Uutisia pohjoisen luonnosta 2007\nNews from the northern nature 2007\nKaleva 6.1.07, Timo Myllykoski: Jalohaikara oleilee Raahen Kuljunlahdella.\nKaleva 6.1.07, Pekka Helo: Vain matala kasvi kestää tuunturin talven. Lumi suojaa pohjoisen kasvistoa viimalta, roudalta ja hirmupakkaselta. Lisää: talviekologia!\nKaleva 7.1.07, Heikki Ketola: Lauhat talvet sotkevat sopuleiden elämää. Lisää: sopuli!\nKaleva 7.1.07, Sanna Lauranen: Tiainen houkutti britit Ouluun. Englantilaisbongait lentävät halpalennoilla kasomaan Taskilan valkopäätiaista.\nKaleva 13.1.07, Kati Ronkainen: Luonto kärsii roudan puutteesta. Puut katuvat talvimyrakyissä eivätkä kasvit saa lepoaikaa.\nKaleva 13.1.07, Pekka Helo: Metsäkanalintuja on paikoin runsaasti. Kannan kasvua kuitenkin liian aikaista ennustaa.\nHelsingin Sanomat 14.1.07, Timo Paukku: Mänty kestää ilmastomuutoksen mikäli pysyy vauhdissa mukana. Biologit ja ekologit mallntavat pohjoisten kasvien elinehtoja.\nKaleva 16.1.07, Jyri-Jussi Rekinen: Terminen kevät voi tulla helmikuussa. Etelä-Euroopassa ruusut kukkivat ja Saksassa kurjet rakentavat pesiään.\nKaleva 16.1.07, SeppoYlönen: Lumettomuus myrkkyä riekolle.\nKaleva 17.1.07, Aku Ahlholm: Hangesta löytyy yllättäviä jälkiä. Talvella voi nähdä kaupungistakn jopa 28 eläinlajin jotokset.\nKaleva 19.1.07, Jyri-Jussi Rekinen: Oulun poroja hirvikärpästutkimuksiin. Hyvästä tiedotuksesta palkitulta Juhani Itämieheltä udellaan useimmiten hyttysistä.\nKaleva 19.1.07, Heikki Ketola: Porot tarhoihin etuajassa. Laidunmaiden jäätyminen vaikeuttaa porojen ravinnonsaantia.\nKaleva 20.1.07, Helena Sahavirta: Lapin naali taistelee elämänsä äärirajoilla. Ruotsissa ja Norjassa runsaat sopulivuodet helpottavat naalin elämää. Paljakan myötä katoaa naalin elinpiiri. Lisää: naali, kasvihuoneilmiö!\nKaleva 27.1.07, Pekka Rahko: Etelän kuukkelit ahdingossa. Tänä vuonna kartoitetaan puolen Suomen kuukkelit.\nKaleva 1.2.07, Eero Kubin ja Eeva Kotilainen: Ilmastonmuutos näkyy jo metsäluonnossa. Lisää: Fenologiset havainnot!\nKaleva 1.2.07, Pirjo Suvilehto: Lämmin sää lisäsi rusakoita.\nKaleva 3.2.07, Kati Ronkainen: Pökkelö ja 123 muuta kääpää viihtyy Oulussa.\nKaleva 3.2.07, Markku Heikkilä: Ilmastokeskustelun kivijalka IPCC:6\nKaleva 3.2.07, Arja Mikkola: Ilmasto lämpenee eniten pohjoisessa. Talvimatkailun investoinnit ovat jo Lapissakin riski. Lisää: kasvihuoneilmiö!\nKaleva 4.2.07, Heikki Ketola: Taivalkosken teeriparvi suurin vuosikymmeniin. (620 teertä samassa parvessa!).\nKaleva 17.2.07, Pekka Rahko: Mieleenpainuvan rikas lintutalvi. Valkopäätiaiset yllättivät pohjoisen lintuharrastajat esiintymisellään.\nKaleva 18.2.07, Antti Ervasti: Saukko majailee Hupisaarilla (Oulussa).\nKaleva 23.2.07, Kari Alaluusua: Uutuudet vielä nimeä vailla. Itä-Lapista ja Suomussalmelta löytyi uusia sienilajeja. (Kääpähyyrykkä, Syzygospora lapponica ja tieteelle uusi laji, joka kuuluu säiejuurikkaiden (Rhodocollybia)-sukuun.Kaleva\nKaleva 26.2.07, Naana Kuukasjärvi: Nestorin päivän runo toivottaa norpalle pesimärauhaa.\nKaleva 26.2.07, Matti Leppäranta, Kai Myrberg ja Harri Kuosa: Jopa kylmä Perämeri uhkaa rehevöityä. Perämeri voi vielä Itämeren altaista parhaiten.\nKaleva 28.2.07, Antti Ervasti: Lintuharvinaisuus viihtyy Oulussa. Mustakaularastas harhautui Korvensuoralle kaukaa idästä.\nKaleva 3.3.07, Pekka Rahko: Tuomenkehräääjäkoit odottavat himoiten kevättä. Tuomi saattaa hyötyä suodyksi tulemiisesta. Lisää: Tuomenkehrääjäkoi!\nKaleva 13.3.07, Leo Mäkinen: Ruijanesikko vei rantatontit Kemissä. (Kaavoitus säästänee Kemin Satamakankaan rannat ruijanesikolle).\nKaleva 13.3.07, Jonna 0Pulkkinen: Pakkaset sekoittivat Palle-Joosepin unet. (Ranuan eläinpuiston karhun unet).\nKaleva 17.3.07, Antti Ervasti: Muuttolinnut saapuivat Oulun seudulle.\nKaleva 17.3.07, Aku Ahlholm: Eihän metson pitänyt sopeutua. Oululaistutkija teki vuosien työn ja totesi lopulta vanhat käsitykset vääriksi.\nKaleva 23.3.07, Antti Ervasti: Ennätyksellisen aikainen nokkosperhonen Kiimingissä.\nKaleva 23.3.07: Kotkaparilla vispilänkauppaa kamerapesällä (Pudasjärvellä).\nKaleva 24.3.07, Pekka Helo: Kotkien todellinen ikä on yhä arvoitus. Harmaalokki ja isokuovi voivat elää kolmikymppisiksi, rastaatkin teini-ikäisiksi.\nKoillissanomat 29.3.07, Pekka Väisänen, asiantuntijana dos. Kalevi Kuusela: Hankikorrit vyöryvär Koillismaan virtavesillä. Seutukunnan ensimmäisillä muuttolinnuilla ja virtakaloilla on edessä korrijuhlat.\nHelsingin Sanomat 11.4.07, Tapio Mainio: Metsäpeurakannan romahtaminen huolestuttaa tutkijoita. Kainuun peurat suden suuhun. Lisää: metsäpeura!\nKaleva 14.4.07, Pekka Helo: Tungosta kylmästä huolimatta. Kevätmuutto hyytyi pääsiäisenä, mutta linnut eivät silti palanneet etelään. Lisää: muuttoaikataulu!\nKaleva 15.4.07, Kari Alaluusua: Hirvikärpäsen pelätään leviävän myös porojen pariin. Rovaniemellä pohjoisin havainto.\nKaleva 21.4.07, Aku Ahlholm: Peltopyy eli joskus Kittilässäkin. Suomlaiset aikovat auttaa kärsivää kanalintua. Suomessa elää kaksi alalajia.\nKaleva 5.5.07, Tuomo Komulainen: Näillä perhosilla on maailmanennätys. Pikkuriikinkukkokehrääjä voi vainuta naaraan jopa 11 kilometrin päästä.\nKaleva 14.5.07, Helena Sahavirta: Ikiroudasta vapautuu myrkkyä. Jäiseen tundraan varastoitunut saaste vapautuu ilmakehään ilmaston lämmetessä. (Mm. metaania vapautuu, lisää metaanista!).\nHelsingin Sanomat 14.5.07, STT: Ympäristömuutokset syövät porotaloutta.\nKaleva 2.6.07, Juha Laurimo: Mehiläiskato voi levitä Suomeenkin. Hunajantuottajat ovat kadonneet oudosti Yhdysvalloista ja useista Euroopan maista.\nHelsingin Sanomat 3.6.07, Tapio Mainio: Hirvikärpäsen pelätään leviävän koko poronhoitoalueelle. Kärpäsen selviämistä kovan talven yli tutkitaan Kuusamossa.\nKaleva 16.6.07, Kari Kovalainen: Karunrikas vuono koskettaa kulkijaa. Varanginvuonolla sijaitsevaa Ekreijan lintuvuorta hallitsevat pikkukajavat ja lampaat.\nKaleva 21.6.07, Sanna Lauronen: Yli 2000 hehtaaria Liminganlahtea suojeluun.\nKaleva 21.6.07, Peerit Tähtinen: Villit vihannekset sopivat ruokapöytään.\nKaleva 22.6.07, Jarmo Mällinen: Innokkaat miehet perhosten perässä. Kuvaus hyönteistutkijoiden (Juhani Itämies ja Reima Leinonen) maastoretkeltä.\nKaleva 25.6.07, Helena Sahavirta: Hajuheinistä sadaan tuoksua ja makua. Heinät ennen komeroissa, pian siemenviljelyssä.\nKaleva 30.6.07, Heikki Ketola: Hallamittari piinaa koivuja. Perhostoukat kaluavat Nuorgamissa puita jo toisena vuonna peräkkäin. Lisää: hallamittari!\nKaleva 30.6.07, Heikki Ketola: Kuvaajaveljekset ison urakan kimpussa. Dvd-sarja Suomen eläimistä kiidättää Martti ja Heino Hanhelaa uusille kuvasmatkoille.\nKaleva 3.7.07, Heikki Ketola: Raakut pienokaisina metsäpuroon. Laboratoriossa syntyneitä jokihelmsimpukoita istutettiin ensimmäisen kerran luontoon. Lisää: jokihelmisimpukka!\nKaleva 3.7.07, Leo Mäkinen: Toukkien armeija hopeoi tuomet. Tornion-Kemin seutu kehrääjäkoin hampaissa, muualla hyökkäys jo ohi. Lisää: tuomenkehrääjäkoi!\nKaleva 11.7.07, Elina Kirssi: Sääsket tavallista äkäisempiä. Hyttysten laaja rintama pörrää jo keskellä kaupunkiakin. Hirvikärpäset levinneet jo poronhoitoalueelle.\nKaleva 14.7.07, Tuomo Komulainen: Pääkallokiitäjä on perhosten Lordi.\nKaleva 16.7.07, Pekka Rahko: Lähteitä palautetaan luonnontilaan. Vedenpinnan nosto yleisin kunnostusmenetelmä. Pienvesiwn sammalet uhanalaisia.\nKaleva 17.7.07, Jaana Skyttä: Kovakuoriaisten keräily vie mukanaan.\nKaleva 26.7.07, Kari Alaluusua: Sopuleiden suurvaellus myöhässä. Käsivarressa sopuleita ei ole, mutta Utsjoen sopulit saattavat lähteä vaellukselle.\nKaleva 28.7.07, Helena Sahavirta: Lämpö uhkaa Lapin tunturikasveja. Monta tapaa sopeutua kylmään.\nKaleva 1.8.07, Kari Alaluusua: Ötökät valtasivat palasen Muoniota. Pietaryrttinälvikäs innostui säästä.\nKaleva 4.8.07, Hannu Malinen: Pallaksen keroilla ja kuruilla. Länsi-Lapin katolla riittää jylhyyttä ja rehevyyttä.\nKaleva 10.8.07, Jenny Härönoja: Aarremato on harvinainen näky. (Harsosääsken toukkien kulkue.)\nKaleva 13.8.07, Jenny Härönoja: Oulussa näivettyy satoja puita. (Puukuolemia varsinkin puistoissa ja kallioilla kesän 2006 kuivuuden seurauksena.) Lisää: Kuivuustuhoja!\nKaleva 23.8.07, Tatu Maaninen: Sadat naakat parveilevat (Oulun) keskustassa.\nKaleva 25.8.07, Jenny Härönoja: Nahkiaiskantaa elvytetään Iijoella.\nKaleva 25.8.07, Pekka Rahko: Merikotka valtaa Pohjois-Suomea. Suurin petolintumme pelastui sukupuuton partaalta viime hetkellä.\nViikkoKaleva 26.8.07, Jorma Ojala: Laestadius oli linkki Lapin luontoon.\nHelsingin Sanomat 31.8.07, Mikko-Pekka Heikkinen: Lemmenpuute kirittää vihaisen sopulin vaellusta. Nuorgamissa on menosssuurin sopulivaellus 20 vuoteen. Lisää: sopuli!\nKaleva 4.9.07, Anne Hentilä: Vanhojen metsien käävät tutkitaan. Uhanalaisista lajeista on tehty satoja uusia havaintoja. Lisää: vanhat metsät!\nKaleva 5.9.07, Sanna Räihä: Kolea sää ajoi muuttolinnut liikkeelle.\nKaleva 8.9.07, Hannu Mällinen: Muuttotuulet puhaltavat jo kylmästi. Kun syyskuun illat pimenevät, lintujen vaellus kiihtyy.\nKaleva 9.9.07, Petri Hakkarainen: Tuhannet tukkipuut saavat lahota Rokualla. Kansallispuiston laajennuksen ennallistamistyöt vauhdissa.\nKaleva 9.9.07, Hanna Kuonaoja: Sydän sykkii kahden maakunnan luonnolle. (Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskuksen luonnonsuojelupäällikkö Eero Kaakinen 60 vuotta).\nKaleva 26.9.07, Kirsi Haapea: Hietaneilikka hyötyy savotasta. Rätäkankaan hakkuissa avataan paisterinteitä.\nHelsingin Sanomat 26.9.07, Tapio Mainio: Rovaniemellä voi ihailla ennätyksellisen upeaa ruskaa. Väriloisto johtuu viime vuoden kuivuudesta, joka hillitsi sienitauteja. Lisää: ruska! ja talveen valmistautuminen!\nKaleva 27.9.07, Heikki Ketola: Hirvikärpänen kuoriutuu Lapissakin. Lisää: hirvikärpänen!\nKaleva 3.10.07, STT/Janne Huuskonen: Lintujen harhailukausi alkoi. Siivekkään kompassi voi mennä sekaisin.\nHelsingin Sanomat 8.10.07, Tapio Mainio: Metsä ei kasvanut vaaroille avohakkuun jälkeen. Puuttomia harjanteita jatkuu kilometrittäin UKK-puiston vieressä.\nKaleva 20.10.07, Helena Sahavirta: Tunturijärvi muuttuu nopeasti. Ilmaston lämpenemisen seuraukset ovat jo nähtävissä ja tahti kiihty koko ajan. Lisää: ilmaston lämpeneminen!\nKaleva 22.10.07, Sanna Räihä: Teeri kiipesi jo yli tunturirajan. Vähäinen lumi ja talven leutous tuovat etelän lajeja yhä pohjoisemmaksi. Lisää: ilmaston lämpeneminen!\nKaleva 23.10.07, Elina Mikkonen: Onkos tullut kesä nyt syksyn keskelle? Etelästä lähtöisin olevat kasvilajit reagoivat lämpöön puskemalla uusi lehtiä ja silmuja syksylläkin.\nKaleva 23.10.07, Kirsi Haapea: Susien hyökkäys oli onnenkantamoinen. Vuoden luontokuvan vangitsija, kajaanilainen Lassi Rautiainen teki harrastuksesta elinkeinon.\nKaleva 17.11.07, Aimo Kajava: Sudet riehuvat porokarjoissa. Pedot raatelevat tänä vuonna ennätystuhot eteläisissä paliskunnissa.\nKaleva 24.11.07, Jonna Saapunki: Pieni monen asian mittari. Muurahahaisten antamaa tietoa ovat hyödyntäneet esimerkiksi lentoyhtiöt.\nKaleva 2.12.07, Kari Kovalainen: Korppi tekee enkelin hangelle. Hiihtoretkellä voi törmätä lumeen kirjailtuihin arvoituksiin.\nHelsingin Sanomat 5.12.07, Mikko-Pekka Heikkinen: Ilmastonmuutos vie vilja- ja öljykasveja kohti pohjoista Suomea.\nKaleva 8.12.07, Jonna Saapunki: Ahma ja supikoira selvisivät ahdingosta. (Molempien lajien pienet suomalaiset populaatiot kasvavat nyt.). Lisää: ahma!\nKaleva 17.12.07, Pekka Rahko: Talvien lauhtuminen helpottaa selviytymistä. Monet lintulajit ovat runsastuneet ja levittäytyneet uusille alueille. Lisää: muutoksia talvilinnustossa!\nReunanen, Pasi, 2006: Suomen luonnonsuojeluohjelmien ekologiset perustelut. - Luonnon Tutkija 5/2006, 168-179.\nPeiponen, Valto A., 2007: Sinirinta tutkimuskohtena. - Luonnon Tutkija 2/2007, 52-56.\nJärvinen, A., 2007: Kenttäkursseilla kerättyjen biologisten aineistojen soveltuvuus ympäristön tilan seurantaan. - Luonnon Tutkija 2/2007, 57- 59.\nMäkinen, Y., 2007: Pofessori Paavo Kallio retkikumppanina. - Luonnon Tutkija 4/2007, 134-139.\nJonna Karhunen, 2007: Talvimetsän sisukas selviytyjä. Lapintiaisella on poikkeuksellinen strategia pohjolan armotonta talvea vastaan: se vaipuu yöksi horrokseen. - Suomen Luonto 1/2007, 20-25.\nMakkonen, Erkki, 2007: Pakene tai siedä kylmää! - Suomen Luonto 1/2007, 36-37. (Hyönteisten talvehtiminen). Lisää: Hyönteisten valmistautuminen talveen.\nNiemi, Tapani, 2007: Metsäsodan uudet rintamat. - Suomen Luonto 3/2007, 22-25.\nKarlsson, Alice, 2007: Kevät alkaa pajunkissoista. - Suomen Luonto 3/2007, 26-32.\nLappalainen, Markku, 2007: Kuukkeli, metsän henki. Kuukkeli katoaa etelästä. Naavapartaisten kuusikkojen lintu voi huonosti pirstaleisissa talousmetsissä. - Suomen Luonto 4/2007, 2-5. Lisää: Kuukkeli!\nTapani Niemi, 2007: Syntyykö Kilpisjärvellä uusi laji? (Lapintiaisen ja hömötiaisen risteymät saavat elinkelpoisia jälkeläisiä.) - Suomen Luonto 4/2007, 8.\nRitva Kupari, 2007: Luonnonmetsien merkitys tutkittava. (Prof. Ilkka Hanskin esittämä aloite Lapin luonnontilaisten metsien ekologisen, sosiaalisen ja taloudellisen merkityksen selvittämiseksi.) - Suomen Luonto 4/2007, 11.\nJuha Valste, 2007: Tunturikoivu puolustautuu mittareilta kemiallisesti. - Suomen Luonto 4/2007, 12-13. Lisää: Tunturimittari!\nJonna Karhunen, 2007: Valon voimaa, elämän rytmisyyttä. - Suomen Luonto 4/2007, 16-21. Lisää: Valorytmi ja fysiologinen kello.\nKimmo Saarinen & Hannu Aarnio, 2007: Baltian päiväperhoset matkalla Suomeen. Päiväperhosille sopivat suot ja perinneympäristöt hupenevat, mutta lämpenevä ilmasto tuo meille uusia lajeja ennennäkemätöntä vauhtia. Oma lajistomme levittäytyy pohjoiseen. - Suomen Luonto 5/2007, 40-44. Lisää: päiväperhoset!\nKauri Mikkola, 2007: Verta imevä yökkönen yleistyy Suomessa (kyynelyökkönen). - Suomen Luonto 6/2007, 12-13.\nMatti Mela,2007: Retkelle Suomen komeimpaan kanjoniin (Kevon kanjoni Utsjoella). - Suomen Luonto 6/2007, 22-27.\nTapani Niemi, 2007: Sisukas luonnonharrastaja. Reino Sarvola on tutkimusmatkailija ja kasvikuvaaja, joka tuntee Lapin olot sekä kasvit ja niiden vanhat käyttötavat. - Suomen Luonto 7/2007, 62-64.\nJuha Valste, 2007: Erämaakylien elämänlanka elpyy. Kolme kylää yhdistävä Kolari telatie kulkee Suomen suurimman suon halki. - Suomen Luonto 8/2007, 18-21. Lisää: Telatie (mm. Teuravuoma)!\nAleksi Lehikoinen, 2007: Peltolinnut tarvitsevat karjaa. Aiheesta julkaisivat kesäkuussa 2007 väitöskirjansa Ville Vepsäläinen ja Markus Piha. - Suomen Luonto 9/2007, 14-15. Lisää: lajimäärät Suomessa! ja uhanalaisuus!\nTapani Niemi, 2007: Sopulit vaelluksella. - Suomen Luonto 10/2007, 6-7.\nAlice Karlsson, 2007: Sodankylä on Suomen soisin kunta. - Suomen Luonto 10/2007, 7.\nJuha Kauppinen, 2007: Iso vaalea palasi. Tunturipöllö pesi kesällä Suomessa ensi kerran sitten 1980-luvun. - Suomen Luonto 10/2007, 12-19.\nJuha Kauppinen, 2007: Nälän ajama. Tarina tunturipöllöstä, joka ehti miltei hukkua ennen kuin se päätyi pesimään Utsjoelle. - Suomen Luonto 10/2007, 20-21.\nAlice Karlsson, 2007: Mäyrä nähty! (Pohjoisimmat mäyrähavainnot Kemi-Tornio-alueelta.) - Suomen Luonto 10/2007, 22-23.\nAlice Karlsson, 2007: Nukkumaanmenoaika. Karhujen talviuni on fysiologinen ihme. - Suomen Luonto 11/2007, 2-5.\nMarkku Lappalainen, 2007: Luppi näyttää jäkälän kauneuden. Jäkäläharrastuksen alkuun pääsee helposti, sillä jäkäliä on kaikkialla. - Suomen Luonto 11/2007, 16-21.\nTimo Helle, 2007: Tunturikoivikoita nakertavat nyt hallamittarit. - Suomen Luonto 12/2007, 11. Lisää: mittarituhot Lapissa!\nAlice Karlsson, 2007: Viherpeippokantamme 30-kertaistui 40 vuodessa. - Suomen Luonto 12/2007, 14. Lisää: muutoksia talvilinnustossa!\nKaisa Murdoch, 2007: Metsätalous uhkaa kuukkelia Etelä-Suomessa. - Luonnonsuojelija 1/07, 4-5.\nErkki Makkonen: Kesä talven keskellä. - Tiede 2/2007, 61.\nAnna-liisa Pirhonen: Miten käy Suomen metsille? - Tiede 3/2007, 16-20. Kts. kuva puiden kasvun muutoksista!\nJani Kaaro: Kohta pistää! Pistä vastaan! 13 tieteen faktaa hyttysistä. Asiantuntijana Juhani Itämies. - Tiede 5/2007, 24-27. Lisää: Hyttyset!\nPriemé, Anders: Lintumaailmasa ratkaisee värisilmä. Lintu näkee neljä väriä. - Tieteen Kuvalehti 2/2007, 44-51.\nWilhelm, Klaus: Kasvit kutsuvat eläimiä apuun. - Tieteen Kuvalehti 3/2007, 72-73.


Valmistelija sivistysjohtaja Tarja Puro - PDF Free Download\nDownload "Valmistelija sivistysjohtaja Tarja Puro"\n1 Sivistyslautakunta Sivistyslautakunta Kouluterveyskyselyn tulokset 2015 Sivltk Valmistelija sivistysjohtaja Tarja Puro Lappajärvellä on tehty kouluterveyskysely 8. ja 9. luokkalaisille sekä lukion alkaville ja jatkaville osa na val ta kun nal lis ta tut ki mus ta ke vääl lä 2015 (THL eli Terveyden ja hyvinvoinnin laitos). Tie dot ke rä tään valta kun nal lisesti vertailu kel poi sel la me ne tel mäl lä ensimmäistä kertaa sähköisesti. Sähköisessä kyselyssä oli paljon ongelmia ja ensin ilmoitettiin, että kunnat eivät saa tuloksiaan (THL:n tiedote ). Ne saatiin kuitenkin keväällä Edel li set ky selyt on tehty vuosina 2003, 2005, 2007, 2009 ja Lap pajärvi on ollut mu kana aina. Nuor ten hy vin vointia ku vaavat 42 indi kaat toria on jaet tu vii teen ryh mään: elin olot, koulu olot, ter veys, ter veys tottu mukset se kä ter veys osaami nen ja oppi las huolto. Kyselyn tulokset on lähetty etukäteen sähköisesti. Lukion ja yhteiskoulun tulokset ovat myös liitteessä 3 ja 4. En sim mäi sessä ku viossa esi te tään kunnassa ta pah tu nut ke hi tys. Toi sessa ku vios sa esi tetään vuoden 2015 tulokset koko maahan (vertailu maakuntaan ei onnistunut tässä kyselyssä ja osa aineis tosta on jäänyt pois). Myöskään koottuja ilon- ja huolenaiheita ei saatu tästä kyselystä. Pienissä kunnissa (30 69 vastaajaa) merkittäväksi on tulkittu vähin tään kymmenen prosenttiyksikön muutos. Pidemmän aikavälin muu tosta raportoitaessa pienessä kunnassa keskimääräisen muutoksen täytyy olla vähin tään 7 prosenttiyksikköä, kun suurimmissa kunnissa riittää 1,5 prosenttiyk sikön keskimääräinen muutos. Kouluterveyskyselyn tuloksia Kauhavan, Evijärven ja Lappajärven osalta käydään lä pi Kun ta yh ty mä Kak si neu voisen yhtymähallitukses sa. Nii tä käydään lä pi vie lä mm. hy vin voin ti työ ryh mäs sä ja las ten ja nuor ten hy vinvointi po liitti sen oh jel man päi vi tyk sessä. Kunnassa tuloksia tarkastellaan niin kouluilla kuin oppilaiden ja heidän huoltajiensa kanssa. Niitä käsittelee myös kunnan opiskeluhuollon ohjausryhmä sekä nuorten ohjaus- ja palveluverkosto. Tulokset käydään läpi vielä yhteiskoululla ja lukiolla. Sivistysjohtaja: Lautakunta merkitsee tiedoksi kouluterveyskyselyn tulokset. Tulokset lähetetään tiedoksi myös kunnanhallitukselle ja kunnanvaltuustolle. Sivistyslautakunta kiinnitti huomiota erityisesti seuraaviin kohtiin: Yhteiskoulu luokkalaiset:\n2 Kouluolot-osiossa kohta Koulun fyysisissä työoloissa puutteita on edelleen korkea prosenttiluku kuten edellisessäkin kyselyssä. Tämä kohta koostuu seuraavista työskentelyä haittaavista tekijöistä: opiskelutilojen ahtaus, melu, sopimaton valaistus, huono ilmanvaihto, lämpötila, likaisuus, epämukavat työtuolit tai -pöydät, huonot sosiaalitilat, tapaturmavaara. Näistä selvästi erottuvat eli huonoksi koetaan sopimaton lämpötila ja epämukavat työtuolit ja -pöydät. Edelliseen kyselyyn verrattuna melu ja kaiku ovat nousseet selvästi tekijöiksi, jotka haittaavat opiskelua. Työilmapiiri ja osallisuus paranivat kaikista edellisistä kyselyistä vuodesta 2007 lähtien. Ainoa joka nousi oli työympäristön rauhattomuus. Kiusaaminen ja häirintä on kyselyn mukaan vähäistä - lähes 70 % kokee, että kiusaamiseen ei ole puututtu koulun aikuisten toimesta. Vrt. lukio sama ilmiö. Niiden osuus, joiden mielestä koululuonas tarjotaan sopimattomaan aikaan on selvästi lisääntynyt. Yläluokat siirtyivät syömään lounaan vsta klo asteittain lukuvuoden aikana. Tupakointi ja alkoholin käyttö erittäin vähäistä, mikä on hyvä. Hampaiden harjaus huolestuttavan vähäistä, alle 40% pesee aamuisin. Kokemukset terveystarkastuksista erittäin hyvät. Lukio: Edellisen kerran yllättävä tulosa terveystottumusten kohdalla hampaiden harjauksen vähyydestä on parantunut (66 % -> 46 %). Alle 8 tuntia nukkuvien lukiolaisten osuus on noussut (33 % -> 54 %) Fyysiset työolot ovat pitkälti kunnossa lukiolaisten mukaan. Sopimaton lämpötila on vuodesta toiseen korkealla. Työilmapiiri ja osallisuus -osion tulokset vaihtelevat jonkin verran kahden vuoden välein, mutta vuoden 2015 tulosten perusteella niin koulutyön kiireisyys ja kuormittavuus ovat nousseet selkeästi ja ovat laajempi ilmiö kuin koko valtakunnassa; erityisesti näin ovat vastanneet tytöt. Koulukiusattuna ei ole ollut kukaan, joten on luonnollista, että siihen ei ole kukaan aikuinen puuttunut. Koettu terveys on huonontunut jonkin verran edellisestä kyselystä ja on myös huonompi lappajärveläisillä verrattuna koko maahan kuin viime kyselyssä. Ehkä tässä kohtaa koulutyön kuormittavuus ja koettu terveys kulkevat käsi kädessä. Kokemukset terveystarkastuksista ovat hyvät. Päätös: Sivistyslautakunta päätti siirtää asian seuraavaan kokoukseen. Tästä päätöksestä antaa lisätietoja sivistys ohtaja Tar ja Puro, puh tai\n3 Sivltk 69 Valmistelija sivistysjohtaja Tarja Puro Sivistyslautakunta päätti siirtää kouluterveyskyselyn tulosten tarkastelun, jotta mukaan saadaan koulujen näkemykset tuloksista. Lukion opettajainkokouksessa tulokset on käyty läpi ja opiskelijakunnan hallituksen kokouksessa Lisäksi kunnan opiskelijahuollon ohjausryhmä on käynyt läpi tulokset kokouksessaan Yhteiskoulun tuloksia tarkastellaan opettajainkokouksessa Edellä mainittujen kohtien lisäksi keskusteluun voidaan nostaa seuraavat kohdat kouluterveyskyselystä: Yhteiskoulu luokkalaiset (v. 2015): Fyysiset työolot: Eniten muutoksia edellisiin vuosiin ja merkittävät muutokset (yli 10 % muutos) on kohdissa melu ja kaiku sekä epämukavat tuolit ja pöydät. Lähes kaikissa kohdissa on huonommat tulokset kuin valtakunnallinen keskiarvo. Tästä samasta kohdasta on saatu edellisissäkin kouluterveyskyselyissä huonoja tuloksia. Koulutyön kuormittavuus: Erityisesti tytöt kokevat kuormittavuutta -sama ilmiö koko valtakunnassa kuin lukiossakin. Viidesosa (20 %) arvioi, että saa harvoin tai ei juuri koskaan apua koulussa koulunkäynnin ja opiskelun vaikeuksiin. Osuus on vähentynyt edellisistä vuosista ja on saman suuruinen kuin valtakunnallisesti (22 %). Kiusaaminen ja häirintä: Kiusaamismäärät vähäisempiä kuin valtakunnallisesti. Huolestuttavan suuri määrä arvioi, että aikuiset eivät puutu kiusaamiseen (valtakunnallisesti saman suuruinen prosenttiluku). Ruokailu: Yhtä aikaa sopimaton koululounasaika ja lähes puolet ei syös aamupalaa. Kolmasosa arvioi myös, että ruokaa ei ole riittävästi; muutos on ajankohdassa ja ruokamäärässä merkittävä. Pojat jättävät koululounaan väliin (lähes 40 %). Perusopetuksen rehtorin mukaan pojat eivät jätä koululla syömättä. Ehkä kysymyksen muotoilu En syö koululounasta jokaisena koulupäivänä on käsitetty kirjaimellisesti ja siihen on vastattu, että ei syö, koska koululla ei välttämättä syödä esim. TET-harjoittelun aikana eikä ollenkaan, kun koulusta ollaan poissa. Koettu terveys: Viikottaiset päänsäryt sekä niska- tai hartiakivut lisääntyneet selkeästi ja suurimmaksi osaksi tytöillä. Kipuja selvästi enemmän kuin valtakunnallisesti. Päivittäiset säryt ja kivut ovat puolestaan vähän vähentyneet. Huom! kolmasosalle ja suurimmaksi osaksi tytöille netissä vietetty aika aiheutti ongelmia vuorokausirytmiin.\n4 Lukio: Opiskelijakunnan hallitus kiinnitti huomiota erityisesti tyttöjen kokemukseen opiskelun kuormittavuudesta. Sopimaton lämpötila on kuulema yleensä Maksi-luokassa, jossa on välillä kylmä. Opettajakunta yrittää vielä entistä paremmin tähdentää ja teroittaa opiskelijoille töiden aikatauluttamista ja niiden tekemistä ajallaan. Taukojumppa niin opiskelijoille kuin opettajillekin tekisi päivän aikana hyvää. Terveystiedon opettaja toteuttaakin jo tätä pienimuotoisesti. Opiskelijahuollon ohjausryhmä: Fyysiset työolot: Melu ja kaiku näkyvät selvästi haittaavina, melu on nyt syksyllä 2016 jonkin verran vähentynyt, mutta kaiku on edelleen kivirakennuksessa melkoinen, erityisesti portaikkojen kohdalla. Tuloksissa näkyy koulukeskuksen silloinen ahtaus, koska koulussa oli koko yhteiskoulu. Yläluokkalaiset eivät kokeneet ahtautta ongelmaksi, mutta selvästikin sen seuraukset. Työtuoleille ja -pöydille tehtävä jotain, koska jatkuva ongelma. Kuormittavuus: Näkyy olevan enemmän tyttöjen kokemaa. Tulokset on hyvä käydä oppilaiden kanssa läpi - ehkä kaikki yhdessä ja kohdat esim. Ei ole saanut apua koulusta koulunkäynnin ja opiskelun vaikeuksissa luokkatasolla; mistä oppilaat luulevat, että viides osa kokee näin ja mihin asioihin he eivät koe saavansa apua. Perusopetuksen puolella sekä opinto-ohjaaja että koulukuraattori keskustelevat jokaisen 7. luokkalaisen kanssa ja kertovat, mitä apua ja keneltä sitä koululta saa. Oppilailla pitäisi olla tiedossa keneen puoleen missäkin asiassa kääntyä. Uutena kyselyssä olivat koosteet Kokemus terveystarkastuksesta ja Kokemus vastaanotolle pääsystä. NÄiden tulosten perusteella koulun sosiaalipalvelut ja terveyspalvelut toimivat hyvin ellei erinomaiset. Raija Laitila välittää tulokset tiedoksi vielä kouluterveydenhoitajille. Myös lukiolaisten kokemuksen mukaan koulun sosiaali- ja terveyspalvelut ovat toimineet hyvin hyvin. Lukiolaiset eivät kokeneet ihan niin paljon saaneensa hyödyllistä tietoa kuin peruskoululaiset. Koulukuraattori valmistelee toisen asteen opiskelijoille seksuaalikasvatuksen kokonaisuutta, mikä nähtiin koko ohjausryhmässä tarpeelliseksi ja tervetulleeksi. Sivistysjohtaja: Sivistyslautakunta merkitsee tiedoksi kouluterveys 2015 tulokset. Tulokset lähetetään tiedoksi myös kunnanhallitukselle ja kunnanvaltuustolle. Sivistyslautakunta tulee esittämään vuoden 2017 talousarvioon osaksi kouluterveyskyselyn tulosten pohjalta määrärahaa koulukeskuksen vanhan puolen akustiikan parantamiseen (melun ja kaikumisen vähentäminen) sekä seuraaville viidelle vuodelle kaikkien opetusluokkien uudistamista 2-3 luokkaa kerrallaan, niin että niihin saadaan ergonomiset ja uuden oppimisympäristön vaatimat työtuolit ja pulpetit niin oppilaille kuin\n5 opettajillekin. Lisäesitys kokouksessa: Päätös: Huomiota tulisi kiinnittää erityisesti asioihin, jotka ovat hyvin. Esille kannattaa nostaa erityisesti taulukot, joissa esitetään myönteisiä indikaattoreita. Hyväksyttiin. Tästä päätöksestä antaa lisätietoja sivistysjohtaja Tarja Puro, puh tai\nKouluterveyskyselyn tulokset 2017 Sivltk Yhteiskoulu luokkalaiset (koonti perusopetuksen rehtori)\nSivistyslautakunta 16 28.03.2018 Kunnanhallitus 84 16.04.2018 Sivistyslautakunta 35 14.06.2018 Kouluterveyskyselyn tulokset 2017 Sivltk 28.03.2018 16 Valmistelijat sivistysjohtaja Tarja Puro ja perusopetuken\nLappajärven kunta Pöytäkirja 6/ Kunnanvaltuusto Aika klo 19:00-19:13. Valtion virastotalo, valtuustosali\nLappajärven kunta Pöytäkirja 6/2016 114 Kunnanvaltuusto 07.11.2016 Aika 07.11.2016 klo 19:00-19:13 Paikka Valtion virastotalo, valtuustosali Käsitellyt asiat 55-63 Otsikko Sivu 55 Kokouksen laillisuus\nLappajärven kunnanvirasto, kunnanhallituksen huone\nLappajärven kunta Pöytäkirja 6/2016 113 Sivistyslautakunta 01.09.2016 Aika 01.09.2016 klo 18:00-19:50 Paikka Lappajärven kunnanvirasto, kunnanhallituksen huone Käsitellyt asiat 53-63 Otsikko Sivu 53 Kokouksen\nKoulukeskus uuden puolen Maksi-luokka (käynti lukion puolelta)\nLappajärven kunta Pöytäkirja 1/2014 1 Sivistyslautakunta 30.01.2014 Aika 30.01.2014 klo 18:00-20:14 Paikka Koulukeskus uuden puolen Maksi-luokka (käynti lukion puolelta) Käsitellyt asiat 1-8 Otsikko Sivu


10 000 valokuvan mosaiikki - Digitoday - Ilta-Sanomat\nIlmastonmuutos näkyy erityisen voimakkaasti juuri Etelämantereella, joten nyt julkaistu kuva-aineisto on jo joiltain osin vanhentunut.\nJulkaistu: 28.11.2007 9:17\nKansainvälinen tiedemiesten ryhmä on saanut valmiiksi uraauurtavaksi katsotun työn: Antarktis on nyt kartoitettu ennennäkemättömällä tarkkuudella Landsat 7 -satelliitin avulla. Kuvamateriaali on vapaasti katsottavissa.\nKarttahankkeen ideoija Robert Bindschadler Nasasta vertasi Antarktiksen karttaa pihalla odottavaan Ferrariin, johon hänellä nyt lopultakin on avaimet. Hän totesi Goddard Space Flight Centerin lehdistötilaisuudessa, että julkaistu aineisto on omiaan "mullistamaan" alueen tutkimuksen, vaikka alun perin epäilikin, voiko näin mahtipontista sanaa käyttää. Interaktiivinen Antarktiksen kartta syntyi Nasa-vetoisessa projektissa, ja kuvat otettiin Landsat 7 -satelliitilla pääosin vuosien 1999-2001 välillä. Niistä on koostettu noin 1100 kuvan mosaiikki nimeltä Lima (Landsat Image Mosaic of Antarctica), joka on verkossa kaikkien käytettävissähttp://lima.usgs.gov/. Nasan mukaan kuva-aineisto on kymmenen kertaa tarkempi kuin mitä Antarktiksesta on aiemmin ollut saatavilla. Mantereesta nähdään nyt parhaimmillaan piirteitä, jotka ovat kooltaan puolet koripallokentästä, Nasa kertoo. Tarkka kuva-aineisto jättää kuitenkin kattamatta isohkon alueen etelänavan lähistöllä. Tämä johtuu satelliitin kiertoradasta, ja puuttuva alue on täytetty vähemmän tarkalla kuvamateriaalilla.


Yleisiä näkemyksiä kärsimyksistä\nHerätkää! | Nro 2 2020\nLUE Kap Verden kreoli Salomoninsaarten pidgin afrikaans aimara alasaksa albania amerikkalainen viittomakieli amhara arabia argentiinalainen viittomakieli armenia armenia (länsi-) azeri azeri (kyrill.) baoule bassa (Kamerun) batak (karo) batak (toba) belizenkreoli bengali bislama brasilialainen viittomakieli bulgaria bulu burma cebuano changana (Mosambik) chichewa chileläinen viittomakieli chin (hakha) chitonga chitonga (Malawi) chitonga (Zimbabwe) chitumbuka chiyao chol chuabo cibemba cinyanja duala ecuadorilainen viittomakieli efik englanti espanja espanjalainen viittomakieli ewe fidži filippiiniläinen viittomakieli garifuna georgia gitonga grönlanti gudžarati gun gun (Benin) haitinkreoli heprea hiligaino hindi hiri-motu hmong (white) hollanti ibanag igbo iloko indonesia intialainen viittomakieli islanti italia italialainen viittomakieli jaava japani joruba kannada katalaani kazakki kazakki (arab.) kektši ketšua (Bolivia) khmer kiina (kantoni; perint.) kiina (kantoni; yksink.) kiina (mandariini; perint.) kiina (mandariini; yksink.) kiinalainen viittomakieli kikaonde kiluba kinjaruanda kirgiisi kiribati kirundi kitšua (Chimborazo) kitšua (Imbabura) kolumbialainen viittomakieli kongo korea korealainen viittomakieli kreikka kroatia kurdi (kurmandži) (Kaukasus) kurdi (kurmandži) (kyrill.) kuubalainen viittomakieli latvia liettua lingala lomwe luganda luvale makedonia malagassi malaiji malajalam mam mambwe-lungu mapudungu marathi mauritiuksenkreoli maya mbunda meksikolainen viittomakieli mongoli nahuatl (Guerrero) nahuatl (Huasteca) nahuatl (Pohjois-Puebla) nahuatl (keski-) navajo ndau ndebele (Zimbabwe) nepali ngangela nias norja nyaneka nyungwe oromo otetela pandžabi pangasinan papiamento (Aruba) papiamento (Curaçao) persia portugali (Brasilia) portugali (Eurooppa) puola puolalainen viittomakieli ranska rarotonga romani (Makedonia) romani (Makedonia) (kyrill.) romania ronga ruotsi saksa saksalainen viittomakieli samoa sango sapoteekki (Tehuantepec) sena sepedi serbia (kyrill.) serbia (latin.) sesotho (Etelä-Afrikka) sesotho (Lesotho) silozi sinhala slovakki sloveeni sunda suomi swahili swahili (Kongo) tadžikki tagalog tamili tanska taraskan tataari telugu tetun-dili thai tigrinja tlapanek tok-pisin tshwa tsonga tswana turkki turkmeeni tuvalu twi tzeltal tzotzil tšekki tšiluba ukraina unkari unkarilainen viittomakieli uzbekki uzbekki (latin.) venezuelalainen viittomakieli venäjä venäläinen viittomakieli vietnam viro waray-waray wayuunaiki wolaita xhosa zulu šona\nHindut uskovat, että ihmisen kärsimykset ovat seurausta pahoista teoista, joita hän on tehnyt nykyisessä tai aiemmassa elämässään. Ihminen voi saavuttaa mokšan eli vapautua jälleensyntymien ketjusta, kun hän pääsee sellaiseen mielentilaan, jossa hän on irtaantunut maallisista asioista.\nMuslimit pitävät kärsimyksiä sekä rangaistuksena synneistä että uskonkoetuksena. Traagiset tapahtumat muistuttavat siitä, että ihmisten on tarpeen ”olla aina kiitollisia Jumalalle saamistaan siunauksista ja ymmärtää, että apua tarvitsevia täytyy tukea”, sanoo Pohjois-Amerikan islamilaisen yhdyskunnan puheenjohtaja Sayyid Syeed.\nJuutalaisten mukaan kärsimykset johtuvat ihmisen omista teoista. Jotkut juutalaiset uskovat, että syyttöminä kärsineet saavat oikeutta sen jälkeen, kun tapahtuu ylösnousemus. Kabbala eli juutalainen mystiikka opettaa jälleensyntymistä, joka antaa ihmiselle toistuvia mahdollisuuksia sovittaa erheensä.\nKärsimykset ovat buddhalaisten mukaan osa jälleensyntymien kiertokulkua, ja ne jatkuvat, kunnes ihmisen pahat teot, tunteet ja halut lakkaavat. Viisauden, hyveellisten tekojen ja mielenhallinnan avulla voi saavuttaa nirvanan eli tilan, jossa kaikki kärsimys on loppunut.\nTietoteoksen A Dictionary of Comparative Religion mukaan kungfutselaiset ajattelevat, että suurin osa kärsimyksistä johtuu ”ihmisten virheistä ja epäonnistumisista”. Teoksessa jatketaan, että kungfutselaisten oppien mukaan kärsimystä voi jossain määrin vähentää elämällä hyveellisesti, mutta monia kärsimyksiä aiheuttavat myös ”henkivoimat, jotka ovat ihmisiä voimakkaampia. Tällöin ihmisen täytyy stoalaisen tyynesti hyväksyä kohtalonsa.”\nJoissain heimouskonnoissa kärsimysten ajatellaan johtuvan noituudesta. Tällaisten uskomusten mukaan noidat voivat tuoda hyvää onnea tai aiheuttaa onnettomuutta ja heidän tuottamiaan kärsimyksiä voi vähentää erilaisten rituaalien avulla. Jos ihminen sairastuu, hän voi turvautua poppamiesten riitteihin ja lääkkeisiin, joiden uskotaan ehkäisevän noitien vaikutusta.\nKristinuskon mukaan kärsimys sai alkunsa ensimmäisten ihmisten tekemästä synnistä, kuten Raamattu kertoo 1. Mooseksen kirjassa. Monet kristilliset uskontokunnat ovat kuitenkin muodostaneet tämän opetuksen rinnalle muita näkemyksiä kärsimyksistä. Esimerkiksi jotkut katolilaiset ajattelevat, että ihminen voi uhrata kärsimyksensä Jumalalle ja näin pyytää häntä siunaamaan kirkkoa tai antamaan pelastuksen jollekulle toiselle.\nKatso jw.org-sivustolta video Hyväksyykö Jumala kaikki uskonnot?\nJaa Jaa Yleisiä näkemyksiä\ng20 nro 2 s. 4-5\n1 Ovatko kärsimykset Jumalan syytä?\n2 Ovatko kärsimykset ihmisten omaa syytä?\n3 Miksi hyvät ihmiset joutuvat kärsimään?\n4 Tarkoittiko Jumala, että kärsimykset olisivat osa elämää?\n5 Loppuvatko kärsimykset koskaan?\nTeksti Julkaisujen latausvaihtoehdot HERÄTKÄÄ! Viisi kysymystä kärsimyksistä\nÄänitteet Äänitteiden latausvaihtoehdot HERÄTKÄÄ! Viisi kysymystä kärsimyksistä\nJaa Jaa HERÄTKÄÄ! Viisi kysymystä kärsimyksistä\nViisi kysymystä kärsimyksistä\nHERÄTKÄÄ! Viisi kysymystä kärsimyksistä


Sovelluksella on lintu: Wing Beatin Eurooppa-laajennus saatavilla digitaalisesti - Spielpunkt - Lauta- ja videopelit\nSovelluksella on lintu: Wingbeatin eurooppalainen laajennus saatavilla digitaalisesti\nAnalogisten lautapelien digitaaliset versiot eivät ole enää harvinaisuus. Kennerspiel des Jahres 2019 -tapahtumassa on myös oma digitaalinen toteutus. Ensimmäinen laajennus on vihdoin täällä.\nWing Flap on yksi viime vuosien lautapelien menestystarinoista. Yksinkertaiset säännöt yhdistettynä pelin syvyyteen ja upeaan taiteeseen pitävät pelin sijalla 24 kaikista BoardGameGeekin peleistä. Lukuisat palkinnot (mukaan lukien Kennerspiel des Jahres, Deutscher Spiele Preis) kertovat myös puolestaan siitä, kuinka hyvin peli on otettu vastaan. Koska pelkästään peruspeliin sisältyviä 170 korttia pelaajalaudoineen ja muun materiaalin kanssa ei voi ottaa mukaan kaikkialle, on peli saatavilla myös sovelluksena. Nyt Eurooppa-laajennuksen myötä ensimmäinen kahdesta jo julkaistusta lautapelilaajennuksesta ilmestyy myös digitaalisessa muodossa.\nKuten fyysisessä versiossa, Eurooppa-laajennus tuo yhteensä 81 uutta lintukorttia Euroopasta. Lisäksi on kyky "kierroksen lopussa". Kaikki pelin linnut saavat omat äänensä. Lisäksi sovellusversiossa on uusia taustakuvia, jotka ovat saaneet inspiraationsa eurooppalaisista maisemista.\nKuten lautapelistä tiedät, Automa sisältyy myös Eurooppa-laajennukseen tarkoitettuun sovellukseen.\nSovelluksen avulla voit kilpailla eri alustoilla pelaajien kanssa kaikkialta maailmasta. Niille, jotka haluavat entistä enemmän kilpailua, sovelluksessa on viikoittaisia kilpailuja. Näissä he kilpailevat Automaa vastaan hyvin erityisillä säännöillä.\nMonster Couch -sovellus on saatavilla muun muassa Applelle, Androidille, Xboxille, Nintendo Switchille ja Steamille.\nEdellinen Kaikki hyvä on neljässä: juna junan perään kulkee San Franciscossa\nNächster Uutisia pelipajassa: Radlands aloittaa joukkorahoituksen\nRautatieasemat lisättiin Surviving Marsiin\nHidden Palace julkaisee yli 700 PS2-prototyyppiä ja demoa\n24. Maaliskuu 2021\nXbox käyttää Bethesda-ostoa: Doom Eternal tulee Game Passiin\nTolarian Community ja Gamegenic tekevät yhteistyötä Magic Deckboxissa\n2. Maaliskuu 2022


Hyvä lukija on helppo asentaa ja edullinen ylläpitää - IDESCO\nHyvä lukija on helppo asentaa ja edullinen ylläpitää\nEtusivu / Uutiset / Hyvä lukija on helppo asentaa ja edullinen ylläpitää\nLukijan asentaminen on työvaihe, jota voi nopeuttaa lukijavalinnoilla, asennusta helpottavilla lisävarusteilla ja tilaamalla lukijat valmiiksi ohjelmoituna suoraan asennuspaikalle. Lisäksi, mitä vähemmillä huoltokäynneillä lukija asennuksen jälkeen pärjää, sitä vähemmän ylläpitokustannuksia järjestelmä vaatii. Meillä on asiakkaita, joiden järjestelmissä lukijamme on toiminut koko järjestelmän olemassaoloajan ilman minkäänlaisia lisätoimenpiteitä lukijan asentamisen jälkeen – jopa kymmeniä vuosia.\nSeuraavassa esitellään muutamia lukijoidemme ominaisuuksia, jotka helpottavat asennuspaikan valintaa, asennuksen suunnittelua ja lukijan asentamista sekä pienentävät ylläpitokustannuksia järjestelmän elinkaaren aikana.\nOikea lukija oikeaan paikkaan\nKulunvalvontalukijan tavallisin paikka on ovenpielessä. Idescon Slim-lukija on kooltaan mitoitettu mahtumaan standardikokoiseen ovenpieleen. Joskus lukijalle löytyy luonteva tila sähkörasian paikalta. Tällaisissa asennuksissa kannattaa hyödyntää Idescon Quattro-lukijoita, jotka on mitoitettu standardikokoisen sähkörasian mukaan. Lukija peittää siististi sähkörasian aukon, jossa on usein virtakaapelitkin valmiina. Sopivalla lukijavalinnalla vältytään asennuspaikalla tehtäviltä muutoksilta ennen lukijoiden asentamista.\nUseimmat Idescon lukijat kestävät niin hyvin kosteutta, pölyä, lämpötilanvaihteluja ja iskuja, ettei ole väliä tulevatko ne sisätiloihin vai ulos. Suurin osa Idescon lukijoista on täysin kosteuden- ja pölynkestäviä, joten ne eivät tarvitse lumelta ja pölyltä suojaavaa lisävarustetta yläpuolelleen. Lukijakohtaiset suojausluokat ja iskunkestävyysluokat sekä lukijan kestämät lämpötila-alueet löytyvät lukijan teknisistä tiedoista lukijan datalehdestä.\nKytke ja käytä – ilman jatkuvaa ylläpitoa\nOlemme saaneet asiakkailtamme hyvää palautetta lukijoidemme toimintavarmuudesta. Ottaessaan lukijamme käyttöön asiakkaamme usein selviävät yhdellä asennuskäynnillä, jonka jälkeen lukija toimii tuulessa ja tuiskussa ilman ylläpitoa.\nMillaiset ominaisuudet sitten lisäävät tätä huoltovapautta? Edellä mainittujen iskunkestävyyden, korkean suojausluokan sekä pakkasen- ja kuumankestävyyden lisäksi olemme minimoineet helposti rikkoutuvat, liikkuvat osat, joita suurimmassa osassa lukijoitamme ei ole lainkaan. Meillä on valikoimissa näppäinlukijoita, joissa näppäinpainallukset rekisteröityvät suoraan lukijan pinnalta. Näppäimistön väliin ei pääse kosteutta tai jäätä, jotka voisivat haitata näppäimistön toimintaa.\nMitä eroa on optisella ja mekaanisella tamperilla\nTamper on lukijan turvaominaisuus, joka säännöllistä signaalia lähettämällä valvoo, että lukija on paikallaan järjestelmässä. Jos lukijaa yritetään irrottaa paikaltaan, se lähettää hälytyksen järjestelmään. Idescon lukijoissa on mekaanisen tamper-toiminnon sijaan optinen tamper, joka on parempi lukijan toimintavarmuuden kannalta. Mekaaninen tamper-toiminto voi lämpötilamuutosten myötä aiheuttaa vääriä hälytyksiä ja turhia käyntejä lukijan luona, mikä tietenkin maksaa rahaa. Optinen tamper ei ole liikkuvien tai kuluvien osien varassa, jolloin se on toimintavarmempi.\nLukijan mukana tulee kaapeli, liitin tai joissain tapauksissa adapterilevy. Kaapelilliset lukijat kytketään järjestelmään vetämällä lukijan oma, tarvittavan pituinen kaapeli kytkentäkohtaan. Jos lukijan asennuspaikalla on jo valmis järjestelmästä vedetty kaapeli, voidaan kytkennät tehdä lukijan takaakin. Liittimellinen lukija napsautetaan kiinni järjestelmästä vedetyn kaapelin päässä olevaan vastinkappaleeseen, joten kytkeminen käy hyvin helposti.\nKytkentöjen jälkeen ei tarvitse tehdä muuta kuin ruuvata lukija seinään ja kiinnittää mahdollinen asiakaskohtainen tarra tai linssi lukijan päälle.\nJoihinkin lukijamalleihin on saatavana adapterilevy, joka nopeuttaa asentamista entisestään ja mahdollistaa vaiheittain etenevän asentamisen, mistä voi joskus olla hyötyä. Adapterilevyä käytettäessä voidaan tehdä kytkennät valmiiksi ennen varsinaisten lukijoiden asennusta. Varsinainen lukijoiden asennus on siten nopea ja helppo tehdä valmiiseen asennusalustaan.\nAsennus- ja suojalevyt\nLisävarusteena tulevilla, lukijan alle laitettavilla asennuslevyillä on monta tehtävää asennuksesta riippuen. Ne nostavat lukijaa hieman ylöspäin asennuspinnasta. Niiden avulla lukija voidaan asentaa esimerkiksi metallipinnalle, joka muuten voisi häiritä sen toimintaa. Joissain tapauksissa asennuslevyä käytetään peittämään asennuspaikalla aiemmin olleen, mahdolliseseti kooltaan suuremman lukijan jättämät jäljet, jolloin saadaan aikaan siistinnäköinen asennus paikkaamatta seinää. Metalliset suojalevyt estävät mahdollisesti toisella puolella seinää olevalta, lähelle asennetulta lukijalta tulevaa häiriösignaalia.\nLukijat suoraan asennuspaikalle turva-avaimilla ohjelmoituna\nDESFire-asennuksissa järjestelmään kuuluvat lukijat ja tunnisteet pitää yksitellen ohjelmoida yhteensopivilla turva-avaimilla. Turva-avainten hallinta on hoidettava tietoturvallisesti ja niitä on ylläpidettävä keskitetysti. Idescon Security Key Management -palvelusta asiakkaamme saavat valmiiksi ohjelmoidut lukijat ja tunnisteet suoraan loppuasiakkaiden asennuspaikoille, jolloin lukijat voidaan asentaa suoraan käyttökohteisiinsa ilman odottelua ja välivaiheita. Lisäksi me otamme kokonaisvastuun turva-avaimista ja niiden ylläpidosta, jolloin asiakkaamme voivat ohjata omat resurssinsa lukijoiden ja tunnisteiden käsittelyn sijaan omien asiakkaidensa palvelemiseen.\nUusien kulunvalvontateknologioiden mukanaan tuoma mahdollisuus jatkaa järjestelmän käyttöikää lukijoita päivittämällä kannattaa hyödyntää. Järjestelmän mahdollisia laajennustarpeita kannattaa miettiä jo suunnitteluvaiheessa valitsemalla lukijat, jotka voi päivittää helposti. Idescon lukijat voi suurimmaksi osaksi uudelleenohjelmoida lukijoiden ollessa paikallaan järjestelmässä. Ohjelmistopäivitykset ja useiden lukijatoimintojen muuttaminen käyvät yksinkertaisesti näyttämällä lukijalle konfigurointikorttia.\nOnko sinulla kysyttävää lukijoiden asentamisesta? Ota yhteyttä asiakastukeemme!\nKatso videolta, kuinka lukija asennetaan!


Maaherra Esa Timonen jätti eronpyynnön Markku Kauppinen palaa kunnanjohtajaksi - Kotimaa | adc1983.com\nPosted 01.05.2020 01.05.2020 Tojajar\nTimonen kuoli Liperissä tänään sunnuntaina pitkän sairauden murtamana. Esa Timonen muistetaan muun muassa pitkäaikaisena Pohjois-. Kuvaa ei saa kopioida. Palvelun kuva ei ole painokelpoinen. Jos haluat käyttää kuvaa tai tilata siitä painokelpoisen kopion, ota yhteyttä kuvan omistavaan. Esa Eljas Timonen oli suomalainen maaherra, ministeri ja kansanedustaja. Hän asui Liperin Harinjärvellä sekä Joensuussa.\nEsa Esa Timonen Timonen oli suomalainen pitkn sairauden murtamana. Jos haluat kytt kuvaa tai maaherra Esa Timosen (). Presidentti Mauno Koivisto teki Timosesta. Pohjois-Karjalan maaherra Esa Timonen, 67, sai keskiviikkona ministerin arvonimen. Palvelun kuva ei ole painokelpoinen. Esa Timonen muistetaan muun muassa. Tapasitko sin, sukulaisesi tai tuttavasi maaherra, ministeri ja kansanedustaja. Timonen kuoli Liperiss tnn sunnuntaina tilata siit painokelpoisen kopion, ota. Sataseltakin voisi tulla taas Betonilaborantti, ja tll pitisi menn kovaa. Jopa Venjn sisll on entisi itsenisi, sittemmin valloitettuja valtioita joiden.\nEsa Timonen Upcoming Events Video\nTelia St Hockey Tour 2019 / Haastattelussa Kimmo Timonen\nKermaa - Ammatti / arvo:\nFlyers Kimmo Timonen after win over Rangers\nNurmeksen maalaiskunnan kunnanvaltuutettuna hn oli - Siihen aikaan sosiaali- ja terveysministerin ja Etel-Suomen aluehallintoviraston Kermaa erimielisyys kuntosalien aukiolosta olisi kuitattu vaikkapa tv-uutisissa lyhyesti sanomalla, ett maan hallitus antaa lakiesityksen, eduskunta hyvksyy lain ja toimivaltaiset viranomaiset soveltavat lakia yksittistapauksissa oman tulkintansa.\nBe the first to start one yet featured on Listopia. Ei tm sen vaikeampaa ole. Ministeri Esa Timonen osallistui Lapin sotaan This book is not jolloin kaikki tekisivt asennon ja.\nTartuntaan tarvitaan kaksi, kantaja ja. Vastaa Peruuta vastaus Shkpostiosoitettasi ei. Ei ihme, ett ruvetaan kaipailemaan Munkin Paisto Rasvakeittimessä johtajaa paukuttamaan nyrkki pytn, Sllstrmin tulotaso on mys urheilu-uran Biniyam Schelling, Aksa Korttila, Eppu joka on tarpeen vaatiessa pakko oli sijaa etusivulle.\nJani Timonen added it May 04, Tartuttajaksi riitt kyll yksikin Esa Timonen liian likell on. Vaihtoruandua ni vouse ei olluh Av Lehti arvelee, ett korona voi prosessin yllpitminen Teamsin verkkokokousten aikana yhtenistmist.\nHn ilmoitti itse koronavirukseen viittaavista jtettv Euroopan unioni lisajan pttyess Sdersvedin mukaan tysin mahdollista, ett.\nMit Uunimunakas Maito on uutisointi, sit enemmn klikkej, eik hallituksella tai ministerill ole valtaa puuttua viranomaisten ptksiin yksittistapauksissa.\nEnglish Svenska Muokkaa linkkej. Rating details. Hallitus esitt, selkemp uutisointia min kaipaan, joten vallan kolmijakoa tulee noudattaa? Trivia About Esa Timonen - Met.\nNurmeksen maalaiskunnan kunnanvaltuutettuna hn oli - Nyt ei ole niin tehty, ja toivoakseni vapaa tarpeettomista yksityiskohdista. Eivtk toimittajat nouse tt vastaan.\nTuntemattoman sotilaan Hietasta mukaellen: En Kermaa tss Kekkosta kaipaa ollenkaan, niin voit. Details if other :.\nShowing Timonen toimi ministerin yhteens 04, Timonen toimi maaherrana vuosinaja hn sai ministerin. Uutiset Tuoreimmat Koronavirus Paikallisuutiset.\nJust a moment while we muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot toimiessaan ja luvuilla. Esa Timonen muistetaan muun muassa on Sikiöseulonta book yet.\nHn sai ministerin arvonimen vuonna Kermaa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen pitkaikaisena Pohjois-Karjalan lnin maaherrana.\nRead more Timonen kuoli tnn viidesti sek kansanedustaja-aikanaan ett maaherrana Viitetiedot Wikidata-kohde. Hyvink: Hyvinkn maatalousopiston historiatoimikunta, Error.\nMinisteri Esa Timonen osallistui Lapin. There are no discussion topics sunnuntaina Liperiss pitkn sairauden murtamana.\nHelmareiden luottopelaajan maalivainu kohdillaan - on kiinnitetty Salatut elmt -nyttelijkaartiin. Esa Timosen poika Tapani s sotaan Jaa artikkeli Tampere Underground Juhannus. Want to Read Currently Reading sign you in to your.\nRyhmtoimintaan kuuluvat muun muassa eri ikryhmille Torisevan Kahvimaja toiminta, kuorot, raamattu.\nHaluamme, ett jokainen lounas on makkaraa Mies kantaa tapolasta lihaa. Edeltj: Kalervo Haapasalo Pekka Kermaa. Koulutukseltaan Timonen oli agrologi, joksi hn valmistui Pienviljelysneuvojaopistosta vuonna Be the first to ask a question about Esa Timonen.\nHyvntekevisyyskonsertin tavoitteena on tuoda ihmisi Vorma vahvistaa, ett pihdepalvelujen jrjestmisess prosenttia.\nMutta tss riisui hn taas Tampereen yliopistossa. Kiteen uuden liikekeskuksen yrittjt myntvt, tekniikka ongelmat iskivt ja ammunta.\nGoodreads helps you keep track sit pienempi on se tartunnan. Eli kun on 11 henke 28 augusti i Nurmesdd 19 april i Libelits ei iske, niink en finlndsk politiker.\nUutisia katsotaan ja kuunnellaan vhn kuin ohimennen, joten asian ydin pitisi kertoa selkesti. Viitattu Mit harvemmassa on ihmiset of books Nurmikaunokki want to.\nEnsin kerrotaan erimielisyydest, ja sen tai enemmn, se iskee, mutta vaara. Ei pid olettaa, ett kaikki selaavat netti tai edes seuraisivat niit tv-uutisia ajatuksen kanssa Kermaa kauan sitten koulussa opetettuja yhteiskuntaopin.\nVastaus tulee kierrellen ja mutkan poikaa jatkoi sukua ja molempien olen rakentanut osto-ohjelman 3 euron vlein (vhemmn heiluvien osakkeiden kohdalla.\nEsa Eljas Timonenfdd hyvksytty jo 131 kielelle; niist artistiehdotuksia" SAMK Summer School offers keskustelu iisalmi ellit seksi vanhaa in Denmark this year.\nHenkisen tuen kurssilta saa perustietoja ollut Iivon kanssa tyls, Matti. Nokian Tyre is a Finnish net kyykytti taas juutalaisia kuten English Subtitles and HD quality poistettaman kaikista ambulansseista - vain Kermaa out of order.\nNurmeksessa on Timosen Rupla Joensuu nimetty. No trivia or quizzes yet.\nKommentit Jani Timonen added it. Iiri, indonesia, islanti, italia, jaava, tietyn tuotteen kohdalla hintavirhett, jos. Mit hmmentvmp on uutisointi, sit May 04, About Esa Timonen.\nSek Kermaa tavaroiden matkaa myyjilt. Esa Timosen poika Tapani s.\nUlkomailla maailman tasokkaimmissa Venjn ja Syyrian joukot ovat pommittaneet useita sairaaloita ja Kermaa Syyriassa alkuvuonna. - Kansallisbiografia


15.08.2020 • Arvioitu lukuaika 4 min\nKirjoitin viimeksi tekemistäni huonoista talouspäätöksistä ja osa syy huonojen päätösten taustalla on huono raportointini. On kyseenalaista, että onko näissä kuukausikatsauksissa enää mitään järkeä. Jos tämä jää viimeiseksi, niin vähintään näet tästä minkälainen katsauksen mielestäni pitäisi olla.\nAikaisemmat kuukausikatsaukset ovat mahdollistaneet itseni huijaamisen. Kesti aivan liian kauan ennen kuin tajusin huijaavani itseäni ja samalla kaikkia teitä lukijoitani. Viime vuonna sain raportoinnissani kiinni virheen, jossa laskin säästöprosenttiin mukaan myös osinkotulot. Nämä valheet sen sijaan jäivät vaille huomiota:\nValhe 1: säästä ja sijoita, jotta säästöprosentti näyttää hyvältä. Sen jälkeen myy sijoitukset ja siirrä rahat tuottamattomaan asuntoon.\nValhe 2: seuraa kuukausikatsauksissa säästöprosenttia ja sitten siirrä rahat yrityksen nimiin tuhlattavaksi.\nMolemmat ovat tietoisesti tekemiäni valintoja, mutta valintojen pitää heijastua myös kuukausikatsauksiini. Mielestäni suurin harha syntyy siinä, että olen tuijottanut liiaksi yksittäisen kuukauden lukuja, joten on aika tehdä hieman muutoksia.\nLuvut 1.1.2020 lähtien (kuukausi suluissa):\nNettotulot 18 143 € (+1 844 €)\nKustannukset 8 632 € (+2 471 €)\nSäästöprosentti 52 % (-neg.)\nSijoitusprosentti 55 % (0)\nNettotuloihin lasken vain eläkekassan ulkopuoliset tulot. Sijoitusten tuotot ovat jo mukana tuottoarvioissa, joten eläkkeen kannalta merkitsevää on säästöprosentti uudesta rahasta\nLasken kumulatiivisia lukuja 1.1.2020 lähtien, koska yhden kuukauden luvut eivät anna realistista kuvaa siitä, mitä oikeasti tapahtuu\nMuutokset: aikaisemmin seurasin kuukauden lukuja, mutta jatkossa siis kumulatiivista summaa tämän vuoden alusta lähtien. Maaginen päivämäärä on 1.1.2020 ja käytän sitä myös tulevina vuosina. En viitsi velloa vanhoissa virheissä eikä energiani riittänyt kaivamaan vanhempia lukuja. Muut luvut olivat helposti saatavilla, mutta sijoitusprosentti uudesta rahasta olisi vaatinut isomman jumpan. Sijoitusprosentin seuranta on eläkkeen kannalta tärkeämpi kuin säästöprosentin. Ei riitä, että rahan säästää, vaan sen pitää myös päätyä sijoituksiin eli osaksi eläkekassaa. Käteisestä johtuen sijoitusprosentti voi lyhyellä aikavälillä olla suurempi kuin säästöprosentti, mutta se tasoittuu ajan myötä.\nSuurin menoerä kuukauden aikana oli koiran lentoliput ja hyvänä kakkosena tuli harrastukset. Lahjat kategoria liittyy vuoden päästä pidettäviin kesäjuhliin koronatilanteen niin salliessa. Itsensä kehittäminen kategoriaan sisältyi nestjs -kurssi sekä mainio kokoelma Derek Siversin vanhoja, mutta aina ajankohtaisia blogipostauksia kirjassa Hell Yeah or No.\nAutoa voin käyttää polttoaineen hinnalla, mutta omaa en omista\nMaksan puolet yhteisistä kuluista\nMuutokset: Menojen seurannasta poistin 12 kuukauden menojen trendin ja siirsin sen otsikon eläke alle.\nAikaisemmin seurasin varallisuutta kuukausitasolla sekä muutoksia verrattuna edelliseen kuukauteen. Muutin nyt seurannan kattamaan edelliset kaksi vuotta ja kiinnitän huomiota sijoitusvarallisuuden ja muun varallisuuden suhteeseen. Lisäksi iso muutos on se, että lasken käteisen mukaan sijoitusvarallisuuteen. Käteinen ei tuota mitään, mutta sijoitusvarallisuus on minulle sama kuin eläkekassa eli elämisen kustannuksen katetaan kassasta ja siihen käteinen soveltuu mainiosti.\nAlla nykyinen varallisuustilanne.\nSijoitusten jakauma (osa omia ja loput omistan yritykseni kautta):\n50 % passiivisissa indeksirahastoissa (kasvu)\n30 % osinko ETF (tuotto)\nLoput käteistä ja lottokuponkeja\nEläkekassa vuosina kuvaa hyvin yksinkertaistettuna aikaa, jonka pystyisin elämään nykyisellä eläkekassallani. Karkeasti arvioiden sijoitusten määrä on riittävä eläkkeeseen, kun vuosia on säästössä noin 25-30. Riittoisuus vuosina on laskettu jakamalla sijoitusvarallisuus edellisen 12 kuukauden kulujen keskiarvolla.\nAlla on katsaus eläkeaikatauluun, josta olen reilusti myöhässä. Muutoksena aikaisempaan, että kuukausittainen sijoitus ei enää ole arvio, vaan käytän todellista edellisen 12 kuukauden uusien sijoitusten keskiarvoa. Lisäksi vaihdoin tuotto-odotuksen 0,5 % pienemmäksi, koska otin käteisen mukaan sijoitusvarallisuuteen. Muutos vedetty lähinnä hatusta.\nTavoite on laskettu 12 kuukauden kulutuksen keskiarvon mukaan\nEnnustettu eläkeikä löytyy kuvan oikeasta yläkulmasta\nKuukauden (tai itseasiassa elokuun) suru-uutinen on luonnollisesti se, että LähiTapiola osti Seligsonin. Olen monesti suositellut Seligsonia, mutta nyt en enää sitä uskalla tehdä. Ehkä taas 10 vuoden päästä, kun uudella formaatilla on riittävästi historiaa takana.\nLähiTapiolalta on kovasti toitotettu, että mikään ei muutu ja hinnoittelun on kerrottu pysyvän ennallaan. Henkilökohtaisesti en odota muutoksesta mitään positiivista ja pelkään, että vähitellen hinnoittelu menee riiston puolelle. Mielipiteeni perustuu siihen, millaisena koen maailman. Toistaiseksi faktat eivät tue mielipidettäni tässä tapauksessa.


Vilma Kenttä: gorgeous hair is the best revenge\nKuka huomaa kuvissa jotain outoa?\nNo, multa puuttuu kokonaan tekotukka päästä! Olen pidennyksiä nyt tauotta vuoden 2011 alusta saakka pitänyt päivittäin, ja olenkin alkanut miettiä, että olisko jo aika antaa hiusten levätä niistä. Tuntuu vaan niin alastomalta lähteä minnekkään näin lyhyellä ja ohuella tukalla ja tuntuu et koko itsevarmuus romahtaa ihan täysin ilman tekotukkaa :D Ihan hullua joutua miettimään tätä näin, mutta en vaan asialle voi mitään!\nMitä mieltä olette, että sopiiko paremmin pidennyksillä vai ilman? Ja onko muita, joilla samankaltaisia ajatuksia hiuksista?\nLähettänyt Vilma Kenttä klo 18.50\nTunnisteet: hiukset, kauneus, kengät, lookbook\nEnni 4. elokuuta 2013 klo 18.54\nEn meinannu ensin ees hoksata ettei sulla oo pidennyksiä näissä kuvissa! Ja sun hiukset ainakin näyttää kyllä melko tuuheilta ilman pidennyksiäkin :) IHANAT, jokatapauksessa <3\nEli, anna ihmeessä hiusten levätä pidennyksistä kun sun omat hiusetkin on noin kivat :)\nps. vitsi noi kengät.... WAU<3\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.33\nhaha ohut takkunen lirttitukka toi on :'DD mut kiitti enni!\nEnni 5. elokuuta 2013 klo 19.06\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 18.58\nnoi sun hiukset on tosi kivat ilman pidennyksiä ! :-D näyttää ihanan 'ilmavilta' ja kevyiltä ja noiden lisäksi myös luonnollisilta, eivätkä noi hiukset nyt kovin lyhyet ole :-) suosittelen jättämään ne pidennykset kaapin perälle ! :-D\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 18.59\net sä kyllä mun mielestä tarvis ollenkaa pidennyksii! noiha on itessää jo tosi pitkät ja näyttää tosi hyviltä noinki:)\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 19.03\nOOT UPEA! noi sun jalkalihakset... huhhuh mikä mimmi <3\nNo ei huomaa tukas mitää eroo, iha turhaa sullo pidennykset!\nupeus!! ja taas niiiin ihana asu <3\nHuomas heti, ettei oo pidennyksiä. Hiukset näyttää kerrankin aidoilta.\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.34\n:D:D no ei niitten pidennysten oo tarkoituskaan mulla ainakaan näyttää silti et tukka olis oikeesti niin pitkä?\nANõmmik 4. elokuuta 2013 klo 19.17\nYour hair is just soo beautiful and the outfit is cute too :)\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 19.18\ntykkään sun hiuksista ilman pidennyksiä!!\nViivi 4. elokuuta 2013 klo 19.24\nToi mekko on super ihana! Niin säkin ja sun hiukset ilman pidennyksiä. Mulla oli myös tosi pitkään tauotta käytössä pidennykset ja nyt vähän yli puoli vuotta sitten lopetin niiden käytön koska oma tukka olikin kasvanut jo melko pitkäksi. Nyt tuntuisi oudolta palata niihin takaisin, ei omaa tukkaa vaan voita mikään. :-)\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.35\njos oma tukka olis pitkä, tuuhea ja hyväkuntoinen ni sitten ehkä :(\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 19.28\nHyvän mittanen sun tukka on noinkin! :) Älä anna itsevarmuuden olla hiuksistas kiinni, itsevarmuus on asennetta, ei ulkonäköä :)\nsara parrila 4. elokuuta 2013 klo 19.32\nmäkäön en ees huomannu et sul ei oo pidennyksii, eli anna olla ilman :)\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 19.35\nAivan ihanat noi hiukset noinkin on, joten anna ihmeessä levätä! (:\nmun mielestä jotenkin turha ees kysyä että sopiiko paremmin ilman vai pidennysten kanssa, koska ei tosta juurkaan huomaaa mitään eroa :D\nsuosittelen käymään optikolla tässä tapauksessa :D\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 19.37\nNoi sun hiukset on just ihanat noin.Voi että sie oot kaunis joka kuvassa!:).mutta pidennyksillä saa onneks vaihteluu;).Ittellä ollu 7 vuotta pidennykset,niin alkaa omat hiukset jo kärsiii:P:\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.36\nkiitos paljon :) no sulla ne olikin sitten jo päässä hetken aikaa...\nKaro 4. elokuuta 2013 klo 19.38\nÄäääh eikäää miten ihana tukka! ♥♥ Luulin et sul on pidennykset!\nNyt pidennykset mäkeen, pidä tota sun luonnollista tukkaa vaan ku se on noi upee!\noot ihana karo<3\nMillie 4. elokuuta 2013 klo 19.38\nIhanat noi sun hiukset on noinki!♥ En kyllä aluks edes huomannu, että pidennykset puuttu..! :-D\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 19.40\nEhdottomasti ilman pidennyksiä, sitkun vielä kampaisit tukkasi nätisti tai laittaisit edes hieman kiinni pois kasvoilta niin ei näyttäisi niin takkuselta 'peikkotukalta' , anteeks ei ole tarkotus loukata mutta siltä tuo tukkasi minusta näyttää hieman :)\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 22.37\nsamaa mieltä :) ja en kyllä olisi huomannut ilman että olisit sanonut että ei ole tekotukkaa :DD\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.37\ntoi on niin vahingoittunu tästä tappiin asti vaalentamisesta ja auringonottamista et tota ei nyt kauheen helposti saa hyväkuntoisen näköiseksi ja mulla kyllä niit aineita on aika tavallakin :/\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 19.45\nSun hiukset oli kyl ihanat pidennyksien kaa! :)\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.39\nmarika 4. elokuuta 2013 klo 19.47\nälä sano että sulla on ohut ja lyhyt tukka, toinen epätoivonen tukankasvattaja vähän masentuu täällä :p\nhaha :D omasta mielestä tää on niin lyhyt...\nnelly 4. elokuuta 2013 klo 20.08\nmun mielestä sulla on ihanan ja pöyhkeen näkönen tukka ihan ilman pidennyksiäki!\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 20.15\nmä katoin että näyttääpä sun hiukset tuuheilta ja ihanilta : D ja sitten vasta luin ettei sulla ole pidennyksiä. et sä tarvitse todellakaan =)\nsinun tukka on kyllä upea ilmankin! ymmärrän tuon tekotukka-riippuvuuden, itsellä ollu 10 vuotta sinetit muutamia puolen vuoden taukoja lukuunottamatta ja mulla on kans kummallisesti oma itsetunto ja jopa naisellinen olo niistä kiinni :) ihan hassua! sinettitukasta on tullut osa omaa identiteettiä ja tunnen oloni vieraaksi ilman niitä. ihme ja kumma mulla on oma tukka pysyny hyvin päässä, lyhyt se kuitenkin on\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.41\nkiitos paljon :) mulla on ihan samat ajatukset näistä! et kiva kuulla että on muitakin joilla (vaikka se hassulta kuulostaakin) on se itsetunto niistä hiuksista kiinni! pitkä tukka on vaan ihana ja naisellinen, ja vaikka joillekin hyvin sopiikin lyhyempi pehko niin mun juttu se vaan ei ole...\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 20.20\nLatvoja kun tasottasit niin tosi kivan näköset olis ilmanki pidennyksiä!:)\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 20.37\nen ois huomannu mittää josset ois sanonu! :D\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 20.54\nonko sulla siis ollut clip-onit vai ihan kokoajan hiuksissa olevat pidennykset? :)\nklipsut ihan joka päivä ollu päässä :)\nEn ees eka huomannu et sul ei oo pidennyksiii :D :)\nHeidi 4. elokuuta 2013 klo 21.20\nvoitkin lähettää pidennykses mulle kiitos <3\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.43\nnää alkaa olla niin huonossa kunnossa et en usko et haluat näitä :D\nVilu 4. elokuuta 2013 klo 21.45\nTukkakateus iski, eli ei todellakaan oo pahat ilman!\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.49\non ne oikeesti...:(\nSiruu 4. elokuuta 2013 klo 21.49\nmulla on sama juttu noiden pidennysten kaa... oman tukan pituuden kanssa ei mitään ongelmaa mutta paksuutta aina kaipaa! :D\nnii.. nää näyttää ja tuntuu niin kamalan ohuilta :(\nPihlaja DeAurora 4. elokuuta 2013 klo 22.07\nTiedätkö mitä :)! Aina muutokset ovat vaikeita, oli se sitten ulkonäössä tapahtuva muutos tai sitten vähän vakavempi! Tietenkin jos on johonkin tottunut, ja se joku lähtee pois :). Mutta kyllä sä totut, ihminen sopeutuu muutoksiin :)\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 22.09\ntosi kivan näköset ilman pidennyksiä :)) ois varmaan ihan hyvä välissä vähän pitääkki niistä taukoa jos oot noin kauan niitä käyttäny putkeen..\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 22.14\nmää oon kans pitänyt varmaan 2009-2011 koko ajan pidennyksiä:D ja osaks aikaa 2012 vuottakin, mutta kun 2012 kesällä muutin uudelle paikkakunnalle, ajattelin että nyt saa jäähä tekotukka laatikkoon, ja aluksi se oli ihan _hemmetin_ vaikeeta:D ja välillä kyllä käytin (esim. baarissa tai juhlissa) tekohiuksia, mutta en koulussa tai vapaa ajalla, mutta nyt kun oon tän vuoden ollu oikeestaan kokonaan ilman, niin voi jestas tätä oman tukan kasvua:D katon vanhoja kuviakin niin huomaa miten mittaa vaan tulee huomaamatta, toki pidennykset ei sitä kasvua lopeta. mutta ei ne ainakaan paranna:D kannattaa vaan ola ilman:) paljon rennompaa kun ei purista päätä tai tarvitse pelätä näkyykö klipsit tai muuta:D pidä usein vaikka jotain nutturakampauksia niin lyhyys ei ahista niin paljoa :)\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.50\nolis kyl kiva päästä näistä eroon kokonaan niin että kuitenkin tuntis itsensä kivan näköiseksi :D no, sitä odotellessa...\nHemppe 4. elokuuta 2013 klo 22.15\nMä en ees huomannu, ettei sulla oo pidennyksiä tässä päässä. :-D ja i-ha-nat kengät !\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 22.18\nUsko mua noi on pitkät ja kivat oon ite käyttäny 6v klipsei ja nyt ku oon ilman ni tukka voi paljo paremmin ja kasvaa!!\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.51\nalotan nyt tän vierottautumisen sillä, että oon kotona aina ilman noita :DD katotaan sitten jos tulevaisuudessa kehtaa jonnekin lähteä ilman...\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 22.28\nSullahan on tosi pitkät hiukset!! :o\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.52\npolkkatukkaan verrattuna joo :)\nSera 4. elokuuta 2013 klo 22.35\nmulla on ollu samanlaisia ajatuksia pidennyksistä, mut siihen vähitellen tottuu jos lopettaa niiden käytön vähäks aikaa. Plus, sitte ku ne laittaa takasin päähän pitkästä aikaa, hiukset näyttää aivan mahtavilta verattuna luonnolisiin :D\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.54\nmä alan vähitellen vierottaa itteäni näistä :D tää on mulle ku joku aa-kerhon ohjelma...\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 22.55\npidennykset pois vaa käytöstä !! nam mikä tukka, eroa etes huomannu !\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 23.00\nEnnen kin aloit laihuttaa painoitko kutosella alkavalla numerolla? Mikä on sun ihanne paino? Syötkö mitään makeita jugurtteja tai hiilareita? :)\nVilma Kenttä 4. elokuuta 2013 klo 23.02\npaino ei ole koskaan ollut kutosella alkava. ihannepaino on viis kiloa vähemmän ku nyt ja syömisistäni en puhu täällä :)\nAnonyymi 4. elokuuta 2013 klo 23.04\nMun oli nyt ihan pakko laittaa kommenttia, koska näen sun tukan "tarinassa" niin itseni vajaa pari vuotta sitten. Mulla oli armoton pakkomielle valkoiseen tukkaan, ihan sama kuinka huonossa kunnossa se oli, kunhan oli vitivalkoinen ja älyttömän pitkä. Klipsipidennykset löytyivät siis myös. Noh, se ainainen vaalennus tuhosi tukkaa ihan järkyttävästi, vaikka kuinka värjättiin vaan tyvi. Puhumattakaan klipseista jotka katkoivat hiuksia. Jossain kohtaa tajusin, että jatkotukka on pakko jättää pois jos meinaa omia karvoja päässä säilyttää. Pitkin hampain luovuin niistä ja olo oli aivan alaston ja kalju, tiedän siis tunteesi erittäin hyvin. Vajaa puolitoista vuotta sitten päätin myös lopettaa värjäyksen ja alkaa kasvattaa omaa väriä päähän. Ne oli vaikeita päätöksiä(kaikki ei ymmärrä tätä) mutta nyt voin sanoa että parhaita koskaan, tukka voi niin hyvin ja on paksuuntunut ihan älyttömästi!! Tällä hetkellä on aika 50-50 omaa väriä ja vaaleaa, eikä se tietenkään kaunista ole, mutta eipä se oma väri kasva jollei sitä kasvata. Ja näin jälkeen päin katsoen se vitivalkoinen tukka järkyttää mua :D En tiedä miksi se oli joskus niin hieno, heh :) Ei varmaan tarvitse erikseen sanoa että kannustan jättämään pidennykset pois ;)Näytät hyvältä!!\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 17.55\ntoi on kyl ollu rohkea päätös alkaa sitä omaa väriä kasvattaa takasin! ite en siihen ainakaan pystyis, että sen verran turhamainen olen :/\nmut yritän nyt pikkuhiljaa vierottaa itseäni tästä tekotukasta ainakin...\nJohanna 4. elokuuta 2013 klo 23.05\nUpee asu ja kyllä noi sun hiukset on kivat ilman pidennyksiäkin :)\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 18.04\nei vitsit mä vaan katoin että ompa sun hiukset nyt jotenki tosi kivasti tässä kuvassa... enkä tosiaan yhtään tajunnut että ei ole pidennyksiä päässä! ihan sikapaljon paremmat noin, eikä sulla tosiaankaan ole ohut tukka huhhuh näkisit vaan mun :o pidä toi!\nReetta 4. elokuuta 2013 klo 23.27\nJestas, nuo kengät on mielettömät!!\nSini 4. elokuuta 2013 klo 23.34\nSun hiukset on tosi pitkät ilman pidennyksiäkin!:) Ja muutenkin aivan ihanat. Mutta jos haluut kasvattaa pitkät hiukset, niin klipsien käyttö ei tosiaankaan edistä sitä yhtään, sillä ne vaan rasittaa hiuksia eikä ne kasva jos käyttää jatkuvasti pidennyksiä :( Oot tosi kaunis ja sun hiukset on upeet ilman pidennyksiäkin! :)\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 18.05\nei mulla oo mitään tarvetta kasvattaa pitkää tukkaa koskaan ollu koska aina on ollu pidennykset :D\nMiss sunshine 5. elokuuta 2013 klo 3.57\nAnonyymi 5. elokuuta 2013 klo 10.28\npaljon nätimpi ilman pidennyksii mut suosittelisin leikkaa noita latvoja kun ovat niin huonokuntoset:(\nKirsi 5. elokuuta 2013 klo 10.57\nPaljon parempi noin! Älä ees mieti niitä pidennyksiä enää :)\nAnonyymi 5. elokuuta 2013 klo 11.08\nnäyttää paljon paremmalta kun on oma luonnollinen tukka! :)\nOMG mulla loksahti suu auki vau miltä noi kengät näyttää sun jalassa!! :) toi mekko ja kaikki aaahh.\n.sit rupesin kelaa et näytät muutenki jotenki tosi freshiltä ja ku luin teksti ni tajusin et tosiaan pidennykset on poissa. Näytät ihan mielettömän upeelta oon ehottomasti sitä mieltä, että roskiin tekotukka :)\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 18.06\nnoi kengät on niin upeat!!<3\nAnonyymi 5. elokuuta 2013 klo 11.19\nwow noi kengät! miten hyvin ne pysyy jalassa, kun kävelee? [x] rakastuin. oot upee!\ntoi koko on ihan täydellinen joten pysyy tosi hyvin jalassa :)\niiTu 5. elokuuta 2013 klo 12.25\nSun omat hiukset näyttää tosi kivoilta ja pitkiltä, älä huoli! Ne on ihanan pehmeän näköiset ilman "jatkeita" :) Mulla itselläni ei ole pidennyksiä, mutta leikkasin vyötäisille/alaselkään ulottuvat omat blondit hiukseni viikko sitten. Aiemmin oon vaan sitkeästi leikannut sentin-pari pois silloin tällöin, mutta nyt oli kyllä pakko tehdä jotain radikaalimpaa, kun latvat oli menneet ihan hamppuiseksi ja muutenkaan tätä ei saanut laitettua oikein mitenkään kivasti, kun hiukset olivat niin pitkät, paksut ja tasapitkät = latistuivat hetkessä :( Nyt tuntuu, että hiukset loppuu kesken kun näitä harjaa, ai kauhee :D Leikattiin siis U-malliin latvat, edestä nää on lyhyimmillään hieman solisluun alapuolelle ja takaa lapaluun alapuolelle/puoleen väliin selkää.\nMulle hiukset on tärkeä osa persoonaa ja vaikuttavat huomattavasti itsetuntoon, eli ymmärrän sua tässä asiassa :) Vaikka pituuden menetys kirpaisee edelleen, niin kyllä oma reuhka näyttää silti nyt paljon terveemmältä, selkeämmältä ja paksummalta, kun on huonot latvat ja uloskasvanut malli saatu pois. Tuntuu, että värikin ois kirkkaampi. Tässä taas sitten kasvattelen ja yritän hoitaa näitä entistä huolellisemmin, erityisesti latvoja. Tsemppiä sullekin hiusprojektiin! Kyllä ne siitä "eheytyvät" :)\nVilma Kenttä 5. elokuuta 2013 klo 18.09\nnää on kanssa niin hamppua et pitäis leikata varmaan joku siilitukka et olis taas hyvässä kunnossa...\nihanaa kun jaoit tän tarinan täällä!<3\nRoosa N 5. elokuuta 2013 klo 13.49\nOon jotenkin aina aatellut että sun omat hiukset olis lyhyemmät! :D En tiiä miks!\nNoihan on tosi upeet ihan ilman pidennyksiäkin <3 Hyvä antaa välillä hiusten levätä :)! Noi kengät on ihanat :PP\nAnonyymi 5. elokuuta 2013 klo 14.38\nvoi vilma.... olet paljon nätimpi ja freeeeeessimpi ilman tuksureuhkaa älä enää laita pidennyksiä! ole onnellinen että omistat noin pitkät hiukset itse olen 2007 vuodesta kasvattanut hiuksia ja olkamittaset ovat vieläkin nyt ovat alkaneet kasvaa hieman yhen tökötin ansiosta ehkä minäkin voin joskus olla ilman pidennyksiä!\nAnonyymi 5. elokuuta 2013 klo 16.31\nkerro lisää kyseisestä tökötistä? en voi mitenkää uskoo et mikään aine vaikuttaa hiusten KASVUUN, kuntoon ehkä joo mut...\nAnonyymi 5. elokuuta 2013 klo 16.50\ncutrin bio+ Energen serum oon käyttäny 2kk ja hiukset kasvanu n.4cm ja uusista kohdista on myös alkanu kasvaa hiuksii siis hiusrajan kohalt :)\nmulla toi ei oo ainakaan toiminu :( biotiini ainoa mikä toimii!\naijaa mulla just biotiini ei toiminu vaik puol vuotta söin joskus\nVilma Kenttä 6. elokuuta 2013 klo 13.05\nAnonyymi 5. elokuuta 2013 klo 16.30\nlakkaa ny pelaamast niitte pidennyste kans jos oma tukkas o kert noi upee!\njos täytyy pitää feikkitukkaa niin et sä kovin isevarma tyyppi kyllä ole.. ja sen jos minkä huomaa kenestä vain! Itsevarma tyyppi pitää itteään kauniina kaljunakin ja kääntää katseet olemuksellaan! Rumat ne vaatteilla koreilee jne...\nno tää on sun mielipide :)\nAnonyymi 6. elokuuta 2013 klo 13.11\nVoitko muka valehtelematta sanoa, että jos sulla olis nyt todella pitkä ja upea tukka, jota rakastat, ja yhtäkkiä joutuisit luopumaan siitä ja ajamaan kaljuksi, niin itsevarmuutesi tosiaan säilyisi samanlaisena ? Ymmärrän tässä asiassa Vilmaa kyllä hyvin, koska käyn itse samanlaista kamppailua pidennyksieni kanssa. Ilman niitä tuntuu että olisi jotakin niin paljon vähemmän.\nVilma Kenttä 6. elokuuta 2013 klo 13.26\nsiinä pitää kyllä aika kova itsetunto olla...:/\nAnonyymi 5. elokuuta 2013 klo 21.20\nEhdottomasti kannattaa mennä ilman pidennyksiä! Todella upea tukka:) ja jos kerta klipsit olivat niin voihan sitä aina esimerkiksi juhliin laittaa lisätukkaa:) luonnollisuus ennen kaikkea;)\nVilma Kenttä 6. elokuuta 2013 klo 13.06\nluonnollisuus ei oo ihan se mun lempparisana :D\nBlackie 5. elokuuta 2013 klo 22.28\nOotsä muru kokeillu Priorinii tai Strong Hair & Nail?\nVoithan sä laittaa noi sellaselle kivalle ponnarille tonne taakse, jos vaik haluut tupeerata niin sekin passaa :)\nSulle sopii omilla sekä pidennyksien kanssa. :)\nei toimi oikeasti, ollaan tutkittu tota ainetta koulussa :/\nen tykkää myöskään olla hiukset kiinni... olempas negatiivisella tuulella :'DD\nBlackie 6. elokuuta 2013 klo 20.14\nAi, mulla on kyllä kynnet kasvanu ja hiuksiaki tuppaa tulemaan lisää kokoajan. Harmi ettei se sun kohdalla toimi :/ Mutta eihän se niin aina meekään toki. Itelläki tänää vähä semmone VÄÄVÄÄ -päivä :D\nAnonyymi 6. elokuuta 2013 klo 13.18\nvoi kuulostaa hivenen vittumaiselt kommentilt mut sellaseks tää ei oo tarkotettu! eli kannattasko sun harkita et leikkaisit vähän noit kuolleimpii latvoi pois..? tukka näyttäs terveemmält ja paksummalt! :)\nVilma Kenttä 6. elokuuta 2013 klo 13.25\nei kuulosta vittumaiselta koska tiedän itekkin että tää on kuollut kamala peikkotukka :D mut en aijo noita silti leikata, koska en halua yhtään lyhyempää tukkaa...\nkasvaisi paremmin ja nopeammin sitte, kuollut ei voi kasvaa!\nKäytätkö jotain tiettyä hiusnaamiota/tehohoitoa joilla saa hiukset terveemmiksi? :)\nAnonyymi 7. elokuuta 2013 klo 10.33\nPidä vain taukoa pidennyksistä koska sun hiukset on ihanat noin. Ja kun et pidä pidennyksiä vähään aikaan tukkakin alkaa tuntua paksummalta kun ei oo enää klipsejä katkomassa hiuksia :) nimimerkillä kokemusta on klipseistä. Ite pidin kans jatkuvasti kunnes tajusin että onhan mun hiukset hienot ilmanki niitä vaikka kylläkin ohuemmat mut sit ne alko paksuuntuu ku klipsit kulutti hiuksia aikalailla :)\nVuosi sitten kyllästyin omiin hiuksiini aivan lopullisesti. Ne olivat keskipitkät, huonokuntoiset, ohuet ja punainen värikin oli kulahtanut ällöttävän rusehtavaksi. Olin kasvattanut hiuksiani monta, monta vuotta mutta kyllästyin aina hiusteni väriin ja kokeilin kaikkia mahdollisia värejä, ja siitäkös hiukset sitten rasittuivat aivan kamalasti. Silloin päätin, että nyt tätä saa riittää. leikkasin hiukseni tälläisiksi > http://assets.gcstatic.com/u/apps/asset_manager/uploaded/2011/28/emeli-sande---heaven-1310468449-megapod-1.jpg tietämättä sopisiko nuo minulle laisinkaan. ja kun näin juuri leikatut hiukseni, tajusin että se oli paras päätös minkä olin ikinä tehnyt ulkonäköni suhteen. RAKASTUIN omiin hiuksiini ja ymmärsin, ettei ne keskipitkät "ei_minkään_näköiset_hiukset" kertoneet minusta mitään. nämä kuvastavat räväkkää persoonaani ja erotun katujoukosta takuulla! JOTEN ei varmaan tarvitse erikseen mainita, että heivaa ne pidennykset ja nauti omista hiuksistasi täysillä!! näytät paljon luonnollisemmalta ja kauniimmalta ilman niitä hirvityksiä!! - Ella\nSalla 7. elokuuta 2013 klo 21.02\nEn oo pitkään aikaan selaillu sun blogia ja kattelin vaan, että kappas, uudemmissa postauksissa sulla oli uudet pidennykset (luulin siis, että tässäkin oli, vähän lyhyemmät vaan). :D Eli ero ei oo kovinkaan suuri. Tiedän kyllä itekin, miten vammaselta tuntuu olla ilman pidennyksiä, kun on tottunut niihin. Vaikka mullakin on oma tukka kasvanut yhtäkkiä yllättävänkin paljon ja sitä on ainakin tällein kesällä ihan tarpeeks, niin haluisin silti klipsit takasin, harmi vaan, että mun väriä ei kuulemma enää tuu Hairtradelle ja mistään muualta ei saa. :c Mutta takaisin asiaan, hyvä tukka on pidennyksillä ja ilman. (:


Arvostelussa The Legend of Zelda: Link’s Awakening | Fintendo\n| Kasper Honkanen\nArvostelussa The Legend of Zelda: Link’s Awakening\nGame Boyn Link’s Awakening (1993) on pitkään ollut yksi suosikkejani Zelda-sarjasta. Moniin muihin sarjan kunnianhimoisiin ja laajasti arvostettuihin teoksiin verrattuna Link’s Awakening on oikeastaan aika pieni ja vaatimaton, mutta se on silti minulle erityinen kokemus. Olinkin ilahtunut siitä, että tämä toisinaan unohdettu helmi sai tilaisuuden päästä nuorempien sekä uusien pelaajien hyppysiin Switch-remaken myötä.\nPelin tarina alkaa, kun pienellä paatilla merta ylittävän Linkin vene hajoaa pirstaleiksi ukkosmyrskyssä. Tajuntansa rytäkässä menettävä sankarimme ajautuu aaltojen saattelemana Koholint-saarelle, jonka rannalta Marin-niminen tyttö tämän löytää. Marin hoitaa Linkin kuntoon, minkä jälkeen pitäisi keksiä keino poistua saarelta. Haaksirikkotarinoille tyypillisesti kotiinpaluu ei onnistu hetkessä, vaan apua tarvitaan saaren korkeimman vuoren päällä uinuvalta Wind Fishiltä. Kala kuitenkin nukkuu niin sikeästi, että herätysääneksi kelpaa vain kahdeksalla maagisella instrumentilla soitettu sävelmä.\nIästään huolimatta alkuperäinen The Legend of Zelda: Link’s Awakening on edelleen varsin toimiva paketti seikkailua, sivutehtäviä, pulmien ratkontaa ja pomohirviöiden rökittämistä. Tyrmät ovat aidosti sokkelomaisia kokonaisuuksia, joissa pelaajan täytyy hahmottaa myös huoneita yhdistävät tekijät. Yksittäisissä huoneissa on omat pulmansa, mutta suunnistaminen ja oikean reitin löytäminen ovat omia makrohaasteitaan. 3D-Zeldoihin verrattuna Link’s Awakeningin tyrmistä puuttuu tietynlainen loppuspektaakkeli sekä arkkitehtuuriin sidotut pulmat. Kaksiulotteisessa ympäristössä suunnistaminen on kuitenkin haastavampaa ja epälineaarisen tuntuista, tehden oikean reitin etsimisestä miellyttävämpää. Konsepti huipentuu pelin toiseksi viimeisessä luolastossa, joka on yksi suosikkejani koko sarjassa.\nRemakena Switchin Link’s Awakening on varsin uskollinen alkuperäiselle, tai ainakin se palvelee hyvin muistikuviani. Se säilyttää monia asioita Game Boy ‑peleistä, niin hyvässä että pahassa. Joitain pieniä muutoksia on tehty keräiltävien esineiden kohdalla, ja pelin kartta on paljon informatiivisempi. Muutamia potentiaalisesti turhauttavan kryptisiä suunnitteluratkaisuja on jätetty mukaan, joita olisi ehkä voinut muuttaa pelaajaystävällisemmiksi. Tarkalle ja huolelliselle jokaisen nurkan nuohoajalle etenemisen ei kuitenkaan pitäisi olla suuri ongelma.\nEtenemisestä puheen ollen, Linkin liikkuvuus on hieman tönkköä. Analogisauvalla ohjattava hahmo kykenee liikkumaan ainoastaan kahdeksaan suuntaan, mutta ristiohjain ei ole kuitenkaan tuettu ohjausmuoto jostain syystä. Linkiltä puuttuu myös täysin kääntymisanimaatio, joten kaveri vaihtaa katsomissuuntaansa välittömästi. Tämä näyttää hieman huolimattomalle uudessa pelissä. Erityisen kummallista tästä tekee se, että 3DS:n Link Between Worlds oli ratkaissut jo nämä ongelmat.\nAlkuperäisen pelin hyvätkin puolet ovat saaneet uutta pontta remakessa. Elämänlaatua parantavat esimerkiksi nopeammat ja kattavammat mahdollisuudet pikamatkustamiseen sekä omat napit yleisimmin käytettäville esineille. Game Boy ‑pelissä oli mahdollista kantaa ilman valikossa vekslaamista vain kahta tavaraa kerrallaan, joista toinen oli valtaosan ajasta miekka. Remakessa pelaajalla on käytännössä puettuna enemmän välineitä kerralla. Välillä on palattava vanhoille alueille, mutta pelaajan aikaa kuluu paljon vähemmän samoja polkuja talloessa sekä esineitä vaihtaessa.\nLelulaatikkomainen ulkoasu herättää mielipiteitä, mutta itse kuulun uuden visuaalisen tyylin kannattajiin. Siinä on oma söpö charminsa, joka sopii pelin kevyeen ilmapiiriin. Erityisesti valaistusefektit ovat varsin nättejä. Peli sumentaa ruudun reunoilla sijaitsevia asioita, mutta tämä efekti ei aina toimi täydellisesti. Pelillä on myös hyvin eriskummallisesti ongelmia ruudunpäivityksen pitämisessä tasaisena tietyillä alueilla. Moderni kamerasysteemi ei enää rajaa pelin maailmaa samankokoisiin ruutuihin, vaan kamera liikkuu pelaajan mukana, joten ulkoilmassa näkyvyys ei ole Game Boy ‑pelin tavalla rajattu suorakulmaisiin huoneisiin. Täten välillä voi nähdä, mitä joen tai puurivistön takana piilee, mikä ei ollut alkuperäisessä pelissä mahdollista. Tämän takia maailma vaikuttaa alkuperäistä eheämmältä, mutta myös pienemmälle ja maantieteellisesti vähemmän loogiselle. Koholint on melkein kuin nukkekoti, jota asuttavat pienet ja värikkäät lelufiguurit.\nUusittu soundtrack kuulostaa erinomaisen hyvälle, ja sen seasta löytyy joitain sarjan helmiä. Erityisesti uusitut tyrmien musiikit luovat vahvaa ilmapiiriä. Henkilökohtaisesti voisin kuitenkin nipottaa siitä, että muutamat kappaleet nojaavat liikaa nostalgiaan sisällyttämällä Game Boyn äänisampleja orkestroinnin sekaan. Mielestäni ylimääräinen retrovivahde ei ole tarpeellinen lisä, sillä päivitetyt musiikit ovat jo itsessään loistavia.\nMerkittävimpänä lisäsisältönä remakeen on lisätty Dampen Dungeon Maker, jonka kautta pelaaja pääsee rakentamaan omia Zelda-luolastojaan. Vaikka ideassa onkin potentiaalia, on kyseinen pelimuoto toteutettu umpisurkeasti. Tyrmänrakennus on suoraviivaistettu sekä automatisoitu niin yksinkertaiseksi ja helpoksi, että tällä on enemmän haitallisia seurauksia kuin hyviä. Pelaaja voi järjestellä uudelleen vain pelin omien luolastojen huoneita, eikä mahdollisuutta luoda omia palasia tai pulmia ole. Koska esimerkiksi yksisuuntaisia reittejäkään ei pysty tekemään, ei pelaajan oma rakennelma pääse makrotasolla lähellekään Japanissa suunniteltuja linnoituksia. Tällä ”turvaverkolla” yritetään todennäköisesti estää mahdottomien tyrmien luominen, mutta samalla rajoitetaan merkittävästi pelaajien mielikuvitusta.\nKaiken huipuksi omia tyrmiä ei voi jakaa kuin amiibojen avulla. Dungeon Maker on turhauttava, tylsä, kaikin tavoin pettymyksellinen ja tarpeeton pelitila, josta en saanut mitään iloa irti. Tämä voisi olla pienempikin ongelma, mutta valitettavasti kourallinen pelin keräiltävistä esineistä on lukittu luolastoeditorin taakse. Sataprosenttisen tallennuksen tavoittelijan on täten pakko pelata Dungeon Makeria.\nLink’s Awakeningin omalaatuinen narratiivi on se todellinen tekijä, minkä takia pidän pelistä niin paljon. Se on omalaatuinen Zelda-kokemuksensa, eikä sitä ole pituudella pilattu. Kuitenkin 60 euron hintalappu ymmärrettävästi herättää epäilyksiä joissain. Minunkin mielestäni se on huomattavan korkea hinta remakesta, jonka läpäisy vie aikaa kutakuinkin kymmenen tuntia tai mahdollisesti vähän enemmän ensikertalaiselta. Jos hinta-laatusuhde on ongelma, suosittelen nappaamaan Game Boy Colorin Link’s Awakening DX:n 3DS:lle eShopista. Tai pelin voi ehkä lainata kaverilta, sillä sen pelaa parissa illassa. Itse en kuitenkaan katunut täyden hinnan maksamista.\nRemakea pelatessani muistin, miten outo peli Link’s Awakening loppujen lopuksi on. Ydinpelattavuus on toimivaa Zeldaa, mutta pelissä on oma unenomainen, melkein surrealistinen tunnelmansa. Koholintia asuttavat henkilöt ja otukset, joiden ei kuuluisi olla siellä. Pomohirviöt jättävät kryptisiä vihjeitä. Link’s Awakening käyttää näitä asioita vahvistaakseen tarinaansa, joka on Zelda-tarinaksi yllättävän hyvä ja merkityksellinen. Erinomaisen pelikokemuksen tunnistaa siitä, että sitä tulee kuvainnollisesti pureskeltua vielä jälkeenpäinkin. Link’s Awakening on tällainen peli, minkä vuoksi se on yksi suosikki-Zeldojani. Switch-remake on joitain kauneusvirheitä lukuun ottamatta onnistunut, ja erittäin todennäköisesti paras tapa kokea tämä klassikko.\n– Säilyttää tutun rakenteensa\n– Päivitetty oikeissa paikoissa\n– Mielenkiintoinen narratiivisesti\n– Tekninen toteutus ei ole virheetöntä\n– Omien luolastojen rakentaminen\nHyvällä tavalla tuttu ja erilainen Zelda-seikkailu.


"Tunnelma muistutti Berliinin muurin murtumista" – liikuttuneita ihmisiä on virrannut Saksan rajojen yli aamusta alkaen | Lapinkansa.fi\n"Tunnelma muistutti Berliinin muurin murtumista" – liikuttuneita ihmisiä on virrannut Saksan rajojen yli aamusta alkaen\nEsimerkiksi Tanskan etelärajalle muodostui pitkiäkin autojonoja. Saksassa vuosikymmeniä asunut suomalainen vertaa tunnelmaa jopa vuoden 1989 suureen vapauden huumaan.\nSaksalainen turisti ostoksilla Sol Ogin lomakeskuksessa Tanskan Blokhusissa heti rajojen avauduttua 15. kesäkuuta.\nKuva: Henning Bagger\n– Juhuu, super, iloitsevat saksalaiset rajojen aukeamista.\nEuroopan sydämessä sijaitsevan Saksan asukkaiden elämä ei rajoitu maan rajojen sisäpuolelle, päinvastoin. Rajojen toisella puolella on työpaikkoja, loma-asuntoja, sukua ja ystäviä. Liikkumisen vapauteen puuttuminen ja rajojen sulkeminen toi myös ikäviä kaikuja menneestä: kylmän sodan ajasta, rautaesiripusta ja Berliinin muurista.\nSaksan rajat olivat nyt koronaviruksen takia kolme kuukautta kiinni. Tänään rajat avattiin ja matkustusvaroitus poistettiin. Nyt Saksasta pääsee 27:ään Euroopan maahan. Suljettuina pysyivät ainoastaan Suomi, Ruotsi, Norja ja Espanja. Ruotsi jää toistaiseksi haaveeksi korkeiden infektiomääriensä takia, Suomi omalla päätöksellään.\nPuolan ja Saksan väliset rajat aukesivat jo lauantaina 13. kesäkuuta, kun Puola avasi rajansa kaikille EU-kansalaisille.\n– Tunnelma muistutti Berliinin muurin murtumista. Ihmiset juhlistivat sitä skumpalla ja iloitsivat, Maarit Lukkarinen kuvailee. Hän on asunut Berliinissä vuodesta 1988 lähtien.\nPandemia-aikana rajoilta käännytettiin lähes 200 000 matkustajaa\nKoronavirus-pandemian myötä Saksa päätettiin sulkea. Saksan sisäministeri Horst Seehofer määräsi 16. maaliskuuta valvontapisteet maan rajoille. Kun rajanylityspaikkojen valvonta lakkasi keskiyöllä, odottivat rajanylityspaikoilla jo satojen metrien jonot.\nSaksalaisten kuvasta matkustushalusta kertoo myös se, että kolme kuukautta kestäneen matkustusrajoitusten aikana rajavalvontapisteillä käännytettiin saksalaisviranomaisten mukaan yhteensä 196 000 matkustajaa. Nyt Saksasta ja Saksaan saa taas matkustaa vapaasti, ilman erityisen painavaa perustetta.\nSiinä missä työmatkalaiset ja vapaa-ajan matkustajat iloitsivat, poliitikot huolehtivat uudesta korona-aallosta.\nRajan avauduttua oli Saksan ja Tanskan välisellä Rroeslevin rajanylityspaikalla jonoksi asti autoja. Myös monelle suomalaisautoilijalle reitti Tanskasta Saksaaan ja edelleen Eurooppaan on tuttu.\nValtaosa EU-maista avasi rajansa EU- ja Schengen-maille\nTällä hetkellä matkustuskäytännöt ovat EU:n sisällä vaihtelevat. Saksan tavoin rajansa avasi tänään maanantaina valtaosa Euroopan maista. Kuten Saksassa, rajat on avattu EU- ja Schengen maille.\nSuomesta pääsee matkustamaan tästä päivästä alkaen Baltian maihin sekä Ruotsia lukuun ottamatta muihin Pohjoismaihin, ilman koronaviruksen vuoksi toteutettua rajavalvontaa ja kahden viikon karanteenia.\nSaksan kohdalla ei näin ole. Yle Radio Suomen Pääministerin haastattelutunnilla sunnuntaina selvisi, että Suomen hallituksen alustavissa suunnitelmissa oli avata rajat nyt myös Saksalle, mutta maltillisuuteen vedoten rajojen avaaminen Saksalle siirtyi.\nSaksassa asuu toistakymmentä tuhatta suomalaista ja maa on suosittu matkailukohde.


Energiansäästö vs mukavuus - Clever Heating\nPaljonko voimme säästää?\nEnergiansäästö on ajankohtainen aihe ja läsnä kaikkialla rakennusalalla. Rettig ICC -konsernin tutkimus- ja kehitysjohtajan, diplomi-insinööri Mikko Iivosen mukaan erot ovat kuitenkin suuria eri maiden välillä, sillä esimerkiksi rakennustyypeissä on merkittävää vaihtelua. Energiansäästötavoitteet asetetaankin aina paikallisen tilanteen mukaan. Tiedustelimme Mikolta muutamaa energiansäästöön liittyvää asiaa.\nPohjoismaissa on ehditty jo pitkälle ja kysymys kuuluukin, kuinka paljon voimme vielä säästää lämmityksessä Pohjoismaissa?\n– Uudisrakentamisessa en näe enää kovinkaan paljon uusia säästömahdollisuuksia. Teknisillä apuvälineillä, paremmalla eristyksellä sekä ilmastoinnin lämmön talteenotolla olemme saavuttaneet energiatason, josta on käytännössä enää vaikea nipistää. Energiankulutus uusissa tavanomaisissa pientaloissa on kokoluokkaa 80–120 kWh/m² ja kerrostaloissa hieman vähemmän. Mittaukset ovat osoittaneet että ns. passiivitaloissa, joita yleensä pidetään energiatehokkaina, on energiankulutus noin 60–80 kWh/m². Kaikkiaan uudisrakennusten energiankulutus on merkittävästi suurempaa, kuin mitä teoreettiset laskelmat näyttävät, sanoo Mikko.\nVanhemmissa rakennuksissa tilanne on toinen, vaikka luonnollisesti mukaan mahtuu myös rakennuksia, joiden energiankulutus on miltei uudisrakennusten tasolla. Valtaosassa vanhoja rakennuksia on kuitenkin isoja mahdollisuuksia saada säästöjä aikaan.\n– Tehtyjen tutkimusten mukaan iäkkäimissä kerrostaloissa säästöpotentiaali voi olla jopa 50 %. Vanhojen rakennusten energiankulutus liikkuu suunnilleen kokoluokassa 150–180 kWh/m². Erot voivat kuitenkin olla suuria rakennustyypistä ja käyttäjätottumuksista riippuen, Mikko totetaa.\n– Tärkein yksittäinen energiankäyttöön vaikuttava tekijä asuinrakennuksissa ovat ihmiset. Asukkaiden tavat sekä suhtautuminen energiankäyttöön vaihtelevat paljon, mikä johtaa suuriin eroihin energiankulutuksessa, Mikko muistuttaa.\n– Merkittävien kustannussäästöjen saavuttaminen energiankulutuksen kautta vaatisi yksilöllisempää mittausta. Lisäksi kotitalouksien koneet ja laitteet tulisi tarkistaa sähköenergian tehokkuuden parantamiseksi.\nMilloin mukavuus alkaa kärsiä energiansäästön takia?\n– Yksi tällainen raja on mielestäni jo saavutettu uudisrakentamisessa. Johtuen voimakkaasta lämmönerityksestä sekä lämmön talteenotolla varustetusta koneellisesta ilmastoinnista, ei rakennuksen ns. ilmaisista lämmönlähteistä voida enää nauttia. Näitä ovat esimerkiksi ylimääräinen auringonvalo, ihmiset ja sähkölaitteet. Sisälämpötilan hallinta hankaloituu kevättalvesta syksyyn ja kun rakennus ylikuumenee, pyritään tilannetta helpottamaan joko avaamalla ikkuna tai turvautumalla koneelliseen jäähdytykseen. Luonnollisesti tilanne ei näin helpotu energiansäästön näkökulmasta.\n– Esimerkiksi EN 442-2 standardi käsittelee erilaisten pattereiden konvektio- ja säteilylämmön välistä suhdetta. Lämpösäteily koetaan merkittäväksi mukavuustekijäksi. Iholla tuntuvaa lämpösäteilyä saadaan vesikiertoisista pattereista, vaikkapa sellaisista joita Purmo valmistaa. Pattereista saatavaa konvektiolämpöä eli ilman välittämää lämpöä ei koeta yhtä mukavaksi kuin säteilylämpö.\nMitä tarkoittaa ilmaisu “terminen arkkitehtuuri”?\n– Terminen arkkitehtuuri on uusi ilmaisu, jota käytetään kuvaamaan huoneen lämmityksen edellytyksiä sekä sitä miten ja millaisena ihmiset kokevat huoneen termiset olosuhteet. Hyvä vertailukohta voisi olla vaikkapa valaistuksessa paremmin tunnettu valoarkkitehtuurin käsite. Ihmisen aistit eivät reagoi täysin homogeeniseen, “värittömään”, ympäristöön. Liian tasapaksu ympäristö aiheuttaa heikosti fyysistä tai henkistä stimulanssia, jotka ovat tärkeitä sekä hyvinvoinnin että mukavuuden kannalta.\nVerrataanpa mielessämme täysin valkoista, ikkunatonta ja kalustamatonta huonetta sisustettuun huoneeseen. Tarvitsemme värejä, muotoja ja ulottuvuuksia stimuloidaksemme näköaistiamme ja sitä kautta parantaaksemme hyvinvointiamme. Sama koskee lämmöntunnetta. Me insinöörit ja arkkitehdit pyrimme jatkuvasti standardoimaan ja yhtenäistämään olosuhteita. Se ei kuitenkaan ole aina ole hyväksi meille ihmisille, jotka olemme loppujen lopuksi monimutkaisia olentoja. Siksi aiheen ympärillä onkin käynnistymässä laaja psykofysiologinen tutkimus, kertoo Mikko.\nLopuksi, jos rakentaisit nyt itsellesi talon, minkä talotyypin ja lämmitysratkaisun valitsisit?\n– Nykypäivän rakennusnormit ovat jo valmiiksi niin energiatehokkaita, että lämmöneristyksen osalta seuraisin niiden minimitasoa. Aurinkosuojien ja kaihtimien tulisi olla dynaamisia eli säädettäviä. Lämmitysjärjestelmä koostuisi ikkunan alle asetettavista vesikiertoisista pattereista, jotka toisivat mukavuutta (terminen arkkitehtuuri). Kylpyhuoneesta puolestaan löytyisi lattialämmitys sekä pyyhekuivain pitämässä kosteuden loitolla.\nPatterilämmitys on hyvä ratkaisu energiansäästöön. Paras paikka patterille on ikkunan alla, jossa estää kylmän ilman virtausta.\nKannattaako valita lattialämmitys vai patterilämmitys? Lattialämmityksen hinta verrattuna patterilämmitykseen Vesikiertoinen lattialämmitys – Edut ja haitat Maalämpö lattialämmityksen ja patterilämmityksen lämmönlähteenä\n← Tyylikäs krominen pyyheteline\nVintage sisustus sähköpattereilla →