Sota-ajan lapsi – Terttu Räisäsen muistoja Kainuun korpimailta :: Naisten Ääni\nKyllä se "Volvo" kulkee niittokoneenkin edessä. Terttu Räisänen peltotöissä kotona Petäjävaaralla Auholla Puolangalla vuonna 1959.\nHeinänteossa Pirttijoella vuonna 1957. Kuvassa Terttu (vas.), Anneli, Tellervo, Matti-isä ja heinäjätkä Aatu Hiltunen. Jukka-veli toimi kuvaajana.\nRäisäsen perheen yhteiskuva vuodelta 1948. Kuvassa Tellervo (vas.), Hilma-äiti Anneli sylissään, Matti-isä Jukka sylissään ja Terttu.\nElettiin aikoja, jolloin koko maailma oli sekaisin. Oli siis menossa toinen maailmansota, jota käytiin vuosina 1939–1945. Tämä vaikutti myös Kainuun korpimaiden ihmisten elämään. Vanhempani syntyivät, tutustuivat toisiinsa, perustivat perheen ja kokivat elämänsä surut ja ilot Kainuussa, Puolangalla Auhonkylässä.\nIsäni Matti Räisänen (1907–1984) oli haavoittunut talvisodassa Suomussalmella Raatteentien taisteluissa (4.2.1940) oikean käden kyynärpäähän. Hän oli lapsirikkasta pienviljelijäperheestä.\nÄitini Elsa Hilma Hiltunen (1911–1996) oli myös maanviljelijäperheestä. Hänen äitinsä oli kuollut tytön ollessa viisivuotias. Hän oli ”piikojen kasvattama”, kuten hän itse kertoi. Nuorena hän oli ollut navettapiikana eli karjakkona ainakin Tyrnävällä ja Liinuksen kartanossa Porvoon lähellä. Sieltä hän oli palannut kotiseudulleen Puolangalle kesällä 1940.\nSuomen ja Neuvostoliiton välille oli solmittu Moskovan rauha raskaine ehtoineen 12.3.1940 ja elämä maassamme saattoi siis jatkua. Varmasti isä ja äiti olivat tunteneet toisensa hyvin jo ennen sotia mutta nyt he sitten perustivat perheen. Ensimmäinen lapsi, Eeva Tellervo syntyi 13.4.1941, jolloin nuori perhe asui vuokralla Auhonjärven rannalla olevassa mökissä, Markkolassa.\nKeväällä 1941 jännitys Euroopassa kiristyi ja Suomessakin suoritettiin yleinen liikekannallepano. Alkoi siis asemasotavaihe. Isän ei tarvinnut palata rintamalle, koska hän oli 39-prosenttinen sotainvalidi. Hän suoritti joitakin vartiointitehtäviä Puolangalla. Näinä aikoina hän sai siirrettyä vanhan pirtin ja kamarin käsittävän mökin Puolanka-Pudasjärvitien varteen metsän reunaan. Kirkolle tästä Kanerva-nimisestä mökistä oli matkaa liki 12 kilometriä ja lähimpään naapuriin noin kaksi kilometriä. Tähän mökkiin minä, Terttu Annikki synnyin 24.9.1942, ”potunkaivuuaikaan”, kuten äitini kertoi.\nMökissä ei ollut mitään mukavuuksia, ei vettä, puita, sähköä eikä valmista peltoakaan. On siinä äidillä ollut tekemistä pienten lasten kanssa. Apulaista hänellä ei koskaan ollut. Talvella 1944 isäni oli päässyt Ruotsiin Göteborgiin Volvon tehtaille saamaan koneenkorjausoppia. Veljeni, Matti Juhani syntyi 2.5.1944. Ruotsissa isän huoli perheestään on ollut suuri. Se käy ilmi hänen kirjeistään, joita minulla on muutama tallessa.\nAsemasotavaihe kesti kesään 1944 saakka. Neuvostoliiton ratkaiseva hyökkäys alkoi Karjalankannaksella 9.6.1944. Sotatoimet päättyivät 4.9.1944 ja aseleposopimus eli Moskovan välirauha astui voimaan pari viikkoa myöhemmin. Nyt alkoi sitten Lapin sota, koska saksalaiset piti ajaa pois maasta. 6.9.1944 annettiin koko Lapin lääniä ja Oulun läänin itäisiä osia koskeva evakuointikäsky. Äitikin joutui lähtemään kolmen pienen lapsen kanssa härkävaunussa evakkoon Kärsämäelle sotaa pakoon. Kun palasimme evakosta kotiin Kanervaan, oli pieni perunamaamme syöty. Pirtin lattialla oli ollut pata ja perunankuoria. Näin minulle on kerrottu. Ainoa muistikuva minulla on näistä ajoista, että kurkimme verhojen raosta tiellä marssivia sotilaita. Siitä, keitä he olivat, minulla ei ole tietoa.\nSodasta oli siis juuri ja juuri selvitty ja itsenäisyys säilytetty. Elämän Kainuun korvissa oli jatkuttava. Kuopuksemme, Irja Anneli syntyi 6.3.1946. Hänen syntymästään muistan, että meidät lapset ajettiin ulos mökistä. Lapsenpäästäjänä oli joku kylän emännistä. Ulkona kuuntelimme äidin parkumisia ja pelkäsimme hänen kuolevan. Lopulta pääsimme katsomaan pientä parkuvaa vauvaa. Hän oli ihmeellinen, punanaamainen lakanaan kääritty tirsokas. Äitikin oli pelastunut. Nyt oli sitten lapsikatras täysilukuisena koossa.\nLeikkejä ja maalaiselämää\nMe lapset saimme hyvin vapaan kasvatuksen, kasvatimme lähinnä toisiamme. Kurin pitäjä oli äiti, jolla oli koivun oksa kamarin oven kamanassa meitä varten. Joskus saimme sen kyllä tuhottua, mutta uusi ilmestyi aina tilalle. Talvisin touhusimme yleensä sisällä, sillä elettiinhän sodan jälkeistä pula-aikaa, eikä ulkoiluvaatteita ollut riittävästi. Ostoleluja ja kuvakirjoja meillä ei ollut. Joskus saimme käsiimme valokuva-albumin. Sille kävi huonosti, sillä revimme kaikki meille epämieluiset kuvat. Nyt sekin harmittaa. Molla-Maijan sidoimme rievuista ja vain mielikuvitus oli rajana leikeissämme.\nKerran muistan heränneeni jonkin kaapin takaa. Olin paennut sinne kerimään karhunlankarullaa pahvinpalalle ja nukahtanut. Halusin rullan itselleni. Puuhevostakin yritin vuolla tylsällä puukolla. Olin nähnyt sellaisen serkkupojilla. Se ei valmistunut koskaan. Toinen muistikuva sisälläolopäivistä on, kun isä ja äiti olivat heinänteossa jossakin Pirttijokivarressa ja me olimme keskenämme kotosalla. Iltapäivällä tuli ankara ukonilma. Taivas repesi, salamat leimahtelivat ja tanner tömisi. Istuimme penkillä rivissä, pelkäsimme ja haimme turvaa toisistamme.\nJoskus äidin täytyi päästä käymään kirkolla ja jättää meidät selviytymään keskenämme. Vanhinkaan meistä ei ollut täyttänyt kymmentä vuotta. Kun jäimme keskenämme mökkiin, leikit muuttuivat rajummiksi. Kamarissa oli jousitettu sänky. Hypimme sen päällä niin, että jouset irtosivat. Penkistä teimme mäen, jota pitkin pyörimme alas. Näissä leikeissä muistan kerran kamarin ovenkin irronneen paikaltaan.\nKesällä juoksentelimme ulkona lähimetsissä. Joskus eksyimmekin. Maantien toisella puolella oli monttu, ”kalirooppi”, joka oli syntynyt, kun siitä oli otettu multaa tientekoaikana. Se oli täyttynyt vedellä ja siinä oli mukava pulikoida. Mökin kohdalla oli tien alitse kulkeva siltarumpu. Konttasimme sitä pitkin tien alitse toiselle puolelle. Oli jännittävää, jos samanaikaisesti auto sattui kulkemaan tiellä. Nyt sitä rumpua ei enää ole, sillä maantiestä on tullut pikitie. Höpötalouttakin leikimme. Kävyt olivat lehmiä ja radion teimme vanhasta kahvipannusta. Sisälle keräsimme muutaman männynkävyn ja joukon sittisontiaisia. Kyllä sieltä kuului rahinaa aivan kuin isän radiosta.\nKun jäimme keskenämme kotiin, emme saaneet avata ulko-oven säppiä emmekä päästää sisälle ketään. Muistan kerran Vannan, isänisän, istuneen tovin kartanolla kivellä piippuaan poltellen. Yritimme olla hiljaa ja vain kurkimme ikkunasta. Vanna oli ainoa elossa oleva isovanhempamme.\nPihapiiriin oli ilmestynyt aitta, lato ja navetta Kestolle ja Kaunikille. Kaunikki oli äidin perintölehmä, valkeapäinen kyyttö. Pikku-Virkku oli saanut tallin. Meille lapsille Virkku oli hyvin ystävällinen. Se antoi meidän pyöriä jaloissaan ja letittää harjaansa. Näitä takkuja harjassaan se sai kantaa lopun elämäänsä. Halkovajaa ei Kanervassa koskaan ollut. Vähäiset rangat ajettiin keskelle kartanoa ja pilkottiin taivasalla, ”rantteella”, haloiksi. Kaivonkin korvasi suon reunalle kaivettu monttu eli ”rooppi”. Vettä haimme myös puolen kilometrin päästä lähteestä.\nSitten karmeampi muistikuva: Oli pimeää, talvi taikka syksy. Piti saada ruokaa perheelle ja oli teurastettava vasikka. Muistan nähneeni, kun se roikkui verisenä pirtin oven suussa katosta illan hämyssä. Meidät lapset oli komennettu jo kamarin puolelle nukkumaan, mutta uteliaisuus veti paikalle. Tästä jäi minulle trauma pitkäksi aikaa. Näin painajaisunia. Ilmeisesti huusin, koska heräsin aina isän sylissä tuskaisena. Näissä unissa lensin aina kovaa vauhtia jonkin maton päällä päin seinää. Pelkäsin nukkumaanmenoa. Rauhoittaakseni itseäni keksin keinon: Pyörittelin sormieni välissä tyynyssä olevia höyhenten sulkia, kunnes nukahdin. Annelilla piti olla aina nukkuessaan äidin huivi ja peukalo suussa isona tyttönäkin. Tapa jäi vasta kun peukalo tervattiin.\nPula-aikaa ja aherrusta\nElettiin siis 1940-lukua ja kaikesta oli pulaa. Raskaat rauhanehdot olivat kansan huolena. Miehiä oli kaatunut paljon sodassa ja sodasta selvinneetkin olivat kokeneet kovia. Kummasti sitä siellä Kainuun korvessakin sinniteltiin eteenpäin.\nMeistä lapsista ehkä minä olin vähiten ikäväinen. Minusta oli seikkailua, jos pääsi pois kotoa. Siihen minulle tuli joskus tilaisuuskin. Oli perustettu kansanhuoltoministeriö poikkeustilan ajaksi. Kaupoista myytiin elintarvikkeita ostokorteilla. Jauhot, ryynit, sokerit, kahvinkorvike, kankaat ja jopa langatkin saatiin ostokorttien kupongeilla. Kansanhuolto toimi ja valvoi tarkasti elämää vuosina 1939–1949. Kun ostit sokerikilon, kortistasi leikattiin sokerikuponki. Myymälöissä pidettiin tarkka kirjanpito ostokupongeista. Anni-täti, joka asui vielä ukin, Vannan, luona Sakarissa, halusi saada korttini. Muutin siis Annin elätiksi Sakariin viikoksi. Siellä sain valtavan ripulin. En ennättänyt hyyssykkään ajoissa ja vaatteeni sotkeutuivat. Minua nolotti enkä tiennyt, miten kertoisin siitä Anni-tädille.\nRyysyläisiähän sitä oltiin, kuten kirjailija Ilmari Kianto on meitä kainuulaisia kuvannut. Aluksi meilläkään ei ollut kaikille kenkiä, jotta olisimme päässeet yhtä aikaa ulos. Ne puupohjaiset ja paperipäällysteiset kengät olivat kyllä nuoskalla lumella jännät, kun niiden pohjaan kertyi paksu lumikerros. Eivät ne kauaa kestäneetkään. Mökkikin oli varmasti kylmä pakkasella. Muistan nuoleskelleeni sen yksinkertaisten ikkunoiden jäisiä pintoja.\nVaatteista oli myös kova pula. Kylän emännät lähettelivät kerjuukirjeitä ja alkoihan niitä paketteja sitten tulla, koulullekin. Koululta saimme siskoni kanssa oudon viitan. Siinä ei ollut hihoja ollenkaan. Se sopi kuulemma meille hyvin, sillä olihan isämme käsi-invalidi. Näin kylällä vitsailtiin. Kainuulainen osaa kyllä olla ilkeä ja kateellinen. Nämä ovat meidän luonteenpiirteitämme. Me olemme sitkeää ja kateellista porukkaa.\nSaimme mekin paketteja, ihan Amerikasta asti sukulaisilta. Amerikan vaatteet olivat kyllä sopimattomia meidän oloihin, mutta oli paketissa jotakin mielenkiintoistakin, purkki kovia keltaisia jyviä. Aikansa pähkäiltyään älysi äiti panna ne pannulle kuumumaan ja siitähän se riemu ratkesi! Ne pomppivat, paukkuivat ja halkeilivat ja makoisiahan ne olivat.\nKaikesta huolimatta väkimäärä kylässä alkoi kasvaa. Uusia perheitä muutti paikkakunnalle. Myönnettiin halpakorkoisia lainoja ja pika-asutustiloja perustettiin. Luovutetuilta alueilta siirtynyt maatalousväestö sai korvaukseksi uusia maita viljeltäväkseen. Näihin aikoihin isäkin oli kiinnostunut kilometrin päässä olevasta autioituneesta Petäjävaara-nimisestä paikasta. Hän saikin edullisen, halpakorkoisen ja pitkäaikaisen lainan Hypoteekkiyhdistykseltä ja sai lunastettua Petäjävaaran pusikoituneet pellot ja kaistaleen metsää. Siinä meillä olikin sitten urakka rakentaa uudet rakennukset ja raivata pellot.\n1950-luvun kesät olivat Kainuussa työntäyteistä aikaa. Rahaa ei ollut mutta työtä sitäkin enemmän. Työntekoon osallistuivat kaikki, kukin taitojensa mukaan ja aina opittiin lisää. Kun juhannuksen jälkeen peruna oli saatu mullattua, sekin lapiopelillä, oli halkosavotan aika. Isä oli varannut metsäyhtiöltä alueen, josta ylispuut oli raivattava pois, jotta puuntaimet pääsisivät kasvamaan. Palkkioksi sai pitää kaatamansa roskapuut. Niitä kyllä tarvittiinkin, koska vesi lehmille sulatettiin talvella lumesta.\nKesällä lehmät keräsivät itse ruokansa metsästä. Kylällämme ei paimenia käytetty. Lehmät seurasivat kellokasta ja tulivat kotiin lypsettäviksi illalla viimeistään emännän kutsusta. Joskus lehmät joutuivat ”metsän peittoon”, ja silloin oli käännyttävä kylän tietäjän puoleen. Hän luki loitsunsa ja lehmät tulivat kotiin. Näin uskottiin vielä silloin kotiseudullani. Tämä tietäjä oli vanha, hiljainen partasuinen mies, jolla oli tuikkiva katse. Trullikin saattoi silloin pääsiäisen aikaan olla liikkeellä. Ainakin kerran sellainen kävi meidänkin navetassa.\nKesän tärkeimpiä töitä oli heinänteko. Ketoniittyjä meillä oli vähän, joten pääasiallisesti heinät lehmille kerättiin luonnonniityiltä Pirttijokivarresta. Sinne mentiin soutaen jokea pitkin ja viivyttiin viikko, taikka niin kauan kuin työt vaativat. Joidenkin niityillä oli sauna yöpymistä varten mutta me rakensimme aina yömajan latoon orsista ja heinistä. Mukaan veneeseen otimme aina kaikki tarvittavat tavarat kuten viikatteet, haravat, hangon, kirveen, puukon, padan, lusikat ja mukit sekä kahvinkeittovehkeet ja tulitikut. Ruokatarvikkeeksi meillä oli leipäsäkki, kymmenen litran tonkka piimää, voirasia, palvilihaa, hampparin makkaraa, suolaa, sokeria, korppuja ja puurotarvikkeeksi pussi kotona tehtyjä talkkunajauhoja. Kokkina toimi aina isä ja hyvin pärjäsimme.\nTyö oli hikistä ja rankkaa, jota sääsket ja paarmat vauhdittivat. Miehet niittivät ja me tytöt haravoimme heinät luo`oiksi, joista oli sitten helppo kasata rukoja, kun heinät kuivuivat. Ruot kannettiin sitten sapilailla latoon. Joillakin niityillä ei ollut latoja, jolloin heinät kasattiin suoviksi, joissa oli tukena pystyseipäät. Suovan päälle heiteltiin koivuvitsakset painoksi, jotta tuuli ei sitä hajottaisi. Oli se riemun päivä, kun viimeinen ruko kannettiin latoon ja tavarat veneeseen.\nMe tytöt olimme myös ahkeria marjanpoimijoita. Mustikkakankaat ja hillasuot tulivat kyllä tutuiksi. Syksymmällä puolukkaa keräsimme myyntiinkin runsaasti ja saimme ostettua rahoilla kouluvaatteita.\nKoulunkäyntiä vanhaan malliin\nLasten lukumäärä kylällämme oli kasvanut niin suureksi, että oli perustettu toinen koulupiiri, Neulikon koulupiiri. Koulu toimi kuitenkin vuokratiloissa Kinnulassa ja oli yksiopettajainen. Se tarkoitti sitä, että alakoululaiset kävivät koulua syksyisin ja keväisin muutaman viikon ja talvisin vain lauantaisin. Yläkoululaiset olivat koulussa muina aikoina.\nSyksyllä 1948 sisareni Tellervo aloitti opintiensä tässä koulussa ja minä työnnyin mukaan kuunteluoppilaaksi. Koulumatkaa oli kolme kilometriä ja se taivallettiin jalkaisin. Minäkin sain kyllä kynän ja pienen ruutuvihkosen, mutta koska minulla ei ollut istumapaikkaa luokassa eikä sisareni halunnut minun kulkevan perässään välitunnilla, jätin koulunkäyntini tällä kertaa muutamaan reissuun.\nSeuraavana syksynä minunkin oli määrä aloittaa varsinainen koulunkäynti. Vanhempamme päättivät laittaa meidät kylän toiseen kouluun, Hietalan kouluun, jota äitimmekin oli aikanaan käynyt neljä luokkaa. Isän koulunkäynti typistyi rippikoulun käyntiin. Tämä koulu oli kaksiopettajainen ja siellä oli asuntolakin.\nTämäpä ei kunnan herroille sopinutkaan. He kävivät komentamassa meidät pois koulusta neljä päivää ennen joululomaa. Tämä oli meille katastrofi, emmekä me sinä lukuvuonna koulunovea sen enempää avanneet. Muistan, että kotonamme kävi kyllä herroja, jotka uhkasivat huostaanotolla, mutta isä sanoi vain, että viekää vaikka Venäjän Kemiin, mutta ei Vänkälään. Koulu oli nimittäin siirtynyt kauemmaksi metsätien päähän rakennettuun maalaistalon uudisrakennukseen, jota kuntakin oli tukenut. Koulumatkaa meille olisi tullut ainakin viisi kilometriä. Politiikkakin tässä oli mukana. Seudun valtapuolueet olivat maalaisliitto ja SKDL.\nSeuraavana syksynä aloitimme kuitenkin koulunkäyntimme Vänkälässä. Seuraavaksi lukukaudeksi valmistuikin sitten uusi koulurakennus päätien varteen. Opettajiakin sinne saatiin kaksi. Kalusteista ja opetusvälineistä oli kuitenkin puutetta. Aluksi opettaja määräsi minutkin istumaan kahden pojan keskelle kahdenistuttavaan pulpettiin. Lopulta opettaja armahti minua ja sain mieluisen paikan ompelukoneen äärestä. Lieneeköhän tästä seurauksena se, että pidän edelleenkin käsitöistä!\nKoulumatkat taivallettiin edelleen jalkaisin. Vaatetus oli puutteellista. Pitkät housut tytöillä eivät tulleet kuuloonkaan, ja koska villasukat ulottuivat juuri polven yläpuolelle ja hamonen vähän polvien alapuolelle, jäi reisiin paljas kohta, jota kyllä paleli pakkasella. Meidän tehtävänämme oli myös kuljettaa Kinnulan kaupasta lamppuöljyä neljän litran peltisellä kanisterilla. Se oli hankala kuljetettava.\nOlin kyllä innokas oppilas. Olin jo yläluokassa, ehkä neljännellä luokalla, kun meillä oli hiljaista itsenäistä opiskelua ja ylemmillä luokilla oli menossa maantiedon tunti. Opettaja kyseli Albanian pääkaupunkia ja kukaan ei tuntunut tietävän sitä. Sitten opettaja kohdisti kysymyksen koko luokalle ja lupasi vapaapäivän koulusta siitä tiedosta. Minä parkasin innoissani, että Tirana! Vapaapäivää en kuitenkaan pitänyt.\nKuudennella luokalla oli opettajana leppoisa nuori ylioppilaspoika. Hänellä oli kirjallisiakin lahjoja. Joulujuhliin hän laati meistä jokaisesta pienen lorunpätkän. Jukka-veljestäni se kuului jotenkin näin: ”Missä kulkee pörrötukka, se on varmaan Räisäs-Jukka”. Minusta opettajani loruili näin: ”Tertulle, Tertulle kuuluu lause tää, jonka olkain välissä on oikein viisas pää”. En pitänyt lorustani ja tekiväthän pojat siitä aikamoisia väännöksiä.\nKeväällä oli sitten pyrkiminen keskikouluun ja se tietysti jännitti. Koetehtävät eivät olleet kovin vaikeita ja pääsin jatkamaan opiskelua Puolangan kunnallisessa keskikoulussa. Saimme aineenopettajat. Opettajat vaihtuivat usein ja saimmekin tutustua monenlaisiin opetustyyleihin.\nKotitalousopettaja halusi meidän hyödyntävän suoraan luonnosta saatavia tuotteita. Niinpä sitten keittelimme nokkoskeittoa ja pihlajanmarjakiisseliä. Salaatiksi hän ehdotti voikukan lehtiä ja sieniä, minkä torjuimme. Sienethän Kainuussa olivat vielä silloin lehmien ruokaa. Käsitöiden tekemisestä pidin, samoin liikuntatunneista. Matematiikka ja luonnontieteelliset aiheetkin alkoivat kiinnostaa. Koska koulumme oli kokeilukoulu, järjestettiin siellä aina testejä, jotta opetuksen tasoa voitiin seurata. Luokallani oli testit ainakin kielistä ja tulos oli lamaannuttavan huono.\nKoulukuljetuksia ei ollut. Osa meistä sai asua asuntolassa, osa vuokrasi asunnon kylältä. Minä sain asua asuntolassa koko koulunkäyntini ajan. Lukurauhaa asuntolassa ei kyllä ollut, sillä huoneet olivat pienet ja samassa huoneessa saattoi olla kahdeksankin oppilasta. Sängyt olivat kerrossänkyjä. Läksyjä yritimme tehdä yhdessä, taikka etsimme lukurauhaa yläkerran portaikosta, kuivaushuoneesta ja käytäviltä. Kouluviikko oli kuusipäiväinen ja usein viikonloppuna kävimme sisareni kanssa kotona. Koulu oli ilmainen samoin kuin asuminen asuntolassa ja ateriat. Oppilaita oli eri puolilta Puolangan pitäjää ja moni oli ensimmäistä kertaa kauemmin poissa kotoa. Joitakin vaivasi koti-ikävä niin, että he tuhersivat itkua iltaisin. Moni minunkin luokaltani häipyi ikävän takia kotimaisemiinsa, vaikka opettajat yrittivät kannustaa heitä palaamaan takaisin jatkamaan opintojaan.\nAamuisin saimme puuron voinapin, maidon ja leivän kera, keskipäivällä keittoruoan ja iltapäivällä taas mielestäni maukkaan keittoruoan. Illalla saimme teetä voinapin ja kovan näkkileivän, vanikan, kera. Usein siinä oli lisukkeena juusto- taikka makkarasiivu. Iltapäivällä oli kova nälkä ja meille tulikin tavaksi hakea lähikaupasta ranskanpullaa. Olihan se maukasta syötävää! Meille koululaisille oli jaettu keittiövuorot tiskausten ajaksi. Pojilta ne meinasivat unohtua, mutta me tytöt toimimme rivakasti, sillä se työhän oli tuttua. Muistan kyllä koulussa ja asuntolassa viihtyneeni hyvin.\nKoulunkäyntikulut olivat siinä aika pienet, sillä olimmehan sisareni kanssa talvet ”ulkoruokinnassa”. Kuulin kyllä erään kylän isännän valistavan isää, että tyttöjen kouluttaminen on samaa kuin ”toisen vasikan juottaminen”. Sisarestani muistan tältä ajalta sen, että hän oli niin tarkka ja taloudellinen, että halusi aina ottaa minulta pois sen vitosen, jonka isä oli antanut taskurahaksi. Minä tuhlaisin sen, mutta hän ostaisi lankoja ja kutoisi sukkia. Asuntolan vintillä juoksimme kilpaa ja taistelimme rahasta. Ei hän tainnut vitostani saada.\nHarrastuksia ei ollut paljon. Joskus viikonloppuisin pelasimme lentopalloa liikuntasalissa ja olihan niitä ”piirinpyörijäisiäkin”, mutta harvoin. Niihin piti olla rehtorin lupa ja valvojaksikin piti saada joku opettajista. Silloin illalla porukka kerääntyi jumppasaliin. ”Mankkoja” ei ollut, itse laulettiin lähinnä kansanlauluja. Pojat hakivat tyttöjä leikkiin, pyörittiin käsi kädessä suuntaan ja toiseenkin. Varsinkin, jos ylemmän luokan poika sattui hakemaan ujoa alemman luoka tyttöä piiriin, oli se jännää! Juhlaa oli myös se, jos asuntolan hoitaja salli meidän kuunnella radiostaan talvisia urheilukisoja asuntolan käytävällä. Televisioita ei silloin ollut.\nNyt ymmärrän, miten tärkeä tämä kunnallinen keskikoulu oli paikkakunnalle. Se avasi monelle köyhälle Kainuun lapselle mahdollisuuden jatkokoulutukseen ja parempiin ammatteihin, niin minullekin.\nHalusin jatkaa opiskelua. Lehdessä oli tieto, että naapuripitäjässä aloittaa syksyllä toimintansa lukio, siispä sinne. Silloin en vielä arvannut, että aloittavalla koululla on omat ongelmansa.\nKoulurakennukseksi oli varattu Iijoen siltojen vieressä oleva vanha Poroputaan pirtti, joka oli toiminut savotan aikana hevosten tallina muutama vuosi aiemmin. Oli sitä kyllä siivottu ja kuhmurainen lattia maalattu. Erikoisen tunnelman hirsiseen pirttiin antoi iso puilla lämmitettävä uuni ja vanhanaikaiset ikkunat verhoineen. Seinille oli isketty isoja rautanauloja takkeja varten. Eniten ongelmia tuotti epätasainen lattia, jolta ei meinannut löytyä tasaista kohtaa pulpetille.\nAsunnon sain hankittua Ritijärveltä tulleen serkkuni kanssa noin seitsemän kilometrin päästä Pirinrannalta. Sieltä ei ollut koulukuljetuksia ja koulumatka tuottikin meille vaikeuksia ja vaikutti opiskeluunkin. Ainakin minulla syyslukukausi meni rämpien.\nOsa opettajistakin oli epäpäteviä. Jossakin vaiheessa meille opetti matematiikkaa vanha sotaherra. Hän ei opettanut, vaan komensi kirjat esille ja määräsi luettavat sivut ja laskettavat tehtävät. Minulla olisi ollut paljonkin kysyttävää, mutta en uskaltanut kysyä, sillä pelkäsin tätä herraa. Biologiset aineet ovat aina olleet minulle helppoja ja niissä muistan menestyneeni hyvin. Kuvaamataitoa meille opetti taiteilija Tolonen, fiksu, korrekti herra. Kävimme muutaman kerran ihmettelemässä hänen kubistisia töitään hänen kotonaan. Uskontoa opetti itse kirkkoherra. Hänen opetuksestaan minulle on jäänyt mieleen käsite, etsikkoaika. Saksaa opetti nuori, hyvin kaunis nainen. Pojat ristivät hänet Hubschiksi, ja sekosivat niin, ettei opetuksesta meinannut tulla mitään. Englantia ja ruotsia opetti rehtori kovalla paatoksella. Minä tipuin kärryiltä jo alkumetreillä, ja sainkin sitten ehdot keväällä englannin kielessä. Historian opetus oli pitkästyttävää tärkeiden tietojen alleviivaamista oppikirjasta.\nUnohtumattomin kokemus tästä koulusta minulla on erään urheilutunnin hiihtoretkestä. Ennen koulun pihalle tuloa latu ylitti Iijoen ja minä hiihtelin letkan viimeisenä. Äkkiä kuulin takaani voimakkaan humahduksen. Kun vilkaisin taakseni, kauhukseni huomasin ladun pitkältä matkalta vajonneen tumman veden syövereihin. Kyse oli vain sekunneista, ettenkö minäkin olisi päässyt kylmään syleilyyn. Vapisin koko illan kauhusta ja palasi se sama tunne usein uniinkin jälkeen päin. Keväällä sitten päätin, että tähän kouluun en enää palaa.\nSyksyllä jatkoin opiskelua Kajaanin tyttökoulussa. Siellä sain vapaaoppilaspaikan ja opettajat olivat päteviä ja vaativia. Matematiikan ja fysiikan opetus oli perusteellista ja tarkkaa. Luonnontieteissä minulle alkoi hahmottua, miten tämä elämä maapallolla on mahdollisesti saanut alkunsa, ja miten se on kehittynyt vuosimiljoonien kuluessa ja mitenkä tämä maailmankaikkeus oikein pelaa.\nLuokallani meitä tyttöjä oli 42. Syksyllä urheilukentällä Cooperin testiä juostessamme ihmettelin kaupunkityttöjen huonoa kuntoa. Usein matkalla kentälle osa tytöistä poikkesikin baariin tupakalle. Tästä opettajamme ei pitänyt. Sisäliikuntatunnillakaan kaikki tytöt eivät aina ehtineet mukaan alkuverryttelyyn. Tampuriinin pauke vain kiihtyi ja rypyt opettajan otsalla syvenivät.\nÄidinkielen opetus oli tiukkaa. Varsinkin aineiden palautus oli jännää puuhaa. Luokassa oli kaksi suurta taulua, jotka järjestäjät kirjoittivat välitunnin aikana täyteen opettajan antamia virheellisiä virkkeitämme. Sydän pamppaillen tarkastelimme tauluja, löytyisikö sieltä omaa kömmähdystä. Virkkeet tarkastettiin siten, että lauseen kirjoittaja nousi seisomaan ja yritti ensin itse korjata virheen. Ellei se onnistunut, luokka auttoi. Virke piti sitten kirjoittaa korjattuna vihkoon ja asiaa koskeva sääntö perään.\nAbikevät oli leppoisaa aikaa. Asuin silloin Koskisalaman talossa perheen tyttären kanssa samassa huoneessa. Hän kävi kyllä vain nukkumassa siinä huoneessa. Tytär kävi samaa tyttökoulua kuin minäkin, mutta alemmalla luokalla, ja vanhemmat olivat töissä päivät pitkät. Sain siis rauhassa syventyä opiskeluun. Kuudennen kerroksen ikkunasta katselin vapaana lenteleviä lintuja ja tiesin, että kohta vapaus koittaa minullekin. Vastapäisen puutalon seinässä on laatta muistona siitä, että merkkimies Lönnrotkin on joskus vaellellut näillä kaduilla.\nKirjoitukset sain läpi ehkä odotettua paremmin arvosanoin. Lakkiaiskahvit tarjosi vuokraemäntä onnittelujen kera. Perheestäni paikalla oli vain vanhempi sisareni, joka oli saanut päästötodistuksen muutama viikko aikaisemmin Oulun diakonissaopistosta.\nKesätyöt opintojen rahoittajana\nKesäisin olin aina töissä. Puolangan vanhainkodissa työskentelin ainakin kahtena kesänä. Työskentely siellä oli vaihtelevaa ja yllätyksellistäkin. Ammattinimikkeeni taisi olla osastoapulainen, mutta tein sitä, mitä käskettiin. Jaoin ruokaa, siivosin, olin yökkönä, puutarhatöissä, petasin ja saunotin. Kerran eräs naispotilas sai kesken saunomisen epilepsiakohtauksen. Otin siltä tekohampaat pois suusta ja siinä se sitten sätkitteli aikansa lattialla ja lopulta tokeni. Eräs miespuolinen saunotettava, kookas ja karvainen köriläs, aikoi viedä minut miniäksi kotiinsa. Minä vain kovensin harjaamista. Saunapäivän päätteeksi olin kyllä väsynyt.\nMarjareissulla taas kyselin erään sähköshokkihoitoja kokeneen potilaan tuntemuksia. Yksi vikkeläkinttuinen mies laitettiin aina yöksi alakerran putkaan nukkumaan patjan ja peittojen kera. Yökkönä ollessani löysin tämän veitikan sivelemässä ulostettaan lattiaan. Lakana oli revitty suikaleiksi, aikoi näet paeta ikkunasta. Kerran päivällä löysin hänet karkumatkalta ulkoa. Vipeltäjä oli matkalla kylille ja kuivatteli sukkiaan kylmän muuripadan yläpuolella.\nSairasosastolla oli halvaantunut arvokkaanoloinen Iida-rouva, jonka kaunis nuoruudenkuva oli pöydällä. Näytin sitä hänelle ja ojensin samalla peiliä niin, että hän saattoi nähdä kasvonsa. Hän haroi terveellä kädellään naamaansa ja tarttui hameeseeni. Ilmeillään hän viestitti suuria tunteitaan. Puhua hän ei voinut. Hänellä ei käynyt vieraita.\nTein siellä niitä töitä, mitä minulle määrättiin. Kerran sinne tuotiin verta räkivä, ”lentävää keuhkotautia” sairastava mies odottamaan uutta hoitopaikkaa. Minut määrättiin hänen hoitajakseen. Olin tietysti kokematon, enkä osannut varoa riittävästi tartuntaa. Mitään suojakäsineitä ei minulla silloin ollut käytössä. Pesin ja siivosin mielestäni huolellisesti, mutta totuus paljastui vasta vuosien kuluttua. Olin aloittanut juuri vakituisen työni opettajana, ja hiihtolomalla Lapissa aloin tuntea oloni huonoksi. Ilmeisesti rankka hiihtoretki päästi taudin valloilleen. Vatsani alkoi paisua. Hakeuduin tietysti lääkäriin ja sieltä kiireesti Yliopistolliseen sairaalaan. Maha aukaistiin ja sieltä laskettiin neljä litraa nestettä. Diagnoosi oli: vatsatuberkuloosi. Työni siltä keväältä oli tehty. Onneksi sain pitää työpaikkani. Lääkkeitä söin ainakin vuoden.\nToinen lukioaikainen työpaikkani oli Äylön palotorni. Siellä oli aikaa lueskella ruotsinkielisiä Colinin kappaleita ja miettiä syntyjä syviä. Kylän nuorisolla oli tapana käydä siellä sunnuntairetkellä. Hupilaiseksi minulle he toivat koiranpennun. Jätin sen aluksi alas, mutta kun se alkoi haukkua, yritin kuljettaa sen tornin huipulla olevaan koppiin. Kiedoin pennun hameeni helmoihin ja rupesin kapuamaan portaita ylös torniin. Jo ensimmäisellä tasanteella se rupesi vikisemään ja lirautti pissit. Minun täytyi palauttaa se kartanokoiraksi. Siellä se tutki paikkoja ja kuljetti pihalle kaikki löytämänsä tavarat. Erityisen ihastunut se oli miesten haalareihin, jotka se aina löysi, vaikka kuinka kauas ne kätkin.\nNäihin aikoihin meillä oli enimmillään viisi lehmää. Maito lähetettiin Kainuun Osuusmeijeriin Kajaaniin. Ainoa vakituinen tulonlähde oli siis se pieni maitotili. Opintolainaa pankeista siihen aikaan oli vaikea saada, koska koulun olisi pitänyt olla suoraan ammattiin valmistava. Vanhempamme toivoivat kuitenkin, että jokainen meistä saisi haluamansa ammatin. Oli siis elettävä mahdollisimman säästeliäästi. Olen kyllä tosi kiitollinen vanhemmilleni siitä, että he tukivat meitä ja panostivat kaikkensa, jotta pääsisimme alkuun elämämme taipaleella.\nMyöhempiä vaiheita elämästäni\nYlioppilaaksi päästyäni haaveilin käsityön opettajan ammatista, mutta kun en tiennyt, miten siihen ammattiin valmistutaan, hakeuduin Suomussalmelle Kurkikylän koululle kansakoulun opettajaksi. Siellä olisin saanut olla pitempäänkin. Pyrin kuitenkin opiskelemaan Oulun yliopistoon. Biologian opettajaa minusta ei tullut, kun en saanut hankituksi pääsykoekirjoja. Tuli matemaattisten aineiden opettaja. Niitä aineita opiskelemaan pääsin ilman pääsykoetta. Vuonna 1972 sain Kiimingin yläasteelta vakituisen viran, josta jäin eläkkeelle syksyllä 2002.\nNautin aluksi vapaudesta ja toteutin matkustushaaveitani. Hiljaisina hetkinä alkoivat kuitenkin lapsuusmuistot palata uudelleen ja uudelleen mieleeni. Helpotti suuresti, kun aloin kirjoitella niitä paperilappusille. 30.12.2016 oli Kalevassa artikkeli Naisten ääni-hankkeesta. Kiinnostuin asiasta ja kun löysin Oulu-opiston järjestämän kurssin aiheesta, hakeuduin sinne. Kurssi oli antoisa ja kokosin opettajan johdolla tiivistelmän sota-ajan muistoistani.\nCategories : Naiselämää maaseudulla, Naisten Ääni, Omaelämäkerrat, Työelämä


Jouluale -kampanjat käynnissä - lista parhaista tarjouksista - AfterDawn\nAfterDawn > Uutiset > Jouluale -kampanjat käynnissä - lista parhaista tarjouksista\nKirjoittaja Janne Yli-Korhonen @ 25.12.2020 17:38\nJoulu ja joulunaika tarkoittaa myöskin vuoden viimeistä alennuskampanjaa joulualen muodossa. Erilaisia tarjouksia löytyy useilta jälleenmyyjiltä ja osalla ne jatkuvat reilusti tammikuun puolelle asti.\nTarjouksia on luonnollisesti saatavilla satoja, joiden joukosta poimimme mielestämme parhaimmat yhdeksi listaksi. Päivitämme listaa myös seuraavien päivien aikana, mikäli uusia tarjouksia ilmestyy.\nKaikkien kauppojen parhaat joulualetarjoukset löydät kätevästi tältä hintavertailupalvelu Hintaoppaan sivulta.\nOnePlus 8T 128GB, hinta 499 euroa (säästä 100 euroa)\nMotorola Moto G9 Play, hinta 149 euroa (säästä 50 euroa)\nMotorola Moto G8, hinta 95 euroa (säästä 20 euroa)\nPoco X3 NFC 128 GB, hinta 229 euroa (säästä 40 euroa)\nXiaomi Redmi 9 64GB, hinta 129 euroa (säästä 20 euroa)\nPolar Ignite -urheilukello, hinta 149 euroa (säästä 50 euroa)\nFitbit Versa 3 -kello, hinta 199 euroa (säästä 30 euroa)\nTietokoneet ja tarvikkeet:\nSamsung Chromebook 4 XE310XBA-K01SE, hinta 169 euroa (säästä 30 euroa)\nAcer Nitro VG240Y Full HD IPS -näyttö, hinta 75 euroa (säästä 30 euroa)\nAsus TUF Gaming VG27VH1B Full HD 165 Hz -näyttö, hinta 199 euroa (säästä 80 euroa)\nGlorious PC Gaming Race Model O -pelihiiri, hinta 19,90 euroa (säästä 30 euroa)\nKlipsch T5 True Wireless -nappikuulokkeet, hinta 99 euroa (säästä 20 euroa)\nJBL Under Armour True Wireless Flash -nappikuulokkeet, hinta 69 euroa (säästä 30 euroa)\nJBL Linki Music -kaiutin, hinta 69 euroa (säästä 60 euroa)\nKlipsch The One II -kaiutin, hinta 199 euroa (säästä 60 euroa)\nAudio Pro A10 -kaiutin, hinta 99 euroa (säästä 100 euroa)\nJBL Link Bar Android-soundbar, hinta 99 euroa (säästä 50 euroa)\nRazer Seiren Mini -mikrofoni, hinta 44,95 euroa (säästä 20 euroa)\nLedvance Smart+ Gardenpole Mini Multicolor -puutarhavalaisinsarja, hinta 41,93 euroa (säästä 15 euroa)\nTägit: lista tarjoukset joulu\n<Steamin talviale on alkanut - äänestä myös Steam-palkintojen voittajia >Nämä ovat 10 suosituinta tuotetta vuonna 2020 - lista täyttyy tekniikasta ja elektroniikasta


Strategiassa kolme peruspilaria - Mobiili - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 14.6.2005 14:55\n– Tavoitteenamme on kasvaa markkinoita nopeammin ja laajentaa matkapuhelimen käyttöä uusilla markkinoilla, Ojanperä sanoi.\nKilpailuasetelma matkapuhelinmarkkinoilla säilyy Ojanperän mielestä kireänä. Nokian aikoo menestyä kilpailussa kehittämällä teknologiaansa helppokäyttöiseksi ja mahdollisimman yksinkertaiseksi. Yhtiön tavoitteena on lisätä markkinaosuuttaan kaikissa tuoteryhmissä, hintaluokissa ja markkina-alueilla.\n– Matkapuhelinten ja mobiilipalveluiden pitää olla helppokäyttöisiä, jotta ne kiinnostavat kuluttajia eri puolilla maailmaa. Tätä me kutsumme ihmisläheiseksi teknologiaksi, sanoi Nokian teknologiajohtaja Pertti Korhonen.\nNokia Networksin johtajan Simon Beresford-Wylien mukaan maailmassa on nyt yli 25 miljoonaa wcdma-teknologiaan perustuvan 3G-puhelimen käyttäjää. Hänen mukaansa koko maailmassa on julkistettu 73 wcdma-verkkoa, joissa Nokia on laitetoimittajana 33 verkossa.\nVuoden loppuun mennessä Beresford-Wylie arvioi wcdma-verkkojen määrän nousevan yli sataan. Verkkolaitetoimituksen lisäksi Nokia odottaa isoa kasvua teleoperaattoreille tarjottavista palveluista.\n– Pyrkimyksenämme on nousta nopeimmin kasvavaksi langattoman viestinnän laitetoimittajaksi. Palveluliiketoiminnan myötä Nokiasta tulee yhä enemmän myös palveluyhtiö.\nNokian yhteistyö Applen ja opensourcen kanssa poiki mobiiliselaimen\nNokia Connection 2005 -tapahtumassa yhtiö kertoi, että se tuo Series 60 -alustalle uuden webbiselaimen, joka perustuu yhteistyöhön Applen kanssa. Selain käyttää samoja avoimen lähdekoodin komponentteja, kuin Apple Mac OS X -käyttöjärjestelmässä ja Safari-selaimessa. Lue lisää ›\nNokialta tukku puhelimia, neljä liukukannellista\nHelsingissä ja Singaporessa pidettävissä Nokia Connection -tapahtumissa yhtiö julkisti seitsemän uutta matkapuhelinmallia, joista neljä mallia on liukukannellista, kaksi taittuvaa ja yksi perinteinen matkapuhelin. Puhelinjulkistusten lisäksi yhtiö kertoi tuovansa Series 60 -älypuhelimille avoimeen lähdekoodiin perustuvan selaimen. Lue lisää ›\nNokialta kolmas versio Series 40 -alustasta\nNokia julkisti Series 40 -alustasta kolmannen version mobiilisovelluskehittäjille. Uusi versio tuo mukanaan tuen suuremmille näytöille ja uuden ohjelmointirajapinnan rikkaiden ohjelmien ja palveluiden luomiseen Javalla varustettuihin malleihin. Lue lisää ›


LSO Osuuskunnan edustajiston vaalien äänestys on alkanut. Osuuskunnan jäsenet valitsevat 14.4. - 2.5.2014 osuuskunnassa ylintä päätäntävaltaa käyttävän 30-jäsenisen edustajiston. Ehdolle asettui 70 jäsentä.\nEhdokkaat on esitelty verkkosivulla www.lso.fi/vaalit2014. Jokainen äänioikeutettu jäsen on saanut ehdokasesittelyn myös vaalikirjeen yhteydessä. Esittelyssä voi tutustua vaalin ehdokkaiden ajatuksiin siitä, mitä he pitävät tärkeänä ja mihin asioihin he haluavat vaikuttaa tuottajien edustajana.\nVaalien tulos toukokuun puolivälissä\nÄänestysaika päättyy 2.5.2014. Vaalilautakunta toteaa vaalin tuloksen ja julkaisee valituiksi tulleiden kolmenkymmenen edustajiston jäsenen nimet 12.5.2014. Samalla alkaa uuden edustajiston toimikausi, joka jatkuu vuoden 2019 kesään asti.\n- vaalilautakunnan puheenjohtaja Pekka Uusitalo, puh. 0400 352 620\nLSO Osuuskunta on 1 400 aktiivisen lihantuottajan yhteisö, joka käyttää vastuullisesti suomalaisen omistajan ääntä Euroopan suurimpiin lukeutuvassa liha-alan yhtiössä HKScan Oyj:ssä\nTiedote julkaistu: 14.4.


Step by step with me: "Tämän takia ei kannata valita ulkomaalaista miestä"\nIS:n nettisivuilta olen seurannut huvikseni keskustelua ulkomaalaisten miesten hurjasta viennistä Suomessa. Allekirjoitan kyllä itsekin sen, että enemmän mä olen tapaillut ulkomaalaisia kuin suomalaisia miehiä... Ulkomaalaiset on toisissa asioissa paljon mutkattomampia kuin suomalaiset! Nyt sieltä löytyi kuitenkin Jonna Waddingtonin kommentti aiheeseen, josta löytyi kyllä todella paljon tuttua!\n"Kaukosuhde oli elämäni parasta ja samalla kamalinta aikaa. Noin kuuden viikon välein lensin Lontooseen tai mieheni otti lennon Helsinkiin. Edelleen lentokentällä sydäntä kouraisee, vaikka tilanne on nykyään täysin erilainen."\nJuuri nyt en muista kenen blogissa vastikään puhuttiin samaisesta aiheesta. Sinne kuitenkin kommentoin, että on se kumma, kun kaukosuhteen päätyttyäkin on ihmeellinen ikävä jotakin tai jonnekin, kun siitä vain on tullut tapa. Onneksi se on kuitenkin aiheetonta. Toisinaan meillä iskee myös nuo kulttuurierot arjessa vastaan, mutta suurimmaksi osaksi se johtuu siitä, että asutaan kolmessa sukupolvella saman katon alla, tilanne olisi varmasti eri, jos asuttaisiin omassa asunnossa keskenämme, tai jos olisimme alusta alkaen asuneet samassa maassa. Meillä kotona itävaltalainen kulttuuri jyrää suomalaisen kyllä kuusi nolla :D\nMitä mieltä te olette? Onko sillä mitään eroa, onko mies ulkomaalainen vai kotimainen?\n//We've had discussion in the Finnish media about foreigners getting easily in (close) contact with Finnish women. Now a journalist wrote a comment about why you shouldn't choose a foreign guy. But does it really matter, if your partner is foreigner or coming from the same country and culture as you are?\nAino 9. elokuuta 2014 klo 16.17\nKirjoitin just samasta aiheesta kun mua alko ärsyttää ne "mikä suomalaisissa miehissä on vikana?" -kysymykset :D\nMulle Danielin kansalaisuudella ei ole mitään väliä - me vain satuimme tapaamaan Itävallassa, missä suurin osa miehistä on itävaltalaisia. Ehkä ulkomaalaiset miehet viehättävät useita naisia, koska suomalaiset miehet uskaltautuvat usein juttusille vasta 7 oluen jälkeen? :D\nTeea 9. elokuuta 2014 klo 17.14\nJoo, on kyllä hurja yleistys että ulkomaalaiset olis aina jotenkin suositumpia kuin suomalaiset. Siinä missä erilaisuus on eksoottista niin erilaisuus joissain tapauksissa näkyy ennakkoluuloina! Toisinaan ulkomaalaisen vaan erottuvat edukseen...\nEikä kaikki "ulkomaalaiset" ole hurmureita luonnostaan, niinkuin ei kaikki suomalaisetkaan ole juroja kännikaloja. :D mulle ei ole mikään itseisarvo että mies yhtään minkäänmaalainen, ihmisiä ne on kaikki kansalaisuudesta riippumatta.\nHene 9. elokuuta 2014 klo 17.02\nVoin kyllä allekirjoittaa tuon jälkimmäisen ihan täysin. Siinä missä suomalaiset tarvitsee sen tukevan humalan keskustelun avaajaksi, tullaan ulkomailla puhumaan spontaanisti vaikka bussipysäkillä. Tosin täytyy myöntää että sama pätee myös toisinpäin. Mun mielestä myös suomalaiset naiset on paljon passiivisempia aloitteentekijöitä kuin esim. saksalaiset naiset! Vai olenko ainoa tämän huomion tehnyt? :D Mut onhan se vaan ulkomailla niin helppo tutustua toiseen, kun on irti kotosuomen kuvioista ja on suurempi tarve luoda sosiaalisia kontakteja.\nTeea 9. elokuuta 2014 klo 17.19\nHyvä pointti kyllä, ettei suomalaisnaisilla ole aina pokkaa lähestyä "kohdetta", oon kyllä huomannu että mitä etelämmäksi mennään sitä aktiivisemmiksi naisetkin muuttuu :D ja tosiaan, nyt ihan parisuhteista puhumatta ulkomailla ottaa helpommin kontaktia uusiin ihmisiin (ainakin jos on kielitaitoa), joskus suomessa katotaan kieroon jos erehtyy kommunikoimaan tuntemattomien kanssa (paitsi kännissä, silloin voi tehdä mitä vaan kun jälkikäteen ei tarvi hävetä mitään kun kukaan ei muista) :D\nAino 9. elokuuta 2014 klo 18.03\nMä en allekirjoita tätä väitettä: olen itse tehnyt meidän suhteessa aloitteen ja monelta itävaltalaismieheltä olen kuullut, et paikallisia naisia saa pyörittää vaikka puol vuotta ennen kuin saa hymyn, kun taas pohjoismaalaiset tulee itsekin jutteleen :D\nTeea 9. elokuuta 2014 klo 18.31\n(Mä kirjotan tätä kommenttia jo kolmatta kertaa, vitsin wlan kun ei yllä yläkertaan asti! :D) Mä en täkäläisistä naisista tiedä mutta Saksassa huomasin et siellä naiset saattaa olla joskus aika aggressiivisiakin lähestyessään miehiä. Täällä taas mä oon kuullu vaan että naiset odottaa miehen maksavan kaiken! Meillä toimii kylläkin tää finnische Gleichberechtigung eli fifty-sixty :D Mua kauhistuttais jos Gerhard joutuis esim. maksamaan jonku kalliin fine dine-illallisen yksikseen, ja aina kun käydään jonkun kaveripariskunnan kanssa syömässä ja sen pariskunnan nainen ei liikauta eväänsäkään laskun tullessa pöytään. Mulle taas tulis tosi kiusaantunu olo ellen mä laittais edes sitä vitosen seteliä pöytään, ellei asiasta ole erikseen sovittu kuka maksaa ja mitä..:D\nHene 9. elokuuta 2014 klo 19.13\nOkei, mielenkiintoista! Just tuollaisen aggressiivisen kuvan minäkin olen saksalaisista saanut tai ehkä se sit vaan tuntuu näin "vaatimattomana" ja hiljaisena suomalaisena siltä. :D Meillä on kyllä pätenyt aika pitkälti toi "mies maksaa"-kulttuuri, mikä kyllä välillä ottaa päähän, koska suomalainen nainen on toki itsenäinen ja voi maksaa itsekin. :D Olenkin aina selittänyt, että en haluais jäädä kiitollisuuden velkaan tai velkaa ylipäänsä, mut vastaus on yleensä "No mut kun mä kutsuin sut syömään ulos, niin anna mun tarjota". Tosin tämä vain, jos ollaan hienommin yhdessä syömässä. Perus Burger Kingit ja dönerit maksaa kukin omansa. Ehkä tää menee vielä ohi, kun kuherruskuukaudet muuttuu arjeksi! :D\nAino 9. elokuuta 2014 klo 20.37\nAhaa, ehkä siis saksalaiset naiset on aggressiivisempia ja aloitteellisempia kuin nää itävaltalaiset :D Meillä maksupolitiikka on sellainen "kumpi maksaa", maksellaan varmaan kans aika fifty-sixty eli vähän vuorotellen, mut musta tuntuu et loppujen lopuksi silti Daniel maksaa enemmän.\nTeea 10. elokuuta 2014 klo 11.12\nSe voi olla että saksalaiset naiset on ihan omaa luokkaansa, oon kuullut hurjia juttuja esim. työpaikkahierarkiastakin että naiset pitää aika kärkkäästi omasta asemastaan kiinni ja myös näyttää sen kaikille muillekin :D mutta se nyt on jo toinen juttu...\nGerhard just kommentoi kun mainitsin tuosta fifty-sixty -jutusta: "Mir gefällt das" :D eli ilmeisesti me pohjoismaiset naiset ollaan vähän mutkattomampia (vaatimattomampia) kuin paikalliset.;D\nMiitu 9. elokuuta 2014 klo 23.10\nMun blogiin kirjoittelit tuosta ikävästä ja että siitä on tullut tapa :) Ei sillä sinänsä ole väliä onko mies ulkomaalainen vai ei, sattumalta nyt satuin tapaamaan miehen muualta ja sille tielle jäätiin... mutta kyllä mulla on tietyt negatiiviset mielipiteeni ja yleistykseni suomalaisista miehistä, ja ulkomaalainen vie kyllä sata nolla :D Mutta en viitsi siitä enempää, ettei kukaan vedä hernettä nenuun! Minua nauratti tuossa artikkelissa se, että suomalainen mies olisi parempi koska suomalaiset miehet ovat mutkattomampia. Minä taas ajattelen, että juurikin nämä kulttuurierot jne. tekevät tästä suhteesta niin upean <3 Monikulttuurisuus on rikkaus! Ja suomalaiset miehet ovat omalla tavallaan hyvinkin monimutkaisia, en sanoisi kyllä ollenkaan mutkattomiksi suhteiksi niitä mitä minulla on ollut :D\nTeea 10. elokuuta 2014 klo 11.04\nNiin se olikin! :) Kaikissa on omat puolensa, niin hyvät kuin huonotkin. Mielenkiintoista olisi tietää, miten tilanne on toisinpäin, esim. mitä ulkomaalaiset ajattelevat suomalaisista naisista tai onko ulkomaalaiset naiset suosittuja Suomessa. Näitähän vois tutkia loputtomiin, mutta kuitenkin se on niin paljon yksilöstäkin kiinni, kuka viehättää ja kuka ei.:)\nSofia 19. elokuuta 2014 klo 20.58\nEn ole ikinä ymmärtänyt sitä miten monet itävaltalaiset pystyvät asumaan sukulaisten kanssa samassa talossa. Mamma ja pappa asuvat alakerrassa ja muut yläkerrassa. Onneksi me ollaan ihan itseksemme ja sukulaiset ovat Wienissä!\nTeea 20. elokuuta 2014 klo 8.59\nNo en kyllä minäkään! Itsekin muutin aikoinaan pois kotoa heti kun siihen oli mahdollisuus... Joillekin se on kuitenkin itsestäänselvyys että jäädään asumaan "Elternhausiin" tai muutetaan vähintään samalle kadulle asumaan. Mutta kai tässäkin järjestelyssä on hyvät puolensa!


Uuden-Seelannin MM-ralli | Ylikerroin.com\nViestin otsikko: Uuden-Seelannin MM-ralli\nLähetetty: 14.04.2004, 12:15\nMuiden kuskien mahdollisuudet ovat niin marginaaliset, että niille kerroinrajoja on turha laskea.\nUusi Subaru menee lujaa. Solberg näytti ajamisen mallia muille Meksikossa, ja olisi voittanut kisan ylivoimaisesti ilman aikasakkoaan. Solberg on sorateiden valtias, ja parhaimmillaan tiukoissa sekuntikamppailuissa. Uuteen-Seelantiin hän starttaa mielestäni ennakkosuosikkina. Mikko Hirvosella on nyt yksi kauden näytönpaikoistaan. Alla on voittaja-auto, ja reitti sopii luontaisesti nopealle suomalaiselle hyvin. Tähän astisissa kisoissa Hirvonen on ajanut varman päälle, mutta U-Seelannissa hän lähtee ajamaan jo hyviä pätkäaikoja. Kokemusta Hirvonen kerää koko ajan enemmän, ja onnistuminen tällä kaudella jossain kisassa on varmaa. U-Seelanti voisi olla hyvä paikka siihen, ajoihan nuori ja nopea Toni Gardemeister muutama vuosi sitten varsin keskeneräisellä Seatilla U-Seelannissa palkintopallille.\nFord tuo Uuteen-Seelantiin uuden auton. Ford panostaa autossa luotettavuuteen, kun seuraavat kolme kisaa Uuden-Seelannin jälkeen ovat Kypros, Kreikka ja Turkki. Nopeutta edelleen löytyy, ja Uusi-Seelanti sopii alhaisen painopisteen omaavalle Fordille Neste Rallyn ohella parhaiten sorakisoista. Märtin on kisan kakkossuosikki. Pientä haittaa Märtin saattaa saada irtosorasta, sillä hän on perjantaina reitillä toisena. Francois Duval on avoimesti sanonut tavoitteekseen maaliinpääsyn ja kokemuksen keräämisen U-Seelannista. Duval on kehittyvä kuljettaja, jonka taidot nopeassa sorakisassa ovat vielä keskeneräiset.\nMyös Citroenin uusi auto tekee debyytin U-Seelannissa. Autoa on testattu paljon, mutta tekemistä siinä Carlos Sainzin mukaan vielä on koska uusia osia on niin paljon. Citroen ei ole ehkä parhaimmillaan näin nopeassa rallissa, joten tallin ykköskuski Sebastien Loeb lähtee hakemaan varmoja lisäpisteitä taistelussa mestaruudesta. Hänelle paremmin sopivia kisoja on vielä tulossa. Silti Loeb on kisan kolmossuosikki voittajaksi. Tallikaveri Sainz ajaa todennäköisesti samoista sijoista kuin ennenkin, ja pyrkii muiden keskeyttämisten kautta nousta palkintopallille. U-Seelanti on niin nopea ralli, että kokemuksesta ei hyödy normaalia enemmän, tässä rallissa ratkaisee kuskin henkilökohtainen nopeus.\nPeugeot ei sitten vieläkään vakuuta. Autossa on edelleen 4-vaihteinen laatikko, jossa on ollut puutteita huippunopeuden kanssa. Rajoitin hakkaa päälle pitkillä suorilla, eikä ylöspäin voi enää vaihtaa. Tässä rallissa mennään todella lujaa ja suomalaiskuskit joutuvat yrittämään syheröosuuksilla enemmän kompensoidakseen huippunopeuden puutetta. Ranskassa ollaan työskennelty lujasti luotettavuusongelmien ratkaisemiseksi, ja tältä osalta uskon että kehitystä on tapahtunut. Silti Peugeotit ovat minusta ykkössuosikkeja keskeyttämään kilpailu. Grönholm on nopea, mutta luottamuus itseen ja autoon on varmasti kyseenalaista tällaisen alkukauden jälkeen. Edelliskisassa Meksikossa Grönholm haukkui koko tallin, ja talli myönsikin tuoneensa uuden 307WRC:n kilpailuihin liian aikaisin. Kakkoskuski Rovanperän tehtävä U-Seelannissa on edelleen ajaa auto maaliin ja tuoda mahdollisimman paljon jäännöspisteitä. Hänen päävastustajansa ovat Duval ja Sainz.\nCentre on tässä kisassa hyvin jäljillä, joten pelattavaa ei pahemmin löydy. Hirvosesta saa voittajavetoon liian korkean kertoimen, jota kokeilen pienellä panoksella. Lisäksi H2H-vedossa hän saa pariaan Mitsubishin Panizzia vastaan hyvän kertoimen. Panizzi ei ole koskaan osannut ajaa soralla, ei varsinkaan nopeissa ralleissa. Nyt alla on vielä täysin raakile Mitsubishi, jolta on tältä kaudelta turha odottaa tuloksia oikeastaan mistään kisasta. Vähintään 70% Hirvoselle tässä, ja lähes maksimipanoksella kiinni! Lisäpelejä täytyy katsella myöhemmin Superkaksarin puolelta.\nH2H Hirvonen - Panizzi 1,65 (9/10)\nWinner Hirvonen 41,00 (1/10)\nViestin otsikko: Re: Uuden-Seelannin MM-ralli\nLähetetty: 14.04.2004, 16:01\nPeugeot ei sitten vieläkään vakuuta. Autossa on edelleen 4-vaihteinen laatikko, jossa on ollut puutteita huippunopeuden kanssa. Rajoitin hakkaa päälle pitkillä suorilla, eikä ylöspäin voi enää vaihtaa. Tässä rallissa mennään todella lujaa ja suomalaiskuskit joutuvat yrittämään syheröosuuksilla enemmän kompensoidakseen huippunopeuden puutetta.\nYmmärsin että tähän Uuden - Seelannin ralliin olisivat saamassa joko viisi -tai kuusivaihteista boxia...? (lähde www.wrc.com ). Ilmeisesti sulla on tarkempaa tietoa kun sanamuoto on ilmeisesti tätä kisaa koskien "edelleen 4 -vaihteinen"...Voi surkeus sentään, mä ymmärrän hyvin miltä tuntuu kun välitykset loppuu vaikka voimaa vielä olisi\nLähetetty: 14.04.2004, 17:55\nMikäli tarkoitat tätä, niin tieto on vanhentunutta. Muistelen, että Bosse on muutamassa haastattelussa sanonut, että tietoa uuden laatikon debyytistä ei ole vielä, ja tämänpäiväinen IS Veikkaaja vahvistaa vielä tuota muistikuvaa: "Hän(Grönholm) toivoo pikaisesti pääsevän eroon Hewlandin rakentamasta nelipykäläisestä vaihdelaatikosta. -Aluksi oli tarkoitus käyttää Uudessa-Seelannissa viisivaihteista laatikkoa, mutta näyttää siltä, että joudun jatkamaan nelivaihteisella."\nMikäli Peugeot olisi liikkeellä uudella vaihdelaatikolla, siitä olisi varmasti wrc.comissa uutisoitu.\nEi muuten ole Grönholm ainoa suomalainen moottoriurheilija tällä hetkellä, joka on tyytymätön menopeliinsä. Toinen löytyy varmasti hopeisesta leiristä liimarengaslajista


Perniön kierrätyskeskus sijaitsee Karlstadintiellä. Kierrätyskeskuksen puhelinnumero on 040 838 5735.\nSivua on katseltu: 8498 kertaa\nLyhyt kestolinkki: kierrätyskeskus.com/79\nKierrätyskeskus.com-hakemisto ei vastaa tämän Perniön kierrätyskeskuksen karttakuvan eikä esittelysivun tietojen oikeellisuudesta. Mikäli esittelysivun sijainti kartalla vaikuttaa väärältä, siitä kannattaa vihjata palvelun ylläpidolle palautelomakkeen avulla tai kirjoittamalla kommentin alapuolelle. Kierrätyskeskuksen aukiolo kannattaa tarkistaa puhelinsoitolla tai sähköpostitse.\n5 erittäin hyvä palvelultaan ja mukava henkilökunta\nKirjoitettu: 15. päivä maaliskuuta 2013\nKommentoitaessa julkaisua Perniön kierrätyskeskus sekä Nimi että Kommentti ovat vaadittuja tietoja. Myös sähköpostiosoite on pakollinen, mutta sitä ei näytetä julkisesti.


Sauvignon Blanc rypäle\n16.10.2018 - Kategoriat: Rypäleistä\nSauvignon Blanc -rypäleen tunnistaa aromistaan\nAloittelevalle viiniharrastajalle vaaleasta Sauvignon Blanc -rypälelajikkeesta tehdyt valkoviinit ovat mieluisia, sillä niissä on aivan omanlaisensa ja helposti tunnistettava aromi. Suurin osa Sauvignon Blanc -rypäleistä maailmalla käytetään kuivien valkoviinien tekemiseen, mutta siitä valmistetaan myös jonkin verran kuohuviiniä sekä joitakin maailman upeimmista jälkiruokaviineistä. Suurin osa Sauvignon Blanceista on tehty terästankissa, ilman tammen vaikutusta, jolloin viinit ovat raikkaita ja hedelmäisiä ja tuovat esiin itse rypälelajikkeen ominaisuuksia.\nKuivana valkoviininä Sauvignon Blanc kannattaa nauttia nuorena ja raikkaana viininä ja hyvin viilennettynä. Se on väriltään usein vaalea, joskus jopa vihertävä ja sillä on suorastaan pistävä ominaistuoksu. Sauvignon Blanc tuoksuu selkeästi mustaviinimarjapensaan lehdiltä ja sitruksilta, joskus myös vastaleikatulta nurmelta, vihreältä parsalta, karviaismarjoilta ja nokkosilta. Totta puhuen englanninkieliset viiniammattilaiset kuvailevat Sauvignon Blancin tyypillistä aromia sanalla cat pee, eli kissan pissa, ja täysin positiivisessa mielessä! Se on hyvin hapokas viini, joka tuntuu suussa sitruunaisen raikkaalta ja pirteältä. Kuivat Sauvignon Blanc -valkoviinit ovat ihanteellisia yhdistelmiä esimerkiksi vuohenjuuston, graavilohen, äyriäisten ja parsan kanssa.\nSauvignon Blanc on kansainvälinen rypäle\nMakeana jälkiruokaviininä, esimerkiksi Sauternes’n alueelta, Sauvignon Blancit ovat makeudestaan huolimatta tasapainoisia hapokkuutensa ansioista. Arvokkaampia viinejä voi kypsyttää jopa vuosikymmeniä. Jälkiruokaviineinä ne ovat erinomaisia sinihomejuustojen, ankan- tai hanhenmaksan, kakkujen ja hedelmäisten jälkiruokien kanssa. Nekin kannattaa tarjoilla viilennettynä.\nSauvignon Blanc on yksi harvoista lajikkeista, jotka säilyttävät tunnusomaiset tuoksunsa ja piirteensä riippumatta siitä, missä päin maailmaa se kasvaa. Sauvignon Blanc on niin sanottu kansainvälinen rypäle, eli sitä viljellään ympäri maailmaa melkein kaikkialla missä viiniä viljellään. Parhaimmillaan se on kuitenkin hiukan viileämmillä kasvualueilla. Kuuluisimmat ja arvokkaimmat Sauvignon Blanc -viinit tulevat Keski-Ranskasta ,Loiren laaksosta, Sancerren ja Pouilly-Fumén alueilta ja Uudesta-Seelannista Marlborough’n alueelta. Makeita viinejä siitä tehdään esimerkiksi – usein sekoituksena toisen vaalean rypälelajikkeen Semillonin kanssa – Sauternes’n alueella Bordeaux’ssa, Ranskassa.\nSauvignon Blanc on yksi maailman suosituimmista ja tunnetuimmista rypälelajikkeista, ja siitä tehtyjä viinejä on saatavilla joka hintaluokassa. Jos haluat tutustua tyypilliseen esimerkkiin tyylikkäästä Sauvignon Blanc -viinistä, kokeile Petit Bourgeois Sauvignon Blancia! Se on kuiva ja raikas, hyvin ruokaystävällinen ja huikean hinta-laatusuhteen valkoviini Loiren laaksosta, Ranskasta. Yhdistä se keväiseen vuohenjuusto-parsasalaattiin tai sitruunalla maustettuun uuniloheen.\nAihealueet: rypälelajikeSauvignon BlancValkoviini


Rekat ovat jumissa liukkaalla Kuusamontiellä | Videot | Kaleva.fi\nEtusivu Videot Rekat ovat jumissa liukkaalla Kuusamontiellä\nLukijavideo Taisto T\nRekat ovat jumissa liukkaalla Kuusamontiellä\nOulu 25.1.2018 13:37\nKuusamontiellä Kuusamosta Ouluun päin tuleva kaista oli niin liukas, etteivät rekka-autot uskaltaneet ajaa Jolosjoelle laskeutuvaan rinteeseen, kertoo videon ottaja. Autoja on parkissa ainakin 11 kappaletta 5-10 kilometriä Kiimingistä Kuusamoon päin.\nNyt liukastellaan – rekat jäivät jumiin valtateillä Kemissä ja Kiimingissä, Oulussa lukuisia peltikolareita\nRespektiä 27.1.2018 14:15\nSuomi elää rekkaliikenteen tahdissa, ei voi kuin hattua nostaa. Tiet ja rautatiet ovat valtion "verisuonisto", jo muinaiset roomalaiset sen tiesivät. Suomessa on jotakin vialla, kun tiet ja rautatiet ovat huonossa kunnossa. Lopettakaa joku rahareikä ulkomaille ja alkakaa kehittää Suomea, siis eduskuntamme, please. Ylin valta Suomessa on eduskunnalla. Onkohan hävittäjähanke ylimitoitettu, 10 mrd euroa. Suomi köyhtyy silmissä.\nikivaiva? 26.1.2018 20:36\nIlmeisesti tämän päivän rekkakuskit eivä ole edes kuulleet puhuttavankaan lumiketjuista???\n50-60 luvulla oli miltei kaikissa rekoissa talvi aikana moiset varusteet. En muista edes tilannetta, jolloin olisi jäänyt jumiin edes metsäteillä niiden kanssa.\nreaa 26.1.2018 17:00\nEi ollut pyöräteilläkään hiekoitettu kaikkia alueita, pitäisi ehtiä autpoilijoille, leikkauksiahan nämä on selvästi, ei ole annettu määrärahoja. Kyllä saa nyt henkensä kaupalla mennä kävellen tai autolla.\nKiitos 25.1.2018 14:37\nLeikkaukset tuntuvat. Kilpailutus ja yhtiöittäminen hyödyt tais tulla pikavoittona.\nPmr 26.1.2018 08:10\nLeikkauksistako tämä sään vaihtelu mielestäsi johtuu?\nliukasta 25.1.2018 14:35\nKysymys ei ole uskalluksesta vaan siitä, että kuljettajat ovat ammattilaisia eivätkä halua särkeä kalustoa eikä aiheuttaa kokonaan tien sulkemista vahingon sattuessa joka on todennäköinen liukkaalla. Puhumattakaan mitä muuta voi sattua.\nMatematiikkaa 27.1.2018 08:41\nAivan oikein toimittu.\nJos rengastus tai auton paino ei sovi kelille, kolme tuntia "nokosilla" levikkeellä on pienempi vahinko kuin, auto ojassa tai linkussa mäessä.\nSiinä aikaa kuluu reilusti yli kolmen tunnin ja kalusto saattaa mennä käyttökelvottomaksi.\nEi joka paikkaan voi riittää auraa ja suolaa yhtä aikaa.\nSoraa tielle 25.1.2018 14:10\nMissä hiekoituskalusto nyt on?\nOnko tiehoitotaidot unohtuneet vai eikö niitä ole ollutkaan?\nLääkkeiden omavastuut näkyvät ilman viivettä ensi vuoden alusta alkaen, samalla lääkkeiden omavastuuosuus nousee


Nuorukainen pukeutui koulussa naiseksi – perhe kysyi, eikö hän halua olla enää mies | Yle Uutiset | yle.fi\nVille Kekäläinen halusi olla nuorempana näyttelijä, koomikko, musikaalitähti ja tanssija. Nyt 27-vuotiaana hän on kaikkea sitä – kiitos drag-hahmo Linnea von Kattendamin. Kuva ja kuvankäsittely: Antti Kolppo / YleAntti Kolppo / Yle (kuvaa on muokattu)\nVille Kekäläinen sanoo, että show-meikin tekoon kuluu tavallisesti noin tunti. Tuona aikana hän muuttuu Villestä Linneaksi ja valmistautuu esitykseen myös henkisesti.Antti Kolppo / Yle\nVille Kekäläinen on meikannut kasvonsa alusta asti itse. Hän on oppinut meikkaamaan kokeilemalla ja kyselemällä neuvoja ammattilaisilta.Antti Kolppo / Yle\nPäivisin Ville Kekäläinen tuottaa konsertteja, mutta iltaisin hän esiintyy täydessä meikissä Linnea von Kattendamina. Naisten vaatteissa häntä nähdään vain keikoilla.Antti Kolppo / Yle\nEsko Paavola on avustanut Kekäläistä vuodesta 2013 asti. He laskevat tehneensä toistasataa keikkaa yhdessä. Paavola toimii Kekäläisen keikka-assistenttina ja äänisuunnittelijana.Antti Kolppo / Yle\n"Olen esiintynyt lapsesta asti. Aina kun meille tuli kotiin vieraita, katosin jonnekin vaihtamaan vaatteita ja sitten alkoi minun show’ni. Se oli milloin mitäkin imitaatiota", Ville Kekäläinen muistelee.Antti Kolppo / Yle\nHahmo toimii parhaiten silloin, kun ei yritä liikaa, on Kekäläinen todennut. Taustalla assistentti Esko Paavola.Antti Kolppo / Yle\ndrag queenilmiötKotimaan uutisetkulttuurisukupuoliTaiteellinen ilmaisu ja mediatmusiikkikonsertitHelsinkiJoensuu


Kategoria: Yleinen | Sivu 2 | Chemigate\nHenkilökemiaa – Harri Vainionpää\nPyörä, siis mikä tahansa pyöreähkö liikkumiseen tai liikuttamiseen tarkoitettu esine toimii, koska vierintävastus on yleisesti ottaen pienempi kuin vastaava liikekitka....\nChemigate Oy:n omistajapohjaan muutoksia – Berner Oy on ostanut yhtiön osake-enemmistön\nChemigate jatkaa 15.6.2021 solmitun osakekaupan jälkeen Bernerin itsenäisenä tytäryhtiönä, eikä sen perustoimintamalli muutu. Nykyinen johto jatkaa niin ikään entisissä tehtävissään,...\nAlkaa olla taas aika kaivaa esille lenkkarit, lasketteluvälineet ja kaikki ne muutkin vähänkään liikuntaan viittaavat vempaimet. Nyt viimeinkin myös ne...\nSana joulu tulee talvipäivänseisauksen juhlan muinaisgermaanisesta nimestä (yule). Keskitalven juhlaa vietettiin jo rautakaudella, ennen kuin kristinuskolla oli merkittävää jalansijaa leveysasteillamme....\nToimitusketjujen vastuullisuutta kansainvälisesti arvioiva EcoVadis on myöntänyt Chemigatelle kultatason tunnustuksen (Sustainability Rating Gold). Chemigaten vastuullistoimet arvioitiin erinomaisiksi, ja se ylsi viiden prosentin parhaimmistoon analysoitujen kemianteollisuuden yritysten joukossa.\nChemigate toteuttaa yhdessä LeaseGreenin kanssa Mietoisten tehtaalla energiatehokkuushankkeen, jonka hiilijalanjälkivaikutukset ovat mittavat. Hanke on nyt loppusuoralla, sillä valmista arvioidaan olevan...\nHenkilökemiaa – Tarja Rintala\nAuto kurvaa idyllisen, edellisen vuosisadan vaihteessa rakennetun talon pihaan. Pihalla seisoo Tarja, Chemigaten Lapuan yksikön laboratorioesimies kädet puuskassa.\nLaadunvalvontakemisti Annaleena Stenman on aloittanut työt Lapulla. Annaleena aloittaa työtehtävät perehtyen laboratorion toimintoihin ja valmistautuu vastaanottamaan vuoden vaihteen tienoilla laboratorion esimiestehtävän. Myöhemmin...\nHenkilökemiaa – Maisa Kantola\nSumuinen aamu on puhkeamassa kauniiksi syyspäiväksi, kun löydän itseni seuraamasta Maisan punaista autoa Rymättylän serpentiiniteillä. Autot lyödään parkkiin pienelle kinttupolulle,...\nMartin Ekman vahvistaa myyntitiimiämme\nMartin Ekman aloitti elokuun alkupuolella työt myynti-insinöörinä Mietoisten toimipisteellä. Tulevaisuudessa Martin vahvistaa myyntitiimiämme keskittyen kationisointireagenssin ja erikoiskemikaalien tuoteperheisiin.


– Liikevaihdon, markkina-arvon ja tulosvaroituksen tiedän, luettelee vuoden tuotantotaloutta opiskellut oululainen Ville Korhonen Espan puistossa Helsingissä.Mutta sitten menee hankalaksi.\n– Shorttausta en ole kyllä kuullut.– Q2 - en ole ihan satavarma. – Termiinisopimus... en ole varma siitäkään.Muutama vastaantulija veikkaa, että tulosvaroitus tarkoittaisi sitä, että yrityksen tulos on painumassa pahasti miinukselle. Kesäkadulla voisi mennä läpi, mutta nilkki tentaattori määräisi vielä tukiopetusta.Ymmärrän myös ne aurinkoiset hymyt, hieman säälivätkin. Kuka näitä kesällä pohtii.


Korisliiga 14.10 | Ylikerroin.com\nTänään on 21.01.2018, 03:26\nViestin otsikko: Korisliiga 14.10\nLähetetty: 14.10.2011, 00:13\nKataja-KTP päivän mielenkiintoisin matsi. Katajalla epävarmoja Lehtoranta, Kanervo ja Sten. Näistä Lehtorannan puuttuminen on kriittisin, koska Katajalla tällöin korin alla ainoastaan iso uusi jenkki. Keskiviikon tv-matsista näki, että ongelmia on luvassa isoa Kotkaa vastaan. Kataja toki selvä suosikki kotonaan, mutta näiden kolmen puuttuessa voin Kotkalle 30% antaa. Itse vedän suoraa voittoa reilummin tällä kertaa.\nVielä maistuvampi on under-veto. Vastakkain valmentajat Toijala-Ekström, jotka molemmat ovat tiukasti kontrolloidun koripallon ystäviä. Katajan mahdollisesti niukka rosteri puoltaa myös.\nKTP ml 3,97 Pinnacle 1,5/5\nKTP +7,5 1,98 Pinnacle 0,5/5\nunder 168,5 1,82 Pinnacle 4,5/5\nKouvot-Vilpas over 147,5 1,84 Pinnacle 2,5/5\nLahti +1,5 2,15 Pinnacle 1,5/5\nLahti-Bisons under 169,5 1,80 Pinnacle 1,5/5\nOstetaan Kotkan suoraa vähän lisää kertoimen noustua:\nKTP ml 4,33 Pinnacle 0,5/5\nViestin otsikko: Re: Korisliiga 14.10\nLähetetty: 14.10.2011, 05:54\nJuu Lehtoranta on tärkein mun mielestä siksi ettei tämä uus jamppa ole vielä täyden matsin kunnossa näköjään. Keskiviikkona meni joukkueelta kaikki pieleen, Kanervo tuskin pelaa tänään vaikka kyse olisi ollut vain puujalasta, Stenin vamman vakavuutta on vaikea arvioida kun ei oikein tiedä mitä sille siinä tilanteessa kävi... Mutta mutulla Kotkaa peliin.\nVähän ihmetyttää tämä liigan tiedottamispolitiikka, esim. Lehtorannan puuttumisesta keskiviikkona ei kellään ollut mitään hajua, oiskohan se liikaa vaadittu että siirryttäisiin sm-liigan käytäntöön että joukkueet ilmoitetaan kansalle iltapäivän aikana?\nLähetetty: 14.10.2011, 13:36\nNiinpä. Veikkaukselle joutuvat kuitenkin ilmoittamaan loukkaantuneet/sairaat.\nLähetetty: 14.10.2011, 15:36\nKertoimet nousseet sen verran, et laitetaan:\nVilpas +5 2,12 188Bet 2/5\nLähetetty: 14.10.2011, 15:51\nNenonen ei pelaa.


Siitä asiallinen manki nyt halvalla kaupan. Myydään auton alta pois. Tietoja: -lifan 125 (sylinteri ja mäntä vaihdettu noin 3000-3500km sitten) - heidenau renkaat ja 8 reikäset vanteet (molemmat melkeinpä uudet, pintaa kumeissa todella hyvin jäljellä) -15-25 välit, huiput jotain 70-80kmh. Tuning jalkatapit ja kiksi. -yksinkertaistetut sähköt, johdot vedetty etu ja taka lampulle sekä virtalukolle. Tosiaan manki on kilvissä ja rekisterissä. Moottori käy nätisti ja tehotkin on jäljellä. Jos jotain miinuksia tästä moposta niin: -mittari ei toimi, takavalo toimii mutta ei erityisen kirkas. mukaan saa uudet kmc ketjut ja 42 takarattaan (oli vähän liian lyhyet välit minun makuun) Jos kiinnostuit niin yhteyttä voi ottaa sähköpostilla, tekstarilla tai whatsapissa, vastailen mieluusti kysymyksiin. En tarvitse vaihdossa mitään. Edit: nostin hintaa hieman kun sain etuvalon toimimaan.\nOmistajia 5 Päivitetty 13.08.2019\nSiitä asiallinen manki nyt halvalla kaupan. Myydään auton alta pois. Tietoja:\n-lifan 125 (sylinteri ja mäntä vaihdettu noin 3000-3500km sitten)\n- heidenau renkaat ja 8 reikäset vanteet (molemmat melkeinpä uudet, pintaa kumeissa todel...Lue lisää »\n- heidenau renkaat ja 8 reikäset vanteet (molemmat melkeinpä uudet, pintaa kumeissa todella hyvin jäljellä)\n-15-25 välit, huiput jotain 70-80kmh. Tuning jalkatapit ja kiksi.\n-yksinkertaistetut sähköt, johdot vedetty etu ja taka lampulle sekä virtalukolle.\nTosiaan manki on kilvissä ja rekisterissä. Moottori käy nätisti ja tehotkin on jäljellä.\nJos jotain miinuksia tästä moposta niin:\n-mittari ei toimi, takavalo toimii mutta ei erityisen kirkas.\nmukaan saa uudet kmc ketjut ja 42 takarattaan (oli vähän liian lyhyet välit minun makuun)\nJos kiinnostuit niin yhteyttä voi ottaa sähköpostilla, tekstarilla tai whatsapissa, vastailen mieluusti kysymyksiin. En tarvitse vaihdossa mitään.\nEdit: nostin hintaa hieman kun sain etuvalon toimimaan. Piilota »\nSkyteam Manki 50cm³, '06, 3tkm\nNettimoto ID 2447783


Sami Johansson iski jatkoajalla - Classic toisen kerran peräkkäin salibandyn cupmestari - Suomen Salibandyliitto\nSami Johansson iski jatkoajalla – Classic toisen kerran peräkkäin salibandyn cupmestari\n16.02.2019 klo 18:24\nHuikeasti taistellut Happee johti TEHO Sport Suomen Cupin finaalia vielä viimeisellä kympillä ja taipui vasta jatkoajalla.\nSalibandyliigan jättiläinen Classic on toisen kerran peräkkäin TEHO Sport Suomen Cupin mestari. Tiukimmalla mahdollisella tavalla, sillä huiman vastuksen tarjonnut Happee taipui vasta jatkoajalla Sami Johanssonin maalilla.\nOttelun ratkaisu nähtiin vasta ajassa 69.41 Classicin iskettyä vastahyökkäyksestä. Happeen piston syvälle laitaan haistanut ja katkaissut Atte Eronen pelasi poikkisyötöllään paikan Oskari Heikkilälle, jonka suora laukaus painui etukulmasta ohi. Sami Johansson luki päädystä pomppaavan pallon oikein ja kiskaisi sen ohi heittäytymisessään juuri ja juuri myöhästyneen maalivahti Markus Laakson.\nCupfinaali ei olisi voinut olla enää tasaisempi. Happeen hahmoksi nousi Vili Liponen, joka toisessa erässä ohjasi maalin edestä keskisuomalaisten tasoituksen ja napautti kolmannessa joukkueensa rystyläpärillä yllätysjohtoon. Classicin maailmanmestarit kuitenkin tulivat vielä: Yhdeksän minuuttia ennen täyttä aikaa Nico Salo löysi poikkisyötöllään Eemeli Salinin, joka iski pelin tasoihin ja jatkoajalle. Maailmanmestarien käsialaa oli myös Classicin avausmaali ensi erän loppusekunneilla, kun Juha Kivilehto pelasi pallon oikeaan laitaan Joonas Pylsylle ja tämän matala kuti viuhui takatolpan juureen.\n– Tosi tiukka peli, paikkoja oli molempiin suuntiin ja olisi kyllä voinut kääntyä kummalle vain, Classicin Eemeli Salin myönsi.\n– Molemmat puolustivat tosi tiukasti ja nyt sitten sattui tuommoinen maali meille. Mielellään se kyllä otetaan vastaan. Voiton ratkaisi tänään puolustuspelaaminen, saatiin pidettyä maalipaikat aika pienissä mutta niin sai kyllä kaverikin.\nCupfinaali oli Classicille jo yhdeksäs ja voitto niissä neljäs. Happee oli tätä ennen pelannut loppuottelussa kahdesti voittaen ne molemmat.\nHappee–Classic 2-3 ja. (0-1, 1-0, 1-1, 0-1)\n1. erä: 19.47 Joonas Pylsy (Juha Kivilehto) 0-1.\n2. erä: 23.57 Vili Liponen (Joel Lahti) 1-1.\n3. erä: 41.32 Liponen (Jami Manninen) 2-1, 50.43 Eemeli Salin (Nico Salo) 2-2 sr.\nJatkoaika: 69.41 Sami Johansson (Oskari Heikkilä) 3-2.\nMarkus Laakso Happee 2+6+7+4=19\nLassi Toriseva Classic 2+6+9+1=18.\nJäähyt: Happee 2 min, Classic 2 min.\nErotuomarit: Johan Rönnqvist ja Rami Pitkänen.


Sisä ltö. Ai mikä Vamok? VAMOK TEKEE HYVÄÄ THAIMAASSA VAIHDOSSA NIVASKA 3 - PDF\nSisä ltö. Ai mikä Vamok? VAMOK TEKEE HYVÄÄ THAIMAASSA VAIHDOSSA NIVASKA 3\nDownload "Sisä ltö. Ai mikä Vamok? VAMOK TEKEE HYVÄÄ THAIMAASSA VAIHDOSSA NIVASKA 3"\nOtto Niko Rantanen\n1 NIVASKA SYKSY 2011\n2 VAMOK 2011 TAITTO Pyry-Pekka Kujala\n3 Kuka on Daco Junior? KUVA: NIKLAS NABB 41 Sisä ltö Ai mikä Vamok? LIIKUNTA KOULUTUSPOLITIIKKA TUTOROINNIN AATELIA VAMOK TEKEE HYVÄÄ THAIMAASSA VAIHDOSSA AARTEENETSINTÄÄ NIVASKA 3\n4 Onnea uusille valituille opiskelijoille ja terveiset vanhoille opiskelijoille! Tänä vuonna Nivaskaa on kasaillut 23-vuotias yliaikainen opiskelija. PÄÄTOIMITTAJALTA Tahdon onnitella kaikkia teitä uusia opiskelijoita, jotka ovat valinneet Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelupaikakseen. Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta VAMOK toimii äänitorvena opiskelijoiden puolesta koulun henkilökunnalle ja epäkohtia vastaan, mutta loppupeleissä se kaikki lähtee opiskelijasta itsestään. Opiskelijatoimintaa voi lähteä harjoittamaan VAMOKiin monin eri tavoin, joista voit lukea lisää tästä lehdestä. VAMOKin toimien ohella on myös tarjolla erilaisia opiskelijayhdistyksiä jotka voit valita oman opiskelualasi perusteella. Vanhoille opiskelijoille toivon että kesäloma on ollut joko työn tai opiskelun täyteinen, me kaikki tiedämme että kukaan meistä ei makaa laakereilla kesää omasta vapaasta tahdostamme. Toivon, että kaikki ovat nauttineet opiskeluajastaan VAMKissa ja jatkossakin tehdään yhdessä siitä paras ammattikorkeakoulu meille. Ja myös vanhoille opiskelijoille toivon rohkeutta lähteä toimintaan mukaan, mikäli sitä ei ole vielä tehnyt. Koskaan ei ole liian myöhäistä! Sekä tämän lehden osalta muutoksena tulee se että lehti jaetaan vain uusille opiskelijoille sekä VAM- Kin alumneille, vanhoille opiskelijoille lehti laitetaan luettavaksi nettisivuillemme sekä muutama kappale jakoon toimistolle. Tämän lehden sivuilta löydät tietoa liittymisestä VAMOKiin, vaihto-opiskelusta, ensi syksyn tapahtumista, kuvia alkuvuoden varrelta. Kaiken kaikkiaan kattava paketti siitä, mitä on tapahtunut ja mitä on tulossa vielä vuoden mittaan. Nähdään syksyllä! Iida Kaseva Nivaskan päätoimittaja 4 NIVASKA\n5 Olen saanut kunnian toimia hallituksen puheenjohtajana VAMOKin 15-vuotis juhlavuotena. Tämän vuoden aikana olemme tehneet jo paljon ja paljon tullaan vielä tekemään. VAMOK on juuri saanut uuden logon, jonka myötä koko ilmeemme on uudistunut. Juhlavuosi tulee huipentumaan lokakuussa pidettäviin Vuosijuhliin, johon toivon myös Teidän sankoin joukoin osallistuvan. Toivon tapaavani teitä tulevan lukuvuoden aikana mahdollisimman paljon. Näemme avajaisissa, kastajaisissa sekä monissa muissa tapahtumissa. Sen lisäksi, että olen puheenjohtaja, olen myös yhtälailla opiskelija Vaasan ammattikorkeakoulussa, kuten Sinäkin. Minua saa siis tulla vetämään hihasta, niin koulun käytävillä kuin tapahtumissakin, oli asiasi, murheesi, ideasi, palutteesi sitten kuinka suuri tai pieni tahansa. Toivon myös sydämestäni, monien teistä lähtevän mukaan toimintaamme. Opiskelijatoiminta on antanut minulle paljon, ennenkaikkea henkistä pääomaa. Olen tavannut paljon hyviä tyyppejä, luonut suhteita sekä paikallisesti että maanlaajuisesti ja ennenkaikkea, saanut uusia ystäviä. Olen myös oppinut näiden vuosien aikana paljon sellaista, mitä koulun penkillä istuessa ei tule oppimaan. PUHEENJOHTAJAN TERVEHDYS Lähde sinäkin siis mukaan, tulet saamaan paljon! ;) Marco Matikainen Puheenjohtaja Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta VAMOK NIVASKA 5\n6 REHTORIN TERVEHDYS Olet nyt Vaasan ammattikorkeakoulussa, matkalla ammattiin. Uusi kotikaupunkisi Vaasa on yksi Suomen tärkeimpiä opiskelijakaupunkeja. Lukuvuoden aikana kaupungissa asuu, opiskelee ja harjoittelee noin korkeakouluopiskelijaa eli joka viides vaasalainen on korkeakoulun opiskelija. Tämä tuottaa paljon ilta- ja viikonloppuohjelmaa, vapaa-ajan harrastuksia ja tekemistä. Pelaa yksilöpelejä, käy salilla voimailemassa tai osallistu opiskelijaurheiluun. Liity teatteriin tai opiskelijakunnan toimintaan; molemmat tuovat myös työelämää ajatellen arvokkaita kokemuksia. Vaikka elämän muutkin osa-alueet ovat tärkeitä, on tärkein asia tulevaisuuttasi ajatellen kuitenkin itse opiskelu, opintosuoritusten kerääminen rekisteriin ja opinnäytetyön menestyksekäs valmiiksi kirjoittaminen. Tässä opiskelijaprosessissa on tietenkin varauloskäytäviä mutta niitä tulee käyttää vain hätätapauksissa. Toivomme ja haluamme että jaksat tehdä sitä mitä olet tullut tänne tekemään - opiskella ammattiin - etkä anna periksi vaikka ihan kaikki ei aina olekaan ihan helppoa. Ei se olisi muuallakaan. Omalta osaltani lupaan että henkilökuntamme auttaa sinua kehityskulussasi. Koulutusta ajatellen oman tilanteen optimointi liittyy useimmiten siihen että voi tehdä jotain mistä pitää, tai jotain mistä saa paljon rahaa jolla voi tehdä jotain mistä pitää. Käden taidot ja taide ovat usein tälliaisia henkilökohtaisia kutsumuksia, mutta niissä menestyvät erinomaisesti vain muutamat. Yrittäminenkin voi kannattaa jos idea on hyvä ja jos jaksaa työskennellä ainakin aluksi todella uutterasti. Keskimääräisen ihmisen elämässä korkeakoulutus ja työskentely toisen palveluksessa on edelleenkin paras tae kohtuulliseen palkkaan ja työllisyyteen. Vaasassa mahdollisuuksia koulutustasi vastaaviin hyviin töihin on enemmän kuin useimmissa muissa Suomen kaupungeissa, mutta pysy realistina: vain yrittäjästä tulee heti aloittaessaan yrityksensä johtaja. Lähes aina joutuu valmistunut nuori keräämään kokemusta yrityksen eri tasoilla ja tehtävissä. Halusitpa pitää huolta toisista tai koko maailmasta, ja samalla luoda itsellesi hyvän elämän, on kaikki tama saavutettavissasi Vaasan seudulla. Ammatti on vain neljän vuoden päässä, VAMKin kautta. Tervetuloa siis Vaasaan ja VAMKIIN. Minulla on samalla ilo kutsua Sinut energiseen iltapäiväämme keskiviikkona Koko VAMKin henkilöstö juhlii tuolloin lukuvuoden alkamista Hietalahden pesäpallostadionilla musiikin ja mukavan yhdessäolon tahdittamana. Olet lämpimästi tervetullut mukaan! Tauno Kekäle Rehtori 6 NIVASKA\n7 SAMOKin TERVEHDYS Hei, ja onnittelut opiskelupaikasta Vaasan ammattikorkeakoulussa. Olet tehnyt loistavan valinnan lähtiessäsi opiskelemaan ammattikorkeakouluun, sinua ja sinun osaamistasi tarvitaan. Jatkossa tulet tekemään paljon uusia valintoja ja sinusta itsestäsi on paljon kiinni millaiseksi opintojen aikainen polkusi muodostuu. Ammattikorkeakoulusta saat valmiudet työelämään, kasvatat tietotaitoa, käytännön osaamista sekä tiedon soveltamista, jota työelämä arvostaa. Itse tutkinnon lisäksi tätä osaamista voit kehittää lähtemällä mukaan opiskelijatoimintaan. Helpoiten tämä onnistuu liittymällä Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta VAMOKiin. Opiskelijakuntasi tarjoaa monia toimintamahdollisuuksia. Voit lähteä mukaan esimerkiksi tutortoimintaan, hallitukseen tai opiskelijaedustajaksi VAMKin työryhmiin. Näissä tehtävissä opit monenlaisia taitoja ja vastuunkantoa, josta on hyötyä niin opinnoissa kuin niiden ulkopuolellakin. Opiskelijatoiminnassa pääset tutustumaan uusiin ihmisiin niin oman korkeakoulusi sisällä kuin valtakunnallisestikin. Miksi sitten luet SAMOKin tervehdystä vaikka opiskelet VAMKissa? Suomen ammattikorkeakouluopiskelijakuntien liitto SAMOK ry on ammattikorkeakouluopiskelijoiden itsenäisesti hallitsema, valtakunnallinen, sitoutumaton ja riippumaton edunvalvonta- ja palvelujärjestö, jonka jäsen VAMOK on. SAMOKin tehtävänä on tuoda ammattikorkeakouluopiskelijoiden näkökulma valtionhallinnon ja muiden yhteistyötahojen tietoon. Osallistumme esimerkiksi erilaisiin ministeriöiden asettamiin työryhmiin, joissa valmistellaan muun muassa opintotukeen tai opiskeluterveydenhuoltoon liittyviä asioita. Tapaamme myös kansanedustajia ja muita päättäjiä säännöllisesti, jotta he eivät unohtaisi ottaa huomioon opiskelijanäkökulmaa tehdessään päätöksiä elämäämme vaikuttavista asioista. Teemme siis samaa työtä valtakunnallisesti kuin VAMOK Vaasan seudulla. Välillä kannattaa nostaa pää ylös luentomonisteista sekä harjoitustöistä ja katsella ympärilleen. VAMOKissa on mahdollisuus vaikuttaa ja pitää hauskaa hyvässä porukassa. Sinä voit vaikuttaa. Sinä päätät. Ikimuistoisia hetkiä opiskelijatoimintaan! Helmi Selamo Puheenjohtaja Suomen ammattikorkeakouluopiskelijakuntien liitto SAMOK ry NIVASKA 7\n8 TERVETULOA VAASAAN! Parhaimmat onnittelut opiskelupaikkasi johdosta ja tervetuloa energiseen Vaasaan, jota myös Suomen aurinkoisimmaksi kaupungiksi kutsutaan! Mukavaa, että valitsit opiskelukaupungiksesi juuri Vaasan. Vaasan seudulla sijaitsee Pohjoismaiden merkittävin energia-alan osaamiskeskittymä, joka tuottaa yli viisi prosenttia Suomen viennin arvosta ja työllistää alueellamme runsaat henkeä. Vaasa on sen myötä kansainvälinen teollisuuskaupunki ja myös monipuolinen ja energinen opiskelijakaupunki, joka huolehtii asukkaidensa viihtyvyydestä ja hyvinvoinnista. Seitsemässä eri korkeakouluyksikössä on nykyään noin opiskelijaa ja eriväristen haalarien runsaus kertoo mukavasta vaasalaisesta elämänmenosta, jossa opiskelijoilla on oma erityinen paikkansa. Vaasa tunnetaan kaupunkina, joka panostaa osaamiseen ja palveluihin tarjoten opiskelijoille hyvät työ- ja harjoittelumahdollisuudet. Kaikki tarvittava on kävely- tai pyöräilymatkan päässä, joten kouluun ja harrastuksiin on helppo kulkea. Vaasa on kansainvälinen ja täysin kahdella kielellä toimiva kaupunki, jonka noin asukkaasta noin 70 % puhuu äidinkielenään suomea ja 25 % ruotsia, muiden kielien osuus on noin 5 %. Kulttuurin rikkautta katukuvaan tuovat myös sadat vaihto-oppilaat ympäri maailmaa. Kulkuyhteydet maailmalta Vaasaan ovat hyvät ja paranevat vielä v. 2011, jolloin rautatien sähköistys valmistuu. Vaasaan pääsee helposti ja nopeasti lentäen kolmesta pääkaupungista, Helsingistä, Tukholmasta ja Riiasta sekä lisäksi Uumajasta, jonne on myös lyhin meritie Ruotsiin ympäri vuoden kulkevalla laivalla. Tapahtumarikkaan Vaasan kulttuuri- ja liikuntamahdollisuudet tarjoavat virikkeitä ympäri vuoden. Kaksi ammattiteatteria ja ylioppilasteatteri tarjoavat viihdettä perinteisestä moderniin. Liikuntaan innostavat useat liikuntakeskukset, kuntosalit sekä uusittu uimahalli. Vaasan kaunis, merellinen luonto tarjoaa oivat puitteet lenkkeilyyn ja antaa voimia opiskeluun. Tutustumisen arvoinen on myös Unescon maailmanperintöalue, Merenkurkun saaristo. Opiskelijat ovat yhtenä avaintekijänä Vaasan hyvässä menestyksessä ja kehityksessä. Tämän vuoksi Vaasa haluaa tarjota Sinulle miellyttävän ja motivoivan ympäristön asua ja elää myös opiskelujen jälkeen. Menestystä opintoihin ja onnea uuden elämäsi alkuun Vaasassa! Ystävällisesti tervehtien Tomas Häyry vt. kaupunginjohtaja\n9 Stadsdirektörens hälsning VÄLKOMMEN TILL VASA! Hjärtliga gratulationer till studieplatsen och välkommen till energiska Vasa, som även kallas Finlands soligaste stad! Trevligt att du valde just Vasa som din studiestad. En betydande del av hela Nordens energiindustri har koncentrerats till Vasaregionen och den producerar över 5 procent av exporten i Finland och sysselsätter drygt personer i vårt område. Vasa är därmed en internationell industristad och även en mångsidig och energisk studiestad, som sköter om att invånarna trivs och mår bra. I de sju olika högskoleenheterna finns nu cirka studerande och mångfalden av halare i olika färger berättar om ett trevligt liv i Vasa, där studerandena har sin egen speciella plats. I dag är Vasa känd som en attraktiv stad, som satsar på kunnande och service och erbjuder studerandena goda arbets- och praktikmöjligheter. Allt som behövs finns på gång- eller cykelavstånd, så det går behändigt att ta sig till skolan och fritidsaktiviteter. Vasa är en internationell stad som fungerar på två språk. Staden har cirka invånare, av vilka 70 % talar finska som modersmål och 25 % svenska, de andra språkens andel är ca 5 %. Kulturell rikedom i stadsbilden tillför också hundratals utbyteselever från olika delar av världen. Kommunikationerna från olika håll i världen till Vasa är goda och förbättras ytterligare år 2011, då elektrifieringen av järnvägen blir färdig. Man tar sig lätt och snabbt till Vasa med flyg från tre huvudstäder, Helsingfors, Stockholm och Riga, samt från Umeå, dit vi också har den kortaste sjövägen tack vare färjförbindelsen året om. Evenemangsfyllda Vasas kultur- och idrottsliv erbjuder impulser året om. Två professionella teatrar och studentteatern bjuder på både traditionell och modern underhållning. Många idrottscenter, gym, samt den förnyade simhallen inspirerar till motion. Vasas vackra, havsnära natur erbjuder ypperliga ramar för joggning och ger krafter för studierna. Unescos världsarv, Kvarkens skärgård, är också värt att bekanta sig med. Studerandena är en av nyckelfaktorerna till Vasas goda framgång och utveckling. Därför vill Vasa erbjuda dig en angenäm och motiverande miljö att bo och leva i även efter studierna. Lycka till med studierna och ditt nya liv i Vasa! Med vänlig hälsning Tomas Häyry tf. stadsdirektör\n10 Ai mikä VAMOK? 10 NIVASKA\n11 VAMOK eli Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta on Vaasan ammattikorkeakoulun lakisääteinen opiskelijakunta, joka hoitaa 15 vuotta sitten perustetun opiskelijayhdistyksen toimintaa puoluepoliittisesti sitoutumattomana opiskelijoiden palveluja edunvalvontaorganisaationa. Jäseniä opiskelijakunnassa on tällä hetkellä noin Opiskelijakunnan tärkeimpinä eliminä toimivat opiskelijakunnan hallitus, joka huolehtii opiskelijakunnan käytännön toiminnasta sekä opiskelijakunnan edustajisto, joka hyväksyy tärkeimmät asiat opiskelijakunnan toiminnassa, mm. hallituksen vuosittain laatiman toimintasuunnitelman, toimintakertomuksen sekä tilinpäätöksen. VAMOK huolehtii jäsenistönsä edunvalvonnasta koulutuspoliittisissa ja sosiaalipoliittisissa asioissa sekä tuottaa jäsenistölleen erilaisia palveluita. Lisäksi toimintakenttään kuuluu tutortoiminta, kansainvälinen toiminta, liikuntatoiminta, kulttuuritoiminta, ura- ja rekrytointitoiminta, yrityssuhdetoiminta sekä projektitoiminta. Yksi opiskelijakuntamme tärkeimmistä tehtävistä on varmistaa, että opiskelijoiden näkökulmat tulevat esiin koulun työryhmissä ja toimielimissä, joita ovat mm. ammattikorkeakoulun johtoryhmä, osastokokoukset, opintotukilautakunta sekä hyvinvointityöryhmä. Opiskelijakunta pitää opiskelijaedustajiin säännöllisesti yhteyttä, jotta tieto työryhmissä ja toimikunnissa käsitellyistä asioista päätyy myös opiskelijakunnan ja sitä kautta myös opiskelijakunnan jäsenten tietoisuuteen. VAMOK on jäsenenä Suomen Ammattikorkeakouluopiskelijakuntien Liitto SAMOK ry:ssä, jonka kanssa opiskelijakunta osallistuu valtakunnalliseen vaikuttamistyöhön tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan. Tästä esimerkkinä Opintotuki indeksiin kampanja, jonka tarkoituksena on saada opintotuki sidottua kansaneläkeindeksiin vuoden 2012 alusta. Tällä hetkellä se on ainoa sosiaalinen etuus, jonka tasoa ei ole sidottu elinkustannusten kehitystä seuraavaan indeksiin. Opiskelijakunnan toimintaan voi lähteä mukaan monin tavoin, mahdollisuudet hakea tutoriksi, kansainväliseksi tutoriksi, osastokokousedustajaksi, edustajiston jäseneksi tai hallituksen jäseneksi ovat auki jokaiselle opiskelijakunnan jäsenelle vuosittain. Kaikista näistä tiedotamme kotisivuillamme, sähköpostiisi saapuvassa VAMOK-INFOSSA sekä infosivullamme Facebookissa. Mikäli tahdot mukaan toimintaan tai haluat esimerkiksi kysyä meiltä jotain, ota rohkeasti yhteyttä sähköpostilla, puhelimitse tai tule käymään toimistolla. VAMOK on olemassa juuri Sinua varten, Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelija! Sari Huhtamaa Pääsihteeri Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta VAMOK NIVASKA 11\n12 HALLITUS Marco Matikainen puheenjohtaja Sebastian da Costa projektivastaava Hanna-Leena Mäkinen yrityssuhdevastaava Marita Hellstén kansainvälistenasioiden vastaava Joonas Kevari tutorvastaava Ville Kartaslammi koulutuspoliittinen vastaava Pauliina Seppälä edustajiston puheenjohtaja Iida Kaseva tiedotusvastaava Ville Kurhela Sosiaalipoliittinen sekä liikuntavastaava Sari Huhtamaa pääsihteeri Anna Sjöholm jäsenpalvelusihteeri 12 NIVASKA\n13 Miksi juuri SINUN kannattaa liittyä opiskelijakunta VAMOKin jäseneksi? Kuka huolehtii siitä, että sinulla on elämää myös opiskelun ulkopuolella? Mihin voit ottaa yhteyttä, jos huomaat ongelmia opetuksessa? Kuka järjestää sinulle opiskelijaalennuksia eri liikkeisiin? Kuka huolehtii siitä, että opiskelijoiden etuja valvotaan? Vastaus kaikkiin näihin kysymyksiin on opiskelijakunta VAMOK. Opiskelijakunnan jäsenenä pääset nauttimaan kaikista jäseneduistamme ja pääset halutessasi mukaan toimintaamme, ja mikä olisikaan parempi tapa tutustua uusiin ihmisiin kuin aktiivinen osallistuminen opiskelijakunnan tapahtumiin ja opiskelijakunta-aktiiviksi alkaminen? Voit liittyä opiskelijakunta VAMOK: in jäseneksi heti kun sinut hyväksytään opiskelijaksi Vaasan ammattikorkeakouluun. Jäseneksi liitytään tilaamalla opiskelijakortti ja lukuvuositarra verkkosivuiltamme osoitteesta www. vamok.fi. Sivuilta löytyy tarkemmat ohjeet kortin tilaamiseen. Vanhat jäsenemme voivat ostaa uuden lukuvuositarran maksamalla vuotuisen jäsenmaksun pankkitilillemme. VAMOK:in jäsenenä pääset nauttimaan mm. seuraavista jäseneduista: saat tilata kauttamme opiskelijan uniformun eli haalarit, saat edullisempia lippuja VAMOK: in järjestämiin tapahtumiin (bileet, sitsit, vuosijuhlat ), saat osallistua VAMOK: in monipuolisiin liikuntavuoroihin, opiskelijakortillasi pääset nauttimaan niin paikallisista kuin valtakunnallisistakin opiskelija-alennuksista ja lisäksi saat vuokrata VAMOK:in saunatiloja edulliseen jäsenhintaan. Tässä muutamia jäsenetuja jotka kaikki saat liittymällä opiskelijakunnan jäseneksi! Älä siis jää yksin ensimmäisenä opiskeluvuotenasi, vaan liity opiskelijakunta VAMOK: in hellään huomaan :) Anna Sjöholm Jäsenpalvelusihteeri Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta VAMOK NIVASKA 13\n14 Tapahtumakalenteri Kick in bileet Olutpialaiset VAMOKin vuosijuhla VAMOKin ja opiskelijayhdistysten yhteistyöbileet 9.11 Haalarihölkkä 7.12 Pikkujoulut 14 NIVASKA\n15 HAALARIHÖLKKÄ Olutpialaiset NIVASKA 15\n16 Avajaiset Haluamme kutsua jo tässä vaiheessa kaikki Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijat mukaan lukukauden avajaisiin Vaasan pesäpallostadionille Tapahtumaan on vapaapääsy. Opiskelijat pääsevät tapahtuma-alueelle näyttämällä opiskelijakorttia portilla. Tule sinäkin mukaan kanssamme käynnistämään uusi lukuvuosi vauhdikkaasti, paikalla esiintymässä mm. Idolsistakin tuttu Lotta Sandholm! Hyvää kesää kaikille ja nähdään avajaisissa elokuussa! Terveisin: VAMK ja VAMOK 16 NIVASKA\n17 Aika ottaa ohjat omiin käsiin? 18 vuoden jälkeen vastaat itse omista asioistasi. Myös raha-asioistasi ja vakuutuksistasi. Kun on aika ottaa ohjat omiin käsiin, löydät käytännölliset neuvot yhdestä osoitteesta: op.fi/memo Siellä niitä asuntoja on! VOAS täyttää vuosittain yli 3000 opiskelijan asumistarpeet. Edullisesti ja tuvallisesti. Lähes kaikkien asuntojen vuokraan kuuluu tietoverkkoyhteys ja sähkö. Tiedät tasan tarkkaan mitä asuminen maksaa kuukaudessa, vältyt ylimääräisiltä menoilta ja opintotuesta jää käyttörahaa muuhunkin elämiseen. Hae asuntoa netissä tai tule käymään. VAASAN OPISKELIJA-ASUNTOSÄÄTIÖ STIFTELSEN VASA STUDIEBOSTÄDER ö\n18 Det var den bästa, den bästa vi har hört! Sitsit on sana johon varmasti tulet törmäämään korkeakouluopintojesi aikana. Mutta mitä tuo sana tarkoittaakaan? Sitsit ovat akateeminen illanvietto ja pohjoismaalainen perinne, joiden ohjelma koostuu yhdessä syömisestä, juomisesta, juomalaulujen laulamisesta sekä erilaisten ohjelmien seuraamisesta. Kuulostaako kuivahkolta? Totuus on jotakin aivan muuta. Sitsejä juontavat aina toastit, joiden sana a on sitseillä syytä noudattaa. Jos näin ei tapahdu, seuraa siitä mitä ihmeellisimpiä punishmenttejä muiden sitsaajien iloksi. Sääntöjen rikkoja voi esimerkiksi saada syödäkseen tai juodakseen jotain hyvinkin eksoottista, tai päästä esittämään vaikkapa laulun muille sitsaajille. 18 NIVASKA\n19 Sitseillä pääset yleensä esiintymään tavalla taikka toisella. Sitsiperinteisiin kuuluu huutaa ihmisiä på bordet, ja tällöin esimerkiksi kaikki jonkin tietyn alan opiskelijat pääsevät yhdessä esiintymään toisille (oli eistyksen taso mikä tahansa, palkitaan esiintyjät aina raikuvin huudoin: Det var den bästa, den bästa vi har hört! Sitsien pohjoismainen alkuperä näkyy sitsikulttuurissa, johon kuuluu olennaisena osana ruotsinkielen käyttö. Älä kuitenkaan pelästy, osaat VARMASTI tarpeeksi ruotsia, että pystyt osallistumaan sitseille :) Sitsit ovat jotakin, mitä JOKAISEN vaasalaisen korkeakouluopiskelijan on syytä kokea. SITSISÄÄNNÖT Kun toasti puhuu, sinä olet HILJAA! Kun lauletaan, et syö, et juo, et puhu, vaan LAULAT! Kun joku esiintyy IHAILET!! (det var den bästa, den bästa vi har hört!) Sitsien aikana saat poistua pöydästä AINOASTAAN taukojen aikana! Näiden sääntöjen rikkomisesta seuraa PUNISHMENTTIA!!!! NIVASKA 19\n20 Raksainssi, kaiken korjaa, raksainssi, tietenkin! Maaliskuussa Tekun eliitiksi itseään kutsuvat Vaasan ammattikorkeakoulun tulevat rakennusinsinöörit kokoontuivat historian toisille Rakentajasitseille. Puolisensataa eliittiläistä sekä nippu RIAn toimikuntalaista irtautui arjesta ja istui pitkien pöytien ääreen syömään, juomaan ja laulamaan. Perinteisistä sitseistä poiketen, näille sitseille ei haalareilla ole asiaa, vaan kaapista kaivetaan ykköset esiin. Tarjolla on kunnon illallinen viinin kera, snapseja unohtamatta. Illan teema, tehtävät ja laulut ovat tietenkin raksa-aiheisia, ja tapahtumasta saadussa haalarimerkissä komeili, kukas mukaan kun, Timo Harjakainen. Jottei ilta olisi aivan kesken loppunut, niin muutaman tunnin laulun, syönnin ja juonnin päälle ilta jatkui bussikuljetuksella sitsipaikasta VAMOKn bileisiin ja loput varmaan arvaattekin. Se kuinka monta ratkennutta sukkahousua tai tuopissa uitettua kravattia iltaan mahtui, jää vain arvailujen varaan. Lunastaaksesi ensi vuonna paikkasi vuoden parhaisiin bileisiin, tarvitsee sinun tunnustaa olevasi tuleva rakennusinsinööri ja RIAn jäsen. Aloittavilla raksainsseille on luvassa infotilaisuus RIAn toiminnasta syksyllä ja jo opinnoissaan edenneet kerkeävät vielä hyvin liittyä liittoomme. Mikä se RIA sitten on? Lisätietoja osoitteesta Rakentavin terveisin Merenkurkun RIAlaiset 20 NIVASKA\n21 VAMOK STUDENT PARTY WED WED WED WED WED ROYAL MADNESS FRI FRI FRI FRI Find us on Facebook: Royal Night Open wed, fri & sat Hovioikeudenpuistikko 18, Vaasa Irish Pub O Malley s special beers, live music, billiard, darts canal + sport 1 & 2, and more... Welcome! Open sun-thu fri-sat Hovioikeudenpuistikko 21, Vaasa\n22 Hei kaikki uudet ja myöskin vanhat opiskelijat! Meillä on Vaasassa hyvät mahdollisuudet harrastaa liikuntaa. VAMOK järjestää erilaisia liikuntavuoroja jäsenilleen ja sitten on vielä erikseen VYY:n liikuntavuorot, joihin myös VAMOKin jäsenet voivat osallistua. Liikuntavuoroja on pitkin viikkoa, ja lajeina on muun muassa aerobic, sähly, vatsapakarakiinteytys ja kuntopotkunyrkkeily. Osallistumaan pääsee esittämällä voimassa olevan VAMOKin opiskelikortin. Kaikki opiskelijat ovat tervetulleita mukaan riippumatta siitä onko laji ennestään tuttu tai ei. Liikunta 22 NIVASKA\n23 Vaasassa on myös laaja tarjonta kuntosaleista. On sellaisia saleja, joissa on ohjattuja tunteja, mutta myös sellaisia, joissa on pelkkä punttisali. Kaikille löytyy siis varmasti mieleinen paikka. Kuntosaleilla järjestetetään yleensä syksyllä avoimien ovien päiviä, jolloin sinne voi mennä tutustumaan ilmaiseksi. Melkein kaikilla kuntosaleilla saa opiskelija-alennuksen kuukausimaksuista. Näistä alennuksista kannattaa kysellä suoraan kuntosaleilta. Vaasan uimahallissa on myös opiskelijoille omat hinnat. Uimahallista löytyy kuntosali, jota voi käyttää samaan hintaan. Lisäksi uimahallissa järjestetään ohjattuja vesiliikuntatunteja. Lisätietoja ohjatuista tunneista ja hinnoista löytyy Vaasan kaupungin nettisivuilta. Ville Kurhela Sosiaali- ja liikuntavastaava VAMOK NIVASKA 23\n24 Hei kaikille uusille opiskelijoille! Tervetuloa Vaasan ammattikorkeakouluun minunkin puolesta. Olen Ville Kartaslammi, liiketalouden 3. vuoden opiskelija ja olen suuntautunut kansainväliseen kauppaan. Olen asunut Vaasassa nyt kolmisen vuotta ja kaupunki alkaa tuntumaan mukavan tutulta ja kodikkaalta. Toimin vuoden 2011 Vamokin hallituksessa koulutuspoliittisena vastaavana. Toimin myös koulumme opintotukilautakunnassa tänä vuonna. Mitä on koulutuspolitiikka? Monet pitävät koulutuspolitiikkaa etäisenä asiana omaan elämäänsä ja ajattelevat, että se Koulutus on kaukana opiskelijan arjesta. Asia ei kuitenkaan ole ihan näin. Koulutuspoliitikan keinoin tehtävä vaikutustyö Vamokissa on valvoa opiskelijoiden etua ja ajaa heille tärkeitä asioita eteenpäin. Nykyään koulutuspolitiikka on muuttunut tulospainoitteisemmaksi eli se tarkoittaa käytännössä kiristyviä opiskeluaikoja ja muita vaatimuksia opiskelijoille. Koulutuspolitiikka seuraa yhä enemmän nykyään markkinatalouden suuntia ja muuntaa koulutustarpeita niitä vastaaviksi. Koulutuspolitiikka kuuluu yleisemmin Opetusministeriön alaisuuteen ja tulevista koulutuspoliittisista linjauksista ja laeista päättää 24 NIVASKA\n25 eduskunta. Koulutuspolitiikkaa hahmotetaan 4. vuoden välein valtioneuvostossa ja hallitusohjelmissa, jotka pohjautuvat koulutuksen ja tutkimuksen kehittämissuunnitelmiin. Kopon työt Koulutuspoliittinen vastaava eli tutummin Kopo selvittää kyselyin onko asiat kunnossa koulussamme. Hän pitää yhteyttä jokaiseen koulumme koulutusosastoon osastokokousedustajien kautta. Laatuasiat kuuluvat myös Kopon työhön. Kopo haluaa tehdä koulustamme laadukkaan, opiskelijaystävällisen ja joustavan kokonaisuuden, jossa meillä olisi kaikilla hyvä olla. Kopo on vuosittain laatinut Vamokin järjestämänä Kopo-kyselyn, jossa kerätään politiikka opiskelijoilta palautetta kuinka asiat ovat koulussamme ja selvitetään yleistä mielipidettä ja kiinnostusta kouluamme kohtaan. Hän myös kuuntelee kaikkia opiskelijoita ja vie tietoa yksittäiseltä opiskelijalta ylöspäin muille tahoille, etenkin Vamokille. Kopo toimii myös osaltaan Bolognan prosessin käytännön työn vartijana, eli havannoi ja tutkii toteutuuko EU:ssa vaaditut uudistukset meidän koulussamme. Hyvää alkavaa opiskeluvuotta kaikille toivottaen! Ville Kartaslammi Koulutuspoliittinen vastaava Vaasan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta VAMOK NIVASKA 25\n26 Tuto roin nin aatelia 26 NIVASKA\n27 Tänä lukuvuonna tutorhakemuksia oli täytetty sen verran aktiivisesti, että joukkoomme kirjavaan valittiin haastattelujen kautta viimevuotista enemmän tutorkokelaita. Pian vuodenvaihteen jälkeen kokelaista alettiin leipoa rautaisia ammattilaisia, ja näin kesän korvalla urakka alkaa olla kevään osalta paketissa. Koulutuksia on järjestetty vuorotellen keskustan ja Palosaaren kampuksilla voileipä- ja kahvitarjoilun kera. Koulutusmateriaali uudistettiin lähes kokonaan parin reippaan hallituslaisen toimesta, joten pääsimme lueskelemaan mm. tutorin etiikasta ja toimenkuvasta uunituoreilta Powerpointslaideilta. Slaidit käännettiin tällä kertaa myös englanniksi, jotta ulkomaalaistaustaisetkin vahvistuksemme saisivat luennoista enemmän irti. Varsinaisten koulutusiltapäivien lisäksi meillä on ollut runsaasti yhteishenkeä kohottavaa oheistoimintaa: toisinaan istuttiin nuotion ääressä makkaroita grillaillen, ja toisinaan sheikattiin paikallisen baarin tanssilattia tyhjäksi muista tanssijoista ;) Tarvittaessa ohjelmaa on järjestynyt vaikka jokaiselle viikonpäivälle. Tärkeäksi yhteydenpitokanavaksi muodostui jo alkuvaiheessa Facebook-ryhmämme chat, jossa porukkaa on tavoittanut kätevästi reaaliajassa. Tietotekniikkaa hyödynnettiin myös suunniteltaessa tutorpaitaa ja -haalarimerkkiä, joista uudet opiskelijat tulevat meidät ensi syksynä tunnistamaan. Eräs kohokohta oli Kalliojärvellä järjestetty leirimuotoinen koulutus. Tutorit jaettiin arpapelillä noin kuuden hengen mökkeihin, eikä aikaakaan, kun ennestään vielä hieman tuntemattomien tyyppien kanssa jo rupateltiin rennosti. Hallituksen perinteisen esittäytymisen lisäksi Riitta Pääjärvi-Myllyaho oli kertomassa meille opiskelijaliikunnan merkityksestä. Vaikka asia olikin osin tuttua, muutamat faktat panivat varmasti pohtimaan omia liikuntatottumuksia. Pelkkää istumista leiri ei pitänyt sisällään, vaan välillä kävimme ulkona purkamassa ylimääräistä energiaa ja kehitimme vatsalihaksia esiintymisharjoituksia tehdessä. Illalla keräännyimme kaikki saunomaan, syömään ja pelaamaan lautapelejä. Crossdressing-teemalla toteutetut tutorsitsit olivat aivan oma lukunsa. Kuka pystyy enää katsomaan vakavalla naamalla raavaita miehenalkuja, joiden on kerran nähnyt pukeutuvan minimekkoihin ja verkkosukkahousuihin? Samaisena iltana maisteltiin myös Tuksun ja Arton hääkakkua- ja drinkkejä, jotka olivat vähintään yhtä maukkaita kuin kyseinen pariskunta itsekin... Tänä vuonna päätettiin ottaa testaukseen uusi Older tutor - toiminta. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että me jo yhden tai useamman vuoden tutoroineet olemme toimineet uuden tutorvastaavamme Joonaksen lisäkäsinä ja -muistikapasiteettina. Itse taidan olla porukan virallinen pilkunviilaaja, joka muistaa ne pienimmätkin yksityiskohdat ja korjaa kirjoitusvirheet epäolennaisemmissakin paikoissa. Kaiken kaikkiaan systeemi tuntui pelaavan oikein hyvin. Vaikka hyödymme tutortoiminnasta myös itse tekemällä tuttavuutta uusiin mahtaviin persooniin, pääasiallisesti teemme tätä Sinua, uutta opiskelijaa, varten. Toivotamme Sinut lämpimästi tervetulleeksi nauttimaan antoisista opiskeluvuosistasi Vaasan ammattikorkeakouluun! 65 eriväristä haalariparia ottaa sinut vastaan ensimmäisenä koulupäivänäsi, tavataan siis silloin :) Susanna Keskilammi Tutor NIVASKA 27\n28 Mikä on sinun tapasi kehittää Vaasan ammattikorkeakoulua? Kuunnellaanko sinua koulutukseesi liittyvissä asioissa? Haluaisitko kysyä jotain, antaa kehuja tai kehittämisehdotuksia? Haluatko vaikuttaa niihin 3 5 vuoteen, jotka vietät Vaasan ammattikorkeakoulussa opiskellen tulevaisuutesi ammattiin? Löydä oma tapasi olla mukana vaikuttamassa! 28 NIVASKA