuminen kasva.


EU elävöittää digiratkaisuilla harvaan asuttuja alueita - Osto&Logistiikka\nTeknologia 21.04. 05:49\nSuomessa AURORAL-hankkeen keskiössä ovat liikkumisen ja logistiikan innovaatiot.\nEurooppalaisella AURORAL-hankkeella haetaan digiratkaisuja harvaan asuttujen alueiden liikenteen, energiahuollon, turismin, terveydenhuollon ja asumisen haasteisiin. Suomessa keskiössä ovat liikkumisen ja logistiikan innovaatiot.\nAURORAL-hankkeessa on mukana 25 partneria eri puolilta Eurooppaa. Sen budjetti on 16,4 miljoonaa euroa ja EU-komissio tukee sitä 14,6 miljoonalla eurolla. Hanketta koordinoi Alentejon alueellinen kehittämiskomissio (Comissao de coordenacao e desenvolvimento regional do Alentejo) Portugalista. Hanke toteutetaan vuosina 2021–2024.\nHarvaan asuttujen seutujen markkinat ovat ohuet, etäisyydet pitkät ja asumistiheys pieni. Ne haittaavat markkinalähtöisiä digitaalisia palveluita ja tekevät julkisista palveluista kalliita. Siksi palveluita on haasteellista ylläpitää, mikä johtaa harvaan asuttujen seutujen näivettymiseen ja kaupunkiseutujen ja harvaan asuttujen seutujen eriytyvään kehitykseen.\nAURORAL-hankkeessa pilotoidaan uusia palvelualustoja ja innovaatiota ja toimivampien teknisten ratkaisujen ja toimintamallien löytämiseksi. Tavoitteena on kiihdyttää harvaan asuttujen seutujen taloutta ja houkuttelevuutta sekä asuinpaikkana että yritysten sijoittumispaikkana.\n”Digipolikselle AURORAL on merkityksellinen hanke. Erityisesti uudet suuret teollisuuden investoinnit, kuten Metsä Groupin biotuotetehdas, avaavat logistiikan digitalisaation kehittämiselle uusia näköaloja”, sanoo Digipolis Oy:n johtaja Seppo Ahola. ”Pyrimme osaltamme edesauttamaan digitalisaation etenemistä.”


Petri Nygård pitkästä tauostaan: ”Upeaa ja hirveää aikaa” | Me Naiset\nPetri Nygård pitkästä tauostaan: ”Upeaa ja hirveää aikaa”\nklo 18:00 | 5.2.2015\nPetri Nygård tunnustautui Lovemillan faniksi. ”Vierailin yhdessä jaksossa, ja nyt on huikea leffa tulossa. Elokuva on aivan minun genreäni: siinä ei arastella mitään”, hän kertoi elokuvan kutsuvierasnäytöksessä. Kuva: Sakari Majantie\nKeikkatauko teki räppäri Petri Nygårdista levottoman.\nRäppäri Petri Nygård, 39, on pitänyt pitkää keikkataukoa. Etenkin kesäfestareilta tuttu artisti ei ole vuoteen julkaissut uusia kappaleita.\n– Olen pitänyt tarkoituksella hiljaiseloa. Olen painanut täysillä neljä vuotta putkeen, joten minulle tuli sellainen fiilis, että otetaan nyt pieni paussi ja katsotaan, mitä tehdään. Paussi oli upeaa aikaa mutta myös ihan hirveää. Minulle alkoi jo tulla levoton olo ja halusin taas keikoille, Petri kertoi Lovemilla-elokuvan kutsuvierasnäytöksessä Helsingissä.\nPetri kertoi rentoutuneensa tauon aikana ja tehneensä paljon uusia biisejä.\n– Keikat alkavat tänään, ja uutta musiikkia ja videota on tulossa asap. Aion keikkailla koko kevään.\nMillaiset häät tekee rap-artisti Petri Nygård?


Supertähtien hämmästyttävät kaksoisolennot menneisyydestä – Stara\nSupertähtien hämmästyttävät kaksoisolennot menneisyydestä\nViihdeuutiset 12.7.2014, 13:00 · Terhi Piiroinen\nKaksoisolentoihin liittyy uskomuksia, joiden mukaan jokaisella ihmisellä on jossain päin maailmankaikkeutta identtinen tai samannäköinen kopio. Joissakin kulttuureissa uskotaan, että kaksoisolento voi olla eri ajassa elävä henkilö. Nyt julkkisten kaksoisolentoja löytyi jopa vuosisatojen takaa.\nJulkisuuteen on noussut tunnettujen henkilöiden kaksoisolentoja jopa vuosisatojen takaa. Yhdennäköisyydet on esitelty nettiin julkaistuissa kuvissa. Esimerkiksi lyhytkasvuisen näyttelijä Peter Dinklagen kaksoisolento istuu Diego Velazquezin maalauksessa Portrait of Sebastian de Morrassa.\nJennifer Lawrence on puolestaan kuin ilmielävä Zubaida Tharwat. Orlando Bloomin kaksoisolentona voidaan pitää huomattavasti aiemmin näyttelijää elänyttä Nicolae Grigorescua, ja Alec Baldwinin vanhempana versiona presidentti Millard Fillmorea.\nMyös Justin Timberlakelta ja entisaikojen rikolliselta löytyy niin hämmästyttävä määrä yhdennäköisyyttä, ja laulajan voisi luulla matkustaneen ajassa. Keanu Reevesin kaksoisolento on vuonna 1875 elänyt mies. Kuvasarjan julkaisseen The Stupid Stationin mukaan Jay Z:n aiempi versio on puolestaan vaikuttanut Harlemissa vuonna 1939 paikallisen miehen roolissa.


MJ-886 Ladattava LED-valonheitin, 550 Lumen-päävalaisimen valo\nMagicshine tuo miellyttävän ja monipuolisen päävalon käytettäväksi käynnissä, pyöräillessä, retkeilyyn, kiipeilyyn, retkeilyyn tai jopa loitsuun . Kolme ultra-kirkkaalla valolla varustettua LED-valoa tuottavat 550 lumen tuottoa.\n2 x 18650 litiumioniakut ovat helposti ladattavissa 1,0A-laturilla Pakkauksessa ja latausaika on 3 tuntia. LED-käyttöikä on hämmästyttävä 50 000 tuntia.\nTämän CREE-ajovalaisimen päänauha on säädettävissä ja istuu valintasi päällä. Akku on mukana pussiin kiinnitettynä päänauhaan, joten muita tarvikkeita ei tarvita. MJ-886-ajovalot on varustettu erityisesti suunnitelluilla hihnoilla (tilattava erikseen), joiden ansiosta helppokäyttöisyys kypärän asennuksessa on helppoa. Erittäin monipuolinen lisäys Magicshine stabiiliin.\nKompakti ja tyylikäs muotoilu sopii retkeilijöille, kiipeilijöille, hiihtäjille, lumilautailijoille, pyöräilijöille tai vuorikiipeilijöille.\nValossa on kaukosäätimen virtakytkin / akun varaustaso. Tämä voi olla mukavasti kiinnitetty vaatteisiisi, mikä helpottaa jäljellä olevan akun lähdön tarkkailua sekä säätää lähtötasoja olosuhteiden mukaan. MJ-886 on erittäin tehokas ja mitattu 550 lumen teho, erityisesti tällä hintatasolla. Valonheittimen kulma voidaan säätää vastaamaan tarkkoja tarpeitasi riippuen maastosta, kirkkaustasot jne., Erittäin joustava valo.\nHot Tags: MJ-886 ladattava LED-ajovalaisin, 550 lumen pään lamppu valaistus, USA, myymälä, halpa, alennus, paras, kestävä, laatu, alhainen hinta\nPari:MJ-886 Taktinen LED-ajovalaisin, turvallinen valaisin ajamiseen tai pyörällä Seuraava:MS-622 USB-ladattavien pyöräilijöiden varoitusvalot lapsille alle 50-vuotiaille budjetille\nMJ-898 Pyöräilykypärä sisäänrakennetulla LED-takaval...


Myydään Paritalo, 5 huonetta - Rautjärvi, Simpele, Viinasenkatu 14 - Etuovi.com 20513143\nViinasenkatu 14, Simpele, Rautjärvi\nParitalon puolikas, jossa on tilaa suuremmallekin perheelle. Asuintilat kahdessa tasossa. Hiljattain remontoitu kaunis avokeittiö ja valoisa avoin olohuone jossa Tulikiven takka. Ylhäällä kaksi makuuhuonetta ja wc. Alakerta jossa varsinainen pääsisäänkäynti, saunaosasto ja askarteluhuone makuuhuone ja wc-tilat. Iso lämmin varasto ja pihalla kahden auton talli ja varastotilaa. Talon päätyyn tehty terassi ja koira-ihmiselle sisäpiha valmiiksi aidattu. Isolla pengerretyllä tontilla mm. kirsikka-, luumupuu ja marjapensaita, istutuksineen. Erinomainen sijainti kun etsit omaa rauhaa mutta kuitenkin palvelujen kupeessa. Sovi oma esittelysi.\nViinasenkatu 14, 56800 Simpele\n459,46 € / m²\nVarainsiirtoveron 2% kauppahinnasta (AS oy säännöksen mukaan, ei kuitenkaan ensiasunto), ja omasta autotallista 4 % maksaa ostaja. Yhtiövastiketta ei peritä molemmat maksavat omat asumisen kulut. Kiinteistöveron määrä 371 €/v. 2021. (Annetut tiedot koskevat B huoneistoa). Vesimaksu ollut n. 140 €/ 2kk, sähkön kulutus n. 16000-17000 kWh/v. Naapurin kanssa yhteinen jäteastia tyhjennys ollut n. 30 €/3 kk.\nB-huoneiston osalta alakerran kph laatoitettu 2010, saunan lattiaan laatat ja panelit samalla, rakennuksen eteläpuolen ikkunat uusittu, (ei sisäpihan puoli), 2017, Ulko terassi /patio rakennettu talon päätyyn 2019, kv-putket uusittu ja keittiö remontti integroiduin kalustein, samalla keittiön ja olohuoneen välinen seinä poistettu muutettu avotilaksi. 2021, olohuoneen kattopanelit maalattu. Pintoja maalailtu, Sisäpihan puoli aidattu.\npitkät sivut kivilevyä\nkeittiö remontoitu kalusteineen, avotilaksi, olohuoneen välinen seinä poistettu, tilalle kiinteä saareke jossa työtasoa ja laatikostoa, ledi valaistus, keittiön osin katto panelit uusittu. 2021.\nAsunto oy Simpeleen Suojasto\nOmakotitalosta muutos asunto-osakeyhtiöksi 1978, Rakennuksen takasivun ulko-ovet ja takan savupiippu muutos. B-huoneiston osin at asuinkäyttöön muutettu harrastehuoneeksi. (tilassa on myös leivinuuni). Rakennuksen vesikatto muutettu tasakatosta harjakatoksi 1987.\nPalvelut: Lähin kauppa n. 500 m\nMuut palvelut: kunnan keskustaajamassa kävelymatkan etäisyydellä\nA-asunnolla rakennuksen alakerrassa talli, B-asunnolle rakennettu erillinen piha at (2 paikkaa).\netupihan puoli pääosin tasainen nurmetettu pihamaa, jossa pihaan tullessa hiekkatie asuinrakennus rinne, takapihan puolella nurmetettu, puita ja istuksia, kirsikkapuu.\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Viinasenkatu 14, Simpele, Rautjärvi (https://www.etuovi.com/kohde/20513143)


Greco di Tufo | COPATINTO\nMatkalla Campaniassa – Feudi di San Gregoriu\nPosted on 20/11/2014 by Copatinto\nMarraskuun alussa avautui sopiva hetki karata Suomen ankeasta pimeydestä hieman valoisampiin ja lämpimämpiin maisemiin. Kohteeksi valikoitui Italian Campania ja samalla oli erinomainen mahdollisuus pistäytyä vierailulla Sorbo Serpicossa Feudi di San Gregoriun viinitilalla.\nFeudi di San Gregoriu on 1986 perustettu, moderni ja kansainvälisesti suuntautunut viinitalo. 4 miljoonaa pulloa vuodessa markkinoille tööttäävä firma on noussut yhdeksi Campanian suurimmista tuottajista. Avellinon, Tufon, Irpinian, Sannion ja Taurasin lisäksi viiniä tulee nykyään myös Basilicatasta ja Apuliasta. Rypäleitä kerätään noin parin sadan hehtaarin alueelta, mutta omia tarhoja ei juurikaan ole. Syynä on kuulemma se, että alueen viljelijät haluavat pitää omistamistaan maista kiinni kynsin ja hampain. Suurin osa rypäleistä kasvaa siten joko vuokratuilla tai lukuisten sopimusviljelijöiden tarhoilla. Talo pyrkii systemaattisesti ympäristöä kunnioittaviin ja luonnonmukaisiin viljelymenetelmiin, mutta mm. hankalahko ilmasto asettaa omat haasteensa. Heinäkuussa 2014 oli 23 sadepäivää ja muutenkin ilmastollisesti haastavasta vuodesta johtuen sadosta menetettiin lopulta noin 10 %. Lisäpaineita matkalla varsinaiseen luomutuotantoon luovat lisäksi suuren toimijan tuotantomäärälliset paineet sekä iso joukko itsenäisesti ja itsepäisesti toimintatavoistaan päättäviä sopimusviljelijöitä.\nViinit valmistetaan ja kypsytetään nykyaikaisissa tiloissa ja moderneilla välineillä. Uusimpia panostuksia välineurheilun saralla on Aglianico-rypäleistä erityisen vaikeasti irtoavan rangan poistossa avustava laite. Mikäli puristettavien rypäleiden sekaan jää liikaa rangan osia, pulloon saattaa päätyä ikävän karvaita ja pistäviä aromeja. Kellareiden uumenista löytyy myös tuhansia tammitynnyreitä, lähinnä ranskalaista puuta. Tynnyreitä kierrätetään eri viinien valmistuksessa 4 vuotta ennen uusien hankkimista. Joitakin vuosia sitten on otettu käyttöön myös botti grandi-tyyppiset isot tynnyrit.\nViinitilan yhteydessä toimii yhden Michelin tähden ravintola La Marenná, jossa olikin kätevää vedellä todella tasokkaat lounasähkyt ja nauttia samalla jotakuinkin täydellisistä viinimätsäyksistä. Ravintolan ruoat tehdään lähiseudun antimista ja myös omaa puutarhaa hyödynnetään mahdollisimman paljon. Lähtölaukauksena keittiö tervehti kroketilla ja tomaatti-anjovisdipillä. Lasiin kaatui perinteisellä menetelmällä valmistettu Dubl Greco kuohuviini (~15 €). Talon 3 kuohuviiniä ovat muuten legendaarisen Anselme Selossen kanssa toteutetun yhteistyön tulosta. 24 kk sakkakypsytetty viini on pirteä, raikas ja elegantti – mainio aperitiivi. Alkuruoaksi tärähti höyrytettyä turskaa ja laseihin valkoisista tarhaviineistä Greco di Tufo Cutizzi (~12 €) sekä Pietracalda Fiano di Avellino (~13 €). Näistä Greco di Tufo Cutizzi on käyty läpi aiemminkin blogissa. Cutizzi on näistä kahdesta selkeästi sitruksisempi, hieman yksioikoisempi ja myös jonkin verran hapokkaampi. Pietracalda miellytti kokonaisuutena selkeästi enemmän, johtuen lähinnä tyylikkäästä mineraalisuudesta sekä paremmasta tasapainoistaan. Primi piattina tarjoiltiin jänisragua ja tagliatellea, secondi piattina prosciuttoon käärittyä possun sisäfilettä sekä kukkakaalia. Viineiksi Basilicatasta Basilisco Aglianico del Vulture Teodosio 2010 (~11 eur) sekä Piano di Montevergine Taurasi riserva -08 (~35 eur). Savuisessa Teodosiossa oli niukkarunkoisempi hedelmäisyys ja bitterisempi meininki. Hieman askeettisempi meininki hedelmäsektorissa jäi kyllä kiehtomaan. Taurasi riservasta löytyi jo tässä iässä yllättävän moniulotteinen setti maanläheisyyttä, tallinnurkkaa, eläimellisyyttä, mausteisuutta ja tiukkaa kirsikkaa. Toki viini on vielä hurjan nuori ja tanniinien ote ikenistä sitä vähemmän hellää sorttia. Viinin parhaat hetket ovat vuosien kellaroinnin päässä, mutta ammattitaitoisesti dekantoituna ja runsaiden makujen äärellä iso potentiaali saatiin hienosti esiin.\nJälkiruokana vielä suklaakakkua, hasselpähkinä”spaghettia” ja marenkia sekä muutama marmeladi ja praliini. Jälkiruoille kaadettiin vielä talon ainokaista jälkiruokaviiniä, jonka tuoksusta löytyi kuivattuja hedelmiä, hunajaa ja marmeladia. Tuoksu lupaili ehkä hieman enemmän mitä maku lopulta antoi ja jälkimakukin jäi valitettavan lyhyeksi. Huipputason jälkkäriviinin valmistus on ollut Feudille iso haaste jo vuosia, eikä lopputuloksiin olla oltu vielä aiva sataprosenttisen tyytyväisiä, mutta matka jatkuu. Koko tykitys kuudella viinillä kustansi erittäin kohtuulliset 60 eur/hlö\nMukava vierailu, loistava lounas ja ennen kaikkea oli hienoa nähdä Avellinon seudun viinimaisemat sekä todeta käytännössä yllättävän haasteelliset maastot. Vielä kun pakettiin lisätään Feudin erinomaiset viinit, niin ei pahemmin jää mussutettavaa. Feudi di San Gregoriun viineistä löytää Alkon hyllystä Lacryma Christi Rosson, jonka pidempi arvio löytyy myös blogista.\nPosted in YLEISET\t| Tagged Aglianico, Basilicata, Campania, Copatinto, Feudi di San Gregoriu, Fiano di Avellino, Greco di Tufo, Italia, punaviini, Taurasi, valkoviini, viini, viiniarvostelut, viiniblogi, viinimatka, viinisuositukset, viinitilavierailu\t| Leave a reply\nFeudi di San Gregorio Cutizzi Greco di Tufo 2011\nPosted on 01/01/2014 by Copatinto\nCampanian alueen viinit ovat nostaneet profiiliaan viimeisen parinkymmenen vuoden aikana isolla kädellä. Tuottajien määrä on lisääntynyt merkittävästi, mutta myös viinien laatu on kohentunut. Vesuviuksen ympäristön vulkaanisessa maaperässä kasvavaista köynnöksistä puuhastellaan siis varsin persoonallisia ja mielenkiintoisia viinejä. Menestystä ja mainetta ei ole kalasteltu kansainvälisillä suosikkilajikkeilla, vaan panostukset on kohdistettu alueen alkuperäislajikkeisiin. Tyypillisimmät ja tunnetuimmat alueen lajikkeista ovat alunperin kotoisin Kreikasta, kuten vaikkapa nimistä Greco, tai Aglianico voi arvailla. Kolmellakymmenellä hehtaarilla vuonna 1986 aloittanut Feudi di San Gregorio on kasvattanut hehtaarinsa vuosien varrella yli kolmeensataan ja on tänä päivänä yksi tunnetuimmista Campanian viinitaloista maailmalla.\nFeudi di San Gregorion Greco di Tufo on valmistettu 100%:sti Greco-lajikkeesta. Köynnökset ovat kasvaneet Tufon kylän lähistöllä kalkkipitoisessa ja vulkaanisessa maaperässä. Viiniä on kypsytetty 4 kk terästankeissa sakkojen kanssa.\nTuoksussa on sitrusta, ananasta, päärynää ja hiukan mineraalisuutta. Keskitäyteläinen maku jatkaa tuoksun linjoilla työntäen sekaan myös pientä yrttisyyttä. Hapokkuutta on riittävästi, joskaan lisäpanos sillä sektorilla ei tekisi pahaa. Melko pitkästä jälkimausta löytyy sekoitus yrttejä, sitruunaa ja pientä mineraalisuutta.\nMukavasti perustasolla toimiva mutkaton valkkari, josta kuitenkin jää uupumaan hieman sitä persoonallisuutta ja moniulotteisuutta, jota Campanian viineiltä odottaa. Viini toimitti virkansa passelisti yksinkertaisen simpukka-aterian kyljessä ja on muutenkin asiallinen kumppani arkisempaan seafood-safkailuun. Ihan hyvä ostos Italiasta hieman alle kympillä. 3 / 5 staraa.\nPosted in 3 STARAA, ITALIA, VALKOVIINIT, VIINIARVOSTELUT, VIINISUOSITUKSET, YLEISET\t| Tagged 2011, Campania, Copatinto, Feudi di san Gregorio, Greco di Tufo, Italia, valkoviinit, viiniarvostelut, viiniblogi\t| Leave a reply


Laajennetulla todellisuudella tarkoitetaan sitä, kun käyttäjän ympäristöön sijoitetaan digitaalista tietoa ns. tosiaikaan. Se käyttää olemassa olevaa ympäristöä ja näyttää sen päällä uutta tietoa kuten 3D-malleja, videota, tekstiä, animaatiota tai melkein mitä vaan. Tuotevalikoimaamme kuuluu erikoisvalmisteiset AR-ratkaisut joita voidaan käyttää tuotteiden valmistuksessa, kulttuurien opettamisessa, arkkitehtuurissa, hyvinvoinnin ja terveyden edistämisessä. Koska kaikki ratkaisumme ovat asiakaskohtaisesti räätälöityjä, niin meillä on vain taivas ja asiakkaan mielikuvitus rajana.\nPystymme muuttamaan CAD-mallinne moderneiksi, toimiviksi, digitaalisiksi tuote-esitteiksi. Laajennetun todellisuuden avulla voitte esitellä tuotteitanne kustannustehokkaasti sekä interaktiivisesti kaikille asiakkaillenne. Voitte demonstroida tuotteen toimintaa, materiaalien alkuperää ja liikennettä, voitte jopa virtuaalisesti purkaa tuotteen ja esitellä sen osia. Perinteinen toteutus:\nLaajennetulla todellisuudella synnytät elävän museon. Pienet tekstit eivät koskaan riitä kertomaan tarpeeksi maalauksesta tai esineestä. AR-oppaalla saatat kaiken eloon. Tekstit, kuvat, videot tai jopa 3D-mallit voidaan virtuaalisesti sijoittaa museoesineeseen. Kuvittele vaikkapa asemuseo jossa sotisovissa olevat sotilaat taistelevat ympärilläsi.


Koululaisen välipala – mitä nopeampaa, sen toimivampaa\nKun koululaiset valitsevat itselleen välipalaa, aika on rahaa. Siis käytännössä mitä nopeammin välipala ruokkii nälkäiset suut, sitä helpompi se on myydä.\nKoulun retkien nostalginen lihapiirakka on toimiva eväs yhä tänäkin päivänä. Voilla leivottua Valio lihapiirakkaa ei ole turhaan kehuttu markkinoiden maukkaimmaksi. Tuhdimpi ateria siitä syntyy, kun väliin valitsee siivun tai pari maukasta juustoa kuten Valio Koskenlaskija® cheddaria. Monet koko kansan suosikkijuustot löytyvät kätevästi valmiina viipaleina. Miksei täytteisiin voi luoda muutakin vaihtoehtoa: katso ideoita erilaisiin lihapiirakoihin reseptihausta.\nKarjalanpiirakka monella eri tapaa\nJos lihapiirakka oli klassikkovälipala, sitä on taatusti myös karjalanpiirakka munavoilla. Eikä tämän nopeampaa välipalatuotetta voi olla! Valmispakasteena löytyvät Valio perinteiset karjalanpiirakat paistuvat hetkessä, ja nyt niiden päälle on olemassa myös valmis Valio munavoi. Gratinoidut riisipiirakat on myös uusi erinomainen tapa tarjoilla ravitsevampia vaihtoehtoja. Teet yhdellä iskulla niin koululaisen kuin välipalakokin elämästä helppoa.\nKoska nuoriso syö mielellään välipalan heti, tai korkeintaan käyttää sen mikron kautta, on valikoimassa hyvä olla tähän tarpeeseen sopivia tuotteita. Pizza on tässä kohtaa ruokalaji paikallaan: se uppoaa nuorisoon kylmänäkin. Vaihtoehtoja pizzoista löytyy laidasta laitaan. Niillä saa tuotua niin liha-, kana-, kala- kuin kasvisvaihtoehtoja tarjolle. Valmiit Valio pizzapohjat esiin, täytteet päälle ja valikoimassa on kohta monta erilaista suolaista välipalaa. Ideoita erilaisiin pizzoihin löydät reseptihausta.\nMaidon monipuolisesti sisältämät ravintoaineet osallistuvat kehon hyvinvoinnin ylläpitoon monin eri tavoin. Siksi välipalan kanssa kannattaakin juoda lasi maitoa. Lukuisista Valio maidoista ja maitojuomista on tarjolla kätevä 2,5 dl pakkaus, joka on helppo napata välipalan kylkiäiseksi. Ainakin sitä kannattaa yrittää suositella limsojen tai energiajuomien sijaan.\nSmoothie on päivän sana, eikä senkään valmistamisesta tarvitse tehdä liian työlästä. Valmiilla aineksilla syntyy näyttävä Kuningatar-Jogurttijuoma; kaada lasiin samassa suhteessa Valio A+™ luonnonjogurttia ja Valio kuningatarsosekeittoa, ja sekoita ainekset lusikalla kauniin pyörteiksiksi.\nKouluruokailun 70-vuotisen historian kunniaksi Valio on päivittänyt koululaisten suosikkiruokia uuteen uskoon. Tutustu materiaaliimme Kouluruoan uudet tuulet. Koululaisten välipaloiksi kelpaavat ihana mango-vispipuuro sekä herkkuakin herkumpi sitruunarahka.\nMutta lähtökohta koululaisten välipaloissa on hyvin yksinkertainen: kun nuorella on nälkä, ruokaa ei pidä joutua odottelemaan. Hauskaa syötävää syntyy hyvinkin helpolla!\nValio lihapiirakka laktoositon\nKouluruokadiplomi sai rinnalleen Makuaakkoset-diplomin\nKansainvälinen koulumaitopäivä muistuttaa maidon merkityksestä