Luulitko, että olet vastuussa omasta onnellisuudestasi? Et ole – vaan jostakin paljon suuremmasta - Lujasti lempeä | HS.fi\nEmme ole vastuussa omasta onnellisuudestamme, vaan jostain paljon suuremmasta, kirjoittaa Maaret Kallio.\n16.2. 3:00 | Päivitetty 16.2. 6:17\nMyönnän. Viime vuosien onnellisuuspuhe on ajoittain saanut minut jo väsähtämään ja ärsyyntymään.\nEn jaksaisi lukea enää yhtä ainoaa kirjaa tai artikkelia siitä, miten voit tehdä itse itsestäsi onnellisen ja viilata elämäsi juuri sinun näköiseksesi, muista välittämättä. Ja vielä päälle menestyä, hoikistua, merkityksellistyä ja loistaa. En jaksaisi tarinoita siitä, miten meidän on yhä enemmän mietittävä itseämme ja unohdettava toisemme.\nOnnellisuudessa kun on kyse ennen kaikkea paljon muusta kuin omasta navasta.\nSiksi tartuin myös onnellisuudesta väitelleen tutkija Ilona Suojasen tuoreeseen kirjaan hieman epäilevin mielin. Ilahtuneena sain kuitenkin todeta, että kirjan ydinviesti ja vankka tutkimusnäyttö ovat kaiken yksilöviilauksen toisella puolen. Yksilöllä on tärkeät oikeutensa ja mahdollisuutensa, mutta ne ovat vain pieni osa kokonaiskuvaa, jonka muut osa-alueet jäävät nykykeskustelussa jatkuvasti jalkoihin.\nYksilön onnellisuuden sijaan tulee Suojasen mukaan tarkastella jaettua onnellisuusvastuuta.\nOnnellisuusvastuun ajatus aukeaa vastaamalla muutamaan yksinkertaiseen kysymykseen: Koetko onnellisuuden olevan vain sinun vastuullasi, pääosin omalla vastuullasi, jaetusti kaikkien vastuulla vai yksinomaan muiden vastuulla?\nSuojanen teki väitöstutkimusta eri alojen nuorempien asiantuntijoiden parissa ja etsi vastausta siihen, kenen vastuulla onnellisuus haastateltavien mielestä on.\nTulos on vavahduttava, sillä se nojaa pitkälti yksilön varaan. Vastaajat näkivät onnellisuuden olevan kiinni itsestä. Ikiaikainen sanonta, jossa jokainen on oman onnensa seppä, elää sitkeästi uusissa vaatteissaan. Sinä pystyt mihin vain! Kaikki on sinusta kiinni! Tee näin ja menestyt! Asenne ratkaisee!\nOn yksilön ja yhteisön etu, että tämä tiukassa istuva uskomus kyseenalaistetaan, sillä meillä on huomattavasti suurempaankin tavoiteltavaa. Vastuu onnellisuudesta jakaantuu todellisuudessa paljon länsimaista yksilökeskeistä käsitystä laajemmalle.\nElämässään onnekkaasti menestynyt ei välttämättä näe, miten paljon muut ovat hänen matkaansa miltei huomaamatta avittaneet.\nKyse ei ole vain yksilön kyvykkyydestä, vaan kaikesta siitä onnesta, josta hän on päässyt osakseen muiden avulla elämänsä aikana. Vahvat tukirakenteet tarjoavassa yhteiskunnassa saattaa unohtua, miten suuri merkitys niillä on yksilön onneen ja turvallisuuteen. Muiden ihmisten, ympäröivän yhteisön ja yhteiskunnan vaikutus onnellisuutemme mahdollisuuksiin on suuri.\nTiukka usko ja vaatimus omasta kaikkivoipaisuudesta onnellisuuden suhteen on jopa julma. Kaikki ei todellakaan ole vain itsestä kiinni.\nOnni ei ole vain omin avuin ansaittua, vaan myös sattumaa. Emme voi valita kasvuperhettämme, synnyinmaatamme, sairauksiamme tai onnettomuuksia, vaikka on paljon sellaistakin, johon voimme omin voimin vahvasti vaikuttaa.\nYmmärrys jaetusta onnellisuusvastuusta on armollinen myös toisinpäin: kaikki onnettomuus ja kärsimys elämässä ei ole ihmisen itsensä syytä, vaan paljon myös sattumaa. On paljon sellaista vaikeaa, joka ei ole millään tavoin seurausta yksilön epäonnistuneista valinnoista tai asenneongelmasta, vaan suuremmasta kuviosta.\nMe emme ole onnellisuuden mahdollisuuksissa samalla viivalla, vaikka ihmisinä olemme täysin samanarvoisia.\nOnnellisuutta tuleekin katsoa kolmesta kulmasta: mitä minä voin tehdä omalle onnellisuudelleni? Mitä me voimme tehdä toistemme onnellisuudelle? Ja mitä yhteiskunta voi turvata onnellisuutemme tukirakenteiksi?\nEi mikään näistä yksin, vaan jokainen saman pöydän yhtenä merkittävänä tukijalkana.\nJaettu vastuu onnellisuudesta on jykevä käsite, jota kannattaa jäädä pureksimaan pidemmäksi aikaa, vaikka loppuelämäkseen. Tulevaa suunnitellessasi älä ainoastaan mieti, mitä sinä haluat, toivot ja tarvitset, vaan mieti sitäkin, mitä voit tehdä lähelläsi olevien ja muiden onnellisuuden ja turvallisuuden eteen. Vaikka takanamme seisoo turvallinen yhteiskunta, ei sen harteille voi laskea jokaisen vastuulle kuuluvaa inhimillisyyden ja ihmisyyden painoarvoa. Parhainkaan yhteiskunta ei korvaa ihmistä ihmiselle.\nMeistä jokainen on vastuussa omaa onneamme paljon suuremmasta kuviosta: toistemme onnellisuudesta ja yhteisestä hyvästä. Sitä pohtiessa ja toteuttaessa kartuttaa väistämättä puolihuomaamattomasti myös omaa onnellisuuttaan.\nTässä maailmassa ei ole ensisijaisesti kyse minusta, vaan ennen kaikkea meistä. Me emme ole oman onnemme seppiä, vaan jotain vielä tärkeämpää. Olemme rakentamassa toinen toistemme onnellisuutta.


Ceratophrys sarvisammakot terraariossa\nSarvisammakot (suku Ceratophrys) ovat eriskumallisia terraarioeläimiä. Ne elävät hyvin verkkaista ja piilottelevaa elämää, mutta toisaalta ne ovat suurikokoisia, värikkäitä ja erikoisen muotoisia otuksia joilla on terraarioharrastajien keskuudessa hurja maine. Sarvisammakon perustarpeet saa melko helposti tyytettyä, joten niitä voi sanoa jopa helppohoitoisiksi sammakoiksi.\nMikä on sarvisammakko?\nOngelmia turvepohjan kanssa\nSarvisammakoiden hurja maine on mielestäni liioiteltu. Ne eivät ole aggressiivisia eläimiä, mutta niillä on mieletön ruokahalu ja suuret ja voimakkaat leuat joita ne käyttelevät mielellään aina kun jokin edes viittaa ruoan saannin mahdollisuuteen. Toinen asia mikä sarvisammakoista on syytä muistaa on se eivät ne todellakaan normaalisti tee mitään. Ne ovat sit-and-wait –tyyppisiä saalistajia jotka istuvat aloillaan kunnes sopiva saalis tulee tarpeeksi lähelle. Terraario-oloissa tämä tarkoittaa että useimmiten ne liikkuvat ainoastaan silloin kun omistaja tarjoaa niille ruokaa. Niinpä pidemmän päälle sarvisammakko on ulkoisesta kauneudestaan ja suuresta koostaan huolimatta melko tylsä katseltava.\nSarvisammakoiden suku Ceratophrys kuuluu viheltäjäsammakoiden heimoon Leptodactylidae ja siinä alaheimoon Ceratophryinae. Sukuun kuuluu nykykäsityksen mukaan 8 lajia, joista kolmea pidetään yleisesti terraariossa. Suomessa Ceratophrys ornata (suomeksi koristesarvisammakko tai toisinaan argentiinansarvisammakko) lienee lajeista eläinkaupassa yleisin, mutta myös Ceratophrys cranwelli –lajia (chaconsarvisammakko) näkee usein. Ceratophrys cornuta –sammakoitakin (amazoniansarvisammakko) maassamme ymmärtääkseni on, mutta ne lienevät kaikki harrastajien itse maahan tuomia yksilöitä.\nKun eläinkaupan terraariossa kököttävän sarvisammakon ostoa harkitsee ei kaupan nimikylttiin kannata luottaa sokeasti. Kauppiaat eivät aina tunne myymiään eläimiä, vaan sarvisammakkolajit menevät heiltä usein iloisesti sekaisin. Ja niin asiakas ostaa sammakon jonka nimikyltissä luki ornata vaikka eläin oikeasti onkin. Tai päinvastoin. Toisaalta vaikkei lajia saisikaan määritettyä oikein ei erehdys ole katastrofaalinen sillä perushoito on molemmille lajeille pohjimmiltaan samanlaista. Kasvattajat maailmalla ovat tuottaneet uusien värimuotojen toivossa myös eri sarvisammakkolajien välisiä risteytymiä, joten eläimen tarkan lajin määrittäminen saattaa joskus olla mahdotonta ammattilaisellekin. Selkein lajien välinen ero on se, että C. ornata on lajeista värikkäämpi ja vihreämpi. Luonnonmukainen C. cranwelli on värittömämpi ja ruskeampi, mutta jalostamalla niistäkin on luotu kirkkaan värisiä yksilöitä.\nLuonnossa sarvisammakoita tavataan Etelä-Amerikassa.\nTerraariossa yleisimmät lajit C. ornata ja C. cranwelli tulevat Argentiinan, Bolivian, Paraguain, Uruguain ja Brasilian seuduilta. Näiden sarvisammakoiden tyypillisin elinalue on trooppinen tai lauhkea ruohoaro, jota tuolla maailmankolkalla kutsutaan pampaksi. Pampalla sarvisammakon tapaa useimmin matalan vesialueen läheisyydestä.\nSarvisammakot ovat kookkaita ja erikoisen muotoisia sammakoita. Terraariossa yleisimmät lajit kuuluvat suurimpien joukkoon, sillä Ceratophrys cranwelli ja C. ornata voivat saavuttaa 20 senttimetrin pituuden. Usein ne kuitenkin jäävät terraariossa pienemmiksi, usein reilun 10 senttimetrin tietämille. Erityisen suurikokoisen sarvisammakosta tekee se, että sen ruumis on ylhäältä katsoen lähes yhtä leveitä kuin pitkiäkin. Pää on suhteettoman suuri ja sitä koristavat silmien päällä olevat ulokkeet, "sarvet". Jalat ovat muuhun ruumiiseen nähden pienet ja vieläpä usein piilossa ruumiin alla. Massaa suurimmille sarvisammakkonaaraille voi kertyä reilustikin yli neljänneskilon verran.\nSarvisammakon "sarvet" eivät ole oikeat luumaiset sarvet vaan lihaisat, pehmeät ulokkeet. Kuvan eläin on ilmeisesti risteytys jonka tarkka alkuperä on jäänyt arvoitukseksi. Sarvien terävähkö muoto viittaisi C. cranwelli –sammakkoon ainakin yhtenä esi-isänä, mutta toisaalta viheän suuri määrä on ornatamainen ominaisuus. Erityisesti C. ornata voi olla väritykseltään hyvinkin kaunis. Sen ihon väritys koostuu vihreistä, ruskeista, punaisista ja keltaisista sävyistä ja niiden muodostamista juovista ja läiskistä. Lajin ulkoasusta tulee myös lajin tieteellinen nimi: ornata tarkoittaa koristeellista. Luonnonmukainen C. cranwelli on yleisväritykseltään ruskea ja jopa tylsän värinen, mutta siitä on jalostamalla luotu hyvinkin värikkäitä muotoja. Eläinkaupassa näkee usein myös albiinoyksilöitä joiden pohjaväritys on vaalea ja kuviot kellertäviä tai oranssinsävyisiä. Sammakoiden kuviointi on yksilöllinen eikä kahta täsmälleen samanlaista sammakkoa liene olemassakaan. C. ornata –lajin sarvet ovat matalammat ja pyöreämmät kuin C. cranwelli -sammakoiden. "Terraariokolmikosta" voiton vie kuitenkin C. cornuta, jonka sarvet ovat vielä korkeimmat ja massiivisimmat kuin C. cranwelli –lajilla.\nSukupuolet voi erottaa joko naaraan suuremmasta koosta tai koiraan kurkkuun ilmestyvästä tummasta kuvioinnista, "parrasta". Myös naarailla voi kuitenkin olla kurkussaan joitakin tummia läiskiä, joten aivan yksinkertaista sukupuolten erottaminen ei aina ole, varsinkaan keskenkasvuisten yksilöiden kohdalla. Lisääntymisaikaan koiraat voivat kurnuttaa, erityisesti terraarion sumutuksen innoittamina.\nLuonnossa sarvisammakko on opportunisti joka syö minkä tahansa itseään pienemmän eläimen joka sattuu tulemaan tarpeeksi lähelle. On saalis sitten jokin ötökkä, pienempi sammakko tai lisko. Suuri osa ruokavaliosta koostuu kuitenkin erilaisista suurikokoisista selkärangattomista, joten myös terraario-oloissa sammakoille tulisi pyrkiä tarjoamaan samaa sapuskaa: suuria sirkkoja, torakoita, kastematoja ja muita saatavilla olevia suurikokoisia selkärangattomia. Vaikka sarvisammakoille usein tarjotaan hiiriä, ne ovat luonnossa vain osa sammakon ruokavaliota. Niinpä niiden ei terrariossakaan tulisi olla kuin pieni osa ruokavaliota.\nÖtökkäruokalistan monipuolistamiseksi sarvisammakoille voi kuitenkin silloin tällöin tarjota myös pieniä hiiriä, ja halutessaan pieniä paloja maksaa, sydäntä, kalaa tai mahdollisimman vähärasvaista ja suolatonta lihaa. Mutta näiden kaikkien tulee olla vain harvakseltaan annettavia lisäruoka-aineita. Pääasiallisen ruokavalion tulisi koostua sirkoista, kastemadoista, ja muista selkärangattomista ötököistä.\nNuorelle, vielä kasvavalle sammakolle monipuolinen ja tukeva ravinto on erityisen tärkeää. Erityisesti tällaisen nuoren eläimen ravintoon kannattaa lisätä myös kalkkia ja muita hivenaineita ja vitamiineja jotta eläin pääsee kasvamaan täysipainoisesti.\nSarvisammakoiden hurjuutta on liioiteltu, mutta niiden ruokahalua ei ole helppo vähätellä. Sammakko hyökkää minkä tahansa liikkuvan esineen kimppuun ajatuksenaan saada siitä vatsantäytettä. Eikä hyökkäävälle sammakolle ole niin väliksi onko kohde ruokapala, kamera, omistajan sormet tai mikä tahansa muu terraariossa liikkuva asia.\nNuori albiino C. ornata matolounaalla.\nKatso myös kuvasarja ja videoleike sarvisammakon ruokailusta.\nSammakko on nappaamassa ja toista matoa, vaikka edellinenkään ei ole vielä mennyt nielusta alas. Kohteen tulee kuitenkin liikkua, sillä liike laukaisee sammakon saalistusvietin. Näppärintä onkin tarjota ruoka pitkillä pinseteillä sammakon eteen, heilutella sitä ja antaa sammakon haukata ja niellä se.\nNuorten eläinten aineenvaihdunta on nopeaa, joten niille tulee tarjota ruokaa vähinrään muutaman päivän välein. Aikuinen sarvisammakko pärjää yhdellä aterialla annoksen koosta riippuen joitakin päiviä tai jopa pari viikkoa. Sopivan ruokkimisrytmin löytää kokeilemalla. Monista sammakoista poiketen sarvisammakot osaavat myös kieltäytyä ruoasta jos niillä ei ole nälkä.\nUsein terraariota ja sen sisustusta suunnitellessa perusperiaatteet saa siitä millaisissa olosuhteissa eläin elää luonnossa. Luonnossa sarvisammakot viettävät valtaosan ajastaan paikallaan karikkeeseen tai maahan kaivautuneena niin että vain silmät ovat näkyvissä maanpinnan yläpuolella. Tässä kuopassaan ne odottavat että potentiaalinen saalis tulisi tarpeeksi lähelle.\nTästä lähtökohdasta sisustetun sarvisammakkoterraarion pohjalla olisi paksu turvekerros joka antaisi sammakolle mahdollisuuden kaivautua terraariossakin.\nTurvepohjalle päästessään sarvisammakko kaivautuu pohjamateriaaliin niin että vain silmät ja pään yläosa jäävät näkyviin.\nKun ensimmäiset sarvisammakot 1990-luvun alussa tulivat Suomeen harrastajat sisustivatkin niiden terraariot juuri tällä tavalla. Ja pian ihmetteleltiin miksi nuoret sammakot kuolivat käsiin. Mika Jansson kirjoitti aiheesta Herpetomaniassa 2/1995, ja toteaa artikkelissaan että yksikään alkuajan sarvisammakoista ei vaikuttanut selviävän hengissä muutamaan kuukautta pidempään. Kaikki hänen tietämänsä sammakot kuolivat mystisesti ilman näkyvää syytä. Itsekin olen seurannut läheltä erään väärinkäsityksen johdosta samalla tavalla turvepohjalle asutetun sarvisammakkonuorukaisen taivalta, joka sekään ei valitettavasti kestänyt muutamaan kuukautta pidempään.\n1990-luvun aikana opittiin että sarvisammakot tarvitsevat runsaasti kosteutta. Pohjamateriaalin pitää pysyä, ei ainoastaan kosteana kuten monien muiden sammakoiden kohdalla, vaan suorastaan märkänä. Pian huomattiin ettei pohjamateriaalia välttämättä tarvita ollenkaan, vaan sammakot pysyvät hyväkuntoisina altaassa jonka pohjalla on kerros vettä, joitain kunnollisia piilopaikkoja ja jokin mahdollisuus nousta ajoittain pois vedestä. Jansson kuvaa artikkelissaan kuinka hän kasvattaa nuoria sarvisammakoita muoviämpärin pohjalla. Muutamaan vuotta myöhemmin Tuomas Koivu julkaisi Herpetomaniassa 1/1997 kuvauksen siitä kuinka hän hoitaa täysikasvuista sarvisammakkoa muoviseen varastolaatikkoon kootussa terraariossa.\nKoivun mallissa laatikon pohjalla on vettä ja 4-5 cm paksuinen vaahtomuovilevy jonka päälle sammakko pääsee kuivattelemaan. Muina sisusteina on kiviä ja pienemmistä muovilaatikoista askarreltuja piilopaikkoja. Runsaan kosteuden lisäksi tämän mallin toinen tausta-ajatus on helppo siivottavuus: kun vaahtomuovi ja muut sisusteet on poistettu voi laatikon kantaa vessaan ja kaataa pohjalle jääneen veden suoraan pönttöstä alas.\nSarvisammakon terraarion voi sisustaa hyvinkin kauniiksi ja luonnonmukaiseksi, kunhan sen pitää tarpeeksi kosteana. Elävät kasvit kannattaa istuttaa omiin ruukkuihinsa ettei sammakko kaiva juurineen ylös.\nJyrsijöille tarkoitettu muoviterraario on kevyt ja kestävä. Lisäksi se mahdollistaa sammakon vaivattoman tarkkailun.\nKaikki mitä sammakko tarvitsee. Laakea kivi tarjoaa mahdollisuuden kivuta koko pohjan peittävästä vedestä kuivattelemaan. Muoviruukusta leikattu onkalo ja kultaköynnös luovat piilopaikkoja. Itse olen pitänyt sarvisammakoita kohta puolen vuosikymmenen ajan Janssonin ja Koivun ohjeita soveltaen. Olen jättänyt aikuisellakin sammakolla vaahtomuovin pois, joten eläin asuu vain vesipohjalla jonne on aseteltu niin isoja ja litteitä kiviä että eläin pääsee niille halutessaan kuivattelemaan. Toinen hyödylliseksi osoittautunut idea on ollut varastolaatikon vaihtaminen alunperin jyrsijöille tarkoitettuun "dunaan". Muovinen jyrsijäterraario tarjoaa kaikki varastolaatikon edut: keveyden, kestävyyden ja suuren pohjapinta-alan, mutta on lisäksi myös yläosastaan läpinäkyvä. Toisaalta koska terraarion alaosa on läpinäkymätöntä muovia tarjoaa se sammakolle hieman omaa rauhaa.\nEsteettisistä syistä olen pitänyt altaassa myös eläviä kasveja, lähinnä kultalöynnöstä joka kasvaa ja kukoistaa ilman multaakin kunhan vaan saa juurensa veteen. Kasvi on myös niin suurikokoinen ettei sammakko pysty polkemaan sitä jalkoihinsa. Luonnollisen oloisia mutta helposti siivottavia piilopaikkoja olen rakentanut puoliksi pystysuunnassa leikatuista muovisista kukkaruukuista.\nTarpeeksi kapeasta mutta korkeasta ruukusta syntyy kaksi niin syvää luolarakannelmaa että isokin sammakko häviää luolan syvyyksiin kokonaan. Syvien luolien avulla eläin pääsee piiloutumaan katseilta vaikkei pääsekään luontaisella tavallaan kaivautumaan pohjamateriaaliin.\nVaikka sammakko ei kaikkea pohjapinta-alaa käytäkään on aikuisella sarvisammakoillamme käytössään terraario jonka pohjan pinta-ala on 40 x 60 cm. Sarvisammakoiden valtaisan ruokahalun takia ja vahinkojen välttämiseksi yhteen terraarioon tulee asuttaa ainoastaan yksi ainoa sammakko. Valaisemiseen sopivat erilaiset loisteputki- tai hehkulamppupohjaiset ratkaisut. Näistä jälkimmäisiä voi käyttää myös lämmittämiseen. Lämpötilan tulisi päivällä pysytellä 24-28 asteen välillä. Yöaikaan se saa laskea aina 22 asteeseen saakka. Jos sammakkoa pitää edellä kuvatunlaisella vesipohjalla ei ilmankosteuden kanssa tarvitse olla erityisen tarkkana sillä sammakko pysyy kosteana vedessä istuessaan. Jos pohjana käyttää turvetta tai muuta kuivaa materiaalia on terraariota syytä sumuttaa säännöllisesti kerran-pari päivässä.\nJokin aika sitten päätimme kokeilla mitä tapahtuisi jos sarvisammakolle sittenkin järjestäisi luontaisenkaltaisen turvepohjan johon kaivautua. Sellaisiakin sisustuksia näkee eläintarhoissa ja harrastajilla aina silloin tällöin, ja se todella olisi vesipohjaa luonnollisempi vaihtoehto. Niinpä kuivasimme täysikasvuisen naaraamme terraarion ja levitimme pohjalle paksun kerroksen lannoittamatonta turvetta. Toiseen päähän terraariota jätimme laakean uima-altaan, varmuuden vuoksi. Näiden lisäksi asettelimme terraarioon siellä vanhastaan olleet sisusteet: ruukupuolikkaat piiloiksi ja kultaköynnöksen luomaan vehreyttä. Pohjaturpeen kostutimme huolella, suorastaan märäksi.\nJos sarvisammakon terraariossa käyttää turvepohjaa, kuten tällä C. ornata yksilöllä, on turve pidettävä erittäin kosteana, jopa märkänä. Turve on vaihdettava tarpeeksi usein jotta ulosteet saadaan poistettua terraariosta.\nKuva: Leopold Steinmetz. Sammakko käyttäytyi kuten olimme olettaneet: se hakeutui turpeella olleen ruukun alle ja kaivautui turpeeseen niin että siitä jäivän näkyviin vain silmät. Ja sinne se sitten jämähtikin, mikä tietenkin on täysin normaalia, onhan kyseessä sarvisammakko. Ongelmat alkoivat kuitenkin nopeasti. Sammakko söi normaalisti, mutta koska se ei koskaan liikkunut kuopastaan oli päältäpäin mahdotonta nähdä oliko se jo ulostanut. Ja pitäisikö uloste siis korjata pois. Lopulta nostimme sammakon paikaltaan siivotaksemme kuoppaan kertyneen ulosteen pois. Mutta vaikka yritimme katsella emme pystyneet erottamaan ulostetta turpeesta. Ilmeisesti se oli tallautunut turpeen sekaan niin että sen löytäminen ja poistaminen olisi mahdotonta.\nPian tilanne alkoi tuntua huolestuttavalta, ulostaahan täysikasvuinen sarvisammakko lähes yhtä suuri läjiä kuin lemmikkikissamme! Ainoa vaihtoehto näytti siis olevan kaiken turpeen vaihtaminen. Koska turve oli hyvin märkää sotki se niin sammakon, sisusteet kuin kaiken muunkin mutavelliin. Mutta tokihan sotkuinen siivoustoukio sai aikaan sen että uloste saatiin pois terraariosta.\nTurvevellin kanssa pelaaminen ei enää kiinnostanut, joten annoimme terraarion kuivua himpun. Uloste ei löytynyt sen helpommin kuin ennenkään, mutta ainakin säännöllinen turvepohjan vaihtaminen oli helpompaa. Pian törmäsimme kuitenkin toiseen ongelmaan: sammakko lakkasi syömästä. Koska tämä tapahtui syysaikaan jolloin asunnon lämpötila luonnostaan laskee päättelimme syömättömyyden johtuvan lämpötilan laskusta ja yritimme korjata tilanteen asentamalla terraarioon lisälämmittimen. Lämmön palauttaminen ei kuitenkaan auttanut. Ainoaksi mahdollisuudeksi syömättömyyteen jäi näin liika kuivuus. Paluu turvevelliin ei huokuttanut, joten päätimme lopettaa turvekokeilun ja palauttaa terraarion takaisin vesipohjalle.\nNoin 300 grammamaisen sarvisammakon uloste.\nPunertavanalbiino Ceratophrys ornata turvepohjalla.\nTätä tehdessämme pesimme sammakon jälleen turpeesta puhtaaksi ja huomasimme kolmannen ongelman: ilmeisesti liian kuivista olosuhteista johtuen sammakon edellinen nahanluonti oli epäonnistunut ja jouduimme kuorimaan sammakon päältä irtoamatta jääneitä nahanpalasia. Koskaan aikaisemmin tällä sammakkoyksilöllä ei ollut ollut minkäänlaisia ongelmia nahanluonnin kanssa.\nKun olimme palauttaneet terraarion takaisin normaaliin vesipohjaiseen systeemiinsä alkoi sammakko syödä hyvällä ruokahhalulla jo seuraavalla ruoantarjoamiskerralla. Ja me päätimme jatkossa pysyä hyväksi koetussa vesipohjasysteemissä. Turve voi olla luonnollisempaa, mutta se tuotti aivan liikaa vaivaa ja ongelmia, ainakin meillä. Mutta monet käyttävät luonnollisesti turpeella sisustettuja terraarioita aivan onnistuneesti, joten edellä esitetty on nähtävä vain meidän omana kokemuksenamme, ei kieltona turpeen käytölle.\nTämä luku on kirjoitettu terraariossa yleisimmän C. ornata –lajin mukaan, mutta sitä voi soveltaa ainakin C. cranwelli – lajin kasvatukseen. Näiden lajien kotiseuduilla vuodenajoissa on selvästi havaittava ero. Kevät ja alkukesä ovat sateista aikaa kun taas talvella on kuivempaa. Nämä erot laukaisevat myös sarvisammakoiden lisääntymisen. Talven kuivimpaan aikaan sammakot voivat vaipua kuivahorrokseen ja kun sateet keväällä tulevat aktivoituvat sammakotkin lisääntymispuuhiinsa.\nKoiraat hakeutuvat matalille lammille tai lätäköille ja alkavat kurnuttaa. Ääntelyn huokuttelemat naaraat saapuvat paikalle ja varsinainen parittelu joka voi kestää useita tunteja pääsee alkamaan. Parittelun tuloksena naaras laskee useita tuhansia munia jotka koiras hedelmöittää. Munat kuoriutuvat muutamassa päivässä ja toukat kasvavat nopeasti ollakseen valmiita muodonvaihdokseen joidenkin viikkojen kuluttua. Nuoret sammakot nousevat syntymälätäköistään maalle ja aloittavat hillittömän ahmimisen kasvaakseen mahdollisimman nopeasti aikuisen mittoihin.\nKaupallisessa kasvatuksessa sarvisammakoiden lisääntymistä vauhditetaan usein hormoonipiikein. Se ei kuitenkaan ole välttämätöntä, vaan myös kotikonstein lisäännyttämisessä voi onnistua. Päästäkseen oikeaan tilaan aikuiset tarvitsevat terraario-oloissakin talven, viileämmän ja kuivemman kauden. Tällaisen voi simuloida laittamalla eläimet terraarioon jonka pohjalla on kunnon kerros rahkasammammalta ja antamalla terraarion kuivahtaa. Päivittäiset sumuttelut voi siis unohtaa, mutta terraariossa tulee olla uima-allas johon sammakot pääsevät halutessaan kostuttautumaan. Lämpötilan tulee laskea 21 asteen tietämille. Normaalisti sammakot kaivautuvat sammalen sekaan eivätkä juuri liikuskele tai syö mitään. Talven sopiva kesto on noin kaksi kuukautta.\nKun kevät tämän jälkeen koittaa sammakoille on aika valmistaa niille kututerraario. Tällaisenä toimii edellä kuvatunlainen vesipohjainen allas (huolimatta siitä millaisessa terraariossa sammakot normaalisti asuvat). Tämä on myös oikea aika myös laittaa koiras ja naaras samaan terraarioon. Pariskunnaksi tulee valita mahdollisimman samankokoinen pariskunta jotteivät kosiomenot epähuomiossa pääty pienemmän yksilön syödyksi joutumiseen. Keväisiä sateita voi simuloida raivokkaalla sumutuksella tai mielummin terraarioon asennettavalla sadetuslaitteistolla. Kaikesta sateesta huolimatta vedenpinta ei saa päästä nousemaan liian korkealla, minkä pystyy välttämään helpoiten asentamalla terraarioon ylijuoksutuskanavan. Jos altaaseen vielä istuttaa jonkinlaista kelluvaa tai muuta vesikasvillisuutta auttaa se sammakoita ankkuroimaan munansa paikalleen. Koiraat alkavat sateiden alkaessa kurnuttaa, ja munia altaaseen pitäisi ilmestyä 3-4 vuorokauden kuluttua. Kun munat on munittu tulee aikuiset poistaa altaasta. Tämän jälkeen vedenpintaa voi nostaa himpun korkeammalle.\nSarvisammakon toukat syövät pääasiassa eläinperäistä ravintoa, mutta jonkinverran myös kasvispohjaista ruokaa, kuten leviä ja vesikasveja. Aivan pienimmille tuokille akvaariokalanpoikasille tarkoitetut poikasruoat ovat hyvää ravintoa. Kun tuokat kasvavat, tulee ruoankin koon kasvaa. Tällöin ravintona voi käyttää esimerkiksi surviaisentoukkia ja muita pakastettuja (tai eläviä) pieniä selkärangattomia. Eri kokoiset toukat syövät helposti myös toisiaan, joten niille tulee tarjota kullekin asuttaavaksi oma yksiö. Tai niin suuri yhteinen allas ja paljon piilopaikkoja että pienimmät yksilöt pystyvät väistelemään suurempia sisaruksiaan.\nMuutaman kuukauden ikäinen poikanen ei vielä ole paljoa kolikkoa suurempi. Saadessaan runsaasti ravintoa ne kuitenkin kasvavat hyvin nopeasti.\nToukat kasvavat nopeasti ja noin kuukauden päästä ne käyvät läpi muodonvaihdoksen. Nuoret sammakot voi asuttaa samanlaisiin terraarioihin kuin aikuisetkin sammakot. Viimeistään tässä vaiheessa nuorukaiset on syytä erottaa kukin omaan yksiöönsä, sillä ne voivat syödä jopa itsensä kokoisia sisaruksiaan. Poikaset kasvavat edelleen nopeasti ja vaativat runsaasti monipuolista ravintoa.\nKirjallisuutta ja lisälukemista\nBartlett, R. D. & Bartlett P. P. 1996: Frogs, Toads and Treefrogs. s 52-58. Barrons Educational Services, NY. 104 s.\nFarndell, R: Husbandry of Horned Frogs Ceratophrys cranwelli and Ceratophrys ornata.\nGustafsson, J. 2005: Suvun Ceratophrys sarvisammakot. Herpetomania 2/2005 s. 10-14.\nJansson, M. 1995: Ceratophrys-sarvisammakoista. Herpetomania 2/1995 s. 28-30.\nKoivu, T. 1997: Koti sarvisammakolle. Herpetomania 1/1997 s. 14-16.\nWagner, E. 1996: Breeding Horned Frogs. Reptiles 4(4, April 1996) s. 12-14.\n© 2004-2005 Niina & Joonas Gustafsson\nJollei kuvan yhteydessä toisin mainita, sivuilla olevat kuvat ovat kirjoittajien ottamia.\nTämä sivu pohjautuu Herpetomania-lehdessä 2/2005 olleeseen Joonaksen kirjoitelmaan "Suvun Ceratophrys sarvisammakot". Tälle sivuille on kuitenkin korjattu ja lisätty runsaasti tekstiä ja kuvitusta, joten tätä sivua ei pidä erehtyä luulemaan ainoastaan lehtiartikkelin verkkoversioksi.


👉 5 videomarkkinointivihjeitä pilkkasivat liikennettä ja tuloksia\n100 Rakentamisen teemoja – esillä oleva kuva\nJos etsit todistettua tapaa lisätä liikennettä ja lisätä tuloksia, tarvitset videomarkkinointisuunnitelman.\nSe voi olla pelottavaa luoda video-sisältöä markkinointiin, jos et ole koskaan aiemmin tehnyt sitä, mutta strategian ansiosta se on paljon helpompaa.\nTässä viestissä aiomme kattaa viisi videomarkkinointivihjeitä, jotka todella saavat liikenteen ja tulosten popping. Käsittelemme myös videomarkkinoinnin edut ja autat luomaan videomarkkinointistrategian, joka on skaalautuva ja toistettavissa.\nEnsinnäkin, mitä tarkoitamme "videomarkkinoinnilla"?\n1 Mikä on videomarkkinointi?\n2 Video sisällön markkinointistrategia\n3 Video sisällön markkinointiesimerkkejä\n4 Viisi tärkeintä videomarkkinointivihjeitä\n5 Katso video: Deadpool, tavata Kaapeli\nMikä on videomarkkinointi?\nVideomarkkinointi on kaikenlaista videota, jonka tallentat ja lähetät, tarkoituksena liikuttaa sinut liiketoiminnan tavoitteisiin.\nKun puhumme videomarkkinoinnista ja sähköisestä kaupankäynnistä tai digitaalisesta markkinoinnista yleensä, keskustelu pyrkii tekemään vihjeitä YouTubesta. Mutta voit käyttää videomarkkinointia lähes missä tahansa. Sosiaalisen median alustoilla, kuten Facebook, Twitter, Instagram ja Snapchat ovat myös hyviä paikkoja videomarkkinointisisällölle.\nVideomarkkinointi on investoinnin arvoinen: videomarkkinoijat saavat 66% enemmän päteviä johdot vuodessa ja saavuttaa a Brändin tunnettuus lisääntyy 54 prosentilla. Katso lisätietoja videomainostilastoista.\nNopea vinkki: YouTube on Internetin toiseksi suurin hakukone, joten lähetä paras sisältö muilta alustoilta sivustoon.\nVideo sisällön markkinointistrategia\nKuten juuri meillä on, videomarkkinointi voi olla melkein mistä tahansa videosta jokaiselle alustalle lähetetty video, joten miten kehität onnistuneen ja uudelleenkäytettävän videosisällön strategiamallin tästä?\nVideoiden tallentaminen ja lähettäminen ilman erityistä tarkoitusta on katastrofin resepti. Älkäämme niin.\nKäytämme sen sijaan seuraavia viittä vaihetta toistettavaan prosessiin ja käytämme prosessia videostrategiaamme helpottamaan markkinointielämäämme.\nVaihe 1. Mitä haluat videosisällöstäsi?\nTässä vaiheessa on itse asiassa kaksi osaa. Ensinnäkin sinun on arvioitava itsesi brändiksi. Mikä tekee sinusta erilainen ja tuo asiakkaasi sinulle? Mitä arvostat yritykseksi?\nToiseksi selvitä, miten videosi sisältö sopii arvoihisi ja mitä asiakkaasi arvostavat sinua. Mitä ongelmia yrität ratkaista? Mitä menestys näyttää?\nKun tavoitteet ovat tarkkoja, sinun on helpompi luoda sisältöä niiden ympärille.\nTässä on kolme avainkysymystä, joista sinun pitäisi kysyä itseltäsi:\nMiten voit hyötyä potentiaalisille asiakkaille?\nJos haluat tarkempia tietoja näistä kysymyksistä ja miten vastata niihin, tutustu viestiin tietoisuusvaiheen sisällöstä. Se auttaa, vaikka et todellakaan luo tietoisuuden vaiheen sisältöä tällä hetkellä.\nVaihe 2. Missä yleisösi kuuluu?\nJos olet ajatellut videomarkkinointistrategian luomista, olet luultavasti jo luonut ostajien henkilöitä. Käytä niitä.\nEtkö ole vielä luonut ostajia? Tee se. Kiitelet itseäsi myöhemmin. Meillä on mahtava viesti, joka näyttää, kuinka voit luoda konkreettisia ostajia (täydellisiä mallineita ja esimerkkejä), jotta pääset alkuun.\nSinun täytyy pystyä löytämään ihmisi. Ovatko ne Snapchatissa? Jos he eivät ole, niin sinun ei tarvitse olla, ellet vain nauti siitä ja on aikaa.\nViettämällä aikaa määritellä ihanteellinen asiakas ja oppia käyttäytymisestä todellisten asiakkaiden säästää aikaa, stressiä ja sydänsuru.\nVaihe 3. Mikä kilpailusi on?\nSuorita videosisällön tarkastus, jotta näet, mistä sisällöllisesti on aukkoja. Onko aiheita, joista puuttuu, jotka hyödyttäisivät asiakkaitasi tai kävijöitäsi?\nJos aloitat videosisällöstä, tee säännöllinen sisällön tarkastus. Mitä sinulla jo on, että se voidaan muuntaa videotiedoksi?\nKatsokaa nyt kilpailijoita. Minkä tyyppisiä videoita he tuottavat? Vielä tärkeämpää on, mitä he eivät tekevät tai eivät toimi hyvin?\nVoit oppia paljon kilpailijoista. Jos sinulla on budjetti, kannattaa investoida sellaiseen työkaluun kuin SEMRush, jonka avulla näet kilpailijoiden tärkeimmät avainsanat, niiden sijoitukset ja niiden sivuston sivut, jotka saavat eniten liikennettä.\nVaihe 4. Luo videosi UVP\nNyt kun tiedät tavoitteesi, mistä löydät yleisösi ja millaista sisältöä tarvitset, on aika luoda UVP tai ainutlaatuinen arvoehdotus.\nTämä on vain markkinointi shortspeak luomaan ääriviivat siitä, mikä tekee sinusta ja sisällöstä erityisen. Miten asetat itsesi erilleen muista ulkopuolisista, säilyttäen samalla arvosi ja identiteettisi yritykseksi?\nTämä kaksinkertaistuu myös täysimittaiseen suunnitelmaan hyppäämällä, ja sen pitäisi sisältää esimerkiksi:\nAiheet, joita voit käsitellä videossa\nMiten toimitat sisältösi (eli, miten sisältö pääsee yleisöön)\nKatso joitain parhaita UVP-ominaisuuksia, jotka olemme nähneet ja opi kirjoittamaan oman arvoehdotuksen täällä.\nVaihe 5. Tee suunnitelma\nKaikki tämä on rakentunut tähän hetkeen: suunnitelman luominen.\nYksi helpoimmista tavoista luoda suunnitelma mille tahansa sisällön markkinoinnille on jakaa se sisältömarkkinointikanavaksi. Haluat sisältää tarkempia tietoja sisällön tekemisestä:\nMissä sisältö sopii ostajan matkaan?\nMiten tämä sisältö kohdistuu kohdeyleisöön?\nMitä sisällön aukkoja tämä sisältö täyttää?\nMiten ja mistä tämä sisältö toimitetaan, käytetään ja lähetetään uudelleen?\nMietitkö mitä sisältötyyppejä toimivat parhaiten kussakin vaiheessa? Tarkastele tätä viestiä parantaaksenne tuloksia koko myyntikanavan kautta eräiden hyvien sisältöjen suunnitteluvihjeiden avulla jokaisen ostajan matkan vaiheessa.Jos olet vasta aloittamassa yritystäsi, tutustu tietoisuusvaiheesi sisältöideoihin.\nVideo sisällön markkinointiesimerkkejä\nErilaiset videosisällöt palvelevat eri markkinointitarkoituksia, eikä sisällön tyyppejä ole pulassa. Puhutaan muutamista yleisimmistä markkinointitarkoitustyypeistä.\n1. Tuotteen / palvelun videot\nTuote- tai palvelu-videot selittävät ja osoittavat, mitä tuote tai palvelu tekee sekä konkreettiset hyödyt.\nVuonna 2006 Blendtecista tuli YouTube-katselusuosikki, kun he tulivat heidän kanssaanSekoittuuko se? sarja.\nSarjassa Blendtecin toimitusjohtaja Tom Dickson osoittaa Blendtec-brändin tehosekoittajien tehoa ja monipuolisuutta yrittämällä sekoittaa Justin Bieberin CD-levyjen ja kirjojen eri osiot iPhoniin.\nFYI, useimmat asiat sekoittuvat.\nNykyään fanit voivat harjoittaa tuotemerkkiä Facebookissa ja voivat jopa ehdottaa kohteita, joita he haluavat kokeillaSekoittuuko se? sarja. Tuotemerkin YouTube-kanavalla on sarjavideoita, mutta siinä on myös videoita asioista, joita tavallisesti yhdistät tehosekoittimeen, kuten reseptejä.\nHaluatko koskaan sekoittaa hehkutikkuja tai iPhonea tai Justin Bieber -CD-levyä? Ehkä, mutta luultavasti ei. Mutta onko todella hienoa tietää, että tämän tehosekoittajan yritysjohtaja on yrittänyt kaiken ymmärtämään, mikä murtaa yrityksen tehosekoittimen, jotta he voivat tehdä paremman tuotteen?\nNiin, se on aika suloinen.\nBrand-videot ovat yleensä lyhyitä videoita, joiden tarkoituksena on tuottaa brändi potentiaalisille asiakkaille.\nMailChimp otti tämän seuraavalle tasolle vuonna 2017 sarjan mainoksia, jotka seurasivat teemaa "Tarkoititko MailChimpia?"\nJokaisessa mainoksessa MailChimp pelaa omien tuotemerkkiensa virheellisiä ilmoituksia hyvin typerästi ja viihdyttävästi tuloksiin.\nMitä syntymäpäivätapa, pinata ja dramaattinen pakopaikka ovat yhteisiä? Ne ovat mukana tässä "Jail-bimp" MailChimp -tuotemerkissä:\n3. Selittäjä / Kuinka videot\nSelittäjä-videoita, hyvin, selitä miten tehdä jotain. Ne ovat yleensä melko lyhyitä, tartu katsojan huomion piiriin ja selittävät liiketoimintasi tai käsitteesi sekunneissa.\nOptinMonster rakastaa todella luoda näitä videoita, koska rakastamme tekemään asiakkaillemme todella helppoa tekemään mitä heidän tarvitsee tehdä.\nSeuraavassa on esimerkki erästä selittäjäämme videoista, joista käy ilmi, kuinka MonsterLinks-ominaisuus on siisti:\nEi silmiinpistävää, muttaerittäin koulutuksellinen ja informatiivinen.\nViisi tärkeintä videomarkkinointivihjeitä\nTässä vaiheessa sinun pitäisi olla erinomainen käsitys videomarkkinoinnin tekemisestä. Olet luonut tai ainakin ajatellut videomateriaalin markkinointistrategiaa ja olet nähnyt muutamia esimerkkejä upeasta videosisällöstä.\nNyt on aika puhua siitä, mitä menee yhdeksi videoksi, jonka mielestä olemme Viisi tärkeintä videomarkkinoinnin vinkkejä skyrocket liikenteen ja tuloksia.\n1. Pidä tarinaasi mielenkiintoisena\nAloittelijoille tarinan on oltava vakuuttava. Useimmat ihmiset haluavat tuntea jotain. Jos käytät samaa sisältöä, jonka sinulla on jo muissa paikoissa verkkosivustollasi ja lisäämällä videoleikkeitä, et todennäköisesti löydä haluamiasi tuloksia.\nVideot, etenkin brändi-videot, antavat sinulle enemmän vapautta kuin useimmat muut markkinointimuodot, jotka osoittavat arvojasi asiakkaille ja potentiaalisille asiakkaille.\nOta tämä video esimerkiksi GoPro-palvelusta. Kaikesta käyttäjän tuottamasta sisällöstä GoPro olisi voinut käyttää tavallista adrenaliini-junkie -ohjelmaansa kohdennettua markkinointia, ja he valitsivat rahan kasvattamisen jälkituotannossa tässä videossa:\nMiksi? Koska GoPro-ihmiset näkivät mahdollisuuden näyttää arvoja toiselle puolelle, joita ei aina näy heidän standardimarkkinoinnissaan.\nTämä video on vakuuttava ja inspiroiva. Se osoittaa ihmiskuntaa parhaimmillaan. Nämä ovat ihania tunteita siitä, että ihmiset yhdistyvät brändisi kanssa.\n2. Siirry pisteeseen alle 10 sekunnissa\nMahdollisesti palkittu 3 minuutin videosi ei ole mitään arvoa, jos et koukku ihmisiin ensimmäisten 5-10 sekunnin kuluessa.\nJep. Sinun tyypillinen Internet-käyttäjäsi on hyvin lyhyt huomion alue. Itse asiassa noin 1/5 katsojista on mukana muissa asioissa 10 sekunnin sisällä videosi alkamisesta.\nVarmista, että videosi vastaa kysymykseen "Miksi minun pitäisi katsoa sitä?" Ensimmäisten 10 sekunnin sisällä.\nReebokin "25,915 päivää" -kampanjassa he tarttuvat huomiota ensimmäisten 10 sekunnin aikana näyttämällä naisen avausprosessista, kun hän on nuorempi yhdessä jonkinlaisen luovan numerosijoittelun kanssa, joka liittyy heidän teemaansa.\nSe on tarpeeksi mielenkiintoista, jotta voit katsella, mitä seuraavaksi tapahtuu.\n3. Sisällytä toimintapyyntö\nSuurin osa markkinointisisällöstäsi on kutsuttava toimintoihin, eikä video ole erilainen.\nMonet markkinoijat pyrkivät asettamaan toimintansa toimintaansa videoidensa lopussa, kun video yleensä himmenee mustaksi. Tämä on erinomainen paikka videotoistoon, mutta älkää rajoittako itseäsi vain heittämällä tunnistetta kauniin videon lopussa ja kutsumalla sitä päivälle.\nMonet markkinoijat ovat löytäneet suurta menestystä mukaan lukien jonkin toisen toimintatavan haun jossain videon lihassa, kun katsoja on sitoutunut sisältöönsä.\nOle kuitenkin varovainen mid-roll CTAs kuitenkin. Et halua keskeyttää videon virtaa ja ärsyttää katsojia. Jos aiot tehdä keskikohdan CTA: n, varmista, että se sopii luonnollisesti tai että se ei täysin poista viestisi.\nJos et ole varma, miten voit luoda hyvän CTA: n, tutustu viestiimme siitä, miten voit luoda täydellisen toiminnon.\n4. Optimoi sisältösi\nOta aikaa SEO markkinointiin.Tätä varten yksi parhaista asioista, joita voit tehdä ennen videon lataamista jakamiskohteisiin, on hallita videota omalla verkkotunnuksellasi.\nKun ajatellaan videoidesi hakukoneoptimointia (muista, että YouTube on Internetin toiseksi suurin hakukone), videokuvaukset ovat hyvä lähtökohta.\nHyvin muotoilluilla kuvauksilla on kaksi tarkoitusta:\nSe tekee videosi sisällön niille, jotka käyttävät näyttölukijoita tai ovat kuuroja\nSen ansiosta Googlen hakurobit voivat ymmärtää, mitä videosi sisältö sisältää\nVoit myös käyttää videoiden sivustokarttoja tai mRSS-syötteitä varmistaaksesi, että saat kaiken irti videomateriaalin markkinoinnista.\nJoillekin mahtaville SEO-vinkkeille, jotka auttavat saamaan videosi näkyviin, tutustu lopulliseen SEO-oppaaseen.\n5. Jaa videosi kaikkialle (mikä tekee käyttäjälle tuntuvaa mieltä)\nMuista muutama minuutti sitten, kun puhumme ihanteellisista asiakkaista ja kaikesta tästä? Mahtava. Sitten sinun pitäisi tietää, missä asiakkaasi kuluttavat videosisällön.\nLähetä videosi näissä paikoissa. Yksinkertainen, eikö?\nSe siitä! Näiden viiden yksinkertaisen videomarkkinointivinkkien avulla olet periaatteessa videomarkkinoinnin asiantuntija, joten emme voi odottaa, mitä mahtavia asioita sinä keksit. Jos etsit joitain ideoita videoiden käyttämiseen, tutustu tähän viestiin, jossa on yli 100 blogin ideoita, jotka voidaan helposti kirjoittaa videosisällöksi.\nKatso videoiden luomistyökaluista, että alat luoda ensimmäisen videosi.\nTäysin uusi tämä hullu pikku asia nimeltä sisältö markkinointi? Aloita oikealla jalalla aloitusopas sisällömarkkinointiin.\nHei! Jos et käytä OptinMonsteria vielä, huomaat joitain todella hienoja juttuja. Liity tänään!\nKatso video: Deadpool, tavata Kaapeli


Ykköstyypit ry - Ykkösprofiili: Anne Talja\nKoti » Artikkelit » Artikkelit » Ykkösprofiili: Anne Talja\nAnne Talja, 32, ajautui ammattiinsa koulunkäynninohjaajana täysin sattumalta, ja saavutti pätevyyden ammattiin opiskelujen myötä seitsemisen vuotta sitten. Suonenjoella Annen kanssa asustelevat aviopuoliso, kaksi koiraa sekä kissa.\nTyön ohella Annen arki kuluu koirien ja omakotitalon parissa — ”Perheemme koirat pitävät huolen päivittäisestä lenkkeilystäni, ja omakotitaloasujana pientä ja isompaa harrastelua riittää ympäri vuoden oman kodin sisä- ja pihapuolella.”\nNykyisestä ammatista huolimatta Anne kertoo haaveilevansa vielä uuden ammatin opiskelusta jonakin päivänä, ja tottakai myös se pakollinen haave lottovoitosta on listalla.\nDiabetekseen liittyen Anne jatkaa: ”D tavallaan kuuluu elämääni enkä muusta tiedä, mutta kukapa ei haaveilisi olla vaikka viikko ilman tätä tautia ja miltä se tuntuisi.”\nVain pieniä flashbackeja\nYkköstyypin diabetekseen Anne sairastui 3,5 -vuotiaana vuonna 1989. Sairastumisajasta on muistona vain pieniä flashbackeja, joiden tukena toimivat vanhempien tyypilliset kertomukset erittäin suuresta janoisuudesta ja väsyneistä olotiloista.\nKoska olin aivan lapsi sairastuessani, en osaa ajatella elämääni ilman diabetestä, se on kulkenut vain koko elämäni matkassa.\nKertakäyttöiset ruiskut Anne muistaa vielä hyvin — ”ruiskut täytettiin ampulleista ja ’kopsuteltiin’ ilmakuplat pois, ja se oli tarkkaa puuhaa.” Lääketieteen kehittymisen myötä monipistoshoitoon siirtyminen on tehnyt asioista helpompaa, vaikka Annen omahoito olikin teinivuosista pitkälle aikuisuuteen ”hieman sinnepäin”.\nInsuliinit pistettiin kyllä, mutta verensokerin mittaus oli haastavaa, ja lääkärikäynneillä pitikin aina varautua saarnaan puuttuvista mittaustuloksista. Hypoihin Anne on aina reagoinut, mutta reagoimattomuus hypereihin on ollut selkeä pitkäaikaista sokeria korkealle nostanut ongelmakohta.\nRunsas vuosi sitten Anne löysi kuitenkin kiinnostuksen omahoitoonsa — kenties iän myötä — ja alkoi etsimään tietoa muun muassa verensokereiden vaihtelusta ymmärtääkseen niitä paremmin. Insuliinipumput alkoivat kiinnostaa, ja pettymys onkin ollut suuri kun lääkäri ei pumppua toistaiseksi ole myöntänyt.\nNyt kokeilussa on pikainsuliini Fiasp, jolla katsotaan tasaantuvatko sokerit, ja pumppua lääkäri harkitsee vasta tämän kokeilun jälkeen. Libre-sensorointia Anne pääsi kokeilemaan pariin otteeseen ennenkuin lopulta sai sen omakseen kuluvan kesän aikana.\nElämän suhteen Anne kokee ettei ykköstyypin diabetes ole luonut minkäänlaisia rajoitteita tai esteitä. Tulevaisuudessa Anne toivoo uusimman tekniikan ja lääketieteen annin olevan jokaisen diabeetikon saatavilla helposti, ilman rasittavia anomisprosesseja. Tarvittavista ja helpottavista laitteista tulisi kertoa heti, ja niitä tulisi myös tarjota automaattisesti potilaalle.\nJuuri diagnosoiduille ykköstyypin diabeetikoillel Annella on lyhyet ja ytimekkäät terveiset:\nDiabetes on vain hidaste, ei este!\nPrevious PostYkkösprofiili: Jonna Häggman\nNext PostTempauksella yli 200 mittausta Punkalaitumella


Helsingin puolueiden vaaliohjelmat - Sivu 2\nHelsingin puolueiden vaaliohjelmat\nViestiketju: Helsingin puolueiden vaaliohjelmat\n22.08.2008, 15:28 #16\nVs: Helsingin puolueiden vaaliohjelmat\nJos otetaan vertailuksi vaikkapa Leppävaaran ja Itäkeskuksen asemat. Molempiin on matkaa 10-11 km, Leppävaaraan pääsee junalla 14-18 minuutissa, itäkeskukseen menee 20 minuuttia.\nMitäköhän aikataulua sinä olet lukenut? Rautatientori - Itäkeskus vie metrolla 14 minuuttia, Rautatieasema - Leppävaara A-junalla 16 minuuttia tai E-junalla 12 minuuttia.\nMetrolla on reilusti asemia keskustassa, kun taas Leppävaaran junalle pitää aina tarpoa Holiday Innille. Tasonvaihtojenkin kanssa metro on paremmin tavoitettavissa.\n22.08.2008, 15:38 #17\nTeoilla viittasin jo tehtyyn. Espoo olisi voinut vuosikymmenten saatossa parantaa joukkoliikennettään, kuten Helsinki on tehnyt. Espoohan on hajanainen, koska siitä on haluttu tehdä hajanainen, joka taas ei ole hyvä julkiselle liikenteelle.\nLeppävaaraan onkin hyvä liikenne, koska junia menee aika hyvin, kiitos raskaan raideliikenteen. Helsinki on metron lisäksi ollut aikoinaan voimakkaasti ajamassa YTV:tä ja seutulippua sekä yhteistä jätehuoltoa. Kumpaakin Espoo vastusti. YTV:tä ei suinkaan perustettu Helsingin omavaltaisuuden suitsimiseksi, vaan nimenomaan hiukan katsomaan näiden kahden vallattoman veijarin, Espoon ja Vantaan perään..\nKyse oli kuitenkin siitä alunperin, että toivoit joukkoliikennepäätöksiin tolkkua ja syytit Helsinkiä omavaltaisuudesta. Mielestäni on enemmän tolkkua pitää yllä Espoota huomattavasti parempaa (rahamäärä suhteuttettuna asukaslukuun) joukkoliikennejärjestelmää kuin vaatia lisää moottoritietä, kuten Espoo. Helsingissä on tehty paljon tyhmää, muttei ehkä kuitenkaan niin autoilumyönteistä henkeä ole kuin Espoossa. Vai millainen on Espoon sisäinen liikenne? Onko liikkuminen Espoossa vaikkapa poikittain minkälaista?\nEspoo on itse tehnyt päätöksenä ja muokannut kaupunkia tiettyyn suuntaan.\nLisäys: Tästä joku vetää nyt varmaan sellaisen johtopäätöksen, että pidän Espoota hyvänä joukkoliikennekaupunkina. Sitten julistetaan kaikissa viestiketjuissa, kuinka Vesa pitää Espoota joukkoliikennemyönteisenä paratiisina tai jotain sinne päin.\nNiin. Voiko tästä jotain muuta päätellä?\nViimeisin muokkaaja vko; 23.08.2008 kello 13:35. Syy: lainaus korjattu\n22.08.2008, 15:45 #18\nVoit itse tarkistaa reittioppaasta.\nReittiopas ilmoitti, että molemmissa tapauksissa tulee kävelyä, ja sehän on selvä. Metrolle tulee enemmän kävelyä, ja kaikki kävele rullaportaissa. Leppävaaran junaan on silti kävelymatkaa vain puolet siitä, mitä Itäkeskukseen menevät kävelevät. Ja sekin kävelymatka Espoon juniin vähentyisi Pisaralla. (Aivan liian monta kertaa sana kävely)\nLuepas uudelleen sekä Kollin kirjoitus että minun vastaukseni. Tarkoitukseni ei ollut väittää, että metro on tällä matkalla huonompi, vaan että Leppävaaran lähijuna liikenne on hyvä, ja että tietty osa Espoosta kuuluu hyvän joukkoliikenteen piiriin. Jos se nyt ei ole superhyvää, niin taso ja matkustusmukavuus voittaa oranssin junan mennen tullen.\n22.08.2008, 15:57 #19\nEnsinnäkin, minulle on jokseenkin epäselvää mitä Espoon autokaupunkimaisuudella on Helsingin puolueiden kanssa tekemistä.\nToiseksi, "tappelu" tai ei, niin eri hankkeet kilpailevat samoista rahoista. Joku sen ratkaisee missä järjestyksessä eli milloin, tai ollenkaan, hankkeet toteutetaan. Samoin kuin sen kuinka paljon niitä rahoja on ylipäänsä käytössä. Se että joku puolue, tarkemmin kaikki puolueet, kannattavat periaatteessa raideliikennettä ei tarkoita vielä yhtään mitään. Jos se olisi paperikannatuksesta kiinni niin meillä olisi ollut kattava raideverkko jo kymmeniä vuosia sitten.\nSitten on joukko perusluonteeltaan poliittisia kysymyksiä jotka ei koske suoranaisesti resurssointia, päällimmäisenä suhtautuminen autoiluun. Kuinka paljon autoilua ollaan valmiita rajoittamaan esim. kävelykeskustan aikaansaamiseksi? Uhrataanko parkkipaikkoja ratikkakiskoille tai pyöräteille? Hyväksytäänkö se että joukkoliikenteelle on valoetuudet, vaikka se haittaisi muuta autoliikennettä? Tämäkin on tosin siinä mielessä rahakysymys, että nämä ongelmat voi periaatteessa ratkoa tunneliratkaisuilla, mutta ne taas maksaa ja paljon.´\nKokoomuksen kanta ylläoleviin tuntuu ohjelman perusteella ja muutenkin olevan selvä, autoilua ei saa vaikeuttaa. Muiden puolueiden kannat elävät, varsinkin demarien kohdalla tämä on mielenkiintoista.\n22.08.2008, 15:57 #20\nEspoohan on hajanainen, koska siitä on haluttu tehdä hajanainen, joka taas ei ole hyvä julkiselle liikenteelle.\nHyvä joukkoliikenne on pitkälti kaupunkisuunnitteluvalinta. Espoossa on haluttu tehdä huonosti joukkoliikenteelle sopivaa autokaupunkia. Tarvitsee vaan verrata Rantaradan, pääradan ja itä-metron vartta niin ero on valtava. Rantaradan varteen rakenneltu sinne tänne pientaloja, kun taas pääradan ja metron varsi on tiheästi rakennettu.\n22.08.2008, 16:06 #21\nReittiopas on tuossa väärässä. Toki jos vertaa matka-aikaa kivimiesten alta, Leppävaaran junalle lienee minuutin lyhyempi kävelymatka, mutta suurimmasta osasta keskustaa on lähimmälle metroasemalle sama tai lyhyempi matka kuin A- ja E-junien laitureille.\n22.08.2008, 16:09 #22\nOnhan se nyt ihan selvä, että jos Espoolle sanotaan, että "Tässä on metro, 460 miljoonaa euroa, kiitos... Ei kun 720 milj. €... Eikun sori, noin miljardi €", niin tässä välissä alkaa 300 miljoonan tiehankkeet mennä edelle. Kaupunkilaiset odottaa lupausten täyttymisiä kärsimättömästi.\nJos joku puolue X:n jäsen sanoo, että lupaa metron Töölöön (800 milj. €) ja toinen saman puolueen jäsen lupaa tienpätkiä sinne ja tänne (yhteensä 300 milj. €), on ihan selvä, että puolet äänestäjistä saa, mitä haluaa. Se toinen puoli ei vaan omaansa saa, koska se oli kalliimpi.\n22.08.2008, 16:16 #23\nKuka tai ketkä ovat estäneet Espoota itse omista asioistaan päättävänä kuntana kehittämää joukkoliikennettä ja tihentämään vuorovälejä?\nHelsinkikö?Siis puhe länsimetrosta onkin nyt saanut kakat housuun ja vuosina 1972-2006 ei ole voitu lisätä bussiliikennettä?\nKyllä Espoo on itse autoilumielisyytensä valinnut. Sen sanominen ääneen vaan romuttaa tällä foorumilla hellityn kuvan Helsingistä isona pahana sutena, joka kiusaa rauhantahtoisia, joukkoliikenteeseen satsaavia naapureitaan..\n22.08.2008, 16:32 #24\nNo kyllähän se nyt on ihan itsestään selvä asia. Kukaan ei sitä ole kieltänyt. Muut ovat keskittyneet syyttelyn sijaan siihen, mitä kussakin kunnassa olisi parannettavaa, ja minkälaisiin toimiin pitäisi ryhtyä. Voi olla, että toiset eivät helsinkiläispoliitikkojen ja HS:n utopioiden takaa ymmärrä, että Espoo ei ole ainoa paha.\nJa se Espoo, niinkuin Helsinkikin ja muut Suomen kunnat toimii päättäjillä, jotka valitsee kansa. Jos espoolaispoliitikko lupaa metron ja kansa tätä äänestää, voipi olla, että sama poliitikko vetääkin moottoritiehanketta valituksi tultuaan. Ja sama homma toistuu vuosikymmenestä toiseen. Ehkä sitten, kun tietä on koko maakunta pullollaan ja uudet tiet avaruuteen alkavat maksaa hunajaa, saattaa joku joukkoliikennehankekin toteutua.\n22.08.2008, 16:55 #25\nLeppävaarakin on Helsingin tuotoksia. Helsinki omisti maat ja vaati sinne hyvää joukkoliikennettä ja tiivistä kaupunkikeskusta, jossa on palvelut, liikenteet ja asumiset lähekkäin. En tiedä tästä kuviosta tarkemmin, osaako joku selittää perusteellisemmin? Olisiko Espoo vapaaehtoisesti tehnyt tuollaista kaupunkirakennetta?\n27.08.2008, 10:18 #26\nJatketaan ruotimista. Helsingin Vihreiden vaaliohjelma julkaistiin, alla joukkoliikenteen kannalta olennaiset kohdata:\nAlunperin kirjoittanut Helsingin Vihreät\nIlmastonmuutoksen hillitseminen täytyy ottaa huomioon Helsingin kaikessa päätöksenteossa ja toiminnassa...\nHelsingin on säästettävä sähköä paljon nykyistä kunnianhimoisemmin...\nVIHREÄSSÄ HELSINGISSÄ KÄVELLÄÄN JA PYÖRÄILLÄÄN\nKaupunki on rakennettava niin, että koulut, kaupat ja päiväkodit ovat kävelyetäisyydellä tai saavutettavissa joukkoliikenteellä. Kaupungissa on voitava elää ilman omaa autoa. Kävelykeskustaa on laajennettava ja avointa kaupunkitilaa sekä turvallisia kävelyalueita on lisättävä kaikkiin kaupunginosiin.\nPyöräilystä tulee turvallinen ja kätevä tapa liikkua kaupungissa, kun pyöräkaistoja lisätään ja pyöräparkkeja perustetaan myös työpaikoille sekä joukkoliikenteen solmukohtiin. Pyörien kuljetuksen joukkoliikennevälineissä on oltava maksutonta ja helppoa. Kevyen liikenteen väylät on pidettävä hyvässä kunnossa kesät talvet. Lainattavien kaupunkipyörien tarjontaa pitää parantaa ja laajentaa koko pääkaupunkiseudulle.\nHELSINKILÄISET TARVITSEVAT TOIMIVAN JOUKKOLIIKENTEEN\nUusien teiden ja tietunneleiden rakentamisen sijaan on keskityttävä joukkoliikenteen kehittämiseen. Raitiotie- ja metrolinjastoa on laajennettava ja lähijunaliikennettä lisättävä. Erityisesti Sipoon liitosalueen joukkoliikennetarpeet on huomioitava.\nPoikittaiset Jokeri-pikaraitiotiet on rakennettava purkamaan kehäteiden ruuhkat. Kaupungin on tarjottava hyvät edellytykset kattavan vesijoukkoliikenteen järjestämiselle. Helsingissä on otettava käyttöön ruuhkamaksut.\nJoukkoliikenteen lippujen hintoja tulee laskea koko pääkaupunkiseudulla eivätkä kuntarajat saa olla toimivan joukkoliikenteen este. Joukkoliikenteen lippujen hinnat tulee puolittaa.\nJoukkoliikenteessä on panostettava viihtyisyyteen, tiheisiin vuoroväleihin, esteettömyyteen ja täsmällisyyteen. Bussien päästöjä on vähennettävä siirtymällä kaasu- ja hybridibusseihin.\nHelsinki-Tallinna rautatietunneli on myönteinen aloite. Toteutuessaan se avaisi raideyhteyden Euroopan koilliskulmalta Keski-Eurooppaan.\nOIKEASTI VIHREÄMPI HELSINKI\nKaupunkilaisille tärkeät viheralueet on suojeltava rakentamiselta ja rannat varattava kaikkien käyttöön. Kaikilla helsinkiläisillä on oikeus lähiviheralueisiin ja hiljaisiin paikkoihin. Kaupungin kadut kaipaavat lisää puita ja vihreyttä.\nPaljon voisi sanoa siitä mitä puuttuu (esim. valoetuudet), mutta keskitytään nyt siihen mitä tuossa on. Kaavoituspuolella yhdyn ylläolevaan täysin.\nMenopuolella on lippujen hinnan puolittaminen (Helsingissä kai joku 60Me/v?), metron ja ratikkaverkon laajentaminen jota ei ole yksilöity, vesiliikenteen lisääminen ja Jokeri pikaratikat. Tämä on ilmeisesti tarkoitus rahoitta tiehankkeista tinkimällä, en vaan oikein usko että riittää. Ruuhkamaksuista en osaa sanoa, kun ei ole mitään hajuakaan mitä niiden tuotto olisi.\nHyvää verrattuna kokoomuksen ohjelmaan on se että otetaan selkeä kanta että liikennettä tehdään joukkoliikenteen ehdoilla, ja vältetään täten pahin kaikkea kaikille populismi. Huonoa on se että joukkoliikennepuolella taas sitten ei ole ainakaan vaaliohjelmatasolla halua tehdä mitään valintoja.\nYksittäisistä asioita, ensi valtuustokauden asioita on se tehdäänkö kakkosjokeri samantien raiteille, tulkitsen Vihreiden kannan olevan että kyllä. Mites foorumilaiset, onko riittävästi matkustajia ratikalle?\nEntäs tuo pyörien kuljettaminen? Kannatan henk. koht. tiukasti, mutta kuinka realistista tuo on?\nJa viimeisenä vesiliikenteen laajentaminen. Unohdetaan nyt se Korkeasaaren törmäilylautta, onko laajamittaisessa vesiliikenteessä hyvinkään järjestettynä mitään järkeä?\n27.08.2008, 10:43 #27\nOlennaista tässä poliittisessa tilanteessa on, että pk-seudulla alkavat vähitellen olla kovat piipussa. Jos luet tämänpäiväisen Hesarin (27.8, kaupunkisivut) jutun Vantaasta, kertoo se jo kaiken.\nVelkaantunut autokaupunki Vantaa päätyy hyvin todennäköisesti Helsingin syliin ja se taas avaa uusia mahdollisuuksia seuraavasti:\n1) paine ego-Espoota kohtaan kasvaa\n2) joukkoliikenne voidaan aidosti suunnitella helsinkiläisellä ammattitaidolla\n3) joukkoliikenteeseen on myös Vantaalla enemmän rahaa\nTulevan vaalikauden suurprojektin, kaupunkien yhdistämisen myötä joudutaan toiseen suurprojektiin, joukkoliikenteen päivittämiseen edes kohtuulliselle tasolla/autoilun hillintään.\nRatkaisuna tulevat olemaan ruuhkamaksut ja veikkaisin, että kakkoskehästä ei tehdä kuin Hämeenlinnanväylän eritasoliittymä. Samalla Luultavasti nopeutetaan Jokeri-hankkeita ja uskon vahvasti, että Jokeri I:n paneminen raiteille aikaistuu ja jokeri II avattaneen ensin bussina, mutta nopeutetun aikataulun mukaan ratikkana. Vaalikaudella tehdään myös suurella enemmistöllä päätös metron rakentamisesta välille Espa-Maunula ja pisara pantanee siihen kuntoon, että sen rakentaminen voidaan aloittaa 2013-2014.\n27.08.2008, 16:42 #28\nPahoin pelkään, että Vantaan talousongelmat laskevat Helsingin intoa liitokseen. Kuvio menee edelleen karkeasti näin: Vantaa haluaa yhdistää kaupungit, Helsinki haluaa yhdistää kaupungit mutta ei halua taloudellisista syistä Vantaata ilman Espoota, Espoo ei halua yhdistymistä.\nNo jaa, joukkoliikenne on Vantaalla itseasiassa aika hyvää ja kaupunki suhtautuu siihen minusta ihan myönteisesti, mitä nyt VR ylilaskuttaa. Suunnittelu menee Helsingissäkin YTV:lle. Jos nykyinen lippujärjestelmä säilytettäisiin ja vantaalaiset pääsisivät kulkemaan Helsingin sisäisen lipun hinnalla, niin se kyllä nostaisi käyttöä olennaisesti. Vantaalla joukkoliikenteen ongelmat on kuitenkin kaavoituksen puolella, jos työpaikkoja ja kauppoja mätkitään kehäteiden varteen niin niihin autoillaan.\nRatkaisuna tulevat olemaan ruuhkamaksut ja veikkaisin, että kakkoskehästä ei tehdä kuin Hämeenlinnanväylän eritasoliittymä.\nRuuhkamaksut on ihan hyvä idea, mutta en tiedä paljonko niistä loppujen lopuksi on iloa. Kakkoskehästä muuten samaa mieltä, mutta eikös sen jatko toteuttaminen ole yksi Espoon ehdoista Länsimetrolle?\nSamalla Luultavasti nopeutetaan Jokeri-hankkeita ja uskon vahvasti, että Jokeri I:n paneminen raiteille aikaistuu ja jokeri II avattaneen ensin bussina, mutta nopeutetun aikataulun mukaan ratikkana.\nMinä taas arvelen että on mahdollista että kakkosjokeri menee ensin raiteille, ykkösen aloittamista viivästyttää voimassaoleva bussisopimus, mutta kakkosen voi tehdä saman tien raiteille. Olisi melkoisen hölmöä rakentaa ensin bussiväylät ja vasta sitten raiteet jos ollaan sitä mieltä että ne joka tapauksessa tehdään.\nVaalikaudella tehdään myös suurella enemmistöllä päätös metron rakentamisesta välille Espa-Maunula ja pisara pantanee siihen kuntoon, että sen rakentaminen voidaan aloittaa 2013-2014.\nPisara on myötätuulessa ja aiheesta kannattaa pitää meteliä, koko hanke tuntuu edelleenkin olevan kovin tuntematon. Espa-Maunula metrolle pitäisi ensin löytyä selvityksessä perustelut, ja tämä tulee olemaan, öö... haastavaa, varsinkin kun selvitettävänä on Kamppi - Pasila metro. Jos pitää arvata, niin kakkosmetro tehdään aikanaan, mutta ei nykymetron tekniikalla.\n27.08.2008, 16:52 #29\nLisäkommentti: Vantaalla ei päästä useinkaan samaan vuorotiheyteen kuin Helsingissä. Toisekseen jos Vantaa ja Hki yhdistyvät, on joukkoliikennefuusio yhtä tyhjän kanssa, koska käytännössä on siinä tilanteessa selvää, että Helsingin ääniosuus ei voi olla 50%, jos asukkaista 70% asuu Helsingissä ja alueella on 2 kaupunkia. Mieluimmin kannattaisi ottaa HKL koko seudun liikennelaitokseksi.\nJa kakkoskehästä ei ole kuin se muodollinen diili, sitä tietähän ei kukaan tosiasiassa tarvitse. Jos teihin pannaan rahaa, pitää ensin korjata nykyiset kehät. Niihin sitoutuu satoja miljoonia. Kehä II:n aloittaminen voi olla ajankohtaista 2015 jälkeen, raideliikennebuumin takia mahdollisesti paljon myöhemmin, sillä jos vastakkain 2015 ovat pisara ja kehä 2, niin kumman luulet voittavan?\nPisarasta on tehtävä diili itse asiassa aika pian, sillä jo ensi vuonna puolet seuraavan PLJ:n projekteista on tekeillä (kehärata, länsimetro ja Kehä III).\nValtio ja kaupungit aloittavat seuraavat kärkihankkeet kiireellisyysjärjestyksessä:\n1. Kehärata 590 mil. €\n2. Länsimetro Ruoholahti–Matinkylä 714 milj. €\n3. Kehä III (E18) 50 milj. €\n4. Kehä I Helsingin ja Espoon alueella 1. vaihe 120 milj. €\n5. Espoon kaupunkirata Leppävaara–Espoon keskus 190 milj. €\n6. Kehä II Turunväylä–Hämeenlinnanväylä\nNäistä hankkeista jo 4 on ensi vuonna tekeillä. Seuraavaksi alkaa siis Espoon kaupunkirata.\nViimeisin muokkaaja Kolli; 27.08.2008 kello 17:01. Syy: lisäys\n27.08.2008, 16:58 #30\nVantaalla on maata, Helsingillä ei ole maata mutta on rahaa. Helsinki voisi ottaa Vantaan osakseen ihan vain sen takia, että saisi paljon uutta rakennusmaata rajojensa vierestä, minne rakentaa uusia kaupunginosia. Helsinki voittaisi myös siltä osin, että se voisi rahoillaan kehittää Vantaan joukkoliikennettä ja vähentää näin Helsinkiin kulkevaa henkilöautoliikennettä, joka vähentäisi liikenneinvestointien painetta Helsingissä.\n« Suomen Liikenneliitto: Öljyriippuvuus estää joukkoliikenteen kehittämisen | Tornion Itäiseltä Ajoksen omakotialueelle »\nViimeisin viesti: 19.03.2009, 20:00\nKaikki kellonajat näytetään aikavyöhykkeen GMT +2 mukaan. Kello on nyt 21:30.


NISSAN ALMERA 1.5 Visia+ 4d - Edullinen käyttöpeli!\n2003 NISSAN ALMERA 1.5 Visia+ 4d - Edullinen käyttöpeli!\nHuoltokirja, Viimeisin huolto 01/18 231tkm, Jakopää ketjulla, 2 x renkaat vanteineen, Moottorilämmitin ja sisäpistoke, Abs-jarrut, 1 x airbag, Ilmastointi, Ulkolämpötilan mittari, Ohjauspyörän korkeudensäätö, Ohjaustehostin, 6 kaiutinta + kattoantenni, Kuljettajan turvatyyny, Matkustajan turvatyyny, Sivuturvatyynyt edessä, ABS-jarrut + EBD + Jarruassistentti, Sähkötoimiset lasinnostimet edessä, Sähkösäätöiset, lämmitettävät ulkopeilit, Ilman sisäkierrätysmahdollisuus, Raitisilmasuodatin, Ajonestolaite, Keskuslukitus kauko-ohjauksella, 60/40 -taittuva takaselkänoja, Kuljettajan istuimen korkeudensäätö, Lämmitettävät etuistuimet, Ajovaloautomatiikka, Ajovalojenpesimet, Projektorityyppiset ajovalot, Joni Kujanpää 040 1778 927, 16 merkin edustus ja huolto osoitteessa https://www.rinta-jouppi.com . Vaihdossa meille käyvät autojen lisäksi myös kaikki muut ajoneuvot!\nRekisterinumero: SBG-541, Valmistenumero: SJNBAAN16U0432785, Henkilöauton korityyppi: sedan porrasperä, Omapaino kg: 0, Kokonaismassa Kg: 1690, Huippunopeus: 177 km/h, Kiihtyvyys 0-100 km/h desimaalilukuna: 13.8, Economy city: 8.7 l/100km, road: 5.5 l/100km, combined: 6.7 l/100km, Tavaratilan tilavuus litroina min: 0, Istumapaikkoja yhteensä: 0, Edullinen käyttöpeli!\nVarustetaso 1.5 Visia+ 4d - Edullinen käyttöpeli!


Riskilä: Työnantajat palaamassa lamavuosiin - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nRiskilä: Työnantajat palaamassa lamavuosiin\nJulkaistu 04.11.2000 13:03\nKunta-alan ammattiliiton puheenjohtaja Jouni Riskilä arvostelee työnantajien kopioineen tuoreen palkankorotustarjouksensa pahimmilta lamavuosilta.\nKunta-alan ammattiliiton puheenjohtaja ja SAK:n valtuuston puheenjohtaja Jouni Riskilä sanoo palkkatarjousten muistuttavan lamavuosia. Työnantajien olisi ripeästi muutettava kurssiaan, jotta tupolaiva ei ajautuisi lopullisesti karille. -Jatkoneuvotteluissa ei riitä, että työnantaja tulee puoliväliin vastaan, koska SAK on asettanut omat palkkatavoitteensa jo niin matalalle tasolle. Myös työelämän laatuasioissa pitää tapahtua todellista edistystä, Riskilä vaati Sodankylässä tänään. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nHän piti tarjottuja korotusprosentteja outoina, kun otetaan huomioon pitkään voimakkaana jatkunut taloudellinen kasvu, bruttokansantulon nopea nousu ja Suomen hyvä kilpailukyky. Lisäksi työnantajan tarjouksessa ostovoiman kasvu turvattaisiin "palkansaajien omilla varoilla eli lisäverohelpotuksilla". Rannisto: Täysmääräiset korotuksetSAK:laisen Valtion ja erityispalvelujen ammattiliiton puheenjohtaja Raimo Rannisto puolestaan peräsi valtiotyönantajaa näyttämään tupotahtonsa ja varaamaan henkilöstön palkankorotukset budjettiin täysimääräisinä. -Kyllä neuvottelijoiden on lähdettävä siitä, että tulopoliittisen ratkaisun perusasiat pitää saada selviksi tämän viikonlopun aikana. Jos näin ei tapahdu, alkaa olla todennäköistä, että edessä on taas liittokohtainen kierros, ja se tulee työnantajille kalliiksi, Rannisto varoitti Sodankylässä. (MTV3-STT)\nPyhäinpäivä neljänneksi suosituin kirkkopyhä


Nestemäinen ummetus - Punatauti 2022\nOnkologi Cherkassy Onkologinen annostelija\nOn epätodennäköistä, että perhelääkäri tai perheenhoitaja ei ole kohdannut käytännössä ummetuksen ongelmaa potilaillaan.\nUmmetuksen esiintyvyyttä on viime vuosina havaittu vain heikentyneissä kroonisissa potilailla, mutta myös terveillä ihmisillä, erityisesti kaupunkilaisilla, ruokavalion muutosten, matalan kuonan ruokavalion, fyysisen inaktiivisuuden ja painonnousun vuoksi.\nMonet lääketieteen ammattilaiset eivät kiinnitä riittävästi huomiota tähän ongelmaan varsinkin kroonisilla potilailla ja vanhuksilla, koska tämä tilanne on melko luonnollinen, melkein normi. Itse asiassa suoliston erittyvän toiminnan rikkominen pahentaa merkittävästi potilaan tilaa, elämänlaatua ja johtaa suuriin komplikaatioihin. Tämä pätee erityisesti syöpäpotilaille, joilla ummetusta voi vaikeuttaa akuutti suoliston tukkeuma, jota ei aina ole mahdollista poistaa jopa leikkauksella.\nUmmetusta kutsutaan krooniseksi viivästykseksi suolen liikkeessä (peräsuolesta tai kolostomiasta *) yli 48 tunnin ajan, johon liittyy vaikeuksia ulostuksen, jännityksen, kivun ja pienen määrän ulosteiden erottamisen, lisääntyneen kovuuden vuoksi. (A.V. Frolkis, 1991; A. L. Grebenev, L.P. Myagkova, 1994).\nUmmetus on seurausta ulosteiden massojen muodostumisen prosessien rikkomisesta ja niiden edistämisestä suolistossa.\nKrooninen ummetus ei voi olla pelkästään paksusuolen ja anorektaalisen taudin merkki, vaan myös lukuisten extraintestinaalisten sairauksien ilmentymä.\nPerheen lääkärin ja perheen sairaanhoitajan käytännössä voi esiintyä seuraavia ummetusmuotoja:\n- johtuu epäasianmukaisesta, puutteellisesta ravitsemuksesta, elintarvikepulasta kasvikuiduissa, puhdistettujen tuotteiden kulutuksesta, liukenee täysin veteen.\n♦ Neurogeeninen ummetus liittyy suoliston motiliteetin dysregulaatioon pohjukaissuolihaavojen, munuaiskivien, sappikivien sairauksien ja sukupuolielinten sairauksien suhteen. Neurogeeninen ummetus tapahtuu multippeliskleroosissa, heikentyneessä aivoverenkierrossa ja aivojen ja selkäytimen kasvaimissa.\n♦ Psykogeeninen ummetus voi tarvittaessa tehdä ulosteesta epätavallisessa tilanteessa, aluksen altis. Tämäntyyppinen ummetus voidaan havaita mielisairaudessa, huumeriippuvuudessa.\n♦ Proctogenic ummetus - voi olla anorectal alueen ja peräsuolen sairaudet (peräpukamat, peräaukon halkeamat, cryptitis, paraproctitis).\n♦ Funktionaalinen ummetus ärtyvän suolen oireyhtymässä - johtuen paksusuolen sphinctersin hypertonisuudesta (spasmista), erityisesti sen etäisistä osista.\n♦ Myrkyllistä ummetusta esiintyy kroonisessa myrkytyksessä talliumin, elohopean, lyijyn kanssa; huumeiden kipulääkkeiden (kodeiini), diureettien (triphas, furasemidi), antispasmodicsin (baralgin, no-shpa) jne. pitkäaikaisen käytön taustalla.\n♦ Ummetus, jossa on endokriinisia sairauksia - myxedema (suoliston motiliteetin hidastuminen), diabetes (dehydraatio), feokromosytoma, vaihdevuodet jne.\n♦ Ikääntyneiden ummetus liittyy ikääntyviin ihmisiin fyysiseen inaktiivisuuteen, vapaaehtoisten lihasten heikentymiseen, suoliston atooniin, endokriinisiin häiriöihin, henkiseen vammaisuuteen.\n♦ Ummetus, joka liittyy paksusuolen epänormaaliin kehitykseen - Hirschsprungin taudin, pitkänomaisen paksusuolen (megakolonin) jne. Kanssa.\nIp Ummetus ärtyvän suolen oireyhtymän (IBS) ilmentymänä.\nSivilisaation tauti tai miksi ummetus on vaarallista?\nUmmetus aiheuttaa myrkytystä. Ummetuksesta kärsivät potilaat valittavat väsymystä tavanomaisesta työstä, epämiellyttävästä suusta ja hajuista, ruokahaluttomuudesta, pahoinvoinnista, turvotuksesta. Ei-ruoansulatuskanavan oireet vähentävät usein merkittävästi potilaiden elämänlaatua: migreenin kaltainen päänsärky. kurkun tunne nielemisessä, tyytymättömyys inhalaatioon, kyvyttömyys nukkua vasemmalla puolella, käsien kylmyys, usein virtsaaminen, unihäiriöt. Kroonisella ummetuksella iho muuttuu epäterveelliseksi, väri on kellertävä ja ruskehtava sävy, turgor vähenee. Kieli on peitetty likaisella ulkonäöllä.\nLaksatiivien usein ja pitkällä aikavälillä on merkkejä dehydraatiosta ja hypovitaminoosista.\nLeikkaamalla peräsuolessa, ulosteen massat paksunevat vähitellen ja vahingoittavat peräaukon kanavan limakalvoa suolen liikkeiden aikana. Anal fissures, haavaumat, peräpukamat - usein kroonisia ummetuksen komplikaatioita.\nKun ummetus voidaan todeta "lampaat" ulosteet, jakkara muodossa "lyijykynä", "korkki" tuoli, jolle on ominaista tiheä, koristeltu ulosteet alussa ulostaminen, ja myöhemmin - pasty ja jopa vetiset ulosteet.\nKun IBS on usein valitus erittymisestä liman ulosteen massaan.\nUmmetuksen ongelma esiintyy 50%: lla sairaalahoitoa saaneista potilaista, joilla on yleistyneitä syöpämuotoja, ja 75–80%: lla kotona havaituista potilaista (T.Orlova, 2008). Nimittäin kotona havaitut potilaat, mukaan lukien onkologiset potilaat, antavat tunnetut ponnistelut perhelääkärille ja perhehoitajalle.\nSyöpäsairauden syyt syövän potilaille ovat monin tavoin samanlaisia kuin yllä luetellut, vaikka ne liittyvät paikallisen kasvain läsnäoloon. Tämä on:\n♦ Suolen kasvaimen muodostumisen tai tarttuvuuden esiintyminen missä tahansa osassa, joka häiritsee mekaanisesti ulosteen massojen edistämistä.\nPatient Potilaan liikkumattomuus neurologisten häiriöiden (halvaus), alaraajojen lymfostaasin, yleisen heikkouden, syöpäsaheksian vuoksi.\n♦ Suolisairauden tukahduttavien kipulääkkeiden hyväksyminen (tramal, kodeiini, opiaatit, antispasmodics, masennuslääkkeet, antipsykoottiset aineet jne.).\nPsych Psyko-emotionaalisen pallon häiriö - masennus.\nIne Perineumin sairaudet jne.\nSuolen moottoriaktiivisuudella on fysiologiset ominaisuudet, joita tulisi harkita ummetuksen ehkäisyssä ja hoidossa. Suolen peristalttisissa supistuksissa on yleensä heilurimainen liike, joka edistää elintarvikkeiden parempaa sekoittumista, parempaa kosketusta suoliston bakteereihin ja ruoansulatukseen. Viisi - kuusi kertaa päivässä suolistossa esiintyy pitkittäissuuntaisten supistusten aalto, joka kuljettaa sen sisältöä poistumiseen. Yksi vahvimmista peristalttisista aaltoista tapahtuu aamulla, toinen lounasaikaan. Tietäen, että näitä aikoja tulisi käyttää potilaan poistumiseen alukseen tai sängyn ulosteeseen, käyttämällä peräsuolisuolia ja peräruiskuja, ulosteen ulosvirtausta peräsuolesta.\nPerhehoitajalta vaaditaan tiettyä herkkua ja samalla riittävää varmuutta joidenkin tärkeiden seikkojen selvittämisessä, kuten:\n♦ Mitä potilaan ummetus tarkoittaa?\n♦ Oliko taipumus ummetusta ennen tätä tautia?\n♦ Milloin tuoli viimeksi oli?\n♦ Mikä oli ulosteen luonne (ulostekivet, joilla oli ulosteen tukos, ”nauhamaiset” ulosteet tuumorilla, ”lampaiden ulosteet” kroonisella ummetuksella jne.).\n♦ Kuinka pahasti olet joutunut loukkaamaan, ja oliko suolistoliike kivulias?\n♦ Oliko potilas halunnut saada suoliston liikkeelle (heikentyneille potilaille ei ole tarvetta)?\nEl Suolenliikkeen jälkeen on tunne suoliston täydellisestä tyhjentymisestä ja tyytyväisyydestä (heikentyneillä potilailla voi olla osittainen tyhjeneminen tyytymättömyyden tunteella).\n♦ Onko ulosteessa patologisia epäpuhtauksia: limaa, verta, siemenkasvattomat jäännökset jne.?\n♦ Jos veressä on sekoitus, niin milloin: suoliston liikkeen alussa tai sen lopussa (peräpukamien ja peräsuolen kasvainten erottelu)?\nSyöpäpotilailla on olemassa ummetusta koskevia valituksia:\n♦ Nestemäinen uloste, jolla on pysyvä tunne suoliston tyhjentymisestä, on mahdollinen kehittyvällä ulosteen tukkeutumisella, **\n♦ virtsanpidätyskyvyttömyys johtuu usein ulosteen tukkeutumisesta, joka johtuu peräsuolen ja rakon anatomisesta läheisyydestä;\n♦ pahoinvointi ja oksentelu, jotka ovat selittämättömiä muista syistä;\n♦ kipu kaksoispisteessä.\nPotilaita tutkittaessa on kiinnitettävä huomiota myrkytyksen aiheuttamiin yleisiin oireisiin: päänsärky, yleinen heikkous, ärtyneisyys, huomion epäselvyys, ruokahaluttomuus, spesifinen suuhaju, suun limakalvon ja kielen inkrustoituminen.\nUmmetuksen hoitotyön tavoitteena on palauttaa ja ylläpitää suoliston erittymistä.\nSeuraavat toimet olisi toteutettava:\n♦ edistää potilaan mahdollisimman suurta fyysistä aktiivisuutta fysioterapian ja hieronnan elementtien avulla;\n♦ selitä potilaalle ja hänen sukulaisilleen nesteen saannin tarve 2,5–3,0 litraa päivässä, ***\n♦ kehittää korkean kuituisen ruokavalion potilaalle (eri tavoin valmistetut vihannekset ja hedelmät, vilja-astiat);\nAnticip ennakoida ummetusta lääkkeiden (opiaattien jne.) Sivuvaikutuksina, määräämällä ylläpitohoitoa laksatiivien muodossa;\n♦ yhdessä potilaan kanssa päättää, mikä voi olla hänelle hyväksyttävää, puhumalla eri keinoista ummetuksen poistamiseksi, siirtämällä tietoa suoliston fysiologiasta;\n♦ kun kyseessä ovat perineaalisen alueen sairaudet (peräaukon murtumat, peräpukamien paheneminen) hoitamaan heidät viipymättä ja perusteellisesti, tietäen, että potilaan kipu kipuessa ulosteessa hidastaa sitä;\n♦ antamaan potilaalle mahdollisuus hoitaa itsenäisesti ongelma (yksityisyys, luodaan suotuisat olosuhteet fysiologisten tarpeiden hallintaan jne.), Mikä takaa hänen häikäisyytensä ja itsetuntoaan.\nSuolen evakuointitoiminnon palauttamiseksi ja ylläpitämiseksi on usein tarpeen määrätä eri ryhmien laksatiivisia valmisteita, puhdistus- ja laksatiivisia peräruiskeita. Jos peräsuolen kohdalla ei ole vasta-aiheita, öljyä ja hypertensiivisiä peräruiskeita käytetään laksointivälineenä.\nÖljy-peräruiske ympäröi ulosteet ja heikentää ulostetta; Tuotantoon tarvitaan 100–200 ml vaseliinia tai kasviöljyä, joka on lämmitetty kehon lämpötilaan, päärynän muotoiseen ilmapalloon ja ilmanpoistoputkeen. Kumikäsineitä ja suojaava esiliina, ne keräävät lämpimän öljyn pulloon ja höyrystävät höyryputken vaseliinilla. Potilasta autetaan makaamaan vasemmalla puolella, jalat taivutettiin ja johtivat vatsaan. Levittämällä pakarat ruiskuttavat höyryputken peräsuoleen 15–20 cm: n syvyyteen, kiinnittävät öljyn sylinterin putkeen ja syöttävät sen hitaasti suoliston onteloon.\nÖljyn peräruiske sijoitetaan yleensä ennen nukkumaanmenoa. On toivottavaa, että sängyn jalkaosa nousi hieman aamuun asti. Vastaavan menettelyn jälkeen seuraavana aamuna on yleensä puheenjohtaja.\nHypertensiivinen peräruiske on suunniteltu nopeammin. Sen asetus on samanlainen kuin edellinen kuvaus, mutta öljyn sijasta injektoidaan 50–100 ml 10-prosenttista natriumkloridiliuosta (ruokalusikallinen vettä) tai 20–30% magnesiumsulfaattiliuosta (magnesia). Potilasta pyydetään pitämään neste suolistossa tahtoa 20–30 minuuttia, minkä jälkeen ne asettavat aluksen paikoilleen tai auttavat istumaan wc: ssä.\nLääketieteellisessä käytännössä laksatiivisia peräruiskeita (öljy ja verenpainetauti) käytetään usein erityisesti heikentyneillä potilailla, joille ”klassinen” puhdistava peräruiske voi olla liian väsyttävä. Joissakin tapauksissa se on kuitenkin välttämätöntä ja sitä voidaan soveltaa muuttamalla vakavan potilaan tekniikkaa. Ajatuksena on tuoda vettä suolistoon taaksepäin, lähimpänä ulosteita.\nPotilas sijoitetaan altaaseen, joka on peitetty altaan lattialla. Asento - vasemmalla puolella jalat taivutettuina polvilleen. Ohut polyvinyylikloridiputki (Follei nro 20 virtsaputken katetri, putki infuusiojärjestelmästä), jossa on pyöristetty pää limakalvon traumatisoitumisen välttämiseksi (voidaan helposti polttaa tuleen), ruiskutetaan peräsuoleen vähintään 20 cm. reikiä.\nPutki asetetaan, joka on ennalta voideltu vaseliinilla, ruuvattuna ilman suurta vaivaa. Esmarch-kupin kärki on liitetty putkeen sovittimen tai sovittimen kautta ja venttiili avautuu. Vesisuihkun ei pitäisi olla kovin nopeaa, jotta se ei aiheuta kipua. Jos vesi ei pääse suolistoon, nosta muki korkeammalle ja siirrä katetria. Veden syöttämisen jälkeen sulje venttiili, poista katetri varovasti ja palvele potilasastiaa. Puhdistavaa peräruisketta voidaan pitää onnistuneena, jos sen jälkeen ulosteet tulevat ulos myös vedellä.\nOnkologisen käytännön ummetuksen poistamiseksi yleisimmin käytetyt lääkkeet ovat seuraavat ryhmät:\n♦ myötävaikuttaa ulosteen massojen määrän kasvuun (pellava);\n♦ osmoottiset laksatiivit, jotka houkuttelevat nestettä suoliston luumeniin (laktuloosiin - dufalkiin, normaseen, magnesiaan perustuvat valmisteet);\nLarge paksusuolen peristaltion stimuloijat (sena-, bisakodyyli-, guttalax-valmisteet);\n♦ pehmentävät ulosteet ja stimuloivat alemman suoliston peristaltiikkaa (kynttilät glyseriinillä, bisakodyylillä).\nNauttimilla varustetussa villassa säilytetään suolistossa olevan nesteen määrä, mikä johtaa lisääntyneeseen liikkuvuuteen ja ulostulon refleksin palautumiseen. Laksatiivinen vaikutus esiintyy useimmiten 24–48 tunnin kuluessa saannista.\nAloita käyttö kahden laukun vastaanoton kanssa 2 kertaa päivässä. Laukun sisältö on liuotettava lasilliseen vettä, mutta heikentyneet potilaat kieltäytyvät yleensä juomasta neljä lasillista liuosta päivässä, ja siksi niiden on täytettävä kaksi lasia (lasia aamulla ja illalla), joiden pitoisuus on suurempi. Uloskäynnin myötä ne siirtyvät ylläpitoannokseen (kaksi annospussia päivässä), kun muut laksatiiviset ryhmät korvautuvat asteittain lääkkeillä, kun otetaan huomioon toimenpiteet, joilla edistetään itsensä suoliston motiliteettia (ks. Edellä).\nOsmoottiset laksatiivit mobilisoivat suolistoon vettä suuren osmoottisen paineen vuoksi; ulosteen massat laimennetaan, peristaltiikkaa stimuloidaan. Tämän ryhmän dufalk-edustajaa käytetään 15–30 ml: n annoksena 2-3 kertaa päivässä ennen ateriaa. Tarvittaessa päivittäistä annosta voidaan nostaa maksimiin - jopa 180 ml: aan kolmessa annoksessa. Kun vaikutus ilmenee, vaihda ylläpitoannos - 10 ml 2 kertaa päivässä ennen ateriaa. Lääkettä ei käytetä diabetekselle, joka tapauksessa - hiilihydraattien aineenvaihduntahäiriöillä.\nMagnesiaa (magnesiumsulfaattia) tai “katkera suolaa” käytetään 10–30 g: n annoksena, joka on liuotettu puoli lasilliseen vettä yön yli tai 20 minuuttia ennen ateriaa. Tämän korjaustoimen katkeruutta kompensoi odotettu tulos.\nSeineen (senadexin, senade) lehtiin perustuvat tabletit stimuloivat suoliston peristaltiikkaa, ja siksi vatsassa voi olla spastista kipua, joka voi aiheuttaa potilaiden negatiivisen reaktion. Yleensä otetaan ennen nukkumaanmenoa - enintään 3 tablettia. Vaikutus on 6–10 tuntia.\nBisakodiili (5 mg tablettia kohti) suun kautta otettuna vaikuttaa 5-7 tunnin kuluttua. Ensimmäinen kerta-annos on 1-2 tablettia nukkumaanmenoaikana, riittämättömällä vaikutuksella ja hyvällä sietokyvyllä - enintään 3 tablettia.\nJos potilaiden pillereiden nauttiminen on vaikeaa, guttalaks on kätevä. Sitä käytetään 10-15 tippan liuoksena pienessä määrässä vettä aamulla tai illalla. Tarvittaessa voit lisätä annosta 25 tippaan. Vaikutus tulee 6-10 tuntia.\nPeräsuolen peräpuikot sekä peräruiskeet tulisi lisätä peräsuoleen aamiaisen tai illallisen jälkeen, sopeutumalla suoliston refleksiaktiivisuuden rytmiin. Yksi tai kaksi kynttilää etenee hansikkaan sormen korkeuteen; toiminta kehittyy tunnin kuluessa.\nUmmetuksen torjunta vaatii paljon kärsivällisyyttä, tiettyä herkkuutta ja tietoa. Sairaanhoitajan tulisi keskustella lääkärin kanssa useammin laksatiivien suurimmista sallituista annoksista ja niiden käytön järjestyksestä.\nFecal-tukos on tiheän ulosteen kerääntyminen peräsuoleen, jota kehon ponnistelut eivät voi evakuoida, vaikka merkittävä määrä nestettä erittyy vahingoittuneen suoliston seinistä. Potilaat kärsivät tenesmuksesta (kivuliasta ulosteesta), mutta vain pieni määrä nestemäisiä ulostetta, jotka muistuttavat ripulia, vapautuvat, eikä normaalia suolistoa ole. Ajan myötä ulosteet "caked" ulosteet kivet. Digitaalista peräsuolen tutkimista varten lääkäri tai sairaanhoitaja määrittelee ulosteen tukkeutumisen ilman suuria vaikeuksia.\nMelko usein ainoa tapa poistaa ulosteen tukkeutuminen voi olla ulosteen kivien poistaminen peräsuolesta. Tällaisen poistamisen tekniikka on yksinkertainen: kun hän on saanut potilaan etukäteen antaman suostumuksen manipulointiin, hänet asetetaan vasemmanpuoleiseen osaansa jalkojensa taivutettuina, asettamalla vaipan hänen pakaraansa alle, joka sitten ei sääli heittää pois. Sairaanhoitajan käsineet käsineissä. Vasemman käden sormilla sairaanhoitaja työntää potilaan pakarat erilleen ja lisää oikean käden etusormen runsaasti öljyttyä vaseliinia peräsuoleen. Hidas liike, “ruuvaaminen”. Meidän on yritettävä olla vahingoittamatta potilasta. Kun he havaitsevat ulosteen kiviä sulkijalihaksen takana, he laittoivat sormen kiven ylempään napaan ja poistivat kiven ulkopuolelta sormella kuin koukku.\nJos ulostekivi osoittautuu suureksi ja sitä ei voi jakaa fragmentteihin, on tarpeen antaa öljyn peräruiske useita tunteja, minkä jälkeen se on helpompi poimia osista.\nKun ummetus on tärkeää muistaa suoliston tukkeutumisesta, joka voi olla akuutti, ts. äkillinen ja krooninen, kun se kehittyy vähitellen tai se ilmenee toistuvina suhteellisen eston ajoina (ajoittainen tukos).\nSairaanhoitajan on muistettava, että krooninen suoliston tukkeuma ilmenee jaksoittaisena ummetuksena suolen hajoamisella, kouristeluilla vatsakipu. Suolen tukkeutumisen aikana esiintyy ripulia, jossa on runsaasti nestemäistä ulosteet, joka taas antaa keinon ummetukseen (hyvin tyypillinen oireyhtymä paksusuolen syövässä!).\nPatogeneesimekanismin mukaan suoliston tukkeuma voi olla mekaaninen (kasvaimet, tarttuvuudet, vääntymät jne.) Ja dynaaminen, joka perustuu suoliston motiliteetin rikkomiseen, erityisesti potilaiden astenisoinnissa, voimakkaiden analgeettien, antispasmodicsin jne. Käytön yhteydessä.\nTärkeä oire suoliston tukkeutumisessa on viivästyminen suoliston kaasun ja ulosteiden vapauttamisessa. Kipu, aluksi episodi, kouristelu, myöhemmin muuttuu vakaana, tuskalliseksi. Potilaat, jotka vähentävät kipua, ottavat pakotetun kyykkyasennon tai neljään. Näkyy vatsan jännitystä, lihasjännitystä. Kieli muuttuu kuivaksi, päällystetään valkoisella-likaisella kukkimella, suun ulostetulla suulla. Oksentelu ulosteen massojen kanssa on myöhäinen ja hirvittävä oire!\nJos epäilet kehittyvän suoliston tukkeutumista, sinun on lopetettava kaikkien laksatiivien käyttö, peruttava peräruiske ja neuvoteltava välittömästi lääkärisi kanssa!\nHaluatko tietää lisää - lue:\n1. T. Orlova. Ummetus syöpäpotilailla // Sairaanhoito, M. № 5, 2008, s. 44-47.\n2. N. Opanasyuk. Ummetus: differentiaalidiagnoosi, nykyaikaiset lähestymistavat hoitoon. Lääkäri. Lehtia harjoitettaville lääkäreille // №2, 2002. Pp. 26-29\n3. A.N. Korokov “Sisäelinten sairauksien hoito. Käytännöllinen. käsi 3 t. " T1 - 2 toim. Kierrättää. ja lisää. 1998, art. 400-402.\n◊ Kolostoma (”kolon” - paksusuoli, ”stoma” - kulku) - suolen aukko, joka on muodostettu kirurgisesti osasta paksusuolta etupuolen vatsan seinämästä ja tarkoitettu vapauttamaan suoliston sisältöä.\n** Kun sekaannus ja tuottamattoman yhteyden muodostuminen potilaaseen ovat mahdotonta, nestemäisen ulosteen esiintyminen hänessä vaatii aina ulosteen tukkeutumisen.\n*** Suositellut määrät eivät ole aina saavutettavissa heikentyneille potilaille; pitäisi vaatia vähintään puolitoista litraa päivässä.\n**** Kun ummetusta käytetään ruokavalion numero 3, jonka tarkoituksena on tarjota hyvää ravintoa ja auttaa normalisoimaan ulostuksen teko. Katso tarkemmin A.N. Korokov, ”Sisäelinten sairauksien hoito: Pract. hands-on, 3 tonnia. ", T1 - 2 toim. Tarkistettu. ja lisää. 1998, s. 400-402.\nRuokatorvi on ensimmäinen osa, joka liittyy suoraan ruoansulatuskanavaan. Suuntelo ja nielu ovat yhteisiä hengityselimien kanssa. Siksi, jos ruokatorven alueella esiintyy sairauksia, se vaikuttaa usein tiettyihin hengityselinten toimintaan, mutta vain hieman.


Yön uutiskooste | Ääriraskaita fyysisiä suorituksia kannattaa välttää koronarokotuksen jälkeen, Naantalissa iso moottorivene ajoi karille ja upposi | Keski-Suomi | Keskisuomalainen\nTHL on ohjeistanut Puolustusvoimia, etteivät esimerkiksi alokkaat tekisi rokottamisen jälkeisinä päivinä mitään fyysisesti äärimmäisen rasittavia ponnistuksia. Lehtikuva / Kimmo Rauatmaa\nPuolustusvoimien koneet ovat jatkaneet matkaa Bukarestista kohti kaakkoa\nKaksi Puolustusvoimien konetta on aikaisin tänään jatkanut matkaa Romanian pääkaupunki Bukarestista kohti kaakkoa. Koneet pysähtyivät aiemmin noin tunniksi Puolan eteläosassa sijaitsevaan Katowicen kaupunkiin. Asia ilmenee Flight Radar -lentoseurantasivustolta.\nKoneet nousivat ilmaan Kouvolan Utista iltaseitsemän jälkeen perjantaina.\nPresidentti Sauli Niinistö hyväksyi aiemmin perjantaina esityksen, joka valtuutti Suomen lähettämään sotilaita kohti Afganistanin pääkaupunkia Kabulia turvaamaan evakuointeja.\nPuolustusministeriö ei vahvista lentoon liittyviä tietoja, eikä ministeriö ole kertonut julkisuuteen suomalaisjoukon täsmällisestä matka-aikataulusta tai -reitistä.\nMinisteri Kiuru HS:lle: Jos tartuntamäärä on syksyllä liian suuri, rokotekattavuuden tulee olla 90 prosenttia yhteiskunnan avaamiselle\nSuomen perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.) sanoo Helsingin sanomien haastattelussa, että rokotuskattavuuden pitää olla suurempi, mitä enemmän maassa on koronavirustartuntoja. Hänen mukaansa liian suuri koronatartuntamäärä syksyllä tulee johtamaan siihen, että rokotuskattavuuden täytyy olla jopa noin 90 prosenttia, jotta yhteiskuntaa voitaisiin avata vapaasti.\nÄäriraskaita fyysisiä suorituksia kannattaa välttää koronarokotuksen jälkeen\nÄärimmäisen raskaita fyysisiä suorituksia kannattaa välttää koronarokotuksen ottamisen jälkeen, jotta välttyisi sydänlihaksen tulehduksen riskiltä, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ylilääkäri Hanna Nohynek.\nTHL on ohjeistanut Puolustusvoimia, etteivät esimerkiksi alokkaat tekisi rokottamisen jälkeisinä päivinä mitään fyysisesti äärimmäisen rasittavia ponnistuksia. Sama ohje pätee myös urheilijoihin.\nKoronarokotuksen jälkeen sydänlihastulehduksia on huomattu erityisesti Yhdysvalloissa nuorilla miehillä. Kyse on silti erittäin harvinaisesta haittavaikutuksesta.\nNaantalissa iso moottorivene ajoi karille ja upposi - kaikki veneessä olleet 8 ihmistä pelastautuneet\nVarsinais-Suomessa Naantalin Pahaluodossa on iso moottorivene ajanut karille ja uponnut rantaan, kertoo Länsi-Suomen merivartiosto Twitterissä.\nMerivartioston mukaan veneessä oli kahdeksan ihmistä ja kaikki ovat pelastautuneet veneestä rannalle.\nHätäilmoitus onnettomuudesta tuli myöhään perjantai-iltana.\nEnemmistö suomalaisista on sitä mieltä, että lakeja valmistellaan Suomessa nykyisin liian kovalla kiireellä ja tutkimustietoa hyödyntämättä, käy ilmi Kunnallisalan kehittämissäätiön kyselytutkimuksesta.\n62 prosenttia vastanneista oli sitä mieltä, että tutkimustietoa hyödynnetään riittämättömästi lakeja valmisteltaessa. 60 prosenttia puolestaan arvioi, että lakeja valmistellaan nykyisin liian kovalla kiireellä.\nNiin ikään 60 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että poliittiset päättäjät painostavat virkamiehiä lainvalmistelussa, mikä heikentää lakiehdotusten tasoa.\nSuomessa on paljon sellaisia työpaikkoja, joilla lakisääteiset kesälomat eli vuosilomat jäävät pitämättä, Etelä-Suomen aluehallintovirastosta kerrotaan.\nVuosilomalaki pakottaa työnantajan antamaan työntekijälle kesäkaudella vähintään 12 päivän pituisen yhtäjaksoisen loman, jos työntekijä on toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa tai tekee osa-aikatyötä kuukausittain vähintään 14 päivää tai 35 tuntia.\nTaustalla lomien pitämättä jäämisessä voi olla esimerkiksi työntekijän oma halu saada lomansa mieluummin rahana. Lain mukaan työnantaja ei saisi kuitenkaan suostua tähän.\nAluehallintoviraston mukaan on myös yrityksiä, joiden kulttuuriin ei yksinkertaisesti kuulu lomien pitäminen. Tällaista tapahtuu paljon esimerkiksi asianajo-, mainos- ja ravintola-alalla.\nTurkin presidentti Erdogan näkee, että afganistanilaissiirtolaisten määrä voi koitua haasteelliseksi - muistuttaa EU:ta siirtolaissopimuksesta\nErdogan sanoi puhelimitse Kreikan pääministeri Kyriakos Mitsotakisille, että afganistanilaissiirtolaisten lisääntyvä määrä voi koitua haasteeksi kaikille.\nEuroopan unionin ja Turkin sopimuksen mukaan Kreikkaan tulleita siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita voidaan palauttaa Turkkiin. Osana vuonna 2016 tehtyä sopimusta EU lupasi Turkille miljardeja euroja pakolaisista huolehtimiseen. (Lähde AFP)\nSuomi on hävinnyt Kanadalle maalein 3–5 avausottelunsa jääkiekon naisten MM-kisoissa Kanadan Calgaryssä. Suomi johti ottelua avauserän jälkeen 2–0 Nelli Laitisen ja Minnamari Tuomisen maaleilla.\nKanada tuli toisessa erässä tasoihin ja toiselle erätauolle ottelussa mentiin tilanteessa 2–2. Päätöserässä Kanada meni ensin 3–2-johtoon, mutta Elisa Holopainen onnistui tasoittamaan pelin. Kanadan Sarah Fillier teki Kanadan 4–3-voittomaalin vain 25 sekuntia Holopaisen tasoituksen jälkeen, ja loppunumerot 5–3 viimeisteli tyhjään maaliin Brianne Jenner.\nSuomen parhaaksi pelaajaksi valittiin maalivahti Anni Keisala, joka torjui 39 kertaa.


27.3.2019 - Osakesijoittaja.fi\nEtusivu » Arkistot 27.3.2019\nInvestors House Oyj Pörssitiedote 27.3.2019\nKeskihinta/ osake 6.7000 EUR\nKokonaishinta 10 720.00 EUR\nYhtiön hallussa olevat omat osakkeet 27.3.2019\ntehtyjen kauppojen jälkeen: 162 814 kpl.\nContainerships Oyj, Pörssitiedote, 27.3.2018 klo 16:30\nContainerships Oyj:n hallitus ilmoittaa 27.3.2019, että Containerships Oyj:n toimitusjohtaja Kari-Pekka Laaksonen eroaa tehtävästään.\nContainerships Oyj: n hallitus kokoontuu 29.03.2019 hänen seuraajansa valitsemiseksi. CMA CGM Group ehdottaa hallitukselle Containerships Oyj:n emoyhtiön MacAndrews GmbH:n nykyisen toimitusjohtajan Claude Lebelin nimeämistä Containerships Oyj:n uudeksi toimitusjohtajaksi.\nKari-Pekka Laaksonen pysyy tehtävässään, kunnes hänen seuraajansa on nimetty.\nCMA CGM -konsernin tytäryhtiön Containerships Oyj:n hallitus haluaa kiittää Kari-Pekka Laaksosta hänen työstään toimitusjohtajan tehtävässä.\nHead of Financial Services, Teemu Kylliäinen\npuh. +358 505266970, teemu.kylliainen (at) containerships.fi\nContainerships konserni on täyden palvelun logistiikkayhtiö. Yhtiö tarjoaa asiakkailleen turvalliset ja nopeat logistiikkaratkaisut ja konttiliikenteen Suomen, Venäjän, Baltian maiden, Manner-Euroopan, Iso-Britannian ja Irlannin sekä Turkin ja Pohjois-Afrikan maiden välillä. Yhtiö tarjoaa valikoiman erityyppisiä kontteja ja koko toimialueensa kattavan laivaston sekä maa-, raide- ja jokikonttikuljetuspalvelut. Yhtiön liikevaihto vuonna 2018 oli 268 miljoonaa euroa. Containerhips Oyj:n 60 miloonan euron joukkovelkakirjalaina on ollut listattuna Nasdaq Helsingissä 22.11.2017 alkaen.\nROBIT OYJ PÖRSSITIEDOTE 27.3.2019 KLO 16.00\nROBIT OYJ:N VARSINAISEN YHTIÖKOKOUKSEN 2019 PÄÄTÖKSET\nTänään 27.3.2019 pidetty Robit Oyj:n varsinainen yhtiökokous päätti seuraavat asiat:\nYhtiökokous vahvisti yhtiön tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätöksen tilikaudelta 1.1.-31.12.2018.\nYhtiökokous vahvisti, että tilikaudelta 2018 vahvistetun taseen perusteella ei jaeta osinkoa.\nYhtiökokous päätti myöntää vastuuvapauden yhtiön hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajille 31.12.2018 päättyneeltä tilikaudelta.\nYhtiökokous päätti yhtiön hallituksen jäsenten lukumääräksi viisi (5).\nHallituksen jäsenen vuosipalkkio on 30 000 euroa, joka maksetaan 40 % osakkeina ja loput 60 % on en-nakkoveroa, jonka Yhtiö pidättää ja maksaa verottajalle. Kokouspalkkio lisäksi 500 euroa per kokous. Palkkio on korvaus per kokous, joihin on osallistunut. Lisäksi korvataan matka-, yöpymis- ja muut kulut.\nHallituksen työvaliokunnan jäsenelle maksetaan edellisten palkkioiden lisäksi rahallinen korvaus 500 euroa per kokous, johon on osallistunut. Hallituksen puheenjohtajalle ei makseta näitä työvaliokunnan korvauksia, vaan tämä korvaus sisältyy hänen edellä mainittuun palkkioonsa.\nNimitys-, palkitsemis- ja tarkastusvaliokuntien jäsenille maksetaan rahallinen korvaus 500 euroa per ko-kous, johon jäsen on osallistunut.\nHallituksen puheenjohtajan ja hallituksen jäsenen koko toimikauden vuosipalkkio maksetaan joulukuussa 2019. Palkkion osakeosuuden maksaminen voi tapahtua antamalla uusia Yhtiön osakkeita tai hankkimalla osakkeita yhtiökokouksen hallitukselle antamien valtuutuksien nojalla. Maksettavasta varainsiirtoverosta vastaa palkkion saaja.\nHallituksen jäseniksi valittiin uudelleen Harri Sjöholm, Mammu Kaario, Mikko Kuitunen, Kai Seikku ja Kalle Reponen.\nKHT-yhteisö Ernst & Young Oy valittiin uudelleen yhtiön tilintarkastajaksi toimikaudelle, joka jatkuu seu-raavan varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen saakka. KHT-yhteisö Ernst & Young Oy on ilmoittanut, että sen päävastuullisena tilintarkastajana toimii KHT Mikko Järventausta.\nYhtiökokous päätti, että tilintarkastajan palkkio maksetaan yhtiön hyväksymän kohtuullisen laskun mukaan.\n6. Hallitus valtuutettiin päättämään omien osakkeiden hankinnasta ja/tai pantiksi ottamisesta\nYhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään 2.108.390 oman osakkeen hankkimisesta ja/tai pan-tiksi ottamisesta yhdessä tai useammassa erässä yhtiön vapaalla omalla pääomalla. Hankittavien ja/tai pantiksi otettavien osakkeiden enimmäismäärä vastaa 10 % yhtiön kaikista osakkeista kokouskutsupäivän tilanteen mukaan. Yhtiö ei kuitenkaan voi yhdessä tytäryhteisöjensä kanssa omistaa ja ottaa omia osakkei-ta pantiksi millään hetkellä sellaista määrää, joka olisi yhteenlaskettuna yli yksi kymmenesosa yhtiön kai-kista osakkeista. Omia osakkeita voidaan valtuutuksen nojalla hankkia vain vapaalla omalla pääomalla.\nOsakkeet hankitaan muuten kuin osakkeenomistajien omistusten mukaisessa suhteessa Nasdaq Helsinki Oy:n järjestämässä julkisessa kaupankäynnissä hankintahetken markkinahintaan tai muuten markkinoilla muodostuvaan hintaan. Valtuutusta esitetään käytettäväksi esimerkiksi yhtiön osakepohjaisten kannustin-järjestelmien toteuttamiseen tai muihin hallituksen päättämiin tarkoituksiin.\nPäätettiin, että valtuutus kumoaa yhtiökokouksen 28.3.2018 antaman valtuutuksen päättää omien osakkei-den hankkimisesta.\n7. Hallitus valtuutettiin päättämään osakeannista sekä osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien anta-misesta\nAnnettavien osakkeiden määrä, mukaan lukien erityisten oikeuksien perusteella saatavat osakkeet, voi olla yhteensä enintään 2.108.390 osaketta, mikä määrä vastaa 10 % yhtiön kaikista osakkeista kokouskutsu-päivän tilanteen mukaan. Hallitus voi päättää antaa joko uusia osakkeita tai yhtiön hallussa mahdollisesti olevia omia osakkeita.\nValtuutus oikeuttaa hallituksen päättämään kaikista osakeannin sekä osakkeisiin oikeuttavien erityisten oi-keuksien antamisen ehdoista, mukaan lukien oikeuden osakkeenomistajien merkintäetuoikeudesta poik-keamiseen. Valtuutusta esitetään käytettäväksi yhtiön taseen ja rahoitusaseman vahvistamiseen tai muihin hallituksen päättämiin tarkoituksiin.\n8. Perustettiin osakkeenomistajien nimitystoimikunta\nYhtiökokous päätti perustaa osakkeenomistajien nimitystoimikunnan valmistelemaan hallituksen jäsenten valintaa ja palkitsemista sekä hallituksen valiokuntien jäsenten palkitsemista koskevat ehdotukset seuraa-ville varsinaisille yhtiökokouksille sekä tarvittaessa ylimääräisille yhtiökokouksille. Lisäksi yhtiökokous hy-väksyi hallituksen ehdotuksen liitteenä 1 olevan osakkeenomistajien nimitystoimikunnan työjärjestyksen. Työjärjestys on saatavana yhtiön internetsivuilta https://www.robitgroup.com/?investor=hallinnointi/yhtiokokous.\nOsakkeenomistajia edustavien jäsenten nimeämisoikeus on vuosittain niillä neljällä osakkeenomistajalla, joiden osuus yhtiön kaikkien osakkeiden tuottamista äänistä Euroclear Finland Oy:n ylläpitämän osakas-luettelon mukaan on suurin varsinaista yhtiökokousta edeltävän kalenterivuoden syyskuun 1. työpäivänä. Hallituksen puheenjohtaja pyytää edellä määräytyvän nimeämisoikeuden mukaisesti neljää suurinta osak-keenomistajaa kutakin nimeämään yhden jäsenen osakkeenomistajien nimitystoimikuntaan. Mikäli osak-keenomistaja, joka on hajauttanut omistustaan esimerkiksi useisiin rahastoihin ja jolla on arvopaperimark-kinalain mukainen velvollisuus ottaa nämä omistukset huomioon ilmoittaessaan omistusosuutensa muutok-sista (liputusvelvollisuus), esittää viimeistään elokuun 31. päivänä varsinaista yhtiökokousta edeltävänä vuonna yhtiön hallituksen puheenjohtajalle asiaa koskevan kirjallisen pyynnön, lasketaan tällaisen osak-keenomistajan useisiin rahastoihin tai rekistereihin merkityt omistukset yhteen nimeämisoikeuden ratkaise-vaa ääniosuutta laskettaessa.\nMikäli kahdella tai useammalla osakkeenomistajalla on yhtä suuret omistusosuudet eikä ole mahdollista nimittää molempien tai kaikkien osakkeenomistajien edustajaa nimitystoimikuntaan, oikeus nimittää edusta-ja nimitystoimikuntaan päätetään arvalla.\nOsakkeenomistajan nimitystoimikunnan kunkin toimikauden ensimmäisen kokouksen koollekutsujana toimii hallituksen puheenjohtaja ja nimitystoimikunnan puheenjohtajaksi valitaan suurimman osakkeenomistajan edustaja, ellei nimitystoimikunta toisin nimenomaisesti päätä. Siinä tapauksessa, että yhden suurimman osakkeenomistajan edustaja on samanaikaisesti yhtiön hallituksen puheenjohtaja, häntä ei voi valita nimi-tystoimikunnan puheenjohtajaksi, mutta hän voi toimia osakkeenomistajan edustajana nimitystoimikunnan jäsenenä. Kun nimitystoimikunta on valittu, yhtiö julkistaa kokoonpanon pörssitiedotteella.\nOsakkeenomistajien nimitystoimikunnan tulee antaa ehdotuksensa yhtiön hallitukselle vuosittain, viimeis-tään varsinaista yhtiökokousta edeltävän tammikuun 31. päivänä. Nimitystoimikunnan tulee pitää ehdotuk-set luottamuksellisina, kunnes yhtiö on ne julkistanut. Nimitystoimikunnan jäsenten mahdollisesti saamiin sisäpiiritietoihin sovelletaan arvopaperimarkkinalain säännöksiä.\nOsakkeenomistajien nimitystoimikunta perustettiin toimimaan toistaiseksi, kunnes yhtiökokous toisin päät-tää. Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan jäsenten toimikausi päättyy uuden nimitystoimikunnan tultua nimetyksi. Osakkeenomistajien nimitystoimikunnan jäsenet eivät saa palkkiota nimitystoimikunnan jäse-nyydestä. Jäsenten matkakulut korvataan yhtiön matkustussäännön mukaisesti. Tarvittaessa osakkeen-omistajien nimitystoimikunta voi tehtäviensä hoitamiseksi käyttää ulkopuolisia asiantuntijoita yhtiön hyväk-symien kustannusten mukaisesti.\nYhtiökokouksen pöytäkirja on viimeistään 10.4.2019 saatavilla Robit Oyj:n verkkosivuilla osoitteessa http://www.robit.fi/fi/sijoittajille/yhtiokokous.\nYhtiökokouksen päätökset 2019.pdf\nConsti Yhtiöt Oyj Johdon liiketoimet 27.3.2019 klo 15.30\n(1): Volyymi: 340 000 Yksikköhinta: 100 PCT\n(1): Volyymi: 340 000 Keskihinta: 100 PCT\nConsti on yksi Suomen johtavia korjausrakentamiseen ja taloteknisiin palveluihin keskittyneitä yhtiöitä. Consti tarjoaa kattavasti talotekniikan, linjasaneerauksen, korjausurakoinnin, julkisivusaneerauksen sekä muiden vaativien kohteiden rakennus- ja huoltopalveluita sekä asuintaloille että toimitiloille. Yhtiöllä on kolme liiketoiminta-aluetta: talotekniikka, julkisivut ja korjausurakointi. Vuonna 2018 Consti-konsernin liikevaihto oli 316 miljoonaa euroa, ja se työllistää yli 1 000 korjausrakentamisen ja talotekniikan ammattilaista.


Kukkia ja kimallusta: Kansainvälinen ATC-vaihto - International ATC-swap\nKirjoittanut Taija klo 13.50\nOnpa ihania kortteja! Minulle tuo atc on vaikea aihealue. Olet onnistunut hienosti! :o)\nTosi kauniita ovat! Kauniita kevätpäiviä koko perheelle, huomennahan se jo virallisesti alkaa :) Laura\n28. helmikuuta 2013 klo 10.04\nHienostunutta kimallusta juuri oikea määrä korteissa! Ja tottakai kaikki mikä on sinistä on kaunista :)\nHienoja kortteja maailmalle on lähtenyt!\n12. maaliskuuta 2013 klo 22.32\nWau miten upeita kortteja.\n24. maaliskuuta 2013 klo 17.08\nKansainvälinen ATC-vaihto - International ATC-swap...