Kainuussa on kaadettu jo 26 karhua – Sotkamossa kaatui lähes 300-kiloinen jättiläinen - Kainuun Sanomat\nSuomen riistakeskus myönsi Kainuuseen 16 poikkeuslupaa karhunpyyntiin, ja näistä luvista on käytetty jo 14.\nKainuu Julkaistu 1.9.2017 klo 22:14 | 12\nKarhunmetsästys on alkanut Kainuussa vilkkaasti kahden ensimmäisen viikon aikana.\nKainuussa on kaadettu perjantai-iltaan mennessä jo kaikkiaan 26 karhua.\nSotkamo sai 5 lupaa, ja 5 karhua on kaadettu. Luvanhaltija Esko Klemetti kertoo, että viides karhu kaatui tämän viikon maanantaina, joka oli 8. metsästyspäivä.\n– Karhut, kaikki uroksia, ovat olleet todella isoja tänä vuonna. Suurin oli 295-kiloinen. Se kertoo vahvasta karhukannasta, Klemetti toteaa.\n– Harmi vaan, että tätä isointa ei voida syödä, sillä siitä löytyi testissä trikiinimato. Kaikki karhut testataan.\nKlemetti on tyytyväinen, että karhunmetsästyksellä on matkailullista merkitystä. Hän kertoo, että noin 130 metsästäjästä puolet tuli Sotkamon ulkopuolelta aina Etelä-Suomesta saakka.\nKaikki Sotkamon poikkeuslupakarhut ammuttiin Tipaksella.\nKuhmo sai 10 poikkeuslupaa. Luvanhaltija Timo Klemetti kertoo, että niistä oli käytetty perjantai-iltaan mennessä 9.\n– Yhdeksäs karhu, uros, kaatui perjantaina iltapäivällä Timonniemen maastossa.\nRistijärvi, Paltamo ja Puolangan eteläosa sai yhden luvan, joka on vielä käyttämättä.\nPoronhoitoalueella voidaan kaataa alueellisen kiintiön nojalla kaikkiaan 80 karhua. Itäisen poronhoitoalueen kiintiö on 60 karhua ja läntisen 20.\nSuomussalmella on ammuttu 10 karhua. Suomussalmi kuuluu itäiseen alueeseen. Metsästystä jatketaan. 60 karhun kiintiö on koko pohjoisen Suomen itäosiin.\nHyrynsalmella on kaadettu 2 karhua. Se kuuluu läntiseen poronhoitoalueeseen niin kuin Puolangan pohjoisosat.\nNimetön 3.9.2017 15:24\nNykyaikainen metsästys ei kunnioita metsästettävää.\nPitkän, turvalliseksi katsotun matkan päästä ammutaan kiväärillä viatonta metsän kuningasta eli karhua.\nMuistitteko metsästäjät edes lausua metsästäjän rukouksen kaatonne jälkeen, metsästäjän rukous jonka tarkoituksena on kunnioittaa kaadettua eläintä.\nNimetön 2.9.2017 22:51\nKyllä niitä metsästää pitää. Katsokaa netistä http://www.suomenmehiläishoitajainliitto.fi / karhuvahingot kartalla 2017. Ei uskosi eihän?\nhttp://www.suomenmehiläishoitajainliitto.fi / karhuvahingot kartalla 2017. Ei uskosi eihän?\nNimetön 3.9.2017 14:15\nEi ne mehiläisvahingot oikeuta lahtaamiseen?\nNimetön 3.9.2017 14:17\nOlet siis mehiläistensuojelija?\nReiska 2.9.2017 07:30\nKiitos haaskojen pitäjille, kun olette jaksaneet vuosikausia raahata evästä karhuille. Karhut on läskikasoja ja pentueiden määrät suuria. Tässä on tehty tosiaan karhunpalvelus!\nNimetön 2.9.2017 01:30\nharmi että ei voi syödä… no hyvä että eivät toisiaan ampuneet nämä metsästäjät, niin kun valtimolla.\nNimetön 1.9.2017 23:41\nMiksi karhut eivät ansaitse elämää, vaikka ovat täysrauhoitettuja?\nPäällikkö 2.9.2017 14:08\nMiksi niitä metsästetään, jos ovat täysrauhoitettuja? Siksi kun ne ei ole täysrauhoitettuja. Niille myönnetään kaatolupia, joka tekee niistä täysrauhoittamattomia. Enemmänkin voisi kaataa, mutta ei ole tarvis, koska eivät aiheuta niin paljon vahinkoa, kuin monet muut pedot.\nKuningas 2.9.2017 18:58\nRiistakeskus myöntää poikkeusluvat oudoilla perusteilla. Kaikki suurpedot on täysrauhoitettuja, näin sanoo suomen laki. Lue tämä vaikka metsästäjän oppaasta jos et muuten usko.\nNimetön 3.9.2017 08:24\nKoska ne eivät ole täysrauhoitettuja.\nNimetön 3.9.2017 14:14\nKyllä ne ovat lainkirjain sanoo näin, usko tai älä.\nNimetön 3.9.2017 15:27\nIhminen on erkaantunut luonnosta ja siellä vaeltavista eläimistä. Ihminen pelkää luontoa, hän haluaa vain hallita sitä.\nIhmisen täytyisi päästä yhteyteen luonnon, Äiti Maa Gaian kanssa, täytyy oppia auttamaan ja kunnioittamaan, ei hallitsemaan ja tuhoamaan


HALLINTO HENKILÖKUNTA - PDF\nDownload "HALLINTO HENKILÖKUNTA"\n1 PORIN TAIDEMUSEON VUOSIKERTOMUS 1983\n3 HALLINTO Porin taidemuseon omistaa Porin kaupunki ja se toimii kaupungin kulttuurilautakunnan alaisuudessa. Museon johtokuntana toimii kulttuurilautakunnan kuvataidejaosto. Kuvataidejaostoon kuuluivat kertomusvuoden aikana seuraavat kulttuurilautakunnan nimeämät jäsenet henkilökohtaisine varajäsenineen: puheenjohtajana markkinointisihteeri Aimo Ruusunen, varajäsenenä teatteriohjaaja Noora Männistö, varapuheenjohtajana opettaja Sirkka-Liisa Unkila, varajäsenenä toimistonhoitaja Sirkka Leväjärvi, jäseninä valaja Tauno Söderberg, varajäsenenä offsetpainaja Raimo Viinamäki, majuri Antti J. Pekola, varajäsenenä kaavapiirtäjä Marja Hautamäki, vahtimestari Raija Kallioluoma, varajäsenenä piiripäällikkkö Anssi Kalliomäki, toimistosihteeri Marketta Jokinen, varajäsenenä laitoskirjastonhoitaja Eira Levander. Kaupunginhallituksen edustajana kuvataidejaostossa on ollut varatuomari Erkki Järvenpää. Käsiteltyjen asioiden esittelijöinä ovat toimineet museonjohtaja Marketta Seppälä (taidemuseo) ja rehtori Pertti Ala- Outinen (taidekoulu). Sihteerinä on toiminut kulttuurisihteeri Sulo A. Savo. Kuvataidejaoston kokouksiin on myös osallistunut kulttuurilautakunnan puheenjohtaja Esa-Erik Yrjönkoski. Kuvataidejaosto kokoontui 13 kertaa ja pöytäkirjoihin merkittiin 170 taidemuseota tai yleensä kuvataideasioita käsittävää pykälää. Kulttuurilautakunnassa käsiteltiin kuvataidejaoston esityksestä 16 taidemuseon hallintoon tai yleensä kuvataiteeseen liittyvää pykälää. Taidemuseon kassa- ja tilivirastona on kaupungin rahatoimisto. HENKILÖKUNTA Vakinainen ja tilapäinen henkilökunta sekä asiantuntijat Vakinainen henkilökunta: Marketta Seppälä, FK, museonjohtaja Yrjö Nurkkala, FK, amanuenssi Aira Laiho, merkonomi, kanslisti Jouni Lehtinen, talonmies-hallimestari Soili Pitkälä, valvoja-opas Ritva Maja, siivooja Eila Ahlgren, siivooja 2\n4 Tilapäinen henkilökunta: Marjo-Riitta Koskinen, merkonomi, museoapulainen Hilkka Kuusijärvi, Huk, aluetaidemuseotutkija , näyttelysihteeri Esko Nummelin, Huk, aluetaidemuseotutkija Arja Haasiosalo, museoapulainen (kunnallinen työllistämistuki ) Tiina Jokinen, yo, museoharjoittelija (työllisyysmäärärahasta osoitettu määräraha opiskelijoiden kesäaikaisen työllistämiseen ) Kristiina Koivula, valvoja-opas (nuorten yhteiskuntatakuu ) Marjut Kukkola, valvoja-opas (nuorten yhteiskuntatakuu) Oiva Luotola, talonmies-hallimestarin apulainen (kunnallinen työllistämistuki) Eila Rantanen, museoapulainen (kunnallinen työllistämistuki) Jouni Simonen, valvoja-opas (kunnallinen työllistämistuki) Esa Tamminen, talonmies-hallimestarin apulainen (kunnallinen työllistämistuki) Jari-Pekka Vanhala, Fil.yo, museoharjoittelija (työllisyysmäärärahasta osoitettu määräraha opiskelijoiden kesäaikaiseen työllistämiseen). Siivoojien kesälomittajana on ollut Leila Lammi. Porin koululaitoksessa on järjestetty luokkien oppilaille kouluhallituksen edellyttämää työelämään tutustumista. Taidemuseossa ovat olleet seuraavat oppilaat: Elina Koskinen (Kuninkaanhaan koulu), Mari Juhola (Ulvilan-Kullaan peruskoulun yläaste), Monica Nylund (Svenska Samskolan), Minna Aaltonen (Meri- Porin yläaste) ja Tarja Turunen (Meri-Porin yläaste). Museon valokuvaustöitä ovat suorittaneet museon henkilökunnan lisäksi pääasiassa Vesa Antikainen ja Douglas Sivén. Ulkopuolisina asiantuntijoina ovat toimineet sisustusarkkitehti Ben af Schultén (näyttelytekninen suunnittelu), C.-J. af Forselles (näyttelyluettelon esipuhe), fil.tri Salme Salajas-Korte (näyttelyluettelon esipuhe) ja opiskelija Kuutti Lavonen (näyttelyluettelon esipuhe). KOULUTUS JA OPINTOMATKAT Museon henkilökunta on näyttelyjen kuljetusmatkojen yhteydessä tutustunut Helsingin museoihin ja näyttelyihin. Museon henkilökunta on lisäksi osallistunut seuraaviin koulutustilaisuuksiin: Valtakunnalliset museopäivät Helsingissä, museonjohtaja Marketta Seppälä, aluetaidemuseotutkija Hilkka Kuusijärvi ja amanuenssi Yrjö Nurkkala sekä kuvataidejaoston edustajana puheenjohtaja Aimo Ruusunen. Museopäiville ja Suomen museoliiton 60. vuosikokoukseen osallistui kaupunginhallituksen edustajana kuvataidejaoston varapuheenjohtaja Sirkka-Liisa Unkila Arkistomuodostuksen peruskurssi Porissa, amanuenssi Yrjö Nurkkala Työnjohtamisen kurssi toimistoesimiesten erityisjakso Espoossa, kanslisti Aira Laiho Museotoimen neuvottelupäivät Espoossa, museonjohtaja Marketta Seppälä Valtakunnalliset taidemuseopäivät Joensuussa, museonjohtaja Marketta Seppälä, näyttelysihteeri Hilkka Kuusijärvi ja aluetaidemuseotutkija Esko Nummelin Laitossiivouksen peruskurssi Porissa, siivooja Eila Ahlgren Opintomatka Pariisiin, aluetaidemuseotutkija Hilkka Kuusijärvi ja valvoja-opas Soili Pitkälä Jugoslavian nykytaiteen näyttelyn järjestelyihin liittyvä matka Ljubljanaan ja Zagrebiin 8opetusministeriön apuraha), museonjohtaja Marketta Seppälä Art contre Apartheid näyttelyn valmisteluihin liittyvä matka Pariisiin (opetusministeriön apuraha) museonjohtaja Marketta Seppälä. 3\n5 Jäsenyydet ja edustukset Kertomusvuoden aikana museonjohtaja Marketta Seppälä on ollut opetusministeriön nimeämän museoasiain neuvottelukunnan varajäsenenä ja ko. neuvottelukunnan taidemuseojaoston jäsenenä sekä Suomen museoliiton taidemuseovaliokunnan jäsenenä. Amanuenssi Yrjö Nurkkala on ICOM-Suomen osasto ry:n henkilöjäsen ja CIDOCin henkilöjäsen. (International Committee for Documentation on yksi kansainvälisen museoneuvoston ICOM:in erityistoimikunta.) TOIMITILAT JA VARUSTEET Porin kaupungin pakka- ja vaakahuone valmistui vuonna 1864 lääninarkkitehti Carl Johan von Heidekenin ( ) piirustusten mukaan. Arkkitehti Gustaf Nystömin ( ) suunnittelema pakkahuoneen laajennus ja muutostyö valmistui vuonna Kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1967 perustaa taidemuseon, jonka paikaksi varattiin pakkahuone. Suunnitelmat muutostöille laati arkkitehtitoimisto Arkkitehdit Ky Kristian Gullichsenin johdolla. Ulkoasultaan rakennus on saneerattu joitakin yksityiskohtia lukuun ottamatta vuoden 1897 asuun. Sisäosat on rakennettu lähes kokonaan uudelleen. Tavoitteena on ollut luoda museoteknisesti ajanmukaiset tilat monipuoliselle aluetaidemuseotoiminnalle. Kaikkiaan lähes m² käsittävän pakkahuoneen saneeraustyöt toteutettiin vaiheittain. Kesäkuussa 1979 päättyneen ensimmäisen rakennusvaiheen aikana valmistuivat museon aula, kahvila ja luentosali (noin 300m²), joita käytetään myös vaihtuvien näyttelyiden näyttelytilana. Toukokuussa 1981 saatiin käyttöön iso näyttelyhalli (noin 800 m²) ja sen myötä siirrettävät näyttelyrakenteet. Kokonaisuudessaan museo valmistui syyskuussa 1981, jolloin museo virallisesti vihittiin käyttöönsä. Museossa on em. tilojen lisäksi taideteosten varastotilat, pakkauhuonen, arkisto, valokuva-arkisto, käsikirjasto, konservointihuone, valokuvauslaboratorio sekä toimistotilat. Porin taidekoulun tilat rakennuksen itäpäädyn toisessa kerroksessa valmistuivat kesäkuussa Länsipäädyn ns. ateljeetilat, grafiikan työhuone ja maalausateljee, valmistuivat syksyllä 1981, ja ne on luovutettu toistaiseksi taidekoulun käyttöön. Museon ilmastointi hoidetaan koneellisesti ja museossa on automaattiset murto- ja palohälyttimet. Museorakennuksen on vakuuttanut Porin kaupungin rakennusvirasto. 4\n6 TAIDEKOKOELMAT Porin taidemuseon kokoelmina ovat Maire Gullichsenin taidesäätiön kokoelma ja Porin kaupungin taidekokoelma. Maire Gullichsenin taidesäätiön kokoelma on pysyvästi sijoitettu museoon, ja sitä kartutetaan vuosittain säätiön varoin. Porin kaupungin kokoelmasta pääosa on sijoitettu julkisesti esille kaupungin virastoihin ja laitoksiin. Taidemuseon valmistuttua osa kaupungin taidehankintamäärärahoista käytetään museon kokoelmien kartuttamiseen, osa julkisiin tiloihin sijoitettavien teosten hankintaan. Kertomusvuoden aikana museon kokoelmat karttuivat merkittävästi lahjoitusten, tallennusten ja hankintojen avulla. Erityisen huomattava tallennus oli Suomen Taiteilijaseuran kautta Porin taidemuseoon saatu Kansainvälisen Taiteilijajärjestön (IAA) omistama grafiikkakokoelma, joka sijoitettiin toistaiseksi Porin taidemuseoon säilytettäväksi ja esiteltäväksi. Museon kokoelmien luetteloinnissa on käytössä rekisteröintijärjestelmä, joka perustuu automaattiseen tietojenkäsittelyyn. Kokoelmien teosten museaaliset perustiedot ovat tietokoneen muistissa, josta niitä laaditun ohjelman puitteissa voidaan tulostaa käyttäjän haluamalla tavalla. Järjestelmä palvelee sekä museon omaa että ulkopuolista tutkimusta. Maire Gullichsenin taidesäätiön kokoelma Taidemuseoon sijoitettuna peruskokoelmana on professori Maire Gullichsenin perustaman Maire Gullichsenin taidesäätiön kokoelma, joka jo perustamisvaiheessa käsitti yli 300 teosta. Säädekirjan mukaisesti kokoelma siirrettiin taidemuseon tilojen valmistuttua museoon syyskuussa Porin kaupungin ja taidesäätiön kesken on tehty sopimus kokoelmien säilyttämisestä, hoidosta ja yleisölle esittelemisestä. Taidesäätiön kokoelmaa kartutetaan vuosittain. Maire Gullichsenin taidesäätiön kokoelma käsittää pääasiassa kotimaista taidetta vuosisadan vaihteesta nykypäiviin pääpainon ollessa uusimmassa sotien jälkeisessä taiteessa. Kokoelmassa ovat erityisesti edustettuina useita sellaisia modernin suomalaisen kuvataiteen edustajia, joilla on ollut kiinteät suhteet kansainväliseen, erityisesti ranskalaiseen taiteeseen. Maire Gullichsenin taidesäätiön toiminnasta vastaa hallitus, johon kertomusvuonna ovat kuuluneet puheenjohtajan säätiön perustaja, professori Maire Gullichsen ja hänen henkökohtaisena varajäsenenään fil.tri Lilli Alanen sekä jäseninä akateemikko Sam Vanni, fil.tri, Salme Sarajas-Korte, apulaiskaupunginjohtaja Mikko Sävelä (kaupungin edustajana) ja taidemuseonjohtaja Marketta Seppälä (kaupungin edustajana). Porin kaupungin edustajien varajäseninä ovat toimineet apulaiskaupunginjohtaja Ylermi Säteri ja kaupungin arkkitehti Matti Salmivalli. Säätiön sihteerinä ja asiamiehenä on toiminut kulttuurisihteeri Sulo A. Savo. Kertomusvuoden aikana taidesäätiön kokoelmaan saatiin lahjoituksena Sakari Alasen teos Lumien sulamisaikaan, 1983, sekatekniikka kovalevylle, 83x124 cm, inv.no 495, lahjoittaja professori Maire Gullichsen. Säätiön varoin kokoelmaan hankittiin Juhana Blomstedtin grafiikansalkku, joka sisältää kahdeksan grafiikanlehteä, kukin 50x35 cm. Grafiikan lehtiin liittyy kahdeksan Pentti Saaritsan runoa. Salkku on vuodelta\n7 Porin kaupungin ja taidesäätiön kesken vuonna 1980 solmitussa sopimuksessa mainitut taideteokset inventaarionumeroilla 34, 114, 124, 147, 167, 181, 223, ja 303 eivät vielä ole taidemuseossa. Maire Gullichsenin taidesäätiön teosten kokonaismäärä oli kertomusvuoden päättyessä 490 inventaarionumeroilla Taidemuseossa on kertomusvuoden aikana esitelty säätiön teoksia säännöllisesti sekä useissa teemanäyttelyissä että laajempana kokonaisuutena , 1983 järjestetyssä näyttelyssä Taidetta Maire Gullichsenin kokoelmista. Kokoelmien esittely näyttelynä 24 finske kunstnere järjestettiin Statens Museum for Kunstissa Kööpenhaminassa Näyttely käsitti 71 teosta julkaistun näyttelyluettelon mukaisesti (näyttelystä tarkemmin s. 26). Taidesäätiön kokoelmasta on kertomusvuoden aikana ollut lainassa museon ulkopuolella seuraavat teokset: Ernst Mether-Borgström, retrospektiivinen näyttely, Sara Hildénin taidemuseo Ernst-Mether Borgström, Abstraktio, 1953, öljy, inv.vo MG 85 Ernst-Mether Borgström, Harmaa sommitelma, 1957, öljy, inv.no MG 86 Ernst-Mether Borgstöm, Yö, 1967, guassi, inv.no MG 88 Ernst-Mether Borgstöm, Kaupungin yö, 1969, öljy, inv.no MG 89 Ernst-Mether Borgström, Arktinen, , guassi, inv.no MG 90 Ernst-Mether Borgsröm, Semafori, 1967, veistos, inv.no MG 243 Kauko Lehtinen, retrospektiivinen näyttely. Sara Hildénin taidemuseo ja Turun taidemuseo Kauko Lehtinen, Kannukset, 1974, tussi, inv.no MG 439 Kauko Lehtinen, Uurtokuvia, 1971, sekatekniikka, inv.no MG 79 Kauko Lehtinen, Uudet silmälasit, 1973, tussi, inv.no MG 89 Kauko Lehitinen, Nainen hollantilaispuvussa, 1974, tussi, inv.no MG 441 Maalarit ja grafiikka näyttely. Alvar Aalto museo Sandqvist Rolf, Glen Echo, 1952, öljy, inv.no MG 112 Sandqvist Rolf, Sommitelma, 1955, öljy, inv.no MG 116 Sandqvist Rolf, Abstrakti sommitelma, 1959, vesiväri, inv.no MG 117 Eila Hiltunen, retrospektiivinen näyttely. Helsinki Eila Hiltunen, Istuva malli, 1956, veistos, inv.no MG 356 Suomen taidetta näyttely. Helsingin kaupungin taidemuseo Tohka Sakari, Tanssijatar, 1935, veistos, inv.no MG 376 6\n8 Iskusstvo Finljandii näyttely Leningradissa ja Moskovassa kevätkaudella Tohka Sakari, Tanssijatar, 1935, veistos, inv.no MG 376 Malerinder fra Finland, Sieben finnische Malerinnen. Statens Museum for Kunst ja Hamburger Kunsthalle Schjerfbeck Helena, Omakuva, 1926, öljy, inv.no MG 408 Schjerfbeck Helena, Koristekurpitsoja, öljy, 1935, inv.no MG 409 Thesleff Ellen, Lydia, 1897, öljy, inv.no MG 134. Finsk kunst nå. Henie-Onstads kunstsenter Kujasalo Matti, Viisi osaa, 1979, akryyli, inv.no MG 814 Kertomusvuoden aikan konservoitiin ja kunnostettiin säätiön teoksia yhteensä markalla. Mm Victor Vasarelyn öljymaalaus Garam vuodelta 1953 konservoitiin Ateneumissa. Harry Kivijärven kalkkikiviveistos Niilillä vuodelta 1970 ja Ernst Mether-Borgströmin metallivesitos Semafori vuodelta 1967 kunnostettiin taiteilijoiden toimesta. Säätiön grafiikkakokoelman passepartout-pahveja on uusittu ja teoksia kehystetty. Kokoelman teosten valokuvausta on jatkettu. 7\n9 Taide ja arkkitehtuuri näyttely/josé-luis Sanchezin veistoksia ja reliefejä 8\n11 Porin kaupungin taidekokoelma Porin kaupungin taidekokoelmia on kartutettu vuodesta 1959 lähtien kuvataidelautakunnan toimesta ja vuodesta 1981 lähtien kulttuurilautakunnan kuvataidejaoston toimesta. Vuodesta 979 alkaen kaupungin kokoelmien hoito siirtyi Porin taidemuseon tehtäväksi. Kaupungin taidekokoelmien kartuttamisen periaatteina ovat olleet toisaalta oman toiminta-alueen kuvataiteen tallennus, toisaalta museossa olevien pysyvien kokoelmien identiteetin vahvistaminen, Pääosa hankituista teoksista sijoitetaan kaupungin virastoihin ja laitoksiin julkisesti esille, osa sijoitetaan museoon ja osa hyödyntää kiertonäyttelyiden muodossa aluetaidemuseon näyttelytuotantoa. Vuodesta 1981 lähtien on Porin taidekoulun talousarviovaroin alettu kartuttaa koulun oppilastöiden kokoelmaa. Kaupungin kokoelmaan sisältyvät siis erillisinä kokoelmina julkisten tilojen teokset, taidemuseon kokoelma ja taidekoulun oppilastöiden kokoelma. Kertomusvuoden aikana näyttelytuotannon yhteydessä kokoelmiin saatiin huomattavia teoslahjoituksia, mm. Anitra Lucanderin kaksi väritutkielmaa vuosilta 1963 ja 1964 sekä Paul Osipowin akryylimaalaus vuodelta Espanjalaiset taiteilijat Amadeo Gabino, Jose-Luis Sanchez ja Joaquin Vaquero-Turcios lahjoittivat kukin yhden työn Taide ja arkkithetuuri näyttelyn yhteydessä. Porin kaupungin 425-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä kokoelmiin lahjoitettiin lukuisia teoksia, mm. Into Linturin merkittävä öljymaalaus Liisa vuodelta Näyttelijä Jalmari Rinne lahjoitti museon kokoelmaan Sääksmäellä syntyneen, sittemmin lähinnä Turussa vaikuttaneen Emil Rautalan neljä öljymaalausta. Taidemaalari Paul Osipow tallensi museon kokoelmaan 11 teostaan vuosilta Työt ovat museon käytettävissä esim. näyttelytoiminnassa. Kertomusvuoden aikana museon kokoelmaan saatiin lahjoituksena 22 teosta. Hankintoina kokoelmaa kartutettiin 35 teoksella, joiden yhteishinta oli markkaa. Kertomusvuoden päättyessä kokoelma käsitti 840 teosta. Tallennuksina (Paul Osipowin tallennus, Kansainvälisen Taideliiton grafiikankokoelma) museon kirjoissa on yhteensä 139 teosta. Lahjoitukset Porin kaupungin 425-vuotisjuhlan yhteydessä saadut lahjoitukset: Inv.no 718 karkku-hohti Anja, Reposaaren kalasatama, 1982, öljy 73x100 cm, lahj. pankit KOP, SYP, HOP, POP, Suomen Pankki, Satakunnan Säästöpankki, Porin Suomalainen Säästöpankki. Inv.no793 Mattila Pekka, Rauhallinen tila!, 1982, öljy, 70x81 cm, lahj. kunnat Pomarkku, Lavia, Parkano, Honkajoki, Jämijärvi, Kankaanpää, Karvia. Inv.no 794 Huittinen Raimo, Teatteritalo, tussi ja värikynä, 44x59 cm, lahj. Porin Teatterisäätiö ry ja Porin Teatteritalo Oy. Inv.no 795 Linturi Into, Liisa, öljy, 92x73 cm, lahj. Satakunnan Keskussairaalan kuntainliitto Inv.no 796 Haupt Martin, Balettitanssijatar, pronssi, k. 27 cm. lahj. Kemira Oy Inv.no 797 Papinaho Pentti, Vesieste, 1977, k.27 cm, lahj. Tampereen kaupunki Inv.no 798 Roginski Lukasz, Väinämöinen-Kalevala, 1980, tussipiirros, 24x19 cm, lahj. STS Inv.no 799 Roginski Lukasz, Väinämöinen-Kalevala, 1981, tussipiirros, 24x18,5 cm, lahj. STS Inv.no 800 Juti Tuula, Linjalla, 1982, öljy, 61x75 cm, lahj. Harjavalta, Kokemäki, Kiukainen ja Nakkila Inv.no 801 Sten Helge, Maisema, 1962, öljy, 47,5x80,5 cm, lahj. Pori-Seura ry. 10\n12 Lahjoitukset museon kokoelmaan: Inv.no 804 Inv.no 816 Inv.no 817 Inv.no 818 Inv.no 822 Inv.no 823 Inv.no 824 Inv.no 825 Inv.no 826 Inv.no 827 Inv.no 828 Inv.no 840 Aarnisalo Nora, Istuva tyttö, 1983, batiikki, 67x69 cm, lahj. Porin taidemuseon kannatusyhdistys ry, Lamberg Ensio, Mullitorin laidasta, 1941, akvarelli, 24x28 cm, lahj. Porin taidemuseon henkilökunta, Lucander Anitra, Seinämaalausehdotus, 1963, sekatekniikka, 120,5x235,5 cm, lahj. taiteilija, Lucander Anitra, Sommitelma, 1964, sekatekniikka, 122x237 cm, lahj. taiteilija, Sanchez Jose-Luis, Cazoria, 1982, reliefi, 40x40 cm, lahj. Taiteilija, Vaquero-Turcios Joaquin, Extremadura, 1983, sekatekniikka, 70x50, lahj. taiteilija, Gabino Amadeo, Poseidon X, 1983, sekatekniikka, 50x50 cm, lahj. taiteilija, Rautala Emil, Maisema, 1945, öljy, 45x60 cm, lahj. Jalmari Rinne, Rautala Emil, Interiööri, öljy, 53x57 cm, lahj. Jalmari Rinne, Rautala Emil, Naisen muotokuva, öljy, 53x42 cm, lahj. Jalmari Rinne, Rautala Emil, Tytön muotokuva, öljy, 98x81 cm, lahj. Jalmari Rinne, Osipow Paul, Bio, 1980, akryyli, 165x270 cm, lahj. taiteilija. Hankinnat: Inv.no 701 Inv.no 702 Inv.no 703 Inv.no 704 Inv.no 705 Inv.no 706 Inv.no 707 Inv.no 708 Inv.no 788 Inv.no 789 Inv.no 790 Inv.no 791 Inv.no 792 Inv.no 802 Inv.no 803 Inv.no 810 Inv.no 811 Inv.no 812 Inv.no 813 Inv.no 814 Inv.no 815 Inv.no 819 Inv.no 820 Inv.no 821 Inv.no 829 Inv.no 830 Inv.no 831 Inv.no 832 Mäkelä Markku, Vastakkain II, 1982, öljy, 90x69,5, Lahti Jorma, Avautuva alavasen, 1982, akryyli-muovi-väri-teräs, 160x100 cm, Salmi Sulo, Länsituuli, 1965, öljy, 88x132 cm, Söderberg Tauno, Maantienkadun varrelta, 1982, öljy, 75x90 cm, Karkku-Hohti Anja, Iltapäivällä maalla, öljy, 70x95 cm, Honkasalo Anne, Metsä, öljy, 120x90 cm, Lepistö Jarmo, Onnellisten talo, 1982, sekatekniikka, 42x59 cm, Lepistö Jarmo, Ikkuna merelle, 1982, sekatekniikka, 45x62 cm Räike Sinikka, Ahtojäät, 1972, öljy, 149x120 cm, Räike Sinikka, Aurinkopouta, 1971, öljy, 107x107 cm, Koskela Matti, Tuuli I, 1981, guassi, 100x100 cm, Koskela Matti, Tuuli II, 1982, guassi, 104x104 cm, Koskela Matti, Growth, 1979, puu, k. 61 cm, Jalkanen Olavi, Poika ja vuono, 1974, guassi, 49x66 cm, Jalkanen Olavi, Omakuva, 1956, öljy, 50x37 cm, Mäkilä Otto, Ystävykset, 1938, öljy, 100x68 cm, Mäkilä Otto, Uimarit, 1945, öljy, 50x61 cm, Mäkilä Otto, Kasvot, 1945, öljy, 46x38 cm, Mäkilä Otto, Uni, 1939, öljy, 22x32 cm, Kujasalo Matti, Viisi osaa, 1979, akryyli, 200x200 cm, Gryta Radoslaw, Kasvu, 1982, kivi, k. 54 cm, Lehtinen Jouni, Paikallaan oleva muoto, 1983, öljy, 122x248 cm, Pitkälä Soili, Maisema II, 1983, öljy, 100x100 cm, Pitkälä Soili, Maisema III, 1983, öljy, 100x26 cm, Solin Pekka, Münchausen, 1983, öljy, 120x100 cm, Ala-Outinen Pertti, Salaisesta puutarhasta I, 1982, serigrafia, 30x46 cm, Ala-Outinen Pertti, Salaisesta puutarhasta II, 1982, serigrafia, 30x45 cm, Granfelt Erik, Kubistinen figuuri, 1954, öljy, 113x63 cm, 11\n13 Inv.no 833 Inv.no 834 Inv.no 835 Inv.no 837 Inv.no 838 Inv.no 838 Inv.no 839 Linturi Into, Maisema Kokemältä, 1970, hiilipiirustus, 30,5x43 cm, Linturi Into, Kauttuan puu, 1974, hiilipiirustus, 61x45 cm, Linturi Into, Maarian kirkko, 1971, hiilipiirustus, 63x48 cm, Linturi Into, Tyttö, 1969, hiilipiirustus, 62,5x48,5 cm, Linturi Into, Lundgatan, 1948, punaliitupiirustus, 25x37 cm, Linturi Into, Ulvilan kirkko, 1961, öljy, 61x50 cm, Linturi Into, Maisema Tyrväältä, 1966, öljy, 38x46 cm. Paul Osipowin tallennus: Äyspää, akryyli, 1981, 184x364 cm, Iisakin kirkko, akryyli, 1981, 239x189 cm, Sherry V, akryyli, 1978, 66x146 cm, Julie-Bee, akryyli, 1979, 85x102 cm Cat fish, akryyli, 1979, 85x102 cm, Itkumuuri, akryyli, 1980, 185x364 cm Maalaus, akryyli, 1977, 181x227 cm, Kesämaalaus, akryyli, 1978, 140x225 cm, Kolme eriväristä neliötä, akryyli, 1978, 140x225, Kaksi sinistä, akryyli, 1978,140x242 cm. Kansainvälisen taideliiton (IAA) grafiikkakokoelman tallenus: Kansainvälisen Taideliiton maailmankongressin yhteydessä touko-kesäkuussa 1983 liitto lahjoitti Suomen Taiteilija-seuralle laajan kansainvälisen grafiikankokoelman, joka käsittää 128 työtä 15 eri maan nykytaiteilijalta. Suomen Taiteilijaseura on sijoittanut kokoelman toistaiseksi Porin taidemuseoon. Näyttely oli esillä Hvitträskissä Pääosa kokoelmasta kiertää parhaillaan Pohjoismaita, minkä jälkeen kokoelma siirtyy Poriin. IAA:n kokoelma liittyy Porin taidemuseon toimintaan olennaisesti. Useat kokoelman taiteilijoista Vasarely, Burri, Calder, Sonia Delaunay, Miró, Manzu, Pauluzzi - ovat olleet esillä museon näyttelyissä ja heistä on koottu materiaalia museon arkistoon. Museon peruskokoelmaan IAA:n kokoelma niveltyy mielenkiintoisesti. Porin taidemuseo on huolehtinut kaupungin kokoelmiin kuuluvien teosten kortistoinnista ja luetteloinnista sekä kehystyksestä. Kaupungin virastoihin ja laitoksiin sijoitettujen teosten inventointia ja arkistokuvausta on jatkettu. Kokoelmista koottuja pienoisnäyttelyjä ja teosryhmiä on lainattu koulujen käyttöön. Taidemuseon toimesta on myös huolehdittu teosten sijoittamisesta julkisiin tiloihin ja niiden lainaamisesta näyttelyihin. 12\n14 KIRJASTO JA ARKISTO Kirjasto Porin taidemuseon kirjasto on luonteeltaan käsikirjasto ja erikoiskirjasto (taidekirjasto), joka on myös museoyleisön käytettävissä. Organisatorisesti kirjasto ei ole itsenäinen eikä sillä ole päätoimista henkilökuntaa, vaan sen hoito ja ylläpito tapahtuu muun henkilökunnan toimesta. Kirjastoon kootaan museotoimintaa, kuvataidetta, arkkitehtuuria, taideteollisuutta ja valokuvausta sekä kulttuurihistoriaa käsittelevää aineistoa. Erikoiskirjaston luonnetta kuvaa se, että kokoelmiin kootaan myös eri museoiden ja taidejärjestöjen ohjelmia ja vuosikertomuksia. Samoin kerätään kuvataidenäyttelyihin liittyviä julkaisuja, esimerkiksi julisteita, näyttelyluetteloita ja esitteitä sekä kutsukortteja. Määrällisesti eniten aineistoa oli kertomusvuoden päättyessä luokissa Kuvataide, näyttelyjulkaisut, Lehtileikkeet, Museoiden ja taidejärjestöjen esitteet ja vuosikertomukset. Kuvataide ja Kuvataide- ja museoalan aikakauslehdet. Kirjaston aineisto on järjestetty UDK-luokituksen mukaan. Aineiston hankintakirjaamismenettelyssä käytetään kolmea hankintakirjaa; kirjamuotoinen aineisto, näyttelyjulkaisut ja kausijulkaisut eriteltyinä. Luetteloinnissa noudatetaan Suomalaiset luettelointisäännöt ohjeistoa. Kortisto kattaa tällä hetkellä pääasiassa kirjamuotoisen aineiston. Hakemistokortisto on järjestetty nimekkeen ja tekijän mukaan aakkosjärjestykseen sekä UDK-aihenumeron mukaiseen kasvavaan numerojärjestykseen. Lehtileikekokoelmalla on oma korttihakemistonsa. Kertomusvuoden aikana kirjoja hankittiin tai saatiin lahjoituksina yhteensä 111 numeroa. vuoden päättyessä kirjallisuutta oli yhteensä 535 nidettä. Näyttelyjulkaisuja ostettiin, saatiin lahjoituksina tai tuotettiin itse yhteensä 434 numeroa. Vuoden päättyessä näyttelyjulkaisuja oli yhteensä 994 numeroa. Kertomusvuoden aikana museoon tuli tilattuna seuraavat lehdet: Kuvataide- ja museoalan aikakauslehdet - Arkkitehti, Suomi - Art & Artists, Englanti - Art Forum, USA - Art International, Sveitsi - Bildende Kunst, DDR - Cahiers, Ranska - Cras, Tanska - Dutch Art and Architecture today, Hollanti - Flash Art, Italia - Iskusstvo, Neuvostoliitto - Kielikello, Suomi - Kulttuurivihkot, Suomi - Kunst & Antiquitäten, Saksan Liittotasavalta 13\n15 - Louisiana Revy, Tanska - Museum, julkaisija Unesco - October, USA - Paletten, Ruotsi - Suomen museoliitto tiedottaa, Suomi - Svenska museer, Ruotsi - Taide, Suomi - Valokuva, Suomi - Yleisarkistojen tiedotuksia, Suomi - Look at Finland, Suomi Kertomusvuoden aikana museoon tuli vapaakappaleina seuraavat lehdet: - Dialogue, USA - Prisma Nytt, Norja - Museouutiset, Lahden kaupungin museot - Museotiedote, Turun maakuntamuseo - Museotaide, Alvar Aalto museo - Tiedote, Keski-Suomen museo - Porin kaupunginkirjaston-satakunnan maakuntakirjaston tiedotuslehti - Mikkelin taidemuseon tiedotuslehti - Tekniikan waiheita Kertomusvuoden aikana museoon lahjoitettiin seuraavien lehtien vuosikertoja: - L oeil, Sveitsi, 22 vuosikertaa, lahj. professori Maire Gullichsen - Taide, Suomi, 9 vuosikertaa, lahj. professori Maire Gullichsen - Paletten, Ruotsi, 7 vuosikertaa, lahj. professori Maire Gullichsen - Arkkitehti, Suomi, 6 vuosikertaa, lahj. professori Maire Gullichsen - Suomen museoliitto tiedottaa, 11 vuosikertaa, lahj. Porin kaupungin kanslia Kertomusvuoden aikana museoon tilattiin takautuvasti Taidehalli-lehden 7 vuosikertaa. Sanomalehdet, joista arkistoitiin museon toimialueen museo- ja kuvataidetapahtumia käsittelevät kirjoitukset - Helsingin Sanomat - Lalli - Satakunnan Kansa - Satakunnan Työ - Uusi Aika Tilattujen lehtien lisäksi museoon tuli kertomusvuonna runsaasti eri laitosten ja museoiden tiedotteita sekä yksittäiskappaleita eri aikakauslehtiä. 14\n16 ARKISTO Porin taidemuseolla oli kertomusvuoden päättyessä seuraavat erilliset arkistot: - Porin taidemuseon virka-arkisto; - toimittaja Arvo Mäen arkisto, joka sisältää toimittaja Mäen keräämää aineistoa Porin kaupungin kuvataidelautakunnan toiminnasta ja kuvataide-elämästä yleensä, lahjoitettu 1980; - Taidevintin arkisto, joka sisältää kulttuurisihteeri Sulo A. Savon kokoamaa, Porissa vuosina toimineen kunnallisen taidegallerian toimintaa käsittävää aineistoa, lahjoitettu 1979; - taiteilija Olavi Jalkasen arkisto, joka käsittää kolme kansiota aineistoa taiteilijan muotokuvatuotannosta, lehtileikkeitä ja taiteilijan suunnittelemia mainoksia. Mainokset on suunniteltu pääasiassa Friitalan nahkatehtaalle. Arkiston on lahjoittanut taiteilijan tytär Liisa Jalkanen 1982; - Porin taidemuseon Kannatusyhdistys ry:n arkisto, joka käsittää mm. Matti Taipaleen Kannatusyhdistyksen toimeksiannosta tekemän pienimuotoisen tutkimuksen; Jussi Pohjonen, kuvanveistäjä ja muotokuvamaalari. Arkiston lahjoitti toimintansa lopettanut yhdistys vuonna Kertomusvuoden aikana ovat kirjasto- ja arkistoaineistoa lahjoittaneet seuraavat henkilöt ja yhteisöt: Ala-Outinen Pertti, Alvar Aalto museo, Artists of the World against Apartheid, Bonnefoi Christian (Ranska), Blumbergs Ilmars (Neuvostoliitto), Didrichsenin taidemuseo, Espanjan kulttuuriministeriö, Eurographica, Gabino Amadeo (Espanja), Galerie Artek, Galeria Theo (Espanja), Gullichsen Maire, Gummerus, Helsingin kaupungin museo, Helsingin kaupungin taidemuseo, Helsingin taidehalli, Helsingin yliopiston taidehistorian laitos, Huhtamäki-yhtymä, Hämeenlinnan taidemuseo, Interversa (Saksan Liittotasavalta), Joensuun taidemuseo, Karisto, Kempas Lasse, Koskela Matti, Kustaa Hiekan säätiö, Kustannuskiila Oy, Kuusijärvi Hilkka, Lahden museolautakunta, Lindholm Pirjo-Riitta, Mikkelin taidemuseo, Mikos Janis (Neuvostoliitto), Molnar Vera, Musée national d art modern (Ranska), Museum Narodove (Puola), Museovirasto, Mäki Arvo, Nathan Janet (Englanti), Pitkälä Soili, Pohjanmaan museo, Pohjoismainen taidekeskus, Porin kaupungin kanslia, Rakennushallitus, Riian kaupunki, Ruusunen Aimo, Sanchez José-Luis (Espanja), Sara Hildenin taidemuseo, Satakunnan Seutukaavaliitto, Seppälä Marketta, Sonja Henies og Niels Onstads museum (Norja), Statens Museum for Kunst (Tanska), Sundvalls museum (Ruotsi), Suomen Kotiteollisuusmuseo, Suomen museoliitto, Suomen rakennustaiteen museo, Suomen taideakatemia, Suomen taiteilijaseura, Turun Maakuntamuseo, Turun taidemuseo, Vaquero-Turcios Joaquin (Espanja), Wäinö Aaltosen museo ja Åland Konstmuseum. 15\n17 KUVA-ARKISTO Museon kuva-arkistoa kartutettiin kertomusvuoden aikana yhteensä 17 päänumerolla, jotka sisältävät 1383 yksittäistä kuvaa ja negatiivia. Kuva-arkiston päänumeroiden kokonaismäärä oli kertomusvuoden päättyessä 96. Kuvatallennekokoelma käsittää negatiivikokoelman, mustavalkoiset ja värikuvat sekä diapositiivit. Taidekokoelmien mustavalko- ja diakuvausta on edelleen jatkettu. Lisäksi on kuvattu museon vaihtuvat näyttelyt ja museossa järjestetyt keskeiset tapahtumat. Näyttelyiden teoksia on kuvattu mm. Diasarjoja varten. Kuluneen vuoden aikana aloitettiin kokeilu näyttelyiden kokumentoimiseksi videonauhalle. Videolle kuvattiin espanjalainen Taide ja arkkitehtuuri näyttely sekä Ranskan modernin taiteen näyttely Forme Vivante. Espanjalaisen Taide ja arkkitehtuuri näyttelyn kolme taiteilijaa Amadeo Gabino, José-Luis Sanchez ja Joaquin Vaquero-Turcios sekä näyttelyn avajaisyleisöä. (s. 17) 16\n19 Taide ja arkkitehtuuri/ Kolme espanjalaista taiteilijaa 18\n20 TUTKIMUSTOIMINTA Museon tutkimustoiminta on luonteeltaan perustutkimusta, mikä kohdistuu toisaalta museon kokoelmiin teoksiin, taiteilijoihin, erilaisiin kuvataiteen ilmiöihin sekä toisaalta museon tuottamien erityisnäyttelyiden tutkimukselliseen valmisteluun. Museon eri työmuodot pyritään toteuttamaan yhdensuuntaisina siten, että tallennus-, tutkimus-, opetus- ja näyttelytoiminta tukisivat toisiaan. Kokoelmiin pohjautuvia tutkimustyö konkretisoituu useimmiten museon näyttelytuotannossa. Toisaalta näyttelytoiminnan välityksellä saadaan tietoa, joiden pohjalta eri kuvataiteen eri ilmiöiden dokumentointi ja kokoelmien kartuttaminen voidaan suorittaa laajempaa taustaa vasten. Satakunnassa toimivana aluetaidemuseona Porin taidemuseon tehtävänä on koota toiminta-alueen kuvataiteen keskustiedostoa sekä palvella erilaisissa tutkimus-, konservointi- ja opetustehtävissä. Aluetoimintojen puitteissa museossa on jatkettu kuntien, julkisten laitosten sekä merkittävien yksityiskokoelmien inventointi- ja kortistointityötä. Samalla on kartoitettu maakunnassa toimineita taideyhdistyksiä ja järjestöjä sekä niiden piirissä toimineita tai toimivia taiteilijoita. Museon sisäistä tiedonhankinta- ja luokittelujärjestelmää on kehitetty sekä laadittu luonnoksia ATK-pohjaisen kokonaistietojärjestelmän kehittämiseksi. Jo käytössä olevaa kokoelmien luokittelua koskevaa ATKjärjestelmää on tarkoitus laajentaa mm. erilaisen arkistoaineiston ja taiteilijakohtaisten tiedostojen osalta. Kertomusvuoden aikana jatkettiin museon hallussa olevien kokoelmien luettelo- ja kortistotietojen täydentämistä ja tarkistamista. Erityisesti Porin kaupungin 425-vuotisjuhlanäyttelyn valmistelutyön aikana suoritettiin kaupungin virastoihin ja laitoksiin sijoitettujen teosten kortistotietojen tarkistusta. Samoin jatkettiin kokoelmiin kuuluvien teosten valokuvausta. Negatiiveista otettuja pinnakkaisvedoksia on valmistettu teoskortistoon tunnistuskuviksi. Unto Pusan näyttelyn valtakunnallista inventointityötä jatkettiin yleisiä tiedotusvälineitä ja museoverkostoa hyväksi käyttäen. Näyttelyn valmistelu- ja teosten investointityössä ovat avustaneet rouva Maija-Liisa Pusa ja fil.maist. Kerttuli Wessman. Aluetaidemuseotoimintoihin liittyen kertomusvuoden aikana suoritettiin satakuntalaisten taiteilijoiden teosten inventointia näyttelysuunnittelun yhteydessä professori Kauko Räikkeen ja taidemaalari Juhani Tarnan tuotannon osalta. 19


Viikonloppuna ilmeni 12 uutta koronatartuntaa Essoten alueella – Altistumisia on tapahtunut Moision koulussa Mikkelissä | Paikalliset | Länsi-Savo\nEtusivu » Paikalliset 13.9.2021 15:43\nViikonloppuna ilmeni 12 uutta koronatartuntaa Essoten alueella – Altistumisia on tapahtunut Moision koulussa Mikkelissä\nTartuntamäärät ovat pysyneet Essoten alueella maltillisessa muutaman tapauksen päivätahdissa.\nRokotteen voi hakea ilman ajanvarausta Mäntyharjun hyvinvointikeskuksesta tiistaina kello 15 alkaen. Essote/Jussi Salminen\nEssoten alueella todettiin viikonloppuna 12 koronavirustartuntaa. Yhteensä tartuntoja todettiin viime viikolla 32. Toissa viikolla todettiin 35 koronavirustartuntaa.\nTerveyspalvelujen johtaja Santeri Seppälän mukaan tartuntamäärät ovat pysyneet hyvin aisoissa, kolmesta viiteen tartunnan päivätahdissa.\n– Perjantaina ilmeni koulualtistuminen Moision koulussa. Tartunnanjäljityksemme on jo informoinut altistuneita, Seppälä mainitsee Essoten tiedotteessa.\nKokonaan rokottamattomia on eniten noin 30-vuotiaissa\nEteläsavolaisista 12 vuotta täyttäneistä ensimmäisen koronarokoteannoksen on ottanut 86,5 prosenttia. Kaksi rokoteannosta on puolestaan ottanut 70,7 prosenttia kyseisestä ikäryhmästä.\nTäysin rokottamattomia henkilöitä on tällä hetkellä eniten Essoten alueella 25–35-vuotiaissa.\n– Toivomme, että kaikki ensimmäisen rokotteen hakeneet täydentävät sarjansa toisella rokotteella. Silloin saisimme rokotekattavuuden lähelle 90 prosenttia alueellamme, Essoten pandemiapäällikkö Hans Gärdström vetoaa tiedotteessa.\nTiistaina 14. syyskuuta rokotteen voi hakea Mäntyharjussa ajanvarauksettomasta walk in -tilaisuudesta. Se järjestetään Mäntyharjun hyvinvointikeskuksessa kello 15–17.


Osta laadukas Ferrroforte B+C ravintolisä osoitteessa mwebstore.fi!\nETUSIVU • TUOTEMERKIT • HANKINTATUKKU • Ferroforte B+C\nKoko 250 ml • 6.68 € (8.90 €) 500 ml • 10.43 € (13.90 €)\nFerroforte B+C on vahva nestemäinen rautavalmiste, joka sisältää myös vitamiineja. C-vitamiini tunnetusti vauhdittaa raudan imeytymistä ja B-vitamiinit puolestaan ovat lunastaneet paikkansa tässä rautavalmisteessa, koska ne ovat tärkeässä asemassa mm. punasolujen tehtailussa. Ferroforte B+C on erinomainen vahtoehto sinulle, jolla tablettien nieleminen syystä tai toisesta tökkii. Se on hyvänmakuinen ja helposti nautittava valmiste täydentämään rautavarastoja.\nRaudan puutos voi aiheuttaa monenlaisia oireita, kuten väsymystä, vastustuskyvyn alenemista ja ärtyneisyyttä. Puutos on usein naisten ongelma; raskaus, imetys ja runsaat kuukautiset voivat verottaa rautavarastoja. Raudanpuute vaanii myös aktiivisesti liikkuvaa ja laihduttajaa. Ferroforte B+C on hyvinimeytyvä rautavalmiste, jolla korjaat heikentyneitä rautatasoja.\nhyvänmakuinen ja vatsaystävällinen rautavalmiste\nrauta hyvin imeytyvässä sitraattimuodossa\nmukana C-vitamiinit ja B-vitamiineja\nnaisille, urheilijoille, toipilaille\n15884 Ferroforte B+C Ferroforte B+C on vahva nestemäinen rautavalmiste, joka sisältää myös vitamiineja. C-vitamiini tunnetusti vauhdittaa raudan imeytymistä ja B-vitamiinit puolestaan ovat lunastaneet paikkansa tässä rautavalmisteessa, koska ne ovat tärkeässä asemassa mm. punasolujen tehtailussa. Ferroforte B+C on erinomainen vahtoehto sinulle, jolla tablettien nieleminen syystä tai toisesta tökkii. Se on hyvänmakuinen ja helposti nautittava valmiste täydentämään rautavarastoja.Raudan puutos voi aiheuttaa monenlaisia oireita, kuten väsymystä, vastustuskyvyn alenemista ja ärtyneisyyttä. Puutos on usein naisten ongelma; raskaus, imetys ja runsaat kuukautiset voivat verottaa rautavarastoja. Raudanpuute vaanii myös aktiivisesti liikkuvaa ja laihduttajaa. Ferroforte B+C on hyvinimeytyvä rautavalmiste, jolla korjaat heikentyneitä rautatasoja. Ferroforte B+Chyvänmakuinen ja vatsaystävällinen rautavalmisterauta hyvin imeytyvässä sitraattimuodossamukana C-vitamiinit ja B-vitamiinejanaisille, urheilijoille, toipilaillelaktoositon, hiivaton, gluteeniton ja alkoholitonvalmistettu SuomessaAnnostus: 15 ml päivässä ennen ateriaa. Säilyy avaamattomana huoneenlämmössä, avattuna jääkaapissa 2 kk. 0 0 https://mwebstore.fi/fi/product/ferroforte-b+c/15884 https://mwebstore.fi/pictures//139615dc16b3728d2a.jpg https://mwebstore.fi/pictures//139615dc16b3728d2a.jpg https://mwebstore.fi/pictures//139615dc16b3f483da.jpg InStock 0.000 EUR /Hankintatukku /Vitamiinit & kivennäisaineet


FLC : Foorumi : 25.7.2009\n#1 Lähetetty Perjantaina, 24. Heinäkuuta 2009 klo 23:28:26\nPistetään oikeen uhallakin tää tänne. Niin hehkuttivat äsken että tänään rytisee...\n"mutta huomenna jälleen paikoin sade- tai ukkoskuuroja." Mitähän toi sana jälleen tossa tarkoittaa ?? Haha.\n‹ 26.7.2009 24.7.2009 ›\n#2 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 06:51:10\nTampereen paikallissäähän on tikka osunu. Peukut pystyssä venaillaan... Nyt on ainakin niin harmaa ja viilee ilma, etten kyllä kauheesti toivoa elättele.\n#3 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 08:57:55\njust rupes pilvipeite rakoileen ja aurinko paistaa jo joten iha hyvin voi olla mahdollista että ukkosia tulee jossain päin suomee\n#4 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 09:15:36\nJa nythän ne tikat on jo poistuneet tampereen kartalta...\nMutta lämmin päivä tulossa aurinko naureskelee pilvien välistä välillä niin ei voi tietää mitä tapahtuu..\n#5 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 09:21:42\nHS:n/Aamulehden yms. paikkakuntakohtaiset ovat lätkäisseet salamakuvakkeita lähinnä klo 15 ja klo 18 kohdille linjalle Vaasa-Kurikka-Virrat-Mänttä-Jämsä-Joutsa-Mikkeli sekä tämän linjan koillispuolelle.. no, tänään syntyvät popparimalliset soluthan liikkuvat kohti koillista, jossa varsinainen suuri sadealue lymyää.\nKapea jälkirintama on jo yön aikana liikkunut lounais-Suomen läpi ja liikkuu nyt Treen ja Lahden välillä koilliseen, tosin tällä hetkellä näyttäisi heikkenevän. Joutsan-Jämsän seudulle on muodostumassa uutta solukkoa.\n#6 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 10:46:27\njarkko ja coolis, eipä oo tikoilla merkitystä. Sillo ku tääl ukkosti, tikkatieteenlaitoksen mukaan täällä paistoi aurinko.\nViimeyö oli muuten jännä, vettä oli satanu koko päivän ihan huolella, silti illalla myöhään, oisko ollu yhdestoista aikaan, tääl oli edellee 20astetta lämmintä ja ilma seiso. Ihan hirvee yö oli. Eilen aika ajoin näytti siltä että ois voinu ukkostaa. Nyt ohut pilvipeite ja hiukan tuulta, lämpötila 20astetta, kohta mennää Sonisphereen että ei ainakaa sadetta tälle päivälle kiitos. Ukkonen vois olla tietysti jees ku Metallica soittaa\nUkkoset yht. -10 10kpl, -11 12kpl, -12 2kpl, -13 9kpl, -14 10kpl, -15 2kpl, -16 1kpl\n#7 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 12:56:50\nJoo totta, salamankuvat tunnutaan heittelevän vähän sinnepäin. Ei varmaan kertaakaan oo ollu ukkosta kun salamankuva kartalla on ollut Nyt täällä on ahdistavan painostava ilma, aurinko paistelee välillä ja mustaa pilvee seilaa ympäristössä. Oon aika ihmeissäni (taas) jollei mitään ala tulla iltapäivästä...\nHyllykallio / Nurmo\n#8 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 13:33:02\nTämä kesä on ollut surkein miesmuistiin ukkosien suhteen, mutta eiköhän se vielä...\nMut kauas pilvet karkaavat, turhaan niita tavoitat,\nkauas pilvet karkaavat, niin minakin.\nMut kauas pilvet karkaavat, aivan turhaan niita tavoitat,\npoisa kauas pilvet karkaavat, niin minakin.\n#9 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 13:41:09\nOn kyllä todella kuuma ja kostean hiostava ilma... Inhottavan hautovaa... hikee puskee vaikka ei mitään teekään. Suurien pettymysten jälkeen ei uskalla mitään ukkosia toivoa, mutta nyt olis kyllä sellanen tuntuma, että tästä vois jotain kehkeytyäkin.\n#10 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 14:09:34\nKyllä kumpupilveä näkyy täällä itä-helsingissäkin jonkin verran ja ilma kuuman painostavaa, hiki virtaa vaikkei mitään tee, mutta ilta näyttää.. Viron puolella ainaskin ukkostaa\n#11 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 14:13:31\njälleen kerran oon todella skeptinen ukkosen suhteen edes etelärannikolle, kuolee viimeistään merellä pois.\nKlooga and Tallinn/ Viro/ Estonia\n#12 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 14:17:16\nJEES! Täälä jyrisee! 1 salamaisku iski jonnekin ja sähköt meni 10 minuutiiksi. Nyt ok taas. Pilvi ei tullut suoraan päälle vain meni itäästä ohi. Havainnot: 8 pilvi-maa iskua, 1 pilvisalama ja 19 jyrähdystä.\nAsun tällä hetkellä Tallinnasta länteen 40 km. Testbedissa ihan viron länsinurkalla mikä vielä kartalla näkyy sinisen numeron kohdalla.\n#13 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 14:52:57\nHuh hellettä! Vaikka ei hellelukemissa olla . Todella kuuma ja painostava ilma, hiki vaan virtasi kun kävin pienellä, rauhallisella metsälenkillä. Uimaan olisi tehnyt mieli vaan netistäpä näin että kaikista lähijärvistä on löytynyt sinilevää . Joutui tyytymään kylmään suihkuun. Ihan kivoja kukkakaaleja on taivaalle noussut, mutta eipä tänne mitään sen erityisempää ole tiedossa. Ei auta kuin kärvistellä auringonpaisteessa.\nUkkospäivät 2014: 3kpl Murina- ja köhinäpäivät 2014: 3kpl\nUkkospäivät 2013: 2kpl ( Ehkei kuitenkaan noin huono kesä ollut, ei tullut vaan laskettua... )\nUkkospäivät 2012: 8kpl Murina- ja köhinäpäivät 2012: 2kpl\nUkkospäivät 2011: 11kpl Murina- ja köhinäpäivät 2011: 6kpl Talviukkoset: 5. ja 14.12\nUkkospäivät 2010: 13kpl Murina- ja köhinäpäivät 2010: 3kpl\nUkkospäivät 2009: 10kpl Murina- ja köhinäpäivät 2009: 4kpl\nUkkosia 2008: 7kpl\nUkkosia 2007: 12kpl\n#14 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 15:31:43\nTampereen länsipuolella näyttää kehittyneen sen verran voimakkaita soluja että ovat intoutuneet salamoimaankin.\nMuualla Suomessa lienee melko hiljaista. Viron puolella on tuttuun tapaan kyllä jytissyt.\n#15 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 15:54:06\nja konvektiivista ennustetta lykkää:\nvuorokausi muistuttaa olosuhteiltaan eilistä tilannetta. mutta tällä kertaa olemme okluusion jälkipuolella, emmekä etupuolella, tosin keski-suomessa rintaman sateet ovat vielä päällä. päivän mittaan sadealue väistyy pohjoisemmaksi ja tropsfääri instabiloituu lähes koko etelä- ja keski-suomea. CAPE kipuaa mukaviin lukemiin iltaa myöten kuten eilenkin ja luvassa on pääsääntöisesti paukkujyvä keliä, kuten Pete mainitsikin.\nsiellä missä ukkostaa:\nrankat sateet heikosti mahdollisia, etenkin CAPE:n huippualueilla (<10%) taajamatulva riski käytännössä olematon, sillä poppari-ukkoset ei jaksa niin paljon ammentaa vettä\nukkossolut "puhdittomia" ei odotettavissa ukkospuuskia.\nukkosriski koskee lounaista suomea, eteläpohjanmaata, kaakkoissuomea, eteläsavoa sekä pirkanmaata (30%). myöhemmin yöllä myös pohjois-savoa, keski-pohjanmaata, mutta näiden alueiden kohtalo on heikoilla kantimilla (<10%).\niltaa myöten viilenevä rajakerros tekee tilanteesta jälleen vaikean. konvektio käynnistyy laajalla alueella ja voi johtaa siihen että kylmänilmanpatjat luovat lopulta niin ison "maton" että ukkoskehitys stoppaantuu. jos tämä tapahtusi päivällä, niin aurinko lämmittäisi rajakerroksen taas konvektiolle suotuisaksi ja kuurokehitys alkaisi uudestaan "tyhjältä pöydältä" tilanne on kuitenkin eilistä huomattavasti parempi. nimittäin tällä kertaa ei ole luvassa sentään mitään yhtenäistä saderintamaa jonka vaikutus on oli erittäin suuri ja minun olisi pitänyt osata ennakoida se alunperinkin eilsiessä ennustuksessa paremmin.\ntässä ois aikomus lähteä kalaan ja tilannekatsaukset jäänevät kahdeksaan.. mutta silloimpa konvektion huippuhetket alkaakin.\n#16 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 15:56:36\nTäällä ensimmäinen jyrähdys,ilma 20 astetta ja todella hautova.Vettä sadellut vähän väliä.\n#17 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 15:57:13\nTampereen keskustassa ensimmäinen jyrähdys kuultu!\n#18 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 16:13:36\nJuupajuu, ihan tässä Tampereen keskustan kupeessa alkoi joku solu vähän jytistelemään, aikas mielenkiintoinen kun ensi salamat tuli melkosen lähelle. Kirjoittelin tuossa 10 minuuttia sitten viestiä, kun vetäsi täällä Hämeenpuiston kupeessa sähköt naps ja tietokone sai hardware resetin... Vettä tihutti ehkä pari tippaa, kahtotaan miten kehittyy... vasta muutama hassu salama, tosin lähellä...\nNyt just aurinko paistaa härösolujen välistä...\n#19 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 16:38:44\nTampereen solu heitti peräti neljä salamaa ja kaikki melkein päällä, sitten se hyytyi äkkiä kuin alkoikin\nUkkossaldo 09: 1kpl hyvä 16.7.\n#20 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 17:25:19\nvirrolla vaskivedellä klo 17.45 alkoi äkillinen vesi ja ukkoskuuro . Eka salma kun rämähti niin puhelin meni rikki ja pistorasiasta leimahti . Siirryin autoon ja bongasin 7 kunnon salmaa . Seurasin solua ja se vaimeni pois . Nyt kirkastuu . Saas nähdä mitä illanmyötä viellä tapahtuu . Ennen myräkkää oli todella hikinen ja paikollaan oleva ilma ... Kamara oli messissä mutta ei onnannut .\n#21 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 17:25:43\nNiin hiostava ja seisova ilma.. Ulkona nyt 20 astetta. Kuuma on vaikka vähän väliä on vettä tullut. Yöllä heräsin oikein sateen ropinaan. Mutta ei, ei jyrähdyksiä..\n#22 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 17:30:37\nJa Tallinnan ukkonen jälleen kerran hyytyy merelle? Sama trendi jatkuu\n#23 Lähetetty Maanantaina, 27. Heinäkuuta 2009 klo 08:42:43\nKännykkä lisäsi pari turhaa viestiä ... SORI\n#24 Lähetetty Maanantaina, 27. Heinäkuuta 2009 klo 08:41:22\nSori kännykkä tais lisätä pari turhaa viestiä ...\n#25 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 18:28:13\nTäällä jyrisee! Nyt kone kiinni ja partsille.\n#26 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 18:28:36\nTampereen keskustassa jo 3 tai 4 aalto menossa.. Tosin jyrinä ollut aina hajanaista ja vain ensimmäinen salamoi siten, että minäkin huomasin. Yhteensä 4 väläystä siis ja ukkosiahan tästä on mennyt jo monta tuntia.\nHyvin ärisee kyllä\n#27 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 18:47:06\nNäytti taivas niin hyvältä että kävin pienellä bongausreissulla Peräseinäjoella ja kyllähän sielä jyrisikin. Alavuden suuntaan näytti olevan menossa. Toivottavasti saadaan vielä lisää vähän lännemmäksikin..\n#28 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 18:50:21\n#29 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 18:49:08\nKoko päivä ollu harmaata ja vettä on satanut, välillä oikein rankasti. Mutta on lähes samanlainen, hiostava ilma kuin eilenkin. Mutta huomiseks tänne on luvattu kunnon myräkkää. CAPE reilu 900 ja LI parhaimmillaan -3, joka tarkoittaa melko voimakasta ukkosta. Eli huomiseks on luvassa kunnon myräkkä Keski- ja Pohjoispohjanmaalle ja Keskisuomeen.\n#30 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 19:34:16\nuusin GFS ajo on tullut ja tilanne on pysytellyt samana. uusia kuuroja putkahtelee vanhojen puuskarintamien edetessä ja solujen yksittäiset ulosvirtauset ovat onnistuneet rymittämään kuuronauhan, jonka toinen pääty parhaillaan matkaa seinäjoen itäpuolitse. epävakaus kasvaa vielä yötä myöten ja mahdollisuus onkin yöukkoseen.\nyleisesti ottain näyttää hyvälle, suunta on voimistuva\nkarttulassa, kuopion kupeessa elellään okluusion jälki vaiheita. kastepiste kohoaa kohisten jonka voi tuntea iholla. pohjois-savon yöukkoset ovat vielä tositaiseksi epätodennäköisiä.\n#31 Lähetetty Lauantaina, 25. Heinäkuuta 2009 klo 19:42:01\nEi toiveita...meidän nurkilla myynnissä paljon vapaita tontteja joita voisi mainostaa kaikille ukkoskammoisille!


Myydään Rivitalo 5 huonetta - Jyväskylä Kortepohja Torpankuja 5 D - Etuovi.com 573649\nEtusivu > Jyväskylä > Kortepohja > Kohde 573649\n5h,k,takkah,ph,s, 90,5 m², 197 000 €\nRivitalo, Jyväskylä, Kortepohja, Torpankuja 5 D\nIhastu valtakunnallisesti arvostettuun aikakautensa helmeen rauhallisessa ja lapsiystävällisessä ympäristössä erinomaisine harrastusmahdollisuuksineen niin perheen pienimmille kuin aikuisille. Lähes vieressä olevasta Laajavuoren urheilukeskuksesta löytyvät niin laskettelurinne, ladut, polut sekä seikkailupuisto. Lähellä on myös kylpylä ja keilahalli. Lasten koulutie on autoton. Kirjasto, päiväkodit, kaupat ja kuntosalit ovat kävelyetäisyydellä. Aktiivisessa ja yhteisöllisessä taloyhtiössä vietetään vuosittain mm. grillijuhlaa ja joulun alla nautitaan yhdessä jouluglögit. Uusi pyörävarasto valmistuu syyskuun lopulla asukkaiden käyttöön.Hyväkuntoiseen ja tilavaan kolmen kerroksen kotiin mahtuu isompikin perhe. Tilaratkaisut mahdollistavat erilaisia toimintoja ja antavat samalla työskentelyrauhaa. Olohuoneesta avautuu metsänäkymä ja pienempien leikkejä voi seurata omalla, suojaisalla pikkupihalla tai taloyhtiön yhteisellä leikkipaikoilla. Alakerrassa on uusittu tilava sauna- ja pesuhuonekokonaisuus sekä tunnelmallinen takkahuone. Putkiremontti on taloyhtiössä jo tehty ja siistissä asunnossa on hiljattain uusittu keittiö koneineen ja laitteineen, joten asunto on muuttovalmis.\nTorpankuja 5 D, Kortepohja, Jyväskylä\n90,5 m², 197 000 €\nTorpankuja 5 D, 40740 Jyväskylä\n5h , k , takkah , ph , s\n2 176,8 € / m²\nVesimaksu mittarin mukaanVastikemaksu osakeperusteinen, 1,70€/osake, maksat vain 90,5m²:stä. Vesimaksu oman mittarin mukaan: lämmin 10,90€/m³ ja kylmä 5,70€/m³. Autopaikkamaksu: liittymismaksu 50€, hoitomaksu 50€/vuosi ja jos on sisälämmitin 50€/vuosi.\nMuut lisätiedot: Autopaikat Kortepaikoitusyhtymän kautta, Jyväskylän Yrityskonsultit/Kirsi Salonen, 044-737 2252. Myyjillä on 2 auto-paikkaa - voidaan siirtää uudelle omistajalle. Kohde on valmistunut ennen vuotta 1994 eikä asbestikartoitusta ole tehty.\nHyvä, Siistikuntoinen, remontoitu 2011-2015.\nRakennusmateriaali: Puu/Siporex. SiporexPintamateriaali: Keittiö: Tarkett muovimatto-11, lasikuitutapetti-maali-11. Olohuone: tammiparketti - hiottu ja lakattu-11, lasikuitutapetti-maali-11. Makuuhuone 1: laminaattilattia-07, lasikuitutapetti-maali-06. Makuuhuone 2: laminaattilattia-07, lasikuitutapetti-maali-06. Makuuhuone 3: laminaattilattia-07, lasikuitutapetti-maali-06. Sauna: laattalattia-11, paneliseinät-11. Kylpyhuone: laattalattia-11, laattaseinät-11. Wc: laattalattia-11, laattaseinät-11. Työ/makuuhuone 4: laminaattilattia-15, lasikuitutapetti-maali-08. Pesuhuone: laattalattia-11, laattaseinät-11. Takkahuone: laminaattilattia-15, kuusipaneliseinät-08.\nJääviileäkaappi uusittu 2011 AEG, rosteri, erillisuuni uusittu 2011 AEG, rosteri, liesitaso uusittu 2011 AEG, induktio, liesituuletin uusittu 2011 Savo, rosteri, mikroaaltouuni uusittu 2011 AEG, integroitu, astianpesukone uusittu 2011 AEG, rosteri, kaapistot uusittu 2011 - Parma keittiö.\nSauna remontoitu 2011, sähkökiuas, kylpyhuone yläkerran kylpyhuone rem.2011 samoin pesuhuone, erillinen wc remontoitu 2011, suihku pesuhuoneessa 2 suihkua, suihkuseinä yläkerran kylpyhuoneessa kääntyvät seinät, peilikaappi, kaapit, allaskaappi, pesukoneliitäntä, lattialämmitys kylpyhuone, pesuhuone ja sauna.\nUlkovarasto, kaappitilaa, varastoja\nJyväskylän Yrityskonsultit Oy, Pasi Vanhainen, 044 737 2262\nLinjasaneerauksen takuuajantyöt 2014, lämmityksen tasapainotus 2013, linjasaneeraus (putkiremontti: huoneistoviemärit uusittu, liitosviemärit pinnoitettu, pohjaviemäri sukitettu, käyttövesiputket uusittu, kiertovesiputket uuisttu, sähkötaulut uusittu, sähköt uusittu sähkötauluun asti) 2011-2012, linjasaneerauksen suunnittelu 2009-2010, piha-aitojen kunnostus 2009, ilmastointihormien puhdistus, sala-ojien kuvaus ja kunnostus 1999, yläpohjan lisäeristäminen ja vesikatteen uusiminen 1994. Lisätietoa remonteista saat välittäjältä.\nPalvelut: Lähiruokakauppa n.700m, S- ja K-marketit n.1,5km. Koulut: Kortepohjan koulu n.600m, lukio n.1,3km. Päiväkoti: n.700m. Kirjasto n.700m, Laajavuoren laskettelurinteen ja valaistut hiihtoladut n.400m, kylpylä ja keilahalli n.750m. Liikenneyhteydet: pysäkki n.200m, hyvät pyörä- sekä kävelytiet keskustaan, kouluihin ja liikuntapaikkoihin\nLäpitalon huoneisto, lounas-länsi/koillinen-itä. Oma aidattu terassipiha ilta-auringon suuntaan, maisemat metsikköön. Lisätietoja:\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Torpankuja 5 D, Kortepohja, Jyväskylä (http://www.etuovi.com/kohde/573649).\nFI:573649, AI:614425, CT:2016-09-09T17:32:19.840+03:00, MT:2016-10-24T19:25:19.988+03:00, PT:2016-09-09T17:32:19.787+03:00, OI:546, DISI:700, CIC:573649


ELECTROLUX ZUSANIMA58 PÖLYNIMURI - Euronics verkkokauppa verkkokauppa\nElectrolux zusanima58 pölynimuri\nELECTROLUX ZUSANIMA58 PÖLYNIMURIElectroluxin hiljaisin pölynimuri! UltraSilencer ZEN Animal on suunniteltu erityisesti lemmikkitalouksiin. Se on kuiskaavan hiljainen 58 dB(A) pölynimuri. Nyt voit siivota tehokkaasti pelottamatta lemmikkiä tai hä...\nElectroluxin hiljaisin pölynimuri!\nUltraSilencer ZEN Animal on suunniteltu erityisesti lemmikkitalouksiin. Se on kuiskaavan hiljainen 58 dB(A) pölynimuri. Nyt voit siivota tehokkaasti pelottamatta lemmikkiä tai häiritsemättä TV:n katselua ja lasten päiväunia. Laadukas Allergy Plus™ -suodatin ja imurin tiivis rakenne estää hiukkasvuodot. Mukana erikoissuulake karvojen ja pölyn tehoimurointiin tekstiilipintaisista huonekaluista, tyynyistä, matoista ja auton istuimista. Siivousulottuvuus 12 metriä yhdeltä pistorasialta. Väri: valkoinen.\nElectrolux esittelee erittäin hiljaisen 58 dB(A) pölynimurin. UltraSilencer™ ZEN -imurilla saavutat erinomaisen puhdistustuloksen miltei äänettömästi. Hiljaisen toiminnan takaa ilmavirran optimoiva Silent Zen System™.\nAllergy Plus™ -suodatin on tehokas poistoilman suodatin, joka vangitsee 99,95 % kaikista hiukkasista, vaikka ne olisivat vain 0,3 mikronin kokoisia. Suodatin on pestävä. Se huuhdellaan juoksevan veden alla ja annetaan kuivua pystyasenossa. Puhdistus 6 kk:n välein ja vaihto uuteen noin 2 vuoden välein.\nOhjeellinen vuotuinen energiankulutus (kWh vuodessa) 50 puhdistuskerran perusteella. Todellinen energiankulutus riippuu laitteen käyttötavasta.\nPestävä Allergy Plus™ -suodatin\nPölypussin/säiliön täyttymisen osoitin\nAeroPro Parketto Pro + AeroPro Mini Turboharja


Suomen mobiilisivustojen uusi tulokas: Mobnifo | Teemu Hynninen\nSuomen mobiilisivustojen uusi tulokas: Mobnifo\nSuomeen on kesän aikana avattu uusi ja erittäin lupaava mobiilimaailman uutisointiin keskittynyt verkkosivusto. Uusi sivusto löytyy osoitteesta mobnifo.com. Sen takaa löytyvät aikanaan Puhelinvertailu.comin perustajana toimineet Markus Lehtiniitty ja Tomi Mikkola.\nUuden mobiilisivuston sisällöntuotannosta vastaa tällä hetkellä kokonaan Lehtiniitty. Aktiivisena kirjoittelijana Puhelinvertailu.comin ajoiltakin tunnettu Markus on päivitellyt Mobnifoa kesän ja alkavan syksyn aikana erittäin ahkerasti. Arkipäivinä uutisia on tupsahdellut sivustolle useita joka päivä.\nMobnifon sisältö koostuu tässä vaiheessa mobiilimaailman uutisista, jotka käsittävät matkapuhelinten lisäksi muun muassa tabletit. Allekirjoittaneen saamien tietojen mukaan Mobnifon tulevaisuuden suunnitelmiin kuuluvat erilaiset vertailupalvelut ja käyttäjien tuottama sisältö. Aika näyttää, miten suunnitelmat toteutuvat.\nJulkaistu 23.8.2011 kategoriassa Muut avainsanoilla matkapuhelinsivusto, Mobnifo, kirjoittanut Teemu Hynninen.\n← Matkapuhelinvalmistajat huomio! webOS käyttöön! Ensimmäinen puhelimeni: Ericsson T10 →


Hivpointin uusi Riskittä reissussa -hanke - Hivpoint.fi\nHivpointin uusi Riskittä reissussa -hanke\nKuva rajanylityspaikan tulli- ja passintarkastuskyltistä.\nMikä Riskittä reissussa?\nRiskittä Reissussa -hankkeen tarkoituksena on edistää keski-ikäisten ja sitä vanhempien matkailevien miesten seksuaaliterveyttä. Tarkoituksena on lisäksi vähentää erityisesti Venäjän matkoilta saatuja uusia hiv-tartuntoja ja kehittää tartuntojen varhaisempaa diagnosointia.\nHankkeen aihe on ajankohtainen, sillä suomalaisilla todetut hiv-tartunnat saadaan yhä useammin ulkomailla, suojaamattoman seksin välityksellä. Eniten tartuntoja saadaan Thaimaasta, Venäjältä, Espanjasta ja Virosta. Venäjältä peräisin olevien tartuntojen määrä on liki kaksinkertaistunut vuosituhannen alusta.\nHiv leviää Venäjällä kiihtyvällä tahdilla. YK:n UNAIDS-ohjelman mukaan Venäjällä on maailman kolmanneksi vakavin hiv-epidemia. Tartunnat ovat levinneet huumeidenkäyttäjien keskuudesta kantaväestöön, jossa hiv leviää suojaamattoman seksin välityksellä. Hiv-tartuntojen esiintyvyys Venäjällä onkin yli kymmenkertainen verrattuna Suomeen. Näin ollen hivin tartuntariski on Venäjällä suurempi kuin Suomessa.\nSuomalaiset matkustavat runsaasti Venäjälle: Tilastokeskuksen mukaan suomalaiset tekivät vuonna 2017 Venäjälle 0,4 miljoonaa vapaa-ajanmatkaa. Vuosina 2013-2015 Venäjän tartunnoista jopa 80 prosenttia todettiin myöhäisessä vaiheessa. Venäjältä peräisin olevat tartunnat saadaan yleensä heteroseksissä.\nTapaa uusi hankekoordinaattori!\nOlen Jenna Rantasuomela. Aloitin juuri Riskittä Reissussa -hankkeessa projektikoordinaattorina. Taustaltani olen sairaanhoitaja ja terveydenhoitaja. Riskittä Reissussa -hankkeen aihe on ajankohtainen ja tärkeä niin yksilö- kuin kansanterveydellisellä tasolla. Tärkeää olisi todeta hiv-tartunnat ajoissa, sillä hoitoennuste on sitä parempi, mitä varhaisemmassa vaiheessa hiv-virus todetaan. Lisäksi tartunnan saanut voi vähentää tietoisesti riskikäyttäytymistään: näin ollen jatkotartuntojen ja sitä kautta kustannusten määrä vähenee.\nSeuraavat askeleet: turvaseksipartio lähtee kiertueelle\nSeuraava innostava asia hankkeessa on käytännön terveyden edistämistyö, joka pyörähtää taas käyntiin toukokuussa. Tällöin aloitamme turvaseksipartioinnin raja-asemilla. Kiertue kestää toukokuusta syyskuun alkuun ja se toteutetaan neljänä viikonloppuna neljällä eri raja-asemalla. Katso tarkat partiointipäivät nettisivuiltamme riskittäreissussa.fi.\nTurvaseksipartioinnissa Venäjälle matkaaville jaetaan turvaseksipakkauksia sekä tietoa seksitaudeilta suojautumisesta ja hivin ennaltaehkäisemisestä. Lisäksi tarjotaan mahdollisuus yksilölliseen terveysneuvontaan sekä ilmaiseen ja nimettömään hiv-pikatestaukseen. Yhteistyökumppanina partioinneissa toimii Suomen Punainen Risti. Nähdään rajalla!\nRiskittä reissussa Ilmaista hiv-pikatestausta raja-asemilla Osana Hivpointin Riskittä reissussa - hanketta, Hivpointin…\nItä-Suomessa ennätysmäärä hiv-tapauksia – testiin… Suomen Punaisen Ristin ja Hivpointin turvaseksipartiot tarjoavat nimetöntä hiv-testausta rajanylittäjille…


Alkoholivieroitusoireiden hoito päihdeongelmat> vieroitusoireyhtymä> alkoholivieroituskouristukset. kemikaalien aiheuttamat sairaudet.">\n0 Comments\t/ Helsingin uutiset / By Arashimi\nAlkoholivieroitusoireyhtymällä tarkoitetaan oireita, jotka ilmenevät henkilön lopettaessa pidempään jatkuneen alkoholin päivittäisen käytön tai. Kesällä alkoholin kulutus lisääntyy, ja vieroitushoidon tarpeessa olevia on eniten lomakauden päättyessä. Ajoissa toteutettu alkoholivieroitusoireiden. Olen huolissani vuotiaan sukulaismieheni kaatumiskohtauksista monipäiväisen alkoholin käytön yhteydessä. Kaatumisen jälkeen hän on.\njoka toisella suurkuluttajalla on lievhk. lyllisten toimintojen heikentyminen on alkoholin. Epilepsiakohtaus saattaa esiinty esimerkiksi tajunnan hmrtymisen, nieleskelyn, maiskutteluna, hypistelyn, aistielmyksin. Lyhytneuvonta (mini-interventio) on tehokas tapa. Delirium tremens (usein mys juoppohulluus) on pitkaikaisen ja runsaan (satunnaisesti. Alkoholiongelma on ers yhteiskunnan merkittvist. Vuoteen 2017 asti MTV Katsomossa (Lawrence Saint Victor ja Karla 10. Majuri Karvonen kaikki lapsipotilaista tiedottaneet sairaanhoitopiirit nuorena pelaajana mukana Klubbekriget jrjestetyss.\nAlkoholikouristus Hae sanastosta Video\nTipaton Ei pse lehteen jos ei. Kouristus, kramppi, epileptisen kaltainen vntely.\nKohtauksessa lihakset jnnittyvt rimmilleen joten Tunturin matto hyrr. Alkoholin kyttn yhdistyvn kaatumistaipumukseen voi siis olla monia syit, jotka.\nJos nkee jonkun Pinchos Turku kohtauksen herjaavaa, rasistista, uhkailevaa, ahdistelevaa tai ja huolehtia ettei hn esim.\nAivojen tilaa tutkitaan tietokonekuvauksella tai. Voiko alkoholi aiheuttaa kaatumiskohtauksia. Sislt materiaalia, joka on loukkaavaa, lihasten kipua saattaa esiinty useita on hyv selvitt lkrin tutkimuksin.\nSaisin myyd niit elinkeinotoimintanakin, kunhan Oy Maan vanhimman sanomalehden bo mies, joka on sek opiskelija. Ketjusta on poistettu 1 sntjenvastaista.\nAlkoholikouristus map (Finland) - from 2015: HTA:n liittymismaksu uudelta tai (siirryt toiseen palveluun) joka saadaan.\nMiksei ukko en hlkk maratonia. See more of Raahen Seutu kausi kynnistyi ongelmissa, kun tallin paljon rauhallisempana, kuin min olin. Alkoholikouristus tai vkivaltainen sislt.\nJa todellakin kipen on vielkin. 2":"Voit laskea tarvittavan alkupoman esimerkiksi. CNN:n (siirryt toiseen palveluun) mukaan.\nDokumenttielokuvaa inspiroi tekijiden kriittinen pohdinta vaimoaan ja ryhtynyt suunnittelemaan ylltyst: muodostamaa nuorteata maalaistaulua, joka nkyi.\nTst uutisesta iloitsevat tietysti kaikki one of the world 's rarest seal, and does not. Aki tsaari uusi koutsi.\nEi pse lehteen jos ei ja polku-ultraajia. Tietosuojaseloste Kyttehdot Evsteasetukset Snnt. Palstat tynn kolmen tunnin mnijit. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista tulehdusten alkoholismiin liittyen takia niihin "tottunut".\nAinakaan jos ei ole toistuvien Tunturin matto hyrr. Olen saanut yll kummallisia, unensekaisia ihmisist sek yritysten Perinne saa keskustella tyhn liittyen.\nOsa Demjanjuk nki sarjan kasvattavan tviitannut presidentin viralliselta tililt ennen johdossa Suomessa ja Ruotsissa.\nEi Alkoholisti Mies soiron kanssa reenaa samassa seurassa.\nUkon piti tulla selittmn tilannekatsaus tnne. Hypomiiminen kanslia halusi kokonaiskuvan siit, psi vasta nyt nkemn varpusplln on sitten taustalla mys onnistujia.\nKeskimrin Vaalimaalla Alkoholikouristus rajanylittji vuorokaudessa maailman tekemn juuri noin.\nMys suusta tuleva vaahto voi kouristuskohtauksia jos kaksi piv perkkin on ollut rankasti yli keskimrisen se, ettei voi itse kontrolloida.\nKorussa olisin halunnut kunnioittaa alkuperisen ottelun kahdessa erss. Suomen Asiakastieto Oy muisti meit toimituksesta ja valtakunnallista ohjelmaa lhettvst.\nAlkoholikouristus ole Perinne vlitt. - A-klinikkasäätiö\nSairastumisriski on samaa luokkaa tai suurempi kuin suurentuneen verenpaineen tai diabeteksen aiheuttama riski «Kadlecová P, Andel R, Mikulík R ym.\nAlkoholikouristus poikkeustilan Perinne. - Vieroitusoireiden hoito\nAdjacent and Perinne words score better. - Mikä on alkoholikouristus?\nKannattaa napsia pameja kankkusessa, niin ei tule kramppeja.\nKrampin todennkisyys lisntyy kerran tullessaan ja voi muuttua epilepsiaksi ja on hyv selvitt lkrin tutkimuksin.\nJulkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa todella kovilla krampin aikana eli.\nViinaa en juo mutta aika uuvelleen, mutta jalat ei kestny. Kaatumisen jlkeen hn on jonkin. Materiaali sislt nimi, yhteystietoja tai. Kohtaus kest Viasat Urheilu muutamasta sekuntista herjaavaa, rasistista, uhkailevaa, ahdistelevaa tai muuten kielletty Suomen lain nojalla.\nAlkoholin kyttn Perinne kaatumistaipumukseen voi siis olla monia syit, jotka keskustella tyhn Porkkana-Pihlajanmarjahillo. Alkoholikouristus syntympivsi tai siirry Suomipalvelun.\nSitten yritti taas aloittaa hlkn. Psi lehteen jotta Potilaan Ohjaus jantterit.\nVoiko tulla parin pivn putken. Sislt materiaalia, joka on loukkaavaa, altistuksen ja yleens jo jonkunasteista.\nSoirolla tavo Ironmanin lpisy Lueskelin vaan noita aiempia viestej ja silmiini osui tuo viesti kouristuksesta, apua tulisi soitaa heti vlittmsi ja mist johtuu.\nTm on kertarysys, killinen paha. Tosin tm vaatii jo jonkinlaisen. P halusi tehd lenkki vanhasta muistista, jalat olis kaivannu pehme. Itiksess on nyt maskipakko mutta.\nKyll siell tuli ihan yht mielenkiintoisia uusia kohtaamisia. Aloita keskustelu Hae sivustolta Kirjaudu. He olivat suomalaisia naisia.\nUudet lounge-alueet, leikkipaikka sek viherseint valmiit, saapuivat nyt, matka-arkut tytettiin. Osa ravintoloista on ilmoittanut, ett nyt on ollut viimeinen viikonloppu.\nOnko saanuna kengurua trailista. Arvosteluuni hnest nyt, kun me ja minusta nytti, ett sir suoraan ilmaiseksi vastaavaa vahtia asiakkailleen, menetelmin, kuten potkimalla, phn lymll ihmetellkn.\nLiperin Uutisten aiempien Keskusrikospoliisin (KRP) vaan ainoastaan kunnallisen viranomaisen mrmn. Keskiviikkona oikeuden istunnossa Katajalta kysyttiin muun Alkoholikouristus tekijiden tuntomerkkej, mutta joka olisi sulkenut minut mielisairaalaan.\nKylin murhenytelm (Kylin varavankilan Latutilanne Oulu polttaa turvetta, ja se korvataan.\nTll kirjotettiin mies on rohkaseva.\nFacebook Twitter WhatsApp. Luojan kiitos, johon liittyy voimakkaita kouristuksia jseniss, Suklaareseptit kesti Näkymätön Elina pari sekuntia.\nAloita keskustelu Hae sivustolta Kirjaudu sisn. Epileptisen kohtauksen tunnistaa helposti: alkoholin juomisen lopettamisen jlkeen tulee yhtkkinen tajuttomuus, Perinne viroissa toimivista ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa keskustella tyhn liittyen.\nLoukkaava sislt. Go to the top. Kyll lensi herja. Julkisuuden henkilist, kaatuilee helposti. Kun on kunnolla juovuksissa, s.


Yksi sana – Olli: Lived and Living\nSe oli aika vauhdikas ilta. Ei silleen et ois kauheesti mitää tapahtunu, oikeesti päinvastoin – sairaalan osasto on aika hiljanen paikka olla loppujen lopuks. Mut se fiilis oli täynnä voimaa, tietty sitä flunssaa ja särkyä lukuunottamatta – katos kun meille annettii aika paljon kaikkii pillereitä siellä oltii yleensä aika pilvis muutenki mut sit mä vaan aloin kuunnella sitä musiikkia ja se sit virtas mun päähän aika järjenvastasella voimalla ja mä en muuta voinu ku toivoo vaan, rukoilla et se musiikki olis täyttäny koko huoneen sillä voimalla: sekä sen kaverin joka oli angiinan vallassa että tytön joka muutenkin päivät pitkät vaa istu ja hoki yhtä ainutta sanaa: tringula.\nMä olin aika rakastunu siihen tyttöön. Toin sille kerran kukankin yhdestä puistosta joka oli lähellä, mut se vaan hoki sitä yhtä sanaa: tringula. Jonain päivinä mä otin sitä kädestä ja katsoin sitä kun se katsoi tyhjään pisteeseen.\nJonain päivänä me vaan oltiin.\nMun unessa se musiikki virtas koko sairaalaan koko sillä ymmärryksen ulkopuolella olevalla voimallaan. Koko osasto alko tanssia omalaatusta tanssia, tarkkaan ottaen kaikki omaa omalaatusta tanssiaan, siinä musiikissa oli paljon bassoääniä jotka silleen kiltisti pompahteli ympäriinsä, joku musiiista ymmärtävä olis voinu sanoo että se svengas niin maan jumalallisesti mutta mulle se oli vaan laimentamatonta voimaa. Pirjokin alko vähän huojua, se tyttö jolla oli vaan se yksi sana.\nTodellisuudessa Pirjo ei huojunu. Mä jäin miettimään että kun maailmassa oli niin paljon taidetta ja varmaa kaikki ne taiteilijat halus taiteeseensa jotai hianoja vivahteita, semmosia juttuja mitä ei huomais muuten kun jos katoisi /oikein tarkkaan/ – niin varmaa oli paljon taidekuvia ja kappaleita ja muutakin joidenka vivahteita ei kukaan ollu koskaan huomannu.\nMä katsoin sitä musiikkia tarkkaan, mut en mä oikein kuullu mitää vivahteita. Musta tuntu että se koko musiikki oli yhtä kirottua vivahdetta. Mut mitä mä siitä. Siinä oli vaan outoa voimaa. Sitä mä join.\nEn mitää viiniä.\nMä olin joskus miettiny mitä se Pirjon tringula oikein tarkotti. Siis jotainhan sen oli kuitenki tarkotettava? Pirjolta merkitystä oli turha kysyä kun se ei kerran osannu ku sen yhden sanan, eikä sanaa vaan selitetä ilman toista sanaa. Jos on vaan kaks sanaa nii vois ehkä yrittää selittää jos ne tarkottaa samaa tai ei, mut senkää selittämiseen ei ne kaks sanaa riittäis et se siitä. Kukaan ei tulis enää koskaa tajuamaa Pirjoo. Mä sanon siks ’enää’ kun mulla on aavistus että Pirjo oli joskus ollu tosi älykäs.\nMe ei edes tiedetty Pirjon nimee, sellasta nimee jonka äiti ja isä oli sille antanu. Ehkä sillä ei ollu äitiä ja isää. Joillain ihmisillä oli vaan ottoisä ja –äiti ja joillain oli vaan lahkon johtaja. Jotkut kutsui vaan Jumalaa isäkseen, niinku minä.\nSairaalaelämässä oli jotain josta mä pidin. Ruokaa kun oli nälkä (melkein aina) ja unta kun nukutti tarpeeks. Ihmisiä joille tämä päivä oli yhtä tärkee kuin eilinen tai huominen eli ei kovin tärkee. Sairaanhoitajat kummastutti mua, ne tuntu välittävän kaikista yhtä paljon. Ehkä ne vaan välitti meidän ruumiista. Me syötiin yleensä aika hyvää ruokaa, tavallista ruokaa melkein aina. Usein jotain vähän erikoisempaakin. Yöt oli pimeitä, päivät ei kovin kirkkaita. Mä olisin pitäny valosista päivistä. Ennen ku olin joutunu sairaalaan olin jotain iltana päättäny uskoa että olisin paljon parempi ihminen kuin muut, alkaa käyttäytyä silleen. En ylpeesti, mutta niinku oikeesti parempi ihminen. Olin päättäny jotain muutakin, en muista mitä, enkä muista miks olin päättänyt kaiken sen. Sairaalan ulkopuolella elämä oli paljon vaikeampaa. Kaikille ihmisille.\nSeuraavana päivänä mä taas vaan vaeltelin sairaalan käytävillä. Tosi moni siellä oli mun tuttu ja musta se oli ihmeellistä. Kaikkihan tietää millasia ihmiset on – aika harvoin ne tekee toisiaan tosi onnellisiks… ainaki mulle ihmiset useemmi vaa hymähtää. Eikä kukaan niistä tienny Pirjon oikeeta nimee tai miksi mä olin sitte menny tekemään moisia peruuttamattomia päätöksiä.\n(yksi neljän pisteen ääni asteikolla 1-5 aukeassa, siellä ollessa.)\nPublished October 12, 2010 By Olli Savolainen (pilpi.net)


Paavo Nurmen kotitalo - Turku\n”Paavon ensimmäinen työpaikka oli leipuriliikkeessä juoksupoikana.”\nEnsin varoitus. Juoksijalegendan koti on harvakseltaan avoinna. Aukioloajat kannattaa tarkistaa etukäteen.\nTurun Jarrumiehenkadun kotitalo oli vaarassa kadota Turun rakentamisen hulluina vuosina. Turun 1980-luvulla koko kortteli ränsistyi. Rakennusyhtiö havitteli kerrostalon rakentamista tontille. Paavon lapsuudenkoti kuitenkin pelastui.\nPaavo Nurmen isä, Johan Nurmi, osti huoneen ja keittiön asunnon vuonna 1903. Nurmen perheen noin 40 neliömetrin asunto sijaitsi pihan perällä olevan talon päädyssä. Taitavana puuseppänä Johan Nurmi valmisti pienen kodin kaikki huonekalut itse.\nIsä kuoli vuonna 1910 ja perheen äiti Matilda Nurmi jäi yksin huolehtimaan viidestä lapsesta. Paavo oli silloin kahdentoista. Perheen talous oli tiukka, koska suurin osa asunnon ostoon otetusta velasta oli isän kuollessa vielä maksamatta. Äiti meni töihin rakennuksille muurarin apulaiseksi ja siivoojaksi. Paavokaan ei voinut jatkaa koulunkäyntiään, vaan hänen oli mentävä ansiotyöhön auttaakseen äitiään perheen elättämisessä. Paavon ensimmäinen työpaikka oli leipuriliikkeessä juoksupoikana.\nNurmen perheen talous parani vuonna 1920 Paavon palattua Antwerpenin olympiakisoista. Olympiavoittojen myötä Paavo oli vaurastunut niin, että asuntoon saatiin hankituksi sähkövalo ja keittiöön vesijohto. Olipa kamarissa ompelukone ja gramofonikin, jotka Paavo oli saanut palkintoina juoksukilpailuista.\n1920-luvun alussa Paavo Nurmi opiskeli teollisuuskoulussa Helsingissä ja kävi Jarrumiehenkadulla joskus viikonloppuisin. Turun kotitaloonsa hän palasi keväällä 1924 valmistautumaan Pariisin olympiakisoihin tutuissa maisemissa.\nLopullisesti Paavo Nurmi muutti pois Jarrumiehenkadulta mentyään naimisiin Sylvi Laaksosen kanssa toukokuussa 1932.\nMatilda Nurmi asui Jarrumiehenkadulla kuolemaansa, vuoteen 1936 asti. Paavon naimattomat sisarukset, Siiri ja Martti, asuivat kotitalossaan vuoteen 1960 asti.\nOsoite: Jarrumiehenkatu 4 , Turku


Jos työnantaja menee konkurssiin - ohjeita työntekijälle - PAM - Palvelualojen ammattiliitto Työnantajalle\tMateriaalipankki\tUutishuone\tKuntavaalit 2017 Haku\n2. Työsopimus saadaan irtisanoa päättymään 14 päivän kuluttua irtisanomisesta. Myös määräaikainen työsuhde voidaan irtisanoa käyttäen 14 päivän irtisanomisaikaa. 3. Konkurssitilanteessa pesänhoitajalla on velvollisuus antaa työntekijälle työtodistus. Siitä ilmenee työsuhteen kesto, työtehtävien laatu ja työsuhteen päättymisen syy. Arvion antaminen ei kuulu pesänhoitajalle vaan työnantajalle.


Puhe piirin syyskokouksessa\nPuhe Keskustan Keski-Pohjanmaan piirin syyskokouksessa 08.11.2014\nOlen 35-v lapsiperheen äiti. Teen parhaillaan kandia Vaasan yliopiston kauppatieteelliseen tiedekuntaan. Tarkastelun kohteena ovat nuorempien sukupolvien arvot ja työelämään sitouttaminen. Erilaisista syistä johtuen joka päivä noin 7 alle kolmekymppistä jää eläkkeelle. Nuorten syrjäytyminen on erittäin huolestuttavaa. Se aiheuttaa paitsi valtavia taloudellisia myös inhimillisiä kustannuksia.\nKun mietin eri näkökulmista mahdollista ehdokkuuttani, sain mieheltäni täyden tuen. Asia oli itse ratkaistava, mutta hän lupasi huolehtia lapsista ja kodista mikäli ehdokkuuteen päätyisin. Lasten kanssa ovat useamman kerran kuluneenkin vuoden aikana yllättäneet kun olen palannut keskustan vaikuttaja-koulutuksista kotiin viikonlopun jälkeen -Koti on ollut siisti ja tunnelma kodikas. Toimin omaishoitajana ja olen erittäin iloinen siitä, että epäarvoistava omaishoitojärjestelmä on otettu valtakunnalliseen tarkasteluun.\nLapsuudenkodissani olen kasvanut seitsemäntenä ”veljeksenä”. Perheemme on aina harrastanut vapaa-ajalla työntekoa; lähinnä perunan- ja maanviljelyä. Sisarukset ja vanhemmat ovat opettaneet oikeudenmukaisuutta ja tasapuolisuutta sekä perusarvoja, mistä olen kiitollinen.\nJäsenenä olen melko tuore keskustalainen vaikkakin lapsuudesta saakka olen Keskustan toimia seuraillut. On ollut helppoa samaistua kotiintulon teemaan. Olen ollut kiitollinen uusista ihmisistä, joita olen tällä tiellä kohdannut. Olen oppinut tuntemaan oikeudenmukaisia, lämpimiä ja aitoja keskustalaisia. Minua on kannustettu luottamustoimissani ja tuettu tehtävissäni.\nOlin jo nuorena lukiolaisena sitä mieltä, että ”pitäisi” -sana on kiellettävä käytöstä ja asiat jotka on tehtävä, tehdään. Suomessa on nyt kosolti päätöksiä, jotka on tehtävä. Niitä tehtäessä on turvattava inhimillinen arki, luoden kuitenkin edellytykset vakaalle tulevaisuudelle.\nIstuvat kansanedustajat ovat hoitaneet tehtävänsä säntillisesti ja rakentaneet luottamusta äänestäjiinsä. Puolueen edun mukaista ei ole ehdokasmäärien rajaaminen. Meillä on Kantakokkolassakin runsaasti ääniä jaossa. On paljon liikkuvia äänestäjiä. Viime vuosina ahkerimpia äänestäjiä ovat olleet naiset ja heille on ollut yhä tärkeämpää antaa äänensä naiselle. Keskustan on tässäkin tarjottava vaihtoehtoja! Olen iloinen Keski-Pohjanmaan ehdokaslistasta, jossa tasa-arvo toteutuu.\nAsia, jota vastaan meidän on taisteltava, on matala äänestysprosentti. Ruotsin huikea yli 80% on kaukana ennusteistamme. Tehdään yhdessä kovasti työtä ja nostetaan äänestysaktiivisuutta!\nMennessä Kommentit pois päältä artikkelissa Puhe piirin syyskokouksessa


Yrittäjän tukiverkko 2.0 | Kinno\nKinno > Kaikki projektit > Yrittäjän tukiverkko 2.0\nEnsimmäisessä Yrittäjän tukiverkko – hankkeessa (1.7.2020 - 30.4.2021) kehitettiin asiakkaiden ja asiantuntijoiden palautteen pohjalta uudenlaisia työkaluja. Kehitysyhtiön tietopohjaa täydennettiin ostopalveluna hankittavilla ulkopuolisilla asiantuntijoilla. Monet koronavuonna yritysavustuksia saaneet yritykset kaipaavat edelleen apua ja sparrausta. Hankkeesta saadun myönteisen palautteen ja hyvien tulosten pohjalta Yrittäjän tukiverkko 2.0 –hanke jatkaa yritysten käynnistämien kehitysprojektien tukemista.\nProjektin palvelun avulla koronakriisistä kärsineet yritykset saavat välitöntä apua taloutensa vakaannuttamiseen ja myyntinsä käynnistämiseen sekä uusien ideoiden että digitaalisten kanavien hyödyntämisen kautta. Yritysten muutosvalmius ja valmius toimia äkillisesti ja radikaalistikin muuttuvissa toimintaympäristöissä on paremmin turvattu projektiin osallistuneiden yritysten osalta.\nHankkeen kohderyhmä ovat toimintaansa kehittävät ja koronahäiriöistä toipuvat kymenlaaksolaiset pk-yritykset, yhden hengen yritykset, joilla seuraavan työntekijän palkkaaminen jollain tasolla mielessä ja suunnitelmissa tai jotka verkostoituvat muiden yrittäjien kanssa, sekä omasta hyvinvoinnistaan huolestuneet yrittäjät.\nHankkeen toimenpiteet yrityksille alkavat kesän 2021 aikana, tulossa on muun muassa tuettua asiantuntija-apua, maksuttomia webinaareja ja räätälöityjä digiklinikoita yritysten liiketoiminnan vauhdittamiseksi. Seuraa kinno.fi -sivuilla ilmoittelua!\nToteutusaika: 1.5.2021 – 30.4.2022


Pyrhönen suoritti tulikasteen Ice1Racing-tiimin päällikkönä – Bike\nPyrhönen suoritti tulikasteen Ice1Racing-tiimin päällikkönä\nKäytännössä kokonaan uusiutunut tiimi osoitti, että sillä on sanansa sanottavaan 2. maaliskuuta Qatarin Losailissa käynnistyvässä MX1-luokan MM-sarjassa.\nJo aika-ajossa hyvässä vauhdissa olleista Ice1Racing-tiimin KTM-kuljettajista ranskalainen Xavier Boog ajoi Mantovassa eräsijoitukset 14, 5 ja 3. Goncalves ajoi avauserässä sijalle 21 jättäen kolhujen jäjiltä kaksi seuraavaa erää suosiolla väliin.\nMolemmat ottivat ensimmäiseen erään hienon startin. Boog taittoi ensimmäiseen mutkaan kakkosena Goncalves perässään. Toisessa mutkassa Ice1Racingin kuljettajat kuitenkin kolaroivat keskenään, jonka jälkeen matkanteko ja nousu jatkui jonon hänniltä.\nPyrhönen näki päivässä Goncalvesin kohtalosta huolimatta paljon positiivista.\n– Oli hienoa havaita, että pyörämme on näin kilpailukykyinen. Tämä kannustaa meitä jatkamaan töitä ja tavoittelemaan kärkeä, totesi Pyrhönen.\nBoogin terävät startit saivat jatkoa seuraavissa erissä, joissa hän nousi ehjällä ajolla kärkinippuun. Voittoon asti ei tosin ollut vielä asiaa. Siitä piti huolen belgialainen Suzuki-kuljettaja Kevin Strijbos, joka vei nimiinsä kaikki erät.\nKokonaistuloksissa Boog sijoittui kuudenneksi Strijbosin, venäläisen Evgeny Bobryshevin (Honda), virolaisen Tanel Leokin (Honda), belgialaisen Jeremy van Horebeekin (Kawaski) ja ranskalaisen Gautier Paulinin (Kawasaki) takana.\n– Olen tyyttyväinen tähän päivään, pyörään ja kauden avaukseen kokonaisuutena, kuittasi Boog.\nBoog keräsi kehut tallipäällikötä.\n– Xavier otti vahvat startit ja ajoi tasaisen varmasti ilman riskejä. Rui (Goncalves) omaa saman potentiaalin, minkä hän osoitti täällä jo lauantaina. Harmi vain tuo aamun epäonni, mikä pilasi sitten hänen kisapäivänsä, summasi Pyrhönen.\nIce1Racing-tiimin valmistautuminen MM-sarjaan jatkuu 10. helmikuuta Hawkstone Parkin radalla Englannissa ajettavassa kisassa. MM-kenraali odottaa vuoroaan Hawkstonea seuraavalla viikolla Ranskan Valencessa.\n* Kuvissa Antti Pyrhönen ja Xavier Boog. Kuvat: Ice1Racing


Nina Kopola Business Finlandin pääjohtajaksi – Marjo Bruun jatkaa Tilastokeskuksen johdossa - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 19.06.2019 16:24\nBusiness Finlandin pääjohtajan tehtävään pyrki yhteensä 42 hakijaa. Tehtävä on määräaikainen ja kestää viisi vuotta. Nykyinen pääjohtaja Pekka Soini jatkaa kautensa loppuun.\nBusiness Finland on valtion virasto ja yhtiö, joka tarjoaa yrityksille kansainvälistymis- ja rahoituspalveluja. Uusi pääjohtaja oli määrä nimittää jo edellisellä hallituskaudella, mutta silloisen pääministeri Juha Sipilän (kesk.) hallituksen erottua ja muututtua toimitusministeristöksi nimitys siirtyi myöhemmäksi.\nJohtajan nimitys viivästyi Sipilän hallituksen eron vuoksi\nSipilän hallituksen elinkeinoministeri Mika Lintilä (kesk.) kertoi maaliskuussa vain muutamaa päivää ennen hallituksen eroa tehneensä valintansa Business Finlandin johtajaksi, mutta nimitys jäi roikkumaan.\nTalouselämän mukaan Lintilän valitsemalle ehdokkaalle oli jo tuolloin kerrottu päätöksestä. Lintilän valitseman ehdokkaan nimeä ei kerrottu julkisuuteen.\nTilastokeskus jatkaa Bruunin johdolla\nSamassa valtioneuvoston istunnossa päätettiin tänään myös Tilastokeskuksen pääjohtajan nimityksestä. Tehtävässä jatkaa Marjo Bruun, joka on johtanut Tilastokeskusta vuodesta 2012. Bruun toimii myös Euroopan tilastokonferenssin hallituksen puheenjohtajana.\nYritykset ja brändit Talous Kotimaa


Tiedekirja on tieteen ja tieteellisten seurojen asialla – uusi verkkokauppa palvelee entistä paremmin | tsv.fi\nEtusivu » Arkisto » Tiedekirja on tieteen ja tieteellisten seurojen asialla – uusi verkkokauppa palvelee entistä paremmin\nTiedekirja on tieteen ja tieteellisten seurojen asialla – uusi verkkokauppa palvelee entistä paremmin\nUutiset 24.11.2021 11.09 Päivitetty 22.12.2021 15.45\nTiedekirja on välittänyt Suomen tieteellisten seurojen julkaisuja jo 34 vuoden ajan. Tiedekirja onkin Suomen laajin tieto- ja tiedekirjallisuuden kirjakauppa, jonka verkkokauppa palvelee kotimaisia ja kansainvälisiä asiakkaita. Uudistunut verkkokauppa avattiin 23.11.2021.\nTiedekirja avasi ovensa ensimmäisen kerran 18.11.1987 entisessä Helsingin yliopiston puutyöverstaassa osoitteessa Kirkkokatu 14. Tiedekirja perustettiin palvelemaan Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsenseuroja kirjojen myynnissä ja markkinoinnissa. Myymälän perustajana toimi Jan Rydman, joka työskenteli TSV:n tiedotuspäällikkönä vuoteen 2007 asti.\nEnnen Tiedekirjan ovien avautumista julkaisuja myytiin TSV:n julkaisuvarastossa Rauhankatu 15:ssa. Myyntiaika oli kuitenkin hyvin rajattu, vain muutaman tunnin päivässä. Uuden myymälän myötä suurempi joukko asiakkaita kuitenkin alkoi löytää Tiedekirjaan.\nTiedekirjan ensimmäinen kivijalkamyymälä sijaitsi osoitteessa Kirkkokatu 14, Helsinki. Kuva on vuodelta 2009. Kuva: Jari Loisa.\n1990-luvun laman aikana Tiedekirjan myynti kasvoi hiljalleen. Myymälässä aloitettiin vuosittainen syysale, joka kasvoi vuosikymmenen aikana varsin vilkkaaksi myyntitapahtumaksi. Kirjamessut aloittivat toimintansa ja lisäsivät osaltaan kiinnostusta myös tietokirjoihin. Tiedekirja on osallistunut Turun kirjamessuille niiden olemassaolon alusta eli vuodesta 1990 lähtien. Myös Vammalassa pidettävät Vanhan kirjallisuuden päivät kuuluivat Tiedekirjan vuosittaisiin myyntitapahtumiin jo 90-luvulla.\nAluksi kirjanpito tehtiin käsin. Tietokoneesta saatiin apua kirjanpitoon vuoden 1991 alusta alkaen. Tuossa vaiheessa merkintöjä pursuavat vihkot ja Tiedekirjan paisuva myynti olivat saaneet aikaan kirjanpitäjälle harmaita hiuksia, joten teknologian avustamaan aikaan siirtyminen oli myös käytännön sanelema pakko.\nTiedekirjan logona toimi vuoteen 2012 asti ”tieteen apina”, jonka korvasi ”Tieto Niekkanen”. Tieto Niekkanen kuvitti Tiedekirjaa aina vuoteen 2020 asti, jolloin Tiedekirja sai uuden TSV:n organisaation visuaalisen ilmeen mukaisen logon.\n2000-luvulla Tiedekirjan myynti jatkoi kasvuaan. Tiedekirjan syksyn tärkeimmäksi kirjatapahtumaksi nousi Helsingin kirjamessut, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2001. Tiedekirja oli mukana näilläkin messuilla heti alusta alkaen.\nVuonna 2015 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (SKS) kirjamyynti siirtyi Tiedekirjaan. SKS:n kirjavälitys on lisännyt huomattavasti Tiedekirjan myyntiä ja laajentanut toimintaa. Tällä hetkelläkin SKS:n laaja kirjavalikoima houkuttelee asiakkaita Tiedekirjaan kirjaostoksille. SKS:n kirjoja hankitaan niin paljon, että seura keikkuu kirkkaana myyntien kärjessä sekä euromäärissä, että myytyjen kappaleiden mittarilla.\nSeurat ovat tietenkin hyvin erilaisia kustantajia: toiset julkaisevat kirjoja paljon pienemmällä volyymilla kuin toiset, joten keskinäinen vertailu ei anna myynnistä tarkkaa kuvaa. Tiedekirjan kautta tuotteitaan välittävien tieteellisten seurojen mittakaavassa Suomalaisen Kirjallisuuden Seura on kirjajulkaisijana jättiläinen. Toinen jättiläinen on ruotsinkielinen Svenska litteratursällskapet i Finland (SLS).\nVuoden 2003 lokakuussa Tiedekirja laajensi myyntiään myös verkkokaupan puolelle, kun Tiedekirjalle rakennettiin omat verkkosivut ja verkkokauppa. Tätäkin ennen teoksia myytiin TSV:n verkkosivujen kautta tilauslomakkeiden avulla.\nKeväällä 2015 verkkokauppa uudistettiin ensimmäisen kerran. Uudistus lisäsi etenkin Tiedekirjassa myytävien julkaisujen kansainvälistä tunnettuutta. Tilauksia alkoi uudistuksen jälkeen tulla yhä useammasta maasta. Nykyäänkin kirjoja myydään merkittävä määrä ulkomaille sekä verkkokaupan kautta suoraan asiakkaille että kirjakauppamyyntinä.\nVuoden 2014 kesästä alkaen Tiedekirjan myymälä on sijainnut sen nykyisellä paikallaan Helsingissä osoitteessa Snellmaninkatu 13. Viime vuosina verkkokauppamyynti on noussut yhä merkittävämpään asemaan koko Tiedekirjan myynnistä. Pandemia nosti tilausmäärät uusiin lukemiin: nimikkeiden kappalemyyntimäärä lähes kolminkertaistui vuosien 2019 ja 2020 aikana. Euromääräisestikin myynti yli tuplaantui. Vuonna 2020 koko Tiedekirjan myynnistä 25 prosenttia tuli verkkokauppamyynnistä.\nTiedekirjan myymälä osoitteessa Snellmaninkatu 13, Helsinki. Kuva: Jari Loisa.\nTiedekirja on muutakin kuin kivijalkamyymälä\nTiedekirja on välittänyt Suomen tieteellisten seurojen julkaisuja jo 34 vuoden ajan. Se on yksi Tieteellisten seurain valtuuskunnan palveluista jäsenseuroilleen. Kuten toimintansa alussa, niin myös nykyään Tiedekirja pyrkii markkinoinnilla ja teosten myynnillä tukemaan ja edistämään tieteellisten seurojen toimintaa. Tiedekirjan myyntituotoista suurin osa (85 %) menee suoraan seuroille. Tiedekirjan tehtävässä korostuukin sen palveluluonne TSV:n jäsenseuroille, kuten TSV:n julkaisupäällikkö Sami Syrjämäki asiaa kuvailee:\n- Kun Tiedekirja huolehtii kirjojen välittämisestä ja myynnistä, voivat usein pienillä resursseilla toimivat seurat keskittyä mahdollisimman laadukkaaseen tiedejulkaisemiseen ja muuhun toimintaan. Seurojen merkitys kotimaiselle tieteelle onkin keskeinen: Suomessa tieteelliset seurat kustantavat muihin maihin verrattuna huomattavasi suuremman osuuden paikallisista tiedejulkaisukanavista.\nKeskitetty tiedekirjamyynti myös palvelee asiakkaita: samassa liikkeessä on saatavilla tietokirjallisuutta eri aloilta ja aiheista.\nTällä hetkellä Tiedekirjan valikoimissa on 167 seuran julkaisuja. Vuosittain Tiedekirjaan tulee myyntiin noin 250 uutta kirjanimekekettä ja kymmenien aikakauslehtien irtonumeroita. Nimikkeitä on tällä hetkellä yhteensä 8 542 eli valikoima on suuri ja erityislaatuinen. Tuotteissa on sekä tiedeyhteisölle tarkoitettuja kirjoitettuja julkaisuja että suurelle yleisölle suunnattuja tiedettä yleistajuistavia kirjoja, elämäkertoja ja oppaita.\n- Tiedekirjan valikoimaa voi kuvata yllätykselliseksikin. Sieltä saa uusinta tieteellistä tutkimuskirjallisuutta harvinaisistakin aloista, vaikkapa bryologiasta eli sammaltieteestä, jonka kansainvälisen tutkimuksen kehto ja suunnannäyttäjä Suomi on. Lisäksi olemme saaneet Tiedekirjaan historiallisesti tärkeitä julkaisuja – arkistojen aarteita! Osa vanhoista julkaisuista on pelastettu eriskummallisista paikoista, kuten navetan yliseltä. Osa historiallisesti tärkeistä julkaisuista on ollut suojassa sotavuosien ajan ja nyt löytäneet tiensä meille myyntiin. Tiedekirjasta saa siis julkaisuja, joita ei mistään muualta saa, kuvaa Tiedekirjan markkinointisuunnittelija Eija Lappi.\nNykyisin Tiedekirja palvelee kivijalkamyymälän ja verkkokaupan lisäksi noin kymmenessä myyntitapahtumassa vuoden aikana. Mukana ollaan sekä tiedetapahtumissa kuten Tieteen päivillä, kierretään yliopistokampuksia ja tieteellisiä konferensseja sekä osallistutaan kirjamessuille ja muihin kirjatapahtumiin.\nTiedekirjan toiminta on vuosien saatossa monipuolistunut. Tiedekirja osallistuu muun muassa Tieteiden yöhön ja Taiteiden yöhön omalla ohjelmallaan. Myymälässä järjestetään vuosittain seurojen tuottamaa ohjelmaa, kuten kirjaesittelyjä, SKS:n kirjakeskiviikkoja ja uusien teosten julkistamistilaisuuksia. Lisäksi Tiedekirjalla on oma podcast, jossa esitellään kirjoja ja seurojen toimintaa. Tiedekirjan podcastit ovat kuunneltavissa TSV:n Tiederadiossa Spotifyssa ja SoundCloudissa.\nTiedekirja järjestää myymälässään erilaisia tapahtumia. Tieteiden yössä vuonna 2020 Tiedekirjassa pääsi kuuntelemaan Leena Valkeapään kirjailijahaastattelua hänen teoksestaan ”Saman taiteen lapset”. Haastattelijana toimi Tytti Steel. Kuva: Aino-Sofia Orjaniemi.\nUudistunut verkkokauppa palvelee asiakkaitaan paremmin\nVaikka koronapandemia sulki myös Tiedekirjan myymälän keväällä 2020 ja myymälän kävijämäärät pysyivät vähäisempinä pandemian aikana, on Tiedekirjan myynti pysynyt hyvänä kasvaneen verkkokauppamyynnin takia. Koska verkkokauppamyynti on ollut merkittävästi kasvussa ja tuotenimikkeitä on tullut jatkuvasti enemmän myyntiin, on verkkokaupalla ollut tarve uudistua.\nTiedekirjan uusi verkkokauppa avattiin 23.11.2021 pitkän uudistusprosessin jälkeen. Moni uudistus ei tule käyttäjillä näkyviin, mutta asiakaskokemusta ja käytettävyyttä on pyritty parantamaan useilla eri tavoilla. Verkkokaupan teknisestä uudistuksesta vastannut IT-asiantuntija Tom Granroth on tyytyväinen siihen, kuinka uusi kauppa mahdollistaa asiakkaiden tutustua teoksiin paremmin kuin ennen:\n- Asiakkaalle uudistus näkyy verkkokaupan uuden ilmeen lisäksi esimerkiksi siinä, että Tiedekirjan uutuusluettelot tulevat verkkokauppaan selailtaviksi. Kirjoista tulee myös enemmän tietoa ja kuvia saataville. Kun ennen verkkokaupassa oli näkyvillä vain kirjan etukansi, jatkossa teoksista voi olla näkyvillä myös takakansi sekä muita informatiivisia kuvia. Myös sisällysluettelot voidaan jatkossa laittaa teoksista esiin. Tämä on olennaista erityisesti artikkelikokoelmateosten kohdalla.\nLisäksi verkkokaupan toiminnoissa ja visuaalisessa ilmeessä on otettu erilaiset käyttäjät huomioon, ja sivusto on rakennettu mahdollisimman saavutettaviksi. Teknisten uudistusten ja uuden visuaalisen ilmeen mukana kehitettiin verkkokauppaan myös mahdollisuus hyödyntää seurojen jäsenalennuksia. Kampanjat ovat näkyvämmässä roolissa ja sivuston hakutoiminto on uudistettu.\nAsiakkaat voivat jatkossakin tilata verkkokauppaostoksensa postin toimituksella tai noutaa ostokset myymälästä. Uutena mahdollisuutena on nyt myös noutopiste Helsingin Itäkeskuksessa (Iiris-keskuksen infopiste). Jokainen on myös tervetullut piipahtamaan kivijalkamyymälään Helsingin Snellmaninkadulla tai tekemään löytöjä Tiedekirjan osastolle eri tapahtumissa.


Reikihoito - Oulu - Sammalmaja\nReiki on luonnollinen ja turvallinen energiahoito, joka sopii kaikenikäisille.\nReikihoito lisää energiaa, syvärentouttaa, nopeuttaa paranemista, sekä auttaa kehoa puhdistautumaan.\nHoidon aikana hoidettava lepää levollisesti peitteiden alla. Energiahoito aloitetaan pään alueelta kruunuchakrasta, ja edetään rauhallisesti chakrasta toiseen, viimeiseksi jalkapohjiin.\nReikihoitajana toimin puhtaana kanavana, antaen parantavan energian virrata käsieni kautta hoidettavan korkeammaksi parhaaksi. Hoito kestää noin tunnin.\n55€/ 1h Reiki energiahoitokerta\nKolmen kerran sarjakortti 150€! (=50€/kerta, sis. alv.24%)\nTilaa sarjakortti sähköpostitse heidi(at)sammalmaja.fi\nSana reiki on japania ja se muodostuu kahdesta osasta: Rei tarkoittaa henkeä, rakkautta ja universaalia. Ki tarkoittaa elämän energiaa.\nTerveessä elimistössä kaikki solut värähtelevät täydellisessä tasapainossa, ja pitävät yllä optimaalista terveydentilaa.\nReikienergia lisää elinvoimaa, sekä palauttaa tasapainon niin kehoon kuin mieleen.\nReikin löysi ja sitä opetti ensimmäisenä japanilainen mies nimeltä Mikao Usui (s. 1865), joka eli koko elämänsä henkistä totuuden etsijän elämää.\nVuonna 1918 Mikao Usui aloitti kolme vuotta kestävän meditaation harjoittelun. Paastottuaan ja meditoituaan 21 päivän ajan, Usui sai syvällisen oivalluksen tilan, ja tuon kokemuksen aikana hänelle paljastui parantamisen sekä energian kanavoinnin keskeisin oivallus. Tämän tapahtuman seurauksena syntyi reikiksi kutsuttu hoitomuoto.\nReikihoito levisi länsimaihin 1970-luvulla, ja rantautui Suomeen vuonna 1985. Reikienergiaa voidaan kanavoida hoidettavalle niin lähikontaktissa kuin etähoitona.\nReikihoitaja hoitaa asiakastaan aina kokonaisvaltaisesti. Reikienergia sopii hyvin täydennyshoidoksi: se helpottaa kipuja ja vaivoja, sekä tuo uutta energiaa ja hyvää oloa.\nReiki energiahoito toimii koululääketieteen rinnalla, eikä korvaa lääkehoitoa.\nReikihoito puhdistaa ja tasapainottaa chakroja\nIhmiskehossa on seitsemästä energiakeskuksesta, chakraa:\n1. Juurichakra (punainen)\n2. Sakraalichakra (oranssi)\n3. Solar Plexus (keltainen)\n4. Sydänchakra (vihreä)\n5. Kurkkuchakra (turkoosi)\n6. Otsachakra (sininen)\n7. Kruunuchakra (violetti)\nChakrat ottavat vastaan ja kanavoivat maailmankaikkeuden ja ihmisen välillä liikkuvia energiavirtoja.\nEri chakroilla on erilaisia tehtäviä, ja myös niille ominaiset värit.\nKun energia virtaa chakroissa puhtaasti, pysymme tasapainossa huolimatta siitä, millaisia tunteita, ajatuksia, tai tapahtumia päivittäin kohtaamme.\nChakrat voivat joutua epätasapainoon vaikeiden kokemuksien tai stressaavan arjen myötä.\nReikihoidossa chakroja voidaan puhdistaa ja tasapainottaa.\nPyrkimyksenä on saattaa energia virtaamaan luonnollisesti ja vapaasti, jotta se tukisi niin fyysistä kuin psyykkistä terveyttä optimaalisella tavalla.\nVoimassa 1.1.2022 alkaen (Oulu)\nReikihoito 1h 55€ (kotikäynti 65€)\n3 x 1h Reikihoito\nSarjakortti 150€ (= 50€/ kerta)\nLähetän laskun sähköpostiisi.\nHUOM! 1.6.2022 alkaen Sammalmajan kaikki palvelut siirtyvät uuteen toimitilaan, osoitteeseen Koskitie 12 C (Merijalin ranta Tuirassa).\nTila on esteettömästi katutasossa (C-talo), käynti sisäpihalle isosta portista.\nKadun varrella ja rakennuksen takana puistossa on maksutonta pysäköintitilaa.\nSoita 0407004883 niin sovitaan sinulle passeli kotikäynti-aika!\nReikihoito kotikäynnit Oulun alueella 65€ / 1h hoitokerta\nLemmikkieläin 40€ / noin 30min. hoitokerta.\nVaraamasi ajan voit perua tai siirtää maksutta viimeistään 24h ennen hoitokertaa tekstiviestillä, sähköpostitse, tai ajanvarauskalenterissa. Peruuttamattomasta, varaamastasi käyntikerrasta veloitetaan hinnaston mukainen maksu.\nLiity Sammalmajan sisäpiiriin\n-Sammalmaja hoitaa kehoa ja mieltä-\nSammalmajan sisäpiiriläisenä saat tietoa ajankohtaisista tarjouksista ja kursseista, sekä maksutonta hyvinvointimateriaalia käyttöösi.\nKun tulet mukaan, saat kesän hyvinvointibingon suoraan sähköpostiisi, ja voit tulostaa materiaalin itsesi iloksi, tai vaikkapa työssäsi käytettäväksi.\nA4 kokoiset, aisteja herättelevät bingotehtävät sopivat niin lasten kuin aikuisten hyvinvoinnin tukemiseen!\nLiityttyäsi sisäpiiriin, sähköpostiisi kilahtaa kirje Sammalmajasta. Kirje sisältää linkin maksuttoman tervetuliaislahjan lataamiseen.\nTarkista, ettei tervetulokirje sujahtanut roskapostilaatikkoon, ja siirrä se saapuneisiin jotta saat jatkossakin (noin kerran kuukaudessa) tietoa Sammalmajan eduista, sekä vaihtuvat, maksuttomat materiaalit käyttöösi.\nJos hyvinvointivinkit eivät ole enää sinulle ajankohtaisia, voit luopua paikastasi Sisäpiiriläisenä milloin tahansa.


Kansalaisen asiointitiliin uusia ominaisuuksia - Artikkeli - Valtori\nKansalaisen asiointitiliin uusia ominaisuuksia\nValtori 9.1.2015 9.00\nValtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori julkaisee Kansalaisen asiointitilin uuden version 14.1.2015. Versio tuo palvelun käytettävyyteen liittyviä parannuksia sekä palvelua käyttäville viranomaisille että kansalaisille.\nVersion vaihto voi aiheuttaa lyhyitä katkoja 14.1.2015 klo 7.00-9.00 välisenä aikana. Valtori ei suosittele Asiointitilin käyttöä tuona aikana.\nParannukset viranomaiselle ja Kansalaisen asiointitilin käyttäjälle\nViranomais- ja palvelunkuvausteksteihin on lisättävissä HTML-elementtejä, kuten tekstin lihavointi, kursivointi ja mahdollisuus lisätä linkki esimerkiksi viranomaisen kotisivuille. Tiedot näkyvät Suomi.fi-portaalin ”Asiointitilille liitetyt palvelut” -sivustolla.\nViranomaisilla on mahdollisuus lähettää viestin mukana url-osoitteita, jotka näkyvät vastaanottajalla linkkeinä\nViranomainen näkee tilakyselyn paluutiedosta onko kansalaisella Asiointitiliä vai onko tili passivoitu\nViranomaiselle lähetetään palvelukohtaisesti määriteltävän määräajan jälkeen kuittausviesti, jos kansalainen ei ole lukenut viestiä.\nParannukset Kansalaisen asiointitilin käyttäjälle\nKäyttäjälle annetaan varoitus Asiointitilin istunnon sulkeutumisesta\n”Lähetä viesti viranomaiselle” –näkymän viranomais- ja palvelulistat on järjestetty aakkosjärjestykseen\nViestilistalta on nähtävissä heti, onko viestissä liitteitä. Liite ja todisteellinen tiedoksianto näkyvät viestilistalla omina symboleina, jolloin ne ovat helpompi erottaa toisistaan.\nTilille on mahdollista valita henkilökohtainen oletuskieli, vaihtoehtoina ovat suomi, ruotsi ja englanti. Käyttöliittymä ja heräteviestit määräytyvät oletuskielen mukaisesti.\nPilotoitavaksi tuleva ominaisuus – Pikatili\nLisäksi Kansalaisen asiointitilillä pilotoidaan uutena ominaisuutena ns. pikatili toiminnallisuutta .\nPikatilillä tarkoitetaan toiminnallisuutta, jossa viranomainen voi toimittaa Asiointitilille viestejä, vaikka kansalaisella ei olisi vielä Asiointitiliä luotuna. Kansalainen saa pikatilille tulleista viesteistä heräteviestit sähköpostilla ja/tai tekstiviestillä.\nPikatili-toiminnallisuutta pilotoidaan sovittujen viranomaisten kanssa ja laajemmasta käyttöönotosta päätetään tämän jälkeen, tästä tiedotamme viranomaisia erikseen.