Suomen kasvihuonekaasupäästöt - PDF\nDownload "Suomen kasvihuonekaasupäästöt 1990 2008"\n1 Katsauksia 2010/1 Ympäristö ja luonnonvarat Suomen kasvihuonekaasupäästöt korjattu painos\n3 Katsauksia 2010/1 Ympäristö ja luonnonvarat Suomen kasvihuonekaasupäästöt korjattu painos Helsinki Helsingfors 2010\n4 Tiedustelut Förfrågningar Inquiries: Riitta Pipatti (09) Kansikuva Pärmbild Cover photograph: Rurik Mahlberg 2010 Tilastokeskus Statistikcentralen Statistics Finland Tietoja lainattaessa lähteenä on mainittava Tilastokeskus. Uppgifterna får lånas med uppgivande av Statistikcentralen som källa. Quoting is encouraged provided Statistics Finland is acknowledged as the source. ISSN = Katsauksia ISBN Helsinki 2010\n5 Esipuhe Tilastokeskus, Suomen kansallisena kasvihuonekaasujen inventaarioyksikkönä, raportoi vuosittain ihmisen toiminnasta aiheutuvat Suomen kasvihuonekaasupäästöt YK:n ilmastosopimukselle ja Euroopan yhteisöjen komissiolle. Vuodesta 2010 lähtien raportointi kattaa myös Kioton pöytäkirjan edellyttämät lisätiedot. Raportointi on teknistä ja kattavaa, ja se tehdään ainoastaan englanninkielellä. Palvellakseen myös muita asiakkaitaan, Tilastokeskus laatii vuosittain suomenkielisen yhteenvetoraportin kasvihuonekaasupäästöjen kehityksestä Suomessa ja muissa teollistuneissa maissa. Yhteenvetoraportin pääasiallisin tietolähde on Suomen vuoden 2010 virallinen kasvihuonekaasujen inventaariolähetys, joka sisältää tiedot Suomen kasvihuonekaasupäästöistä vuosilta Inventaariolähetyksen tietoja on täydennetty työ- ja elinkeinoministeriön laatimilla arvioilla päästöjen tulevasta kehittymisestä Suomessa sekä muilla ajankohtaisilla tiedoilla. Muiden maiden päästötiedot on kerätty ilmastosopimuksen Internet-sivuilta, OECD:n tilastoista ja maiden omista inventaariolähetyksistä. Raportissa esitetään myös lyhyt katsaus EU:n ilmastoja energiapaketin mukanaan tuomiin haasteisiin sekä arvioidaan Kioton pöytäkirjan velvoitteen saavuttamista. Tilastokeskus 3\n6 Sisällys ESIPUHE JOHDANTO Ilmastonmuutos Kansainväliset sopimukset Kasvihuonekaasujen inventaario KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT SUOMESSA Päästökehitys vuosina KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT PÄÄSTÖLUOKITTAIN Energia Teollisuusprosessit Liuottimien ja muiden tuotteiden käyttö Maatalous Maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous Jäte KIOTON VELVOITTEEN SEURANTA Velvoitekauden päästöt ARVIOT TULEVASTA PÄÄSTÖKEHITYKSESTÄ KASVIHUONEKAASUPÄÄSTÖT MUISSA TEOLLISUUSMAISSA LÄHTEET LIITE: PÄÄSTÖTAULUKOT Tilastokeskus\n7 1 Johdanto 1.1 Ilmastonmuutos Ilmastonmuutosta pidetään yhtenä vakavimmista maailmanlaajuisista ympäristöuhista. Hiilidioksidin (CO 2 ), metaanin (CH 4 ), dityppioksidin (N 2 O) ja eräiden fluorattujen kasvihuonekaasujen (nk. F-kaasut 1 ) pitoisuudet ilmakehässä ovat kasvaneet viimeisen sadan vuoden aikana poikkeuksellisen nopeasti pääasiassa ihmisen toiminnan seurauksena. Nämä kasvihuonekaasut estävät auringon lämpösäteilyn pääsyä takaisin avaruuteen ja lämmittävät ilmastoa. Lämpenemisellä on vakavia seurausvaikutuksia kuten merenpinnan tason vaihtelut, kuivuus sekä erilaisten sään ääriilmiöiden yleistyminen (myrskyt, tulvat, helleaallot). Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin, IPCC:n neljäs arviointiraportti valmistui vuonna Arviointiraportin ilmastomuutoksen tieteellistä perustaa koskevan osan pääviestit ovat (IPCC, 2007; Ilmatieteenlaitos, 2007): Havainnot ja mittaukset kertovat, että ilmasto on todella muuttumassa: maapallo lämpenee ja merenpinta nousee yhä, sekä jäätiköt ja mannerjäät sulavat aikaisempaa nopeammin. Sadan viimeisen vuoden aikana maapallon lämpötila on noussut keskimäärin noin 0,74 C. Ajalta, jolta lämpötilamittauksia on saatavilla, 15 lämpimintä vuotta on kaikki eletty viimeisten 20 vuoden aikana. Näistä 11 ajoittuu vuoden 1995 jälkeiseen aikaan. Euroopan keskilämpötila on noussut sadan viimeisen vuoden aikana lähes yhdellä asteella eli maailmanlaajuista keskiarvoa nopeammin. Tutkijat ovat nyt vakuuttuneita, että ne keskimääräiset nettovaikutukset, joita ilmastoon on kohdistunut vuodesta 1750 lähtien ihmisen toiminnan vuoksi, ovat olleet luonteeltaan lämpötilaa nostavia. Lämpeneminen johtuu ensisijaisesti fossiilisten polttoaineiden käytöstä, maataloudesta ja maankäytön muutoksista aiheutuvista kasvihuonekaasujen päästöistä. Kasvihuonekaasujen tämänhetkiset pitoisuudet ilmakehässä ylittävät selvästi kaikki arvot viimeisten vuoden ajalta. Alueelliset ilmastot ovat muuttumassa: on havaittu monia pitkän aikavälin muutoksia esim. arktisissa lämpötiloissa ja jääpeitteessä, sademäärissä, merten suolaisuudessa ja tuulioloissa. Monet sään ääri-ilmiöt ovat muuttuneet: helleaallot, kuivuusjaksot ja rankkasateet ovat yleistyneet ja trooppiset myrskyt voimistuneet. Ellei kasvihuonekaasupäästöjä leikata, maapallon ilmasto lämpenee todennäköisesti n. 0.2 C vuosikymmenessä seuraavien 30 vuoden ajan. Vaikka kasvihuonekaasupitoisuudet vakiin- nutettaisiin vuoteen 2100 mennessä, ilmasto muuttuisi vielä tämän jälkeenkin, ja erityisesti merenpinnan nousu jatkuisi. Edistystä ilmastonmuutoksen mallintamisessa: neljättä arviointiraporttia työstettäessä käytettiin useampia ilmastomalleja kuin kolmannen arviointiraportin aikana. Mallien monimutkaisuus ja realistisuus on myös kasvanut. Lämpenemistä koskevat ennusteet: neljännessä arviointiraportissa käytetyistä skenaarioista alhaisimman päästökehityksen skenaarion todennäköisin arvio lämpenemiselle vuoteen 2100 mennessä on 1,8 C (vaihteluväli 1,1 2,9 C). Todennäköisin arvio lämpenemiselle korkeimman päästökehityksen skenaariolle on 4,0 C (vaihteluväli 2,4 6,4 C). Esitetty vaihteluväli on samansuuntainen kuin kolmannen arviointiraportin ennusteissa esitetty vaihteluväli (1,4 5,8 C). Vaihteluvälin muutos ja aiempaa suuremmat arviot lämpenemiselle kolmanteen arviointiraporttiin verrattuna selittyvät pääasiassa sillä, että nyt mallinnuksen käytössä oli uutta tietoa esim. hiilen kiertokulun takaisinkytkennöistä. Merenpinnan nousu: mallit ennustavat alhaisen päästöskenaarion mukaisissa laskelmissa merenpinnan nousevan vuoteen 2100 mennessä cm; korkeimman päästöskenaarion mukaisissa cm. Viimeisin ennuste on matalampi kuin kolmannessa arviointiraportissa esitetty ennuste (9 88 cm), koska arviot siitä, kuinka paljon valtameret sitovat lämpöä, ovat tarkentuneet. Mallinnukseen liittyviä epävarmuuksia on myös otettu eri tavalla huomioon. Ilmastomalleilla ei kyetä selittämään viimeaikaisia havaintoja jäämassojen virtauksen nopeasta kiihtymisestä napa-alueilla. Nämä havainnot ja paleoklimatologiset tulokset viittaavat siihen, että merenpinta saattaa nousta enemmän kuin nykyisten mallien mukaisten ennusteiden pohjalta voidaan odottaa. 1 HFC-yhdisteet, PFC-yhdisteet ja rikkiheksafluoridi Tilastokeskus 5\n8 Ilmastonmuutoksen seuraukset tulevat näkymään laajasti useilla yhteiskunnan eri sektoreilla. Suomessa ilmastonmuutoksella on ennakoitu olevan haitallisia vaikutuksia muun muassa pohjoisen ekosysteemin sietokyvylle, talviturismille ja maanviljelykselle sekä metsänhoidolle mahdollisten uusien eläin- ja kasvituholaisten muodossa. Mahdollisiin edullisiin vaikutuksiin on luettu esimerkiksi vähentyvä lämmitystarve ja kasvukauden piteneminen (Sopeutumisstrategia, MMM 2005). 1.2 Kansainväliset sopimukset YK:n ilmastosopimus ja Kioton pöytäkirja Ilmastonmuutoksen torjuminen edellyttää kansainvälistä yhteistyötä. Suomi on osapuolena sekä vuonna 1992 solmitussa YK:n ilmastosopimuksessa, että sitä täydentävässä Kioton pöytäkirjassa. Ilmastosopimus astui voimaan vuonna 1994 ja Kioton pöytäkirja helmikuussa Ilmastosopimus velvoittaa osapuolimaita seuraamaan ja raportoimaan kasvihuonekaasupäästöjään ilmakehään. Ilmastosopimuksen alla teollisuusmaat raportoivat ihmistoiminnasta syntyvät kasvihuonekaasupäästönsä vuosittaisissa inventaariossa hiilidioksidin (CO 2 ), dityppioksidin (N 2 O), metaanin (CH 4 ) sekä fluorattujen kasvihuonekaasujen (F-kaasut) osalta. Myös kehitysmailla on velvoite raportoida säännöllisesti päästönsä niin kutsutuissa maaraporteissa. Toistaiseksi kehitysmailta ei edellytetä vuosittaisia päästölaskelmia. Tällä hetkellä ilmastosopimuksen on allekirjoittanut osapuolimaata. Ilmastosopimus ei sisällä sitovia päästörajoituksia osapuolimaille. Ilmastosopimusta täydentävässä Kioton pöytäkirjassa teollisuusmaat sitoutuivat määrällisiin päästövähennyksiin. Teollisuusmaiden tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä keskimäärin 5,2 prosenttia vuoden 1990 päästötasosta ensimmäisen sitoumuskauden aikana vuosina Tämä yhteistavoite on jaettu maakohtaisiksi velvoitteiksi. EU-15 maat ovat lisäksi jakaneet EU:lle tulleen 8 prosentin vähennysvelvoitteen edelleen 15 jäsenmaan kesken. Suomen maakohtainen velvoite osana EU-maiden yhteistä taakanjakoa on rajoittaa kasvihuonekaasupäästöt keskimäärin vuoden 1990 päästötasolle vuosien aikana. Kioton pöytäkirjan on toistaiseksi ratifioinut yhteensä 190 maata joista 42 on teollisuusmaata. Yhdysvallat ei ole ratifioinut Kioton pöytäkirjaa. Kioton pöytäkirjassa sovittiin ns. joustomekanismeista, joiden avulla teollisuusmaat voivat saavuttaa osan päästövähennyksistään kustannustehokkaasti. Ns. puhtaan kehityksen mekanismilla (Clean Development Mechanism) teollisuusmaat voivat toteuttaa päästövähennystoimia ja projekteja kehitysmaissa sekä laskea näin saavutetut päästöyksiköt (CER) 3 osaksi omaa maakohtaista velvoitettaan. Yhteistoteutuksella (Joint Implementation) on sama periaate, mutta osapuolina on kaksi teollisuusmaata. Näin hankittuja päästöyksiköitä kutsutaan ERU 4 :iksi. Kioton pöytäkirjaan sisältyvä valtioiden välinen päästökauppa sallii sopimuksen osapuolina olevien teollisuusmaiden käyvän keskenään päästöyksiköillä (AAU) 5 kauppaa vähennysvelvoitteen toteuttamiseksi. EU:n sisäinen päästökauppa on Kioton pöytäkirjan mukaisen valtioiden välisen päästökaupan sovellutus EU-maiden kesken. EU:n päästökauppa alkoi vuonna Se perustuu päästökauppadirektiiviin (2003/87/EY), joka on Suomessa toimeenpantu päästökauppalailla (683/2004). Energiamarkkinavirasto toimii Suomen kansallisena päästökauppaviranomaisena. Virasto mm. myöntää ja valvoo päästöluvat, jakaa päästöoikeudet ja ylläpitää toteutuneista päästöistä ja päästöoikeuksista rekisteriä. Kioton ensimmäisen velvoitekauden jälkeistä kautta koskeva päästökauppadirektiiviehdotus hyväksyttiin loppuvuodesta Kyseessä on ns. kolmas päästökauppajakso, joka alkaa vuodesta 2013 (KOM(2008) 16). EU:n päästökauppa kattaa sähkön- ja lämmöntuotannon sekä eräiden energiaintensiivisten teollisuustoimialojen polttolaitosten, öljynjalostamojen, koksaamojen, rauta- ja terästeollisuuden, sementti-, lasi-, kalkki-, tiili-, ja keramiikkateollisuuden sekä sellu- ja paperiteollisuuden hiilidioksidipäästöt. Uudessa päästökauppadirektiivissä mukaan on otettu lisäksi joitakin uusia teollisia toimialoja sekä laitokset, jotka toteuttavat hiilen talteenottoa ja varastointia. EU:n kasvihuonekaasujen seurantajärjestelmä EU-maat ovat velvollisia raportoimaan kasvihuonekaasupäästönsä vuosittain myös EY:n komissiolle. Päästöjen kehitystä seurataan ns. kas- 2 Luku korjattu Oli aiemmin CER=certified emission reduction=sertifioitu päästövähennys 4 ERU=emission reduction unit=päästövähennysyksikkö 5 AAU=assigned amount unit=sallittu päästömääräyksikkö Ks. UNFCCC (2007) lisätietoja 6 Tilastokeskus\n9 vihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmän alla (Monitoring Mechanism, päätös 280/2004). EU:lla on velvollisuus YK:n ilmastosopimuksen ja Kioton pöytäkirjan osapuolena raportoida kasvihuonekaasupäästönsä vuosittain. EU:n inventaario perustuu jäsenmaiden inventaariotietoihin. 1.3 Kasvihuonekaasujen inventaario Kansallinen kasvihuonekaasujen seurantajärjestelmä Suomessa Kioton pöytäkirja edellyttää, että osapuolimailla on kansallinen arviointijärjestelmä kasvihuonekaasupäästöjen ja -nielujen laskemista, raportointia ja arkistointia varten. Suomi oli ensimmäisiä maita, jotka perustivat kansallisen arviointijärjestelmän vuoden 2005 alussa. Suomessa kansallisen järjestelmän vastuuyksikkönä toimii Tilastokeskus. Tilastokeskus vastaa itsenäisesti Suomen kasvihuonekaasuinventaarion kokoamisesta ja toimittamisesta ilmastosopimuksen sihteeristölle ja EY:n komissiolle. Tilastokeskus osallistuu vahvasti myös päästötietojen laskentaan, sillä se tuottaa energiasektorin ja teollisuusprosessien päästötiedot. Kansalliseen järjestelmään kuuluvat olennaisesti myös muut asiantuntijalaitokset, jotka vastaavat tiettyjen raportointisektoreiden osalta päästötietojen tuottamisesta inventaarioon (Kuvio 1). Metsäntutkimuslaitos (Metla) vastaa pääosin maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätaloussektorin laskennasta, Suomen ympäristökeskus (SYKE) tuottaa F-kaasuja ja jätesektoria koskevat tiedot ja Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus (MTT) maataloussektorin sekä maankäyttösektorille maatalousmaita koskevat tiedot. Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) ja Finavia tuottavat tietoja liikenteen päästöjen laskentaan. Ministeriöiden (YM, MMM, TEM, LVM ja VM) rooli kansallisessa järjestelmässä on huolehtia tulosohjauksella hallinnonalaansa kuuluvien asiantuntijalaitosten riittävästä resursoinnista inventaariolaskennan ja kehittämisen tarpeisiin. Lisäksi ministeriöt tuottavat oman hallintoalansa osalta tarvittavat tiedot ilmastopolitiikan sisällöstä, toimeenpanosta ja vaikutuksista erilaisiin kansainvälisiin raportointeihin. Raportointi YK:n ilmastosopimukselle YK:n ilmastosopimuksen velvoittamana Suomi raportoi joka vuosi päästönsä sekä EY:n komissiolle että ilmastosopimuksen sihteeristölle. EU:lle päästöt raportoidaan ja Komissio kokoaa jäsenmaiden inventaariosta EU:n yhteisen päästöinventaarion. EU:n seurantajärjestelmä seuraa tavoitteen toteutumista ja koordinoi EU:n ilmastopolitiikkaa ja päästövähennysten toimeenpanoa. Varsinainen ilmastosopimukselle tehtävä raportointi tapahtuu kuukautta myöhemmin, 15.4, jolloin sekä EU että Suomi toimittavat ilmastosopimukselle viralliset päästöinventaarionsa. Kasvihuonekaasupäästöt ja nielut ilmastosopimukselle lasketaan ja raportoidaan käyttäen yhteisesti sovittuja ohjeita, menetelmiä ja laatu- Kuvio 1. Suomen kansallinen kasvihuonekaasujen inventaariojärjestelmä Hallinnolliset aineistot Päästöinventaario Tilastolain, sopimusten ja tilausten perusteella VAHTI METLA PÄÄSTÖKAUPPA- REKISTERI MUUT VTT SYKE TILASTOKESKUS Inventaarion vastuuyksikkö MTT MTT Vuosittaiset päästöinventaariot EU:lle, YK:lle sekä Kioton pöytäkirjaa varten Finavia YM, MMM, LVM, TEM, VM, EMV, SYKE, METLA ja MTT neuvottelukunnan jäseninä Tilastokeskus 7\n10 vaatimuksia. Tämä on tärkeää, jotta eri maiden toimittamat tiedot ovat keskenään vertailukelpoisia ja päästöjen vähentämistavoitteen toteutumista voidaan seurata. Ilmastosopimuksen ohjeet määrittävät yleisen raportointikehikon ja raportoinnin kattavuuden. Päästöt raportoidaan seitsemässä sektorissa, jotka ovat IPCC:n luokituksen mukaisia (Taulukko 1). Raportointi koostuu kansallisesta inventaarioraportista (NIR 6 ) ja määrämuotoisista taulukoista (CRF 7 -taulut ja SEF 8 -taulut). Kansallinen inventaarioraportti sisältää kuvaukset mm. päästökehityksestä vuodesta 1990 alkaen, laskennassa käytetyistä menetelmistä ja oletuksista, uudelleen laskennoista, laskennan epävarmuuksista ja inventaarion laadunhallinnasta (Tilastokeskus 2009a). CRF-tauluihin kootaan varsinaiset päästötiedot sektoreittain, lähteittäin ja kaasuittain sekä laskennassa käytettyjä taustatietoja. Taulut sisältävät tietoja päästörekisterissä olevista päästö- ja päästövähennysyksiköistä ja niiden siirroista eri maiden rekisterien välillä vuonna Noin neljän vuoden välein toimitetaan ilmastosopimukselle ns. maaraportti (National Communication), jossa kuvataan laajemmin kansallisia olosuhteita, kasvihuonekaasupäästöjen kehitystä sekä politiikkatoimia päästöjen vähentämiseksi. Suomen viides maaraportti toimitettiin ilmastosopimukselle Suomen kansallinen inventaarioraportti sekä maaraportit löytyvät Tilastokeskuksen internetsivuilta (http://www.tilastokeskus.fi/kasvihuonekaasut). Varsinaiset menetelmät ja ohjeet päästöarvioiden laskemiseksi löytyvät Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) ohjeistuksesta (http://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/public. htm) Kioton pöytäkirjan mukainen raportointi Kioton pöytäkirjassa Suomelle on määritelty ns. sallittu päästömäärä, jota ei saa ylittää ensimmäisellä velvoitekaudella Tämä päästömäärä ensimmäiselle velvoitekaudelle on viisi kertaa perusvuoden 9 päästöt, yhteensä hiilidioksidiekvivalenttitonnia. Velvoitteiden täyttämiseksi on mahdollista hyödyntää kotimaisten toimien lisäksi ns. joustomekanismeja, kuten päästökauppaa, yhteistoteutusta tai puhtaan kehityksen mekanismia (ks. sivu 6). Kioton pöytäkirjan päästövähennysvelvoitteessa otetaan huomioon päästöt sektoreilta Taulukko 1. Suomen kasvihuonekaasupäästöjen raportointisektorit Hallitustenvälisen ilmastonmuutos-paneelin (IPCC) luokittelun mukaisesti Sektori CRF-luokka 1 Päästölähteet 1. Energia 1 Polttoaineiden energia- ja raaka-ainekäyttö, polttoaineiden tuotantoon, jakeluun ja kulutukseen liittyvät haihtuma- ja karkauspäästöt sekä typenoksideista syntyvät epäsuorat dityppioksidipäästöt 2. Teollisuusprosessit 2 Teollisuusprosesseista vapautuvat, raaka-aineiden käytöstä aiheutuvat päästöt ja F-kaasut sekä NMVOC 2 -päästöistä syntyvät epäsuorat hiilidioksidipäästöt 3. Liuottimien ja muiden tuotteiden käyttö 3 Dityppioksidin käyttö teollisissa ja lääketieteellisissä sovelluksissa ja NMVOC-päästöistä syntyvät epäsuorat hiilidioksidipäästöt 4. Maatalous 4 Kotieläinten ruoansulatuksen, lannankäsittelyn sekä peltoviljelyn päästöt (poislukien maaperän hiilidioksidi) kasvintähteiden poltto 5. Maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous 5 Päästöt ja nielut maankäyttöluokista metsämaa, maatalousmaa, ruohikkoalueet, kosteikot, rakennettu maa, muu maa sekä metsäpalojen ja kalkituksen päästöt 6. Jäte 6 Kaatopaikat, kompostointi ja jätevesien käsittely 7. Muu 7 Ei raportoitavaa 1 Sektorien tiedot löytyvät vastaavista CRF (Common Reporting Format) -tauluista 2 NMVOC=non-methane volatile organic compounds, haihtuvat orgaaniset hiilivedyt pois lukien metaani 6 National Inventory Report 7 Common Reporting Framework 8 Standard Electronic Format 9 Perusvuodeksi kutsutaan vuotta, johon velvoitekauden päästömäärää verrataan pöytäkirjan velvoitteiden täyttymistä arvioitaessa. Perusvuosi Kioton pöytäkirjan alla on vuosi F-kaasuille osapuoli voi valita myös vuoden 1995 ja Suomi on valinnut tämän. 8 Tilastokeskus\n11 energia, teollisuusprosessit, liuottimien ja muiden tuotteiden käyttö, maatalous ja jäte. Maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous eli ns. nielusektori 10 jää suurelta osin Kioto-velvoitteen ulkopuolelle. Ainoastaan Kioton pöytäkirjan artiklan 3.3 ja 3.4 mukaiset nielutoimet otetaan mukaan (ks. sivu 37). Nielusektori raportoidaan kokonaisuudessaan kuitenkin ilmastosopimukselle. Kioton pöytäkirjan päästövähennysvelvoitteiden täyttämistä seurataan kansallisten inventaarioraportointien avulla. Pöytäkirjan artiklan 7, kohdan 1 mukaan, osapuolen on liitettävä inventaarioraportointiin määrättyjä lisätietoja velvoitteen seurantaa varten. Lisävelvoitteet koskevat kansallisen inventaariojärjestelmän ja kansallisen päästörekisterin toimintojen ja niissä tapahtuvien muutosten kuvaamista tietoja päästörekisterissä olevista päästö- ja päästövähennysyksiköistä ja niiden siirroista eri maiden rekisterien välillä edellisen kalenterivuoden aikana (ko. tiedot toimitetaan nk. SEF -tauluissa) artiklan 3, kohtien 3 ja 4 mukaisten päästöjen ja poistumien raportointia tietoa miten osapuoli on pyrkinyt vähentämään ilmastonmuutoksen hillintätoimien haitallisia vaikutuksia muissa maissa, ja erityisesti kehitysmaissa (artiklan 3, kohdan 14 mukainen raportointi). Ilmastosopimuksen ja Kioton pöytäkirjan mukaisen kasvihuonekaasupäästöjen raportoinnin täytyy täyttää sille asetetut vaatimukset ja läpäistä kansainväliset tutkinnat. Tämä on edellytys sille, että Suomi voi käyttää Kioton mekanismeja. Inventaarion laadunhallinta Kasvihuonekaasuinventaarion laadunhallinnalle on asetettu laatukriteereitä, joiden mukaan inventaarion tulee olla läpinäkyvä, johdonmukainen, vertailtava, kattava, tarkka ja oikea-aikainen. Laadunhallinnan perustana ovat kansainväliset ohjeistot (IPCC, YK:n ilmastosopimus). Järjestelmää suunniteltaessa on käytetty mallina ISO 9001:2000 standardia. YK:n ilmastosopimuksen sihteeristön koordinoimat tutkijatiimit suorittavat säännöllisiä tarkastuksia inventaariotiedoille ja toteuttavat tällä tavoin inventaarioiden laadunvalvontaa. Kuvassa on esitetty inventaarion vuosittainen laadintaprosessi ja siihen liittyvät laadunhallinnan menettelyt (Kuvio 2). Kuvio 2. Kasvihuonekaasuinventaarion vuotuinen laadintaprosessi ja siihen liittyvät laadunhallinnan menettelyt inventaariojärjestelmän vaikuttavuuden arviointi johtopäätökset inventaarion kehittämiseksi Inventaarion parantaminen ACT Inventaarion suunnittelu laatutavoitteiden asettaminen prosessien ja organisaation suunnittelu ja resurssien varaaminen menetelmien ja päästökerrointen valinta PLAN Inventaarion arviointi CHECK laadunvarmistuksen arvioinnit: sisäiset ja vertaisarvioinnit kansainvälisten tiimien tutkinnat Jatkuva parantaminen DO Inventaarion laatiminen toimintotietojen kerääminen päästöarvioiden laadinta epävarmuustarkastelut uudelleenlaskennat laadunohjauksen tarkistukset tulosten raportointi inventaariomateriaalin dokumentointi ja arkistointi 10 Nieluilla tarkoitetaan yleensä hiilidioksidin nielua eli sen sitoutumista ilmakehästä hiilivarastoihin esim. kasvien biomassaan tai maaperään. Tilastokeskus 9\n12 2 Kasvihuonekaasupäästöt Suomessa Suomen kasvihuonekaasupäästöt vuonna 2008 olivat yhteensä 70,1 miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvivalentteina. Päästöt olivat noin 1,2 prosenttia (2,4 milj. tonnia) alle kiinnitetyn perusvuoden 11 päästötason (71,0 milj. tonnia CO 2 -ekv.), johon Suomen pitäisi vähentää päästönsä Kioton pöytäkirjan ensimmäisellä velvoitekaudella vuosina (Kuvio 3). Vuoden 2008 päästöt pienenivät 10 prosenttia verrattuna vuoteen Päästöjen kehitystä sektoreittain on kuvattu tarkemmin luvun 3 alaluvuissa. Energiasektori on Suomen suurin kasvihuonekaasujen päästölähdesektori. YK:n ilmastosopimuksen mukaisessa raportoinnissa energiasektorilla tarkoitetaan kaikkea polttoaineiden energiakäyttöä sekä polttoaineiden tuotantoon, jakeluun ja kulutukseen liittyviä haihtuma- ja karkauspäästöjä. Vuonna 2008 energiasektorin osuus oli 78 prosenttia Suomen kaikista kasvihuonekaasupäästöistä (Kuvio 4). Toiseksi suurin päästölähde vuonna 2008, noin 10 prosentin päästöosuudella, oli teollisuusprosessit. Teollisuusprosessien päästöillä tarkoitetaan teollisuusprosesseista vapautuvia, raaka-aineiden käytöstä aiheutuvia päästöjä. Maataloussektorin päästöt vuonna 2008 olivat hieman teollisuuden prosessipäästöjä pienemmät, noin 8 prosenttia Suomen kokonaispäästöistä. Jätesektorin päästöjen osuus oli 3 prosenttia. Maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätaloussektori (LULUCF 12 -sektori) on Suomessa nettonielu, eli sen sitoma kasvihuonekaasupäästöjen määrä on suurempi kuin siitä vapautuva. Tätä sektoria ei lasketa mukaan kokonaispäästöihin vaan se ilmoitetaan erikseen (Taulukko 2, Kuvio 6). Nettonielu vuonna 2008 oli 35,4 miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvivalentteina (CO 2 -ekv.). Merkittävin Suomen kasvihuonekaasuista on hiilidioksidi (CO 2 ), jonka osuus kaikista päästöistä on vaihdellut prosentin välillä vuosina Hiilidioksidipäästöt ovat kasvaneet noin 3 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna. Metaanin (CH 4 ) ja dityppioksidin (N 2 O) osuudet kokonaispäästöistä ovat pysytelleet alle 10 prosentin tasossa kummankin. Vuoden 2008 metaanipäästöt olivat n. 33 prosenttia pienemmät kuin vuonna 1990, vastaavasti dityppioksidipäästöt olivat noin 9 prosenttia pienemmät. F-kaasupäästöjä kaikista kasvihuonekaasupäästöistä on noin yksi prosentti, mutta niiden osuus on kasvanut jatkuvasti. F-kaasujen päästömäärät ovat yli kymmenkertaistuneet vuoden 1990 päästötasoon verrattuna. Valtaosa hiilidioksidipäästöistä syntyy fossiilisten polttoaineiden ja turpeen poltosta energian Kuvio 3. Kioton pöytäkirjan tavoitetaso ja Suomen kasvihuonekaasupäästöt vuosina (milj. tonnia CO 2 -ekv.), ei sisällä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätaloussektoria 85 Milj. t Co -ekvivalenttia Kioton pöytäkirjan tavoitetaso perusvuosi 2 1 CO 2 -ekvivalentti yhteismitallistaa eri kaasujen vaikutuksen, esim. 1 tn 2 O vastaa vaikutukseltaan 310 t CO 2 2 vuoden 2009 päästötieto on energiaennakon ennakkotieto 11 Suomen Kioton pöytäkirjan perusvuosi on 1990, paitsi F-kaasujen osalta LULUCF=land use, land-use change and forestry 10 Tilastokeskus\n13 Taulukko 2. Kasvihuonekaasupäästöt (+) ja poistumat (-) sektoreittain (milj. tonnia CO 2 -ekv.) Sektori Energia 54,5 53,1 52,4 54,3 59,5 56,1 61,8 60,2 57,0 56,4 54,4 59,7 62,2 69,7 65,6 54,0 65,2 63,2 55,0 Teollisuusprosessit 1 5,0 4,6 4,3 4,4 4,6 4,5 4,7 4,9 4,8 4,9 4,9 4,9 4,9 5,2 5,4 5,3 5,4 5,7 6,0 F-kaasut 2 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,2 0,3 0,4 0,6 0,7 0,5 0,7 0,7 0,9 0,8 0,9 1,0 Liuottimet 3 0,2 0,2 0,2 0,2 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 Maatalous 6,6 6,2 5,8 5,9 5,9 6,0 6,0 6,0 5,8 5,7 5,8 5,8 5,8 5,8 5,7 5,7 5,7 5,7 5,8 Jäte 4,0 4,0 4,0 4,0 4,0 3,9 3,8 3,7 3,6 3,5 3,3 3,1 2,9 2,8 2,6 2,4 2,5 2,4 2,2 Yhteensä (ilman LULUCF 5 ) 70,4 68,2 66,7 68,8 74,2 70,8 76,6 75,2 71,7 71,0 69,1 74,4 76,5 84,2 80,2 68,4 79,7 78,1 70,1 LULUCF 5 16,0 29,5 22,7 20,2 12,7 14,1 24,0 20,3 18,4 21,3 22,6 26,3 26,9 27,4 28,9 32,8 37,9 30,7 35,4 1 Ei sisällä F-kaasuja 2 F-kaasuilla tarkoitetaan fluorattuja kasvihuonekaasuja (HFC- sekä PFC-yhdisteet sekä SF 6 ) 3 Suomessa käytännössä dityppioksidin käyttö 4 Negatiivinen luku tarkoittaa nettonielua eli tällä sektorilla kasvihuonekaasujen poistuma ilmakehästä on suurempi kuin päästöt ilmakehään. Tämä sektori on mukana ilmastosopimuksen mukaisessa raportoinnissa mutta Kioton pöytäkirjan alla tältä sektorilta raportoidaan vuodesta 2010 alkaen vain ns. artikla 3.3. ja 3.4 mukaisten toimien kasvihuonekaasuvaikutukset (ks. kappale 3.5) 5 LULUCF tarkoittaa maankäyttö, maankäytös muutos ja metsätalous -sektoria tuotannossa. Turve ei varsinaisesti ole fossiilinen polttoaine, mutta elinkaaritutkimusten mukaan sen polton ilmastovaikutukset ovat fossiilisten polttoaineiden vaikutuksiin verrattavissa. Siksi IPCC:n mukaan (mm. IPCC, 2006) turpeen polton CO 2 -päästöt tulee ottaa huomioon täysmääräisinä kasvihuonekaasujen inventaariossa. Puun polton CO 2 -päästöjä ei lasketa mukaan polttoperäisiin hiilidioksidipäästöihin, vaan ne raportoidaan erillistietona. Energiantuotannon polttoperäiset hiilidioksidipäästöt olivat vuonna 2008 yhteensä noin 54 miljoonaa tonnia CO 2. Energian tuotanto ja käyttö aiheuttavat jonkin verran myös metaani- ja dityppioksidipäästöjä. Metaanipäästöistä suurin osa on peräisin jätesektorilta ja maataloudesta. Dityppioksidipäästöistä suurin osa tulee maataloussektorilta. F-kaasut ovat peräisin yksinomaan teollisuusprosesseista. Kuvio 4. Kasvihuonekaasupäästöjen lähteet vuonna 2008 pois luettuna maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous -sektori (Suomen kokonaispäästöt 70,1 milj. tonnia CO 2 -ekv.) Jäte 3 % Maatalous 8 % Liuottimien ja muiden tuotteiden käyttö 0,1 % Teollisuusprosessit 10 % Energia 78 % Energian tuotanto 44 % Teollisuuden oma energiantuotanto, rakentaminen 20 % Liikenne 25 % Kotitaloudet, palvelut 9% Haihtumapäästöt 0,3 % Muut 2 % Tilastokeskus 11\n14 2.1 Päästökehitys vuosina Vuonna 2008 Suomen kasvihuonekaasupäästöt olivat 70,1 milj. tonnia hiilidioksidiekvivalentteina (Taulukko 2). Päästöt olivat 1,2 prosenttia alle Kioton pöytäkirjassa sovitun tavoitteen eli kiinnitetyn perusvuoden päästötason alapuolella. Edelliseen vuoteen verrattuna päästöt vähentyivät noin 10 prosenttia. Suomen vuosittaiset päästömäärät ovat vaihdelleet huomattavasti etenkin sähkön tuonnin ja fossiilisen lauhdesähkön tuotannon mukaan, joiden määrät puolestaan riippuvat vesivoiman saatavuudesta pohjoismaisilla sähkömarkkinoilla (Kuviot 5 ja 13). Päästökehitykseen vaikuttavat lisäksi kulloisenkin vuoden taloudellinen tilanne energiaintensiivisillä teollisuuden aloilla, vuoden keskimääräiset sääolot sekä uusiutuvilla energialähteillä tuotetun energian määrät. Päästökehitystä sektoreittain käsitellään luvun 3 alaluvuissa. Kuvio 5. Suomen kasvihuonekaasupäästöt vuosina (milj. tonnia CO 2 -ekv.) poislukien maan-käyttö, maankäytön muutos ja metsätalous-sektori (LULUCF) Milj. t Co 2 -ekvivalenttia Energia Teollisuusprosessit ja liuottimet Maatalous Jäte Kuvio 6. Suomen kasvihuonekaasupäästöt (milj. tonnia CO 2 -ekv.) ilman LULUCF-sektoria (siniset pylväät) ja LULUCF-sektori huomioituna (oranssi viiva). Vihreä pylväs kuvaa nettopoistuman suuruutta. LULUCF-sektori raportoidaan kokonaisuudessaan ilmastosopimuksen mukaisessa raportoinnissa, mutta Kioton pöytäkirjan alla kyseiseltä sektorilta raportoidaan ainoastaan artiklojen 3.3 ja 3.4 mukaiset päästöt/nielut Milj. t Co 2 -ekvivalenttia KHK-päästöt ilman LULUCF-sektoria LULUCF-sektorin nettonielu Päästöt vähennettynä nettonieluilla 12 Tilastokeskus\n15 Kuvio 7. Kasvihuonekaasupäästöjen jakautuminen päästökauppasektorin ja ei -päästökauppasektorin välillä vuosina (milj. tonnia CO 2 -ekv). Päästökauppa alkoi vuonna Milj. t Co 2 -ekvivalenttia PKS, energia Ei-PKS, energia PKS, teollisuusprosessit Ei-PKS, teollisuusprosessit+liuottimet Maatalous Jäte 10 0 PKS = PKS = päästökauppasektori Kuvio 8. Kasvihuonekaasupäästöjen kehitys vuosina päästösektoreittain suhteessa vuoden 1990 tasoon (1990=100). Ei sisällä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous-sektoria Indeksi (1990=100) Energia Teollisuusprosessit Liuottimet Maatalous Jäte Tilastokeskus 13\n16 Kuvio 9. Kasvihuonekaasupäästöjen kehitys suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) vuosina (Indeksi 1990=100). Ei sisällä maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous-sektoria Indeksi (1990=100) KHK, yhteensä (poislukien LULUCF) BKT KHK yhteensä / BKT Tilastokeskus\n17 3 Kasvihuonekaasupäästöt päästöluokittain 3.1 Energia Energiasektori on selkeästi suurin kasvihuonekaasupäästöjen lähde Suomessa, kuten useimmissa muissakin teollisuusmaissa. Suomessa kylmä ilmasto, pitkät välimatkat sekä energiaintensiivinen teollisuus näkyvät energiasektorin korkeina päästöinä. Vuonna 2008 sektorin osuus kaikista kasvihuonekaasupäästöistä oli 78 prosenttia (55 milj. t CO 2 -ekv.) (Taulukko 3). Energiasektorin päästöt jaetaan fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuviin päästöihin sekä polttoaineiden haihtumapäästöihin. Suurin osa sektorin päästöistä tulee polttoaineen kulutuksesta. Haihtumapäästöjen osuus on vain 0,3 prosenttia koko sektorin päästöistä. Koska energiasektorin päästöt muodostavat suurimman osan Suomen kasvihuonekaasupäästöistä, selittävät sektorilla tapahtuvat päästövaihtelut suurelta osin kokonaispäästökehitystä. Energiasektorin päästökehitykseen vaikuttaa voimakkaasti vesivoiman saatavuus pohjoismaisilla sähkömarkkinoilla. Mikäli sademäärät jäävät jonain vuonna normaalia vähäisemmiksi, vesivoi- maa on niukasti saatavilla ja sähkön nettotuonti Suomeen vähenee. Tällaisina vuosina Suomi on tuottanut sekä omiin tarpeisiin että myyntiin pohjoismaisille sähkömarkkinoille korvaavaa sähköä hiili- ja turvelauhdevoimalla. Tämä heijastuu suoraan energiasektorin päästötrendeihin. Turpeen polton päästöt raportoidaan osana energiasektorin päästöjä vastaavasti kuin fossiiliset polttoaineet. Turpeeseen liittyviä päästöjä raportoidaan myös maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous- sektorilla (metsäojitetut suot, turvetuotantoalueet). Turvepeltojen viljelyn päästöjä raportoidaan sekä maataloussektorilla (N 2 O) että maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätaloussektorilla (CO 2 ). Yhteenveto kaikista turpeeseen liittyvistä kasvihuonekaasupäästöistä on esitetty alaluvussa 3.5. Polttoaineiden energiakäyttö (PJ) ja hiilidioksidipäästöt polttoaineittain on esitetty julkaisun lopussa olevissa taulukoissa (Taulukko 18, Taulukko 19). Kuvio 10. Energiasektorin kasvihuonekaasupäästöjen jakautuminen vuonna 2008 Muut sektorit Energia 78% Energiantuotanto 44% Teollisuuden oma energiantuotanto, rakentaminen 20% Liikenne 25% Kotitaloudet ja palvelut 9% Haihtumapäästöt 0,3 % Muut 2% Tilastokeskus 15\n18 Taulukko 3. Energiasektorin kasvihuonekaasupäästöt (milj. tonnia CO2 -ekv.) Sektori Energian tuotanto 19,2 19,0 18,7 21,5 26,4 24,1 29,8 27,4 24,2 23,7 22,1 27,5 30,3 37,2 33,0 21,9 32,9 30,8 24,3 Teollisuuden oma energian tuotanto, rakentaminen 13,4 12,8 12,3 12,4 12,7 12,1 12,0 12,3 11,9 11,9 11,9 11,5 11,2 11,5 11,6 11,3 11,6 11,5 10,8 Liikenne 12,8 12,4 12,3 11,9 12,2 12,0 12,0 12,6 12,7 12,9 12,8 13,0 13,1 13,4 13,7 13,7 13,9 14,3 13,6 Kotitaloudet, palvelut 7,3 7,2 7,3 6,8 6,4 6,0 6,1 6,1 6,2 6,1 5,7 5,9 5,9 5,8 5,6 5,4 5,2 5,1 4,8 Muut 1,9 1,7 1,7 1,8 1,8 1,8 1,8 1,8 1,9 1,8 1,8 1,8 1,8 1,8 1,6 1,6 1,6 1,5 1,5 Yhteensä 54,5 53,1 52,4 54,3 59,5 56,1 61,8 60,2 57,0 56,4 54,4 59,7 62,2 69,7 65,6 54,0 65,2 63,2 55,0 Päästökehitys Energiasektorin päästöt vaihtelevat vuosittain huomattavasti (Kuvio 11). Tähän on syynä energian kulutuksen kehitys sekä sähkön nettotuonnin osuuden vaihtelu. Sähkön nettotuonnin määrä riippuu vesivoimatilanteesta. Vuonna 2008 energiasektorin päästöt pienenivät 13 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Päästöt olivat lähes vuoden 1990 tasolla, vain prosentin korkeammat. Vuonna 2008 primaarienergian kokonaiskulutus väheni noin neljällä prosentilla, johtuen edellisvuotta lämpimämmästä säästä sekä talouden alkavasta taantumasta, mikä näkyi erityisesti metsäteollisuuden tuotannon laskuna. Energian tuotannon ja käytön hiilidioksidipäästöt vähenivät energian kokonaiskulutusta enemmän, koska hiilen ja turpeen osuudet energiantuotannossa vähenivät huomattavasti samalla kun vesivoiman, uusiutuvien polttoaineiden ja maakaasun osuudet olivat kasvussa. (Tilastokeskus 2010). Fossiilisia polttoaineita ja turvetta käytettiin 10 prosenttia vähemmän kuin edellisvuonna. Etenkin hiilen (kivihiili, koksi sekä masuuni- ja koksikaasu) kulutus väheni paljon (26 prosenttia). Hiilen käyttö oli lähellä vuoden 2005 tasoa, joka oli 80-luvun jälkeen pienin hiilen käyttömäärä. Myös turpeen kulutus väheni reilusti (10 prosenttia) edellisvuoden ennätyksellisen suuresta käyttömäärästä. Öljyn käyttö väheni 2 prosenttia ja maakaasun puolestaan lisääntyi 3 prosenttia. (Tilastokeskus 2010). Vesivoiman ja tuulivoiman käyttö kasvoi edelleen, nousten ennätystasolle 62 PJ. Edellisvuoteen verrattuna lisäystä tuli 21 prosenttia. Vesivoimaa on Suomessa vuosina ollut hyvin saatavilla runsaiden sateiden vuoksi. Sähkön nettotuonti (= tuonti vienti) pysyi jokseenkin samalla tasolla kuin 2007, ollen noin 15 % kokonaishankinnasta. Vuoden 2006 lopussa käyttöönotettu uusi sähkön siirtoyhteys Viron ja Suomen välillä mahdollisti sähkön tuonnin myös Virosta. Sähkön nettotuonnissa Viro on noussut toiseksi tärkeimmäksi tuontimaaksi Venäjän jälkeen. Vuonna 2008 sähkön vienti Ruotsiin oli suurempi kuin tuonti sieltä ja sama tilanne näyttää jatkuvan. Sähkön tuonnilla ja vesivoimalla korvataan kotimaista lauhdutustuotantoa, mikä vähentää erityisesti hiilen ja muiden polttoaineiden käyttöä sähkön tuotannossa. (Tilastokeskus 2010) Uusiutuvan energian käyttö on kasvanut 90-luvulta alkaen tasaisesti (Kuviot 13 ja 17), osuus energiankulutuksesta vuonna 2008 oli 28 prosenttia. Tosin näistä suurimman jakeen eli metsäteollisuuden jäteliemien käyttö on kääntynyt hienoiseen laskuun vuoden 2006 jälkeen. Hyvät vesivuodet 2007 ja 2008 sekä muun uusiutuvan energian lisääntynyt käyttö ( mm. liikenteen biopolttoaineet) ovat kuitenkin edelleen kasvattaneet uusiutuvan energian käyttömäärää (Tilastokeskus 2010). Energiantuotanto, jolla tässä tarkoitetaan päätoimista sähkön- ja kaukolämmöntuotantoa (ei sisällä teollisuuden omaa sähkön- ja lämmöntuotantoa) aiheuttaa noin puolet energiasektorin päästöistä ja noin 40 prosenttia kaikista kasvihuonekaasupäästöistä. Päätoimisen sähkön- ja kaukolämmöntuotannon fossiilisten polttoaineiden ja turpeen polton päästöt olivat vuonna ,3 miljoonaa ekvivalenttista hiilidioksiditonnia. Päätoimisen sähkön- ja lämmöntuotannon lisäksi energiasektorin muita merkittäviä päästölähteitä ovat liikennepolttoaineet ja teollisuuden energian tuotanto lähinnä sen omiin tarpeisiin. Teollisuuden oman energiantuotannon osuus energiasektorin kasvihuonekaasupäästöistä on noin 20 prosenttia (10,8 milj. t CO 2 -ekv. vuonna 2008) ja noin 15 prosenttia kaikista kasvihuonekaasupäästöistä. Suomessa teollisuus tuottaa merkittävän osan käyttämästään energiasta itse (mm. metsäteollisuus). Teollisuuden energiantuotannon päästöt ovat vähentyneet 19 prosenttia verrattuna vuoden 1990 päästöihin. Tähän on vaikuttanut etenkin metsäteollisuuden kasvanut bioperäisten polttoaineiden käyttö (Kuvio 18). 16 Tilastokeskus\n19 Liikenteen kasvihuonekaasupäästöt olivat vuonna 2008 noin neljännes energiasektorin kasvihuonekaasupäästöistä ja 19 prosenttia kaikista kasvihuonekaasupäästöistä (13,6 milj. t CO 2 -ekv.). Ne ovat kasvaneet 7 prosenttia vuodesta Kotitalouksien ja palvelusektorin energiankulutuksen osuus kaikista Suomen päästöistä jää vajaaseen seitsemään prosenttiin ja päästöt ovat vähentyneet huomattavasti vuodesta 1990 (35 prosenttia). Tämä on seurausta siirtymisestä öljylämmityksestä kaukolämpöön tai sähkölämmitykseen (jolloin päästöt allokoituvat päästölaskennassa energian tuotantolaitoksille). Tilastokeskuksen Energiatilaston (Tilastokeskus, 2010) mukaan primäärienergian kokonaiskulutus vuonna 2008 oli 1,41 milj. terajoulea (TJ), mikä oli yli 4 prosenttia vähemmän kuin vuonna Tähän olivat syynä vesivoiman käytön ja sähkön tuonnin kasvu sekä lämpimämpi sää, joka pienensi lämmitysenergian tarvetta. Kuvio 11. Energiasektorin kasvihuonekaasupäästöjen kehitys (milj. tonnia CO 2 -ekv.) Milj. t Co 2 -ekvivalenttia Energiantuotanto Muut, sisältäen haihtumapäästöt Liikenne Kotitaloudet ja palvelut Teollisuuden oma energiantuotanto,rakentaminen 10 0 Kuvio 12. Energian kokonaiskulutus (PJ), kasvihuonekaasupäästöt (milj. tonnia CO 2 -ekv.) sekä kasvihuonekaasupäästöt energiasektorilta (milj. tonnia CO 2 -ekv.) PJ Milj. t Co 2 ekv Energian kokonaiskulutus, PJ KHK-päästöt, milj. t CO2-ekv. KHK-päästöt energiasektorilta, milj. t CO2-ekv Energiankulutustietojen lähde: Tilastokeskus/Energiatilasto. Tilastokeskus 17\n20 Kuvio13. Kasvihuonekaasupäästöt, hiilen käyttö (sisältää kivihiilen, koksin, masuuni- ja koksikaasut sekä v.1994 saakka kaupunkikaasun) energiankulutuksessa ja sähkön tuonti vuosina suhteessa vuoden 1990 tasoon (Indeksi 1990=100) Indeksi (1990=100) Energiasektorin KHK-päästöt Hiilen poltto Sähkön nettotuonti Vesi- ja tuulivoima Uusiutuvat energialähteet Energiatietojen lähde: Tilastokeskus / Energiatilasto. Kuvio 14. Sähkön- ja lämmöntuotannon CO 2 -päästöjen suhteellinen kehitys vuosina (Indeksi 1990=100). Sisältää teollisuuden omaan käyttöön tuottaman sähkön ja myydyn lämmön päästöt (CO 2 kt/pj=hiilidioksidipäästöt kilotonneina tuotettua petajoulea kohti) CO -päästö, sähkön- ja lämmöntuotanto 2 Sähkön- ja lämmöntuotanto CO -päästö / tuotettu energiayksikkö Energiatietojen lähde: Tilastokeskus / Energiatilasto. 18 Tilastokeskus\n21 Kuvio15. Sähkönkulutus (terawattituntia) sektoreittain Suomessa vuosina (vuoden 2009 tieto ennakkotieto) TWh Lähde: Tilastokeskus / Energiatilasto Siirto- ja jakeluhäviöt Palvelut, julkinen ja muu kulutus Koti- ja maatalous Muu teollisuus ja rakentaminen Kemianteollisuus Metalliteollisuus Puu- ja paperiteollisuus Kuvio 16. Energian kokonaiskulutus (petajoulea) Suomessa vuosina (vuoden 2009 tieto ennakkotieto) PJ Lähde: Tilastokeskus / Energiatilasto. Sähkön nettotuonti Muut Turve Puupolttoaineet Vesi- ja tuulivoima Ydinenergia Maakaasu Hiili Öljy Kuvio 17. Uusiutuvien energialähteiden käyttö (petajoulea) Suomessa vuosina PJ Muu uusiutuva energia Kierrätyspolttoaine (bio-osuus) Lämpöpumput Teollisuuden ja energiantuotannon puupolttoaineet Metsäteollisuuden jäteliemet Puun pienkäyttö Vesi- ja tuulivoima Lähde: Tilastokeskus / Energiatilasto. Tilastokeskus 19\n22 Indeksi (1990=100) Kuvio 18. Teollisuuden oman energiantuotannon CO 2 -päästökehitys suhteessa teollisuuden arvonlisään vuosina (Indeksi 1990=100) CO -päästö, teollisuuden 2 oma energiantuotanto Teollisuuden arvonlisä CO -päästö / teollisuuden 2 arvonlisä Kuvio 19. Energian kokonaiskulutuksen kehitys energialähteittäin (PJ) ja energiasektorin hiilidioksidipäästöt (milj. t CO 2 ekv.) vuosina (vuoden 2009 tieto ennakkotieto) PJ milj. t CO2 - ekv Sähkön nettotuonti Muut Puupolttoaineet Vesi- ja tuulivoima Ydinenergia Fossiiliset polttoaineet ja turve KHK-päästöt energiasektorilta 20 Tilastokeskus\n23 Liikenne Vuonna 2008 liikenteen aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt olivat 13,6 milj. t CO 2 -ekvivalentteina. Liikenteen päästöt olivat 19 prosenttia kaikista kasvihuonekaasupäästöistä ja 25 prosenttia energiasektorin kasvihuonekaasupäästöistä. Tieliikenteen osuus oli 89 prosenttia kotimaan liikenteen päästöistä vuonna Henkilöautojen osuus tieliikenteestä on suurin (Kuvio 20). Liikenteen päästöt ja volyymi ovat kasvaneet suhteellisen tasaisesti 90-luvun alun laman jälkeen (Kuviot 20 ja 21). Vuosien aikana liikenteen päästöt ovat kasvaneet 7 prosenttia. Viime vuosien taantuman alku näkyy jo vuonna 2008 liikenteen päästöjen kasvun taittumisena, päästöt vähenivät 4 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Suomessa päästöjen kasvu on ollut hitaampaa kuin monessa muussa teollisuusmaassa. Toisaalta liikenteen CO 2 -päästöt Suomessa ovat kuitenkin EU/ETA-maista Norjan jälkeen korkeimmat henkilöä kohden mm. pitkien etäisyyksien, harvan asutuksen, teollisuuden kuljetusintensiivisyyden sekä kesämökkimatkailun johdosta. Henkilöautoliikenteen osuus henkilöliikennesuoritteesta on jatkuvasti kasvanut ja osuus on tällä hetkellä jo noin 80 prosenttia. Uusien rekisteröityjen henkilöautojen energiatehokkuus parantui 1990-luvulla, myönteinen kehitys pysähtyi 2000-luvulle tultaessa, mutta näyttäisi nyt ottavan jälleen askeleita tehokkuuden lisääntymisen ja päästöjen vähentymisen suuntaan (Kuviot 22 ja 23). Ajanjaksolla uusien rekisteröityjen henkilöautojen ajoneuvokohtaiset CO 2 -päästöt ovat vähentyneet 14 prosenttia bensiinioutojen osalta ja 21 prosenttia dieselautojen osalta. Dieselautojen energiatehokkuus heikkeni 2000-luvun alun ajan suurten autojen suosion kasvaessa, nyt siinäkin on havaittavissa käänne tehokkuuden lisääntymiseen. Kuvio 20. Tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöjen kehitys ajoneuvotyypeittäin Milj. t Co 2 -ekvivalenttia Henkilöautot Moottoripyörät ja mopot Kuorma-autot ja ajoneuvoyhdistelmät Linja-autot Pakettiautot Kuvio 21. Liikenteen volyymin (henkilöautot sekä muut tieliikenneajoneuvot) ja BKT:n kehitys vuosina Indeksi (1990=100) km, henkilöautot km, muu tieliikenne BKT Liikennetietojen lähde: Liikenne- ja viestintäministeriö Tilastokeskus 21\n24 Kuvio 22. Henkilöautojen ja muun tieliikenteen CO 2 -päästöjen suhteellinen kehitys vuosina (Indeksi 1990=100) Indeksi (1990=100) CO -päästö, henkilöautot 2 CO -päästö, muu tieliikenne 2 CO -päästö / km, henkilöautot 2 CO -päästö / km, muu tieliikenne Liikennetietojen lähde: Liikenne- ja viestintäministeriö Kuvio 23. Uusien rekisteröityjen henkilöautojen (bensiini ja diesel) CO 2 -päästöt (g/km) g/km FIN-diesel 100 FIN-bensiini 50 0 Lähde: Liikenne- ja viestintäministeriö. 22 Tilastokeskus\n25 3.2 Teollisuusprosessit Teollisuusprosessien kasvihuonekaasupäästöt olivat vuonna ,0 milj. t CO 2 ekvivalentteina. Niiden osuus oli noin 10 prosenttia Suomen kokonaispäästöistä. Vuonna 2008 merkittävimmät päästölähteet olivat raudan ja teräksen valmistuksen hiilidioksidipäästöt (4 % Suomen kokonaispäästöistä), dityppioksidipäästöt typpihapon valmistuksesta (2 % kokonaispäästöistä) sekä hiilidioksidipäästöt sementin valmistuksesta (1,5 % kokonaispäästöistä). Hiilidioksidipäästöt syntyivät teräksen, sementin, kalkin ja vedyn valmistuksesta sekä kalkkikiven ja soodan käytöstä. Typpihapon valmistus on Suomessa sektorin ainoa dityppioksidilähde. Metaanipäästöt syntyivät koksin valmistusprosessissa. Vuonna 2008 sektorin päästöistä hiilidioksidin osuus oli 63 prosenttia, dityppioksidin osuus 22 prosenttia ja metaanin alle puoli prosenttia. Päästömääriin vaikuttavat raaka-aineiden käyttö- tai tuotantomäärät. Omana kasvihuonekaasuluokkanaan teollisuusprosessien alla ovat ns. F-kaasut 13, eli fluoratut kasvihuonekaasut, joita käytetään mm. kylmä- ja ilmastointilaitteissa sekä aerosoleissa. F-kaasujen päästöosuus oli vuonna 2008 yli prosentin kokonaispäästöistä ja 15 prosenttia teollisuusprosessien kasvihuonekaasupäästöistä. Teollisuuden sähkönkulutuksen, oman sähkön- ja lämmöntuotannon sekä kaikki työkoneiden käytön ja teollisuuden kuljetuksiin liittyvät päästöt raportoidaan energiasektorilla. Teollisuuden jätehuoltoon liittyvät päästöt raportoidaan jätesektorilla. Kuvio 24. Teollisuuden kasvihuonekaasupäästöjen raportointi eri sektoreilla Energia Jäte Teollisuusprosessit CO2 CO 2, CH 4, CO 2, CH 4, F-kaasut CO 2, CH 4, N2O CO 2, CH 4, N2O CH 4, CH 4, N2O CH 4, N2O Mineraalituotteet Kemianteollisuus hiilivetyjen ja kattilat, uunit työkoneet jäte tointi NO Fluorattujen 2 Metalli- Voimalaitokset, Rakentamisen Kaatopaikka- Jätevedet Komposteollisuus SF6:n käyttö ym. Kuvio 25. Teollisuusprosessien kasvihuonekaasupäästöjen jakautuminen vuonna 2008 Muut sektorit Teollisuusprosessit 10 % Mineraalituotteet 18 % Kemianteollisuus 32 % Metalliteollisuus 36 % F-kaasujen käyttö 15 % 13 HFC-yhdisteet, PFC-yhdisteet ja rikkiheksafluoridi Tilastokeskus 23\n26 Taulukko 4. Teollisuusprosessien kasvihuonekaasupäästöt (milj. tonnia CO 2 -ekv.) Sektori CO 2 3,3 3,2 3,0 3,1 3,2 3,1 3,2 3,5 3,5 3,6 3,6 3,6 3,5 3,8 3,9 3,7 3,9 4,3 4,4 CH 4 0,01 0,005 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 0,01 N 2 O 1,7 1,4 1,3 1,4 1,4 1,5 1,5 1,4 1,4 1,3 1,4 1,3 1,3 1,4 1,5 1,6 1,4 1,5 1,6 F-kaasut yhteensä 1 0,1 0,1 0,0 0,0 0,0 0,1 0,1 0,2 0,3 0,4 0,6 0,7 0,5 0,7 0,7 0,9 0,8 0,9 1,0 Yhteensä 5,1 4,7 4,4 4,5 4,6 4,6 4,9 5,2 5,1 5,3 5,5 5,6 5,4 5,9 6,2 6,2 6,2 6,7 7,0 1 Sisältää HFC-yhdisteet, PFC-yhdisteet ja rikkiheksafluoridin Päästökehitys Teollisuuden prosessipäästöjen kehitykseen vaikuttaa lähinnä tuotannon muutokset. Päästöt ovat riippuvaisia raaka-aineiden käytöstä tai valmistusmääristä (Kuvio 26, Kuvio 27). Teollisuusprosessien aiheuttamat päästöt eivät juuri vaihdelleet 1990-luvulla. Suurin muutos on ollut F-kaasupäästöissä, joiden määrä vuonna 2008 on yli kymmenkertainen vuoden 1990 päästöihin sekä vuoteen 1995 verrattuna, joka on Kioton pöytäkirjan mukainen perusvuosi näille kaasuille (Kuvio 30). F-kaasuilla on korvattu otsonia tuhoavia yhdisteitä monissa kylmä- ja jäähdytyslaitteissa ja so- velluksissa, mikä on suurin syy F-kaasupäästöjen kasvuun. Hiilidioksidipäästöt vähenivät huomattavasti 1990-luvun alussa muutaman tehtaan toiminnan loppuessa mutta vuodesta 1996 päästöt ovat olleet kasvussa, ja tällä hetkellä ne ovat 33 prosenttia vuoden 1990 tason yläpuolella. Dityppioksidipäästöjen kehitys on ollut melko tasaista, mutta vuonna 2008 ne olivat 6 prosenttia pienemmät kuin vuonna Metaanipäästöissä kasvu on ollut jatkuvaa ja päästöt olivat 77 prosenttia vuoden 1990 tason yläpuolella vuonna 2008, mutta niiden osuus sektorin kokonaispäästöistä on vieläkin alle yksi prosentti. Kuvio 26. Teollisuusprosessien kasvihuonekaasupäästöjen kehitys (milj. tonnia CO 2 -ekv.) 8 Milj. t Co 2 -ekvivalenttia F-kaasujen käyttö Metalliteollisuus Mineraalituotteet Kemianteollisuus Tilastokeskus\n27 Kuvio 27. Kasvihuonekaasupäästöt mineraalituotteista (milj. tonnia CO 2 -ekv.) 1,4 Milj. t Co 2 -ekvivalenttia 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 Lasintuotanto Teiden päällystäminen asfaltilla Soodan käyttö Sementin tuotanto Kalkin tuotanto Kalkkikiven ja dolomiitin käyttö 0,2 0,0 Kuvio 28. Typpihapon tuotannon N 2 O-päästöjen suhteellinen kehitys vuosina (Indeksi 1990=100) Indeksi (1990=100) N O päästö (typpihapon tuotanto) 2 Typpihapon tuotantomäärä N O päästö / tuotettu typpihappotonni Tilastokeskus 25


Wooooooo!!: Tokon rotumestaruus\nVempulan kanssa käytiin hakemassa voitto kotiin tokon rotumestisten avoimesta luokasta. Teri oli sillä aikaa hoitamassa mummon ulkoilutus ja vahdinta tehtäviä.\nKoska minulla on video tuosta kokeesta laitan sen tänne. Jälkeenpäin kyllä huomasin, että videolta puuttuu paikalla istumisen arvosana, joka on 10p. Voisin ehkä vähän avata tuota koetta videon lisäksi, sillä ihan kaikki jutut ei käy siinä ilmi. Ensinnäkin videossa ei ole ääniä, koska hallissa oli niin kova hälinä ettei kokeeseen kuuluvat äänet suurimmaksi osaksi kuulu siinä muutenkaan. Viereisellä kentällä oli käynnissä agilitytreenit ja yleisö jutteli.\nAluksi oli paikalla istuminen, johon mentiin luoksepäästävyys tarkastuksen kautta. Vempi tietysti innostui tuomarin rapsutuksista, mutta sain hänet tällä kertaa huomattavasti paremmin hallintaan tapahtuman jälkeen. Jo heti paikalla olon aluksi lähti toisessa päässä riviä koira vierustoverin luokse ja kun sitä ei saatu hallintaan niin piti kaikkien palata koiriensa luokse. Täytyy kyllä sanoa, että se häiritty koira oli tosi upea. Se vaan istui paikallaan, vaikka toinen siinä ympärillä pyöri ja haisteli. No mutta kuitenkin paikalla istuminen siis uusittiin. Minä palasin Vempin luo takaa kiertäen ja kehuin hänet, mutta en vapauttanut. Kun liike alkoi uudelleen ei meillä ollut Vempulan kanssa mitään ongelmia sen suorittamisessa toistamiseen. Sen kyllä huomasi, että pojan pää kääntyili aina sinne päin, missä selkäni takana menevät agilitaajat menivät.\nLuoksetulosta ja hypystä lähti molemmista yksi piste törmäämisestä. Oli niin innokas häsä. Katsotaan jäisikö tuo törmäily pois kun tehdään noita liikkeitä enemmän vai pitääkö niihin jotain keksiä?\nKauko-ohjauskessa lähti ½ pistettä siitä, että poika meni vinoon. Tälle täytyy kyllä nyt tehdä jotain. Vempihän vinoutuu myös treeneissä. Olisiko hän kuitenkin liian kiinni käsimerkissä, sillä sinne puolelle poika kääntyy millä kädellä annan merkin.\nEntäs nouto? No tuota tuota.. Kun sain kapulan käteen aloin miettimään miten sitä heitän. Niinpä heitto lähti sitten ylös ja vinoon. Piste lähti Vempulan kapulan yli kaahauksesta ja kaksi siitä, että piti antaa toinen käsky sivulle tuleen, kun poika jäi hölmönä eteen seistä töröttämään.\nMuut virheet ja virheettömyydet näkyykin sitten videolta. Lopputuloksena AVO1 197,5p, KP, luokkavoitto ja vuoden 2016 avoimenluokan toko rotumestaruus!!\nLähettänyt Tiksu klo 15.53


Läpi Incredible merkitys alhainen korko Kortit - MU online Game and Hacks\nLäpi Incredible merkitys alhainen korko Kortit\nWysłany: Nie 2:31, 09 Lut 2014 Temat postu: Läpi Incredible merkitys alhainen korko Kortit\nShare rahoitusmarkkinat ei suorittamalla samoin ja sen sijaan kumpikaan myös varat jossa uhrata siellä. Voit ostaa taalaa on harppauksin ja bounds käyttäen net , joka on varmasti varmasti hermot - veloituksetta käytäntö [link widoczny dla zalogowanych] se paitsi voit hallita yksilöllisen taloutta kun kaikkein järkeviä menetelmä voit. Voisivatko ne olla pysty hyödyntää sinä? Will ei harppaus ainoastaan joku voi tarjota lainajärjestelyyn . Rapid vaiheen voi edustavat haaste as se ei antaa sinulle paljon aikaa valmiina ja takaisinmaksun rahoitus lainan ja jälkeen hyvä talousarvio teidän heikennyt palkka kaikkien teidän muut panostus. Mutta, Näiden lahjoja ilmetä at erityisesti pientä tekstiä, että on analyysia ennen Näiden rahoitustuotteiden .\nSinun lainanantaja voi Pyydä tosiasiat koskeviin työ . Ei antautuminen ennen aloittanut . enemmän sovellukset olet lähettää , paremmin mahdollisuudet sinua sattuvat olemaan laitosten esittelyyn edullisen - saavutettavissa hinnan [link widoczny dla zalogowanych] Yksi voi osaaminen jopa negatiivisuus kanssa tarjous , olevan pieni luotto pisteet yleensä tuottaa huolenaiheita että toimintahäiriön ja Kaupan in pitkällä aikavälillä. yleensä , kuluttaja oletusasetukset , lisää Messing hänen luottoluokitukset . Jos olet saada tuoreet asuntolaina , remortgage auton rahoitus , käytetty asuntolaina tai auton otsikko lainat , hyödyntämällä right asuntolaina käsi laskimet ja varat voisi tehdä elämästä helpompaa sinulle . kokonaismäärä jonka voisit han seurauksena instant ilman työtä palkkapäivä käteisellä lainat kuuluu määrät on 100-1500 mistään maksuehto ja pari kk .\nTotuus on että paitsi jos heidän luottokelpoisuutta on parannettu , he sietää pitkällä aikavälillä . Varmista, että olet kehittävät vaadittu Osoittaa maksaa pois lainatut varat . Laina kauppiaita jotka toimittaa unleveraged vakuudeton laina yleisesti pyyntö korkeampi korot .\nAutot selitys ja olemme pienet meidän autojen maksut . Ne ovat kuitenkin työttömien , joten olet ehkä tällä hetkellä tietoinen tiedotteet fantastinen print . Nykyään kaikki asiat ovat muuttaneet . Yksi voi mahdollisesti siksi lukea läpi tekee listaus on hyvin valloittava Tarjoukset . Kuitenkin , jotkut lainanantajat nousevat ja $ 2000. On kaksi pääsyytä ja uudelleen-rahoitus auton lainat [link widoczny dla zalogowanych] sanottuani, lainsäädäntö ovat olleet set ja taistelu tämän. Tässä vaiheessa , Seuraava asia saatat vain on kyky do on ja henkilökohtainen vakuudeton laina to pystyä jotta maksut. Jotta hienoimmista nostaa luotto-pisteet tehdä kaikki kuukausimaksut täsmällisesti . Saavuttaa vaaditaan pohjatyötä .\nTakaamattomat Huono luotto Personal Lainat . Varo ja Verkossa Luotonantajat . minä ehdottaisin olet eri superior korvike : Internet instant moottori lainat vaihtoehto.


Pienen yrityksen kasvattaminen - Kasvuvipu.fi\nKotiVinkkiPienen yrityksen kasvattaminen\nOlen toiminut viimeisten muutaman vuoden aikana mentorina monelle yrittäjälle. Toiset ovat vasta olleet yrittäjyytensä alussa, toiset jo vuosien yrittäjäkokemuksen omaavia. Olen ollut iloinen voidessani tarjota jokaiselle mentoroitavalla jotain tukea ja opastusta, vaikka en osaa kuin oman pienen sektorini yrittäjyydestä.\nTeen paljon töitä aivan pienten yritysten kanssa, yrittäjien, jotka työllistävät itsensä ja kenties perheensä. Viime aikoina olen kehottanut näitä yrittäjiä tarkistamaan oman taloutensa perustilanteen, eli missä tilassa heidän lainansa ovat. Moni yrittäjä on nimittäin ottanut lainaa omissa nimissä, mutta rahat on käytetty yritykseen. Lainat.fi palvelu mahdollistaa uuden lainatarjouksen hakemisen usealta lainoittajalta yhdellä kertaa. Yhdellä isommalla lainalla olisi mahdollisuus maksaa pois ne useammat pienet osamaksut ja lainat ja näin säästää oikeasti rahaa kuukausittain. Pienillä yksinyrittäjillä arki on monesti eurojen ja senttien venyttämistä, ja tällä pienellä liikkeellä voi saada jo kymppejä säästöön joka kuukausi – ilman riskiä.\nKysele, kuuntele, opi\nOlen itse toiminut yrittäjänä yli 30 vuotta ja tiedän, että en itsekään ole aina osannut kuunnella, saatikka kysellä tai oppia vuosien varrella. Onneksi kuitenkin olen ollut onnekas ja aktiivinen ja yrittäjyyteni jatkuu edelleen, ja pääsen kertomaan uusille yrittäjäksi aikoville, että kannattaa pyytää apua.\nAvun pyytäminen ei ole pahaksi. Pikemminkin, löytämällä apua, voi kasvattaa omaa yritystoimintaa sille tasolle, että oma yrittäjäeläminen on hieman vapaampaa, on vapaa-aikaa, pääsee oikeasti lomille ja voi ostaa perheelle kivoja asioita, tai yleensäkin viettää aikaa perheen kanssa ilman jatkuvaa stressiä.\nMonesti pelkkä puhuminen auttaa jo stressin purkamisessa, varsinkin jos puhuu perheen ja työn ulkopuoliselle.\nPienille yrityksille sen ensimmäisen työntekijän palkkaaminen on iso kynnys. Vaikka saisit TE-palveluiden tukea sen 30-50 % pitää sinun kuitenkin saada lähes alusta alkaen edes jotain osaava tekijä avuksesi. Yksin yrittäjällä ongelmana on myös se, että mistä löytää aika uuden työntekijän opastamiselle. Näitä asioita kannattaa käydä läpi vaikka paikallisessa TE-palveluiden opastuksessa tai uusyrityskeskuksessa. Sieltä voi löytyä hyviä vinkkejä, miten sen voisi mahdollistaa. Sillä sitten kun palkkaat sen ensimmäisen työntekijän, seuraava voi ollakin jo selkeästi helpompi palkata, ja siitä pääset kasvupolulle. Työntekijän palkkaaminen ja yrityksen kasvattaminen on aina riskipeliä, mutta sitä se yrittäminen on.\nHarva yritys pystyy toimimaan yksin. Kaikilla yrityksillä on yhteistyöverkosto ja mitä paremmin saat otettua hyödyn koko verkostostasi, sitä paremmassa peruskunnossa toimintasi on. Tutkimalla oman yrityksen verkostoa voi myös löytää uusia liiketoimintamalleja, kokonaista liiketoimintaa ja kenties jopa toimintamuotoja, jotka auttavat yritystäsi kasvamaan ilman uusien työntekijöiden palkkaamista.\nPäivitä oma liiketoimintasuunnitelma\nOnhan sinulla sellainen? Siis liiketoimintasuunnitelma, missä olet käynyt läpi yrityksesi päätoimet, osaamiset, riskit, taloudelliset ja liiketoiminnalliset asiat? Jos sinulla ei ole sellaista, se todellakin kannattaa tehdä. Toisaalta jos olet tehnyt sen vuosia sitten, päivitä se nyt!\nLiiketoimintasuunnitelmasi auttaa sinua havaitsemaan mitä mahdollisuuksia ja uhkia toimintaasi liittyy, ja mistä suunnasta mahdollinen kasvu löytyisi. Älä pelkää kasvua, kasvun avulla voit saada tasapainoa ja vahvuutta yritystoimintaasi – kunhan haet kasvua suunnitelmalllisesti ja sellaisella vauhdilla, mihin taloutesi kasvun mahdollistaa.\nTalousasioissa kannattaa aina konsultoida osaajia, vaikka sieltä omasta pankista ja varmistaa, että oma talous on kohtuullisessa kunnossa, ennenkuin lähtee lisäämään yritystoimintansa riskiä.\nKasvu Open mahdollistaa maksuttoman kasvuananalyysin tekemisen:\nKasvuyritysanalyysi on maksuton, digitaalinen työkalu, joka koostuu yrityksen liiketoimintaan ja kasvutavoitteisiin pureutuvista kysymyksistä.\nKasvuyritysanalyysi antaa kaikille yrityksille mahdollisuuden aloittaa oman kasvusuunnitelman työstämisen ajasta ja paikasta riippumatta. Huolellisesti täytetty kasvuyritysanalyysi antaa monipuolisen katsauksen yrityksen tilaan.\nTarkista oma talous ja riskinsietokykysi\nEnnen yrityksen kasvupolulle viemistä sinun kannattaa tarkistaa oma taloutesi. Tee rehellinen laskelma kuluista ja tuloista. Juttele perheesi kanssa, mitä aiot tehdä, varsinkin jos se vaatii lisää omaa panostusta rahallisesti tai ajallisesti. Älä kanna koko taakkaa itselläsi vaan mikäli suinkin mahdollista jaa ajatuksesi ääneen.\nEdellinen artikkeliAloittavalle yrittäjälle vinkkejä\nSeuraava artikkeliSuomalaiset Maltan saarivaltiossa


Videokuvaamisen perusteita : Esittelyvideo hieroja Ida Huukille\nSaarikoski, Heini (2018)\nTässä opinnäytetyössä suunnitellaan ja toteutetaan esittelyvideo hierontayritykselle. Toimeksiantajana toimii yksityinen elinkeinonharjoittaja Ida Huuki, joka on koulutettu ammattihieroja. Tarkoituksena on luoda yksinkertainen, selkeä ja informoiva esittelyvideo, jonka avulla uudet sekä vanhat asiakkaat saavat tietoa yrityksen toiminnasta.\nEsittelyvideon avulla toimeksiantaja toivoo saavansa uudenlaista näkyvyyttä sosiaalisessa mediassa ja näin ollen lisättyä asiakkaiden tietoisuutta yrityksestä. Toimeksiantaja toivoo, että videolla esitettäisiin yrityksen liikemerkki, sijainti, toimitilat, tarjottavat palvelut sekä pihaympäristö. Hänellä on mahdollisuus kommentoida työtä ja esittää parannusehdotuksia projektin edetessä.\nTämä opinnäytetyö mahdollistaa lukijalle tutustumisen videokuvaamisen perusteisiin ja tärkeimpiin työvaiheisiin videoprojektia tehdessä. Tässä tapauksessa työvaiheet käsittävät käsikirjotuksen laadinnan, kuvauspäivän kulun ja videon loppueditoinnin. Lisäksi työssä käsitellään videokuvaamisen historiaa, onnistuneen videon ominaisuuksia ja yritysvideoiden käyttöä markkinoinnissa.\nTyön tuloksena saadaan aikaan valmis esittelyvideo, joka rakentuu toimeksiantajan toiveiden ja tavoitteiden mukaisesti. Lopputulos miellyttää toimeksiantajaa ja hän aikoo julkaista videon yrityksensä Facebook-sivulle. Julkaisun myötä hän on kokenut videon vaikuttaneen positiivisesti yrityksen tunnettavuuteen ja asiakkaat ovat kehuneet videon sisältöä hyödylliseksi.


Millaisia älykkäitä robotille sopivat lapsille_Topjoy International Development Group Co., Ltd.\nToiseksi, ollakseni turvallinen ja luotettava, lasten robottien turvallisuuden suunnittelusta prosessiin asti ohjelmiston tasolle on oltava turvallinen ja luotettava, niin, että vanhemmat voivat antaa tuotteet lapsilleen luottavaisesti.\nLopuksi, se on myös tehtävä valaistumisen koulutus. Yhtäkkiä maailmaan tuli elämä tyhjästä. Keskimäärin 25000 päivässä. Sen täytyy lopettaa suuri harppaus kaaoksesta selkeyteen ensimmäisten ja heikoimpien päivien aikana. Tämä on ensimmäinen harppaus elämässä, ja tärkein harppaus. Asema ja korkeus henkilö tulevaisuudessa liittyvät tietenkin hänen ponnisteluihinsa ja mahdollisuuksiin aikuisuudessa, Mutta perusta on laskettu lapsuudessa. Tämä on valaistusopetuksen arvo ja merkitys!


Muusikoiden.net - Keskustelu - Korg Triton Le 61\nAihe: Korg Triton Le 61\nAstuin pianistin taustoilla rokkibändin sekaan suhteellisen suoralla selällä. Ostin otsikon mukaisen tritonin mut ilman ohjekirjaa.. Pianomiehelle hallintalaitteissa on ihan kohtuudella nuppia ja namikkaa joten olisin nyt huudellut suomenkielisen manuaalin perään?!! Oisko kellään kyseistä opusta myydä tai mahdollisuutta ottaa "parit kopsut"? :)\n-nimim. "Englishman in New York\n08.11.2014 21:53:32 (muokattu 08.11.2014 21:54:35)\nHöhö, kävin tänään nakkaamassa kyseisen vermeen ohjekirjat paperinkeräykseen. Tosin suomenkielisiä manuaaleja en ole ikinä omistanutkaan, vaikka Suomesta kyseisen laitteen olen aikanaan uutena ostanutkin.\nKyseiset lontoonkieliset manuaalit löytyvät mm. täältä: http://www.iub.edu/~emusic/361-old/triton_manuals.htm\n09.11.2014 22:20:00 (muokattu 09.11.2014 22:33:03)\nJuu. Lontooksi löytyy myös kotoa alkuperäisinä versioina. Epäilen että suomenkielellä tuota olisi koskaan ollut edes olemassa. Meillä on kotona LE-mallistoa perusmallina ja sitten pitkänä mallina.\nTuolla perusmallilla olen varmaan tehnyt kohta 200 bilekeikkaa ja ajaa sellaisenaan kyllä hienosti asiansa. Pitkä versio makaapi uudenveroisena laukussaan edelleen.\nSe verkkovirta noille on vain hiukan erikoinen mutta sen kanssa voi elää. Jos se menee rikki, maksaa vastaava thomannilla uutena lähemmäs 100 euroa postikuluineen(mikäli muistan oikein.) Manuaalin takana lukee vuosi 2001 joten taitaa tullut tuo soitin silloin pihalle. Hyvin sillä pärjää edelleenkin nykyajan säksätyksissä.\nMinulla on tässä Parameter Guide-manuaali sekä Basic Guide-manuaali alkuperäisinä versioina.\nSuomenkieltä näissä ei ole. Nämä lienevät samoja mitä tuossa PDF-linkissä. Aikamoisia opuksia nämä ovat joten paperia kannattaa varata mukaan jos meinaa tulostaa. Laitteeseen tutustuminen vie sen 2-3 tuntia aikaa mutta sen jälkeen kaikki alkaa olemaan aika helppoa kaikin puolin ainakin perusominaisuuksiltaan.\nKiitokset tovereille vastauksista! Pitänee yrittää pärjätä lontoonkielisillä, sujuvaa rallienglantia taivuttaen..\nOmistin aikoinaan kyseisen soittimen ja mulla oli kyllä paperisena suomenkieliset käyttöohjeet. Se oli siis lähinnä vähän lyhennetty versio tuosta basic guidesta. Sillä pääsi alkuun mutta englanninkielisiin ohjeisiin joutui pakostakin turvautumaan useaan otteeseen. Joka tapauksessa suomenkieliset ohjeet on olemassa.\nKiitos Terzi, hyvä kuulla! Vielä ku jostain sellasen tavottaisin niin pääsis nimenomaan alkuun..\nKannattaa kysellä EM-Nordic nimisestä putiikista, eli Korgin maahantuojalta. Uskoisin että lähettävät sieltä manuskat pientä korvausta vastaan varsin mielellään.


Kiwa Rima ™ - Kiwa Inspecta\nEtusivu / Kiwa Rima ™\nKiwa Rima ™\nTervetuloa vastaamaan yritysten turvallisuuden tilan kyselyyn.\nTulosten vertailtavuuden vuoksi, kirjaathan ainakin tähdellä merkityt pakolliset taustatiedot.\nTitteli / Tehtävä*\nYrityksen toimiala* -- Valitse toimiala -- Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta Hallinto- ja tukipalvelutoiminta Informaatio ja viestintä Julkinen hallinto ja maanpuolustus Kaivostoiminta ja louhinta Kansainvälisten organisaatioiden ja toimielinten toiminta Kiinteistöalan toiminta Koulutus Kuljetus ja varastointi Maatalous, metsätalous ja kalatalous Majoitus- ja ravitsemistoiminta Rahoitus- ja vakuutustoiminta Rakentaminen Sähkö-, kaasu- ja lämpöhuolto, jäähdytysliiketoiminta Taiteet, viihde ja virkistys Teollisuus Terveys- ja sosiaalipalvelut Tukku- ja vähittäiskauppa; moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus Vesihuolto, viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito Muu\nYrityksen koko* -- Valitse yrityksen koko -- Alle 50 50 - 250 Yli 250\nKokopäivätoimisten turvallisuusasiantuntijoiden määrä* -- Valitse -- Ei tietoa 0 1 2 - 4 5 tai yli\nArvioi organisaatiosi nykytilaa seuraavilla osa-alueilla (0= alle velvoitetaso, 1= välttävä 5= erinomainen):\n1. Henkilöstöturvallisuus i Henkilöstöturvallisuudella tarkoitetaan mm. niitä toimia, joilla pyritään takaamaan ihmisten turvallisuus ja toimintakyky suojaamalla heitä rikoksilta ja onnettomuuksilta. Kriittiset henkilöresurssit kuuluvat myös tähän osa-alueeseen.\n2. Työturvallisuus i Työturvallisuustoiminnan tarkoituksena on varmistaa työntekijöille turvalliset työskentelyolosuhteet arvioimalla riskejä ja hyvällä työsuunnittelulla.\n3. Tietoturvallisuus i Tietoturvallisuuden tarkoituksena on suojata tietoa ja varmistaa sen eheys ja käytettävyys organisaation toiminnassa. Tietoturvallisuus koostuu hallitusta tiedon käsittelystä niin fyysisessä kuin digitaalisessa ympäristössä. Tietosuoja kuuluu olennaisena osana tiedon suojaamiseen.\n4. Pelastusturvallisuus i Pelastusturvallisuudella tarkoitetaan onnettomuuksien ja tulipalojen ennaltaehkäisyä ja oikeanlaista toimintaa onnettomuustilanteissa. Keskeistä on onnettomuusriskien hallinta ja on myös tunnistettava toimintaa koskevat suunnittelu- ja varautumisvelvoitteet.\n5.Toimitila- ja kiinteistöturvallisuus i Toimitila- ja kiinteistöturvallisuuden tarkoituksena on suojata organisaation tiloja ja toimipaikkoja. Tavoitteena on luoda häiriötön ja turvallinen työskentely- ja toimintaympäristö esim. rakenteellisilla ja turvallisuusvalvontaan perustuvilla ratkaisuilla.\n6. Ympäristöturvallisuus i Ympäristöturvallisuuden tarkoituksena on minimoida ympäristöön kohdistuvat haitat ennakoinnin, asiakkaiden ja yhteiskunnan odotuksiin vastaamalla. Lähtökohtana voi olla kestävän kehityksen periaate, energiatehokkuus ja ympäristövaikutuksien huolellinen arviointi.\n7. Tuotannon ja toiminnan turvallisuus i Tuotannon ja toiminnan turvallisuuden tarkoituksena on varmistaa turvalliset tuotteet ja palvelut. Huomioitava mm. tuotevastuu ja -turvallisuus.\n8. Varautuminen ja kriisinhallinta i Varautumisella ja kriisinhallinnalla organisaatio pyrkii varautumaan yllättäviin tilaisiin tunnistamalla ja ennaltaehkäisevällä toiminnalla. Organisaatio pyrkii säilyttämään toimintakykynsä ennakoimalla yllättäviä tapahtumia ja toipumalla kriiseistä tehokkaasti.\n9. Jatkuvuuden hallinta i Liiketoiminnan jatkuvuuden hallinta on prosessi, jossa tunnistetaan organisaatioon kohdistuvat mahdolliset uhat ja niiden vaikutukset organisaation toimintaan. Hyvällä jatkuvuuden hallinnalla taataan hallitumpi toimintaympäristö.\n10. Väärinkäytösten ja poikkeamien hallinta i Väärinkäytösten ja poikkeamien hallinta pyrkii ehkäisemään ja selvittämään väärinkäytöksiä, rikoksia tai muita toimintaan vaikuttavia poikkeavia tapahtumia. Organisaatio pyrkii suojautumaan niin ulkoisia kuin sisäisiäkin toimijoita vastaan.\nArvioi organisaatiosi tavoitetila seuraavilla osa-alueilla (0= alle velvoitetaso, 1= välttävä 5= erinomainen):\n8. Varautuminen ja kriisinhallinta\ti Varautumisella ja kriisinhallinnalla organisaatio pyrkii varautumaan yllättäviin tilaisiin tunnistamalla ja ennaltaehkäisevällä toiminnalla. Organisaatio pyrkii säilyttämään toimintakykynsä ennakoimalla yllättäviä tapahtumia ja toipumalla kriiseistä tehokkaasti.\nVoit jättää tähän avoimen palautteen kyselyn ylläpitäjälle:


SDP:n Johan Kvarnström: Kansalliskielistrategialla vahvistamme ruotsia ja suomea maassamme | SDP EDUSKUNTA\nSDP:n Johan Kvarnström: Kansalliskielistrategialla vahvistamme ruotsia ja suomea maassamme\n7.12.2021 11:32:52 EET | SDP EDUSKUNTA\n- Oli jo korkea aika päivittää kansalliskielistrategia, ja haluan kiittää kaikkia niitä, jotka ovat myötävaikuttaneet työhön, erityisesti pääministeri Sanna Marinin johtamaa ohjausryhmää. Hallitusohjelman mukaisesti strategia uudistetaan, mistä hyötyy koko Suomi. Hyvä kieli-ilmapiiri hyödyttää kaikkia kieliryhmiä, toteaa myös Svenska Finlands Folktingetin varapuheenjohtajana toimiva Johan Kvarnström.\nKansalliskielistrategian tavoitteena on varmistaa, että Suomessa on jatkossakin kaksi elävää kansalliskieltä. Suomen kielen osalta päätavoitteena on torjua kielen käyttöalueen kaventuminen. Ruotsin kielen osalta tavoitteena on turvata ruotsinkielisten palvelujen saatavuus ja toimivuus sekä vahvistaa kieliyhteisön elinvoimaa. Strategialla pyritään myös edistämään maahanmuuttajien mahdollisuuksia oppia kansalliskieliä.\nStrategiassa korostetaan, että kansalliskielten elinvoiman ja kielellisten perusoikeuksien turvaamiseksi tarvitaan tulevaisuudessa uusia ratkaisuja ja rakenteita.\n- Yksi monista ehdotuksista, jota pidän tärkeänä, on lisätä tuntiresursseja toisen kotimaisen kielen opetukseen vuosiluokilla 7–9. Tämä koskee molempia kieliryhmiä, Kvarnström sanoo.\nUuden kansalliskielistrategian visiona on viisi kohtaa, joissa korostuvat hyvinvoiva kansalliskieli yhteiskunnan peruspilarina, ylpeys Suomessa puhutuista kielistä, kansalliskielten näkyminen, kuuleminen ja tunnustaminen yhteiskunnassa ja niiden käyttö yhteiskunnan kaikilla segmenteillä sekä mahdollisuus elää ja toimia Suomessa omalla kielellään, joko suomeksi tai ruotsiksi. Lisäksi turvataan kaikille oikeus oppia maamme kansalliskieltä, suhtaudutaan myönteisesti kaikkiin kieliin ja otetaan huomioon vähemmistökieliryhmän kielelliset oikeudet.\nVision pohjalta strategialla on kolme suuntaviivaa: 1) Oikeus palveluihin omalla kielellä, 2) Kansalliskielten aseman turvaaminen ja 3) Elävä kaksikielisyys.\nKullakin suuntaviivalla on lisäksi joukko tavoitteita, joille on laadittu konkreettisia toimenpide-ehdotuksia.\n- Toimintamalli on onnistunut ja siirtyy suurista sanoista konkreettisiin toimiin, joissa on selkeä vastuunjako, Kvarnström sanoo.\n- Ajankohtainen esimerkki työstä on se, että kaksikieliset hyvinvointialueet ottavat sote-uudistuksen toimeenpanon yhteydessä käyttöön Suomen Kuntaliiton ja Folktingetin valmistelemat työkalut kielellisten oikeuksien turvaamiseksi hyvinvointialueiden tuottamissa palveluissa.\n- Toinen hyvä esimerkki on selvittää tarve päivittää digitaalisia palveluja koskeva lainsäädäntö siten, että se huomioi kielinäkökulman.\n- Kolmas tärkeä asia monista on painotus helpon kielen käyttämiseen, millä on selvä yhteys osallisuuteen ja yhdenvertaisuuteen sekä syrjäytymisen ehkäisyyn. On tärkeää, että strategian mukaan kaikkien ministeriöiden tehtävänä ja suosituksena kunnille on lisätä helpon suomen ja ruotsin kielen käyttöä ministeriöiden ja hallinnonalojen eri tapahtumien toiminnassa, viestinnässä ja suunnittelussa samoin kuin helpon kielen ja selkeän yleiskielen osaaminen, Johan Kvarnström sanoo.\nKvarnström tähdentää, että jatkossa strategian tosiasiallinen toteutuminen on aivan keskeistä.\n- Meillä on yhteinen vastuu seurata implementointia jatkuvasti.


Kuinka tehdäPleksi Kirjaudu - Tips for you - Tipsed.Com\nKuinka tehdäPleksi Kirjaudu\nPleksi on kevyt akryyli läpinäkyvästä polykarbonaatista arkki käytetään rakentamisessa joidenkin vinyyli merkkejä.Pleksi on kestävä ja 20 kertaa vahvempaa kuin lasi ja voidaan käyttää valoa ruutuun merkkejä vaihtoehtona lasi, tai käyttää itsenäisenä alustan.Koska helppous tehdä merkki pleksi, yksinkertaisia työkaluja auttaa sinua prosessin loppuun saattamiseksi ole aikaa lainkaan.\nSuuri työ pöydälle tai työpenkkiin\nBox leikkuri tai mattoveitsellä\nCarpenterin tai yleinen hakaviivain hallitsija\nläpikuultava vinyyli grafiikkaa\nVinyyli leikkuuterä, 30 asteen kulmassa (valinnainen)\nKirjaudu haltija tai valaistu light laatikko (valinnainen)\nPoista suojapeite alkaen akryylilevy.Aseta pleksi on iso pöytä tai työ penkki.Mitataan arkki\npleksi vaaka- ja pystysuunnassa.Merkitse rasva lyijykynällä suuntaviivojen.Leikkaa materiaalit kaksi merkkejä.\npleksi on toiminnallinen substraatti merkkejä.\nPidä yksi reuna samassa tasossa pöydän.Lay metalli suora reuna ennalta mitattua leikkauslinjan.Käytä höylä tai T-muotoinen hallitsija, T-neliö, kohdistaminen linjan.Kiinnitä pleksi pöytään kahdesta neljään suurta C-kiinnittimet.\nC-puristimet pitää pleksi pöytään leikattaessa.\nottelun laatikko leikkuri tai muita raskaita veitsi.Toista pisteytys kunnes olet yksi kolmasosa neljäsosa läpi materiaalia.Unclamp pleksi taulukosta.\nKäytä suojakäsineitä ja suojaa kädet veitsi lipsumista.\nkanta pleksi kanssa vakoviivan tasan pöydän reuna, jossa ylimääräinen roikkuu pöydän reunan yli.Sijoita ja kiristä.Katketa jätteen painamalla alaspäin pleksi.Älä käytä liikaa voimaa.\nPisteet pleksi mattoveitsellä.\nJos pleksi ei katkaista helposti pois, pisteet uudelleen ja toista.Kevyesti hiekka karkeat reuna-alueilla.Älä hiekkaa kasvot teidän merkki.\nreunat merkki voi olla kevyesti hiottu poistamalla liikaa.\nLuo tai osta vinyyli grafiikkaa ja tekstiä teidän merkki.Käytä vain läpikuultava vinyyli elokuva jos mikä merkki valolaatikosta.Jos teet omia vinyyli grafiikkaa, käytä 30 asteen kulmassa leikkuuterä.\nläpikuultava vinyyli mahdollistaa valoa läpi näennäisesti kiinteä esine.\nMuista, että pleksi on läpinäkyvä niin useimmissa tapauksissa, ellet käytä pohjamaali tai muninnan läpinäkymätön vinyyli yli merkki, teksti ja kuvat näkyvät kautta takaisin.\nMaalaa pleksi varten läpinäkyvyyttä.\nTee kaksi tarkka merkki kasvot merkki, sillä vaikka riviin kirjaimet tarkalleen, varjot takana kirjaimet voivat aiheuttaa luettavuutta kysymyksiä.\nLevitä kuva vain graafinen jos tausta läpinäkyvyys halutaan.Levitä vinyyli grafiikkaa vain toisella puolella ja varmista merkki on sama riippumatta siitä, mikä puoli on katsojalle.\nTeksti ei voida soveltaa sivuun ja olla oikeassa käsittelyssä.\nPoista alkuperäisen rasva lyijykynällä linjat isopropyylialkoholiin ja nukkaamattomalla liinalla.Puhdista koko merkin kanssa sprii lian.Anna kuivua.\nkangas voi jättää pieniä hiukkasia merkki, aiheuttaa virheitä kuvankäsittelyohjelmien.\nKiinnitä leikattu pleksi pöytään.Mittaa alue ja tehdä uusia suuntaviivat rasvaa lyijykynällä.Riviin vinyyli grafiikkaa ja pleksi.Kiinnitä vinyyli grafiikka pleksi maalarinteipillä luoda sarana.Levitä maalarinteippiä koko pituus graafisen.\nVältä luistamisen hakiessaan vinyyli grafiikkaa.\nFlip vinyyli graafinen ylöspäin niin, että valkoinen paperi tausta on ylöspäin.Poista taustapaperi.Pidä ei-teipattu reunaan graafinen yhdellä kädellä.Älä anna vinyyli graafinen tartu merkki aivan vielä.\nsinetti reuna graafinen, alapuolella nauha rivi sormella tai merkki tehdä kumilastalla.Kulma aivohalvaus 45 asteeseen.Hitaasti kiinnitä vinyyli tarra on pleksi merkki alustan.Siirrä vetolasta poikki graafinen vaaka- ja pystysuora viiva.Poistanut ilmakuplia kulmalla vetolastan.Pop itsepäinen ilmakuplia neulalla, niin sileä vapauttaa loukkuun ilman.\nSormella sinetöidä reunaan ennen annetun vinyyli.\nAlkaen reuna, hitaasti kuori pois ennen maskin nauha, pitää ennalta maskin niin lähellä graafisen kuin mahdollista.Älä vedä ylös- tai hinaajan pre-naamio tai tarra voi vapauttaa pinnalta pleksi.\nÄlä aloita sotaa grafiikka.\nPuhdista merkki isopropyylialkoholilla poistamalla rasva lyijykynämerkinnät.Paikka haltija valintasi.\nTarkista valmistajalta kun kuumentamalla akryylilevy.\nJos läpikuultava vinyyli ei ole käytettävissä, poista vinyyli osat kirjaimia ja jättää taustan, jolloin valo paistaa läpi.\nJotkut rautakauppaa leikkaa pleksi ilmaiseksi.\nKäytä vain läpikuultava vinyyli tehdessään valaistu merkki.\nJotkut pleksi on palava.Aina neuvoteltava tehtaan ennen kuin lämmön lähde plexiglass.\nÄlä koskaan puhdista pleksi merkki voimakkaita tai hankaavia kemikaaleja.\nHome Depot: Lexan käytön ja hoidon opas


Aika: Ke 2.3.2016 klo 9.00-11.00\nPaikka: Krogeruksen toimisto, Unioninkatu 22, 00130 Helsinki\nEU:n tietosuojauudistuksesta päästiin vihdoin ennen joulua sopuun, ja uutta tietosuoja-asetusta aletaan soveltaa vuonna 2018. Kyseessä on suurin muutos henkilötietojen käsittelyä koskevaan lainsäädäntöön kahteen vuosikymmeneen, ja uusi asetus vaikuttaa merkittävällä tavalla jokaisen suomalaisen organisaation toimintaan asettamalla uusia velvoitteita, joiden rikkomisesta voi aiheutua merkittäviä sanktioita.\nMiten rekisteröidylle tulee vastaisuudessa toimittaa häntä koskevat tiedot? Voiko jatkossa käsitellä lasten henkilötietoja ilman vanhempien suostumusta? Keitä koskee velvollisuus nimittää tietosuojavastaava? Entä milloin tietoturvaloukkauksista tulee ilmoittaa? Vastauksia näihin ja moniin muihin kysymyksiin tarjotaan Krogeruksen tietosuojabrunssilla.\nTarjoamme mahdollisuuden osallistua tilaisuuteen kahtena ajankohtana: ensimmäinen tilaisuus järjestetään keskiviikkona 2.3. ja toinen keskiviikkona 16.3. Tilaisuuksissa käydään läpi uuden tietosuoja-asetuksen keskeinen sisältö ja kerrotaan mitä uudistuksia asetus tuo mukanaan nykyiseen lakiin verrattuna.


Kasvismunakasrullat - Kotiliesi.fi\nKasvismunakasrullat ovat maukas ja helppo piknik-eväs. Munakkaanpalat kannattaa pakata tiiviisti rasian pohjalle, jotta rullat eivät pääse aukeamaan kuljetuksen aikana.\nKasvismunakasrullat tehdään näin:\n1. Riko kanamunien rakenne kulhossa. Sekoita joukkoon vesi ja mausteet. Hienonna kevätsipulit, kuori ja raasta porkkana.\n2. Kuumenna voi pannulla ja kaada munakasmassa sille. Vedä munakasta lastalla reunoista keskelle muutaman kerran.\n3. Lisää kevätsipulit ja porkkanaraaste. Kun munakas on sivuilta hieman hyytynyt ja keskeltä vielä pehmeä, rullaa lastalla toiselta sivulta alkaen. Kääntele rullaa ympäri, jotta täyte hyytyy. Nosta jäähtymään ja paloittele.\nKokeile myös muita maukkaita eväitä:\nKommentoi juttua: Kasvismunakasrullat


Pohjois-Irlanti – paljon kokoaan suurempi golfmaa - Golfpiste.com\nTorstaina 18. heinäkuuta 2019\nEn usko, että millään alle kahden miljoonan asukkaan maalla on niin paljon major-voittoja kuin piskuisella Pohjois-Irlannilla. Ensimmäinen suuri voitto tuli jo kauan sitten kun Royal Portrushin kasvatti Fred Daly voitti The Openin Liverpoolin Hoylake-kentällä heti sotien jälkeen vuonna 1947.\nVuonna 2010 Graeme McDowell – myös Portrushin kasvatti – vei nimiinsä vuoden 2010 U.S. Openin maineikkaalla Pebble Beachin kentällä. Vain vuosi tämän jälkeen onnistui vanha sotaratsu Darren Clarke voittamaan ainoan Openinsa kentällä nimeltään Royal St. George’s.\nRory McIlroyn aikakausi alkoi tuona samana vuonna hänen voitettuaan U.S. Openin. Seuraavana vuonna 2012 Rory vei nimiinsä PGA:n ja vuonna 2014 sekä The Openin, että PGA:n. Open-voitto tuli muuten samalla Hoylaken kentällä, millä Fred Daly onnistui 67-vuotta aikaisemmin.\nNyt tämä seitsemän major-voiton maa saa 68-vuoden tauon jälkeen järjestettäväkseen The Openin, järjestysnumeroltaan 148. Kisa käynnistyy torstaina ja tilaisuus on loppuunmyyty, mikä on yllättävää, sillä sen verran maailman valtaväyliltä sivussa Portrush sijaitsee.\nRoyal Portrushin maineikasta Dunluce-kenttää on jouduttu tapauksen johdosta aikalailla peukaloimaan. Vanhat lopetusväylät 17–18 ovat saaneet tehdä tilaa ns. markkina-alueelle, jossa sponsoreita kestitään ja kaikelle kansalle pyritään myymään mm. massoittain logotuotteita. Tarvittavat lisämaa-alueet on saatu klubin toiselta (Valley) kentältä eli ei huolta, kyllä niitä tulee löytymään kaikki lakisääteiset 18.\nRoyal Portrushin lisäksi maasta löytyy pari muuta maailmanluokan kenttää, joista kuuluisin ja usein koko maailman kärkikymmenikköön valittu on Old Tom Morrisin suunnittelema Royal County Down.\nItse olen joskus löytänyt keskeltä Belfastin kaupunkia mitä mainiomman puistokentän nimeltä Bellvoir Park. Se, kuten tämän viikon kisakenttä on, melkein sata vuotta sitten vaikuttaneen, legendaarisen kentän suunnittelijan Harry Coltin aikaansaannoksia.


Sasaliinin maailma: Tuiskuttaa\nTansku10. marraskuuta 2010 klo 12.36Täällä satoi viimeyönä todella paljon lunta,siiis kun läksin lenkille,oli polut täynnä,ei ollut kuin auton renkaan uotit vaan:).Mukavaa viikkoa sinulle♥VastaaPoistaSasaliini10. marraskuuta 2010 klo 14.32Hei Tansku!Täällä tuo satanut lumi on muuttunut jo loskaksi ja asteet plussab puolella. Tuulikin jo tyyntynyt.Kyllä sitä lunta vielä saadaan...lisää, varmaan kyllästymiseen saakka.VastaaPoistaValokin värsyjä13. marraskuuta 2010 klo 12.04Hyvä että olet parantunut ja säästyit muilta vaivoilta. Hei kerrohhan lisää sitruunahappo käsittelystä. Meidän pesukone rullaa nonstoppina, tarvitsisi varmasti jotain puhdistusta.VastaaPoistaLisää kommenttiLataa lisää...


Nyt se on varmaa: Vantaa lakkauttaa kotihoidon tuen kuntalisän elokuussa | Paikalliset | Vantaan Sanomat\nVantaa lakkauttaa kotihoidon tuen kuntalisän eli niin kutsutun Vantaa-lisän elokuun alusta alkaen. Johanna Erjonsalo\nVantaa lakkauttaa lasten kotihoidon tuen kuntalisän 1. elokuuta alkaen.\nKasvatuksen ja oppimisen lautakunta päätti osaltaan asiasta maanantaina.\nKuntalisää on maksettu perheen nuorimmasta lapsesta 160 euroa kuukaudesta siihen asti, kunnes lapsi on täyttänyt puolitoista vuotta. Maksu on alkanut vanhempainrahakauden päätyttyä, seuraavan kuukauden alusta.\nKuntalisä eli niin kutsuttu Vantaa-lisä aiottiin poistaa alun perin jo tammikuussa.\nLue lisää: Kotihoidon tuen kuntalisä halutaan lakkauttaa Vantaalla – Lautakunta jätti esityksen pöydälle yksimielisesti\nKaupunki arvioi, että kuntalisän lakkauttamisesta syntyvä säästö on vuosittain 2,1 miljoonaa euroa.\nKaupunginvaltuusto käsitteli kuntalisää joulukuisessa kokouksessaan, jossa hyväksyttiin kaupungin talousarvio vuodelle 2022 ja taloussuunnitelma vuosille 2022─2025. Kaupunginvaltuusto päätti tuolloin, että kuntalisä ei mahdu talousarvioon ja se tulee lakkauttaa 1. elokuuta 2022 alkaen.\nLue lisää: Valtuutetut kinastelivat Vantaa-lisästä – näin tuen lakkauttamista puolusteltiin


Tea with Anna Karenina: Clèvesin prinsessa\nMadame de La Fayetten Clèvesin prinsessan luin ensimmäistä kertaa opiskellessani avoimessa yliopistossa, ja pidin siitä jo silloin. Kahden vuoden takainen lukukokemukseni oli intensiivinen, ja Ranskan klassismin tyyli viehätti. En kuitenkaan voi sanoa, että kovin paljon olisi jäänyt käteen kirjasta yhdellä lukukerralla - selkeä ja äärimmäisyyksiin hiottu tyyli tuntuu jopa pakoilevan lukijan otetta. Luin kirjan vähän aikaa sitten uudestaan, ja tällä kertaa käsiin jäi enemmän.\nClévesin prinsessa (myöhemmässä suomennoksessa ruhtinatar) on ylhäinen aatelisneito, jonka äiti tekee tyttärensä hyveellisestä kasvatuksesta elämäntehtävänsä. Hän kertoo tyttärelleen kauhutarinoita onnettomista rakkausjutuista ja rohkaisee tätä pysymään hyveellisenä keskellä hovin turmeltuneisuutta. Äiti onnistuu tehtävässään kenties jopa liian hyvin: naimisiinmennessään Clèvesin prinsessa ei rakasta miestään, eikä voi kuvitella omalle kohdalleen intohimoista rakkautta. Kaikki kuitenkin muuttuu, kun prinsessa tapaa Nemoursin komean herttuan. Prinsessan loppuelämä on taistelua intohimoa vastaan, riippumista hyveessä kiinni.\nLa Fayette kirjoitti teoksensa yhteistyönä herttua Francois de La Rochefoucauld'n kanssa. Tarkoituksena oli luoda vastateos La Rochefoucauld'n pessimistisille ja ihmiskuvaltaan raadolliselle Mietelmille, sillä lukiessaan teosta La Fayette oli järkyttynyt syvästi sen rumasta ihmiskuvasta. Hän halusi puolustaa teeskentelystä vapaan hyveen olemassaoloa, ja päätyi kirjoittamaan Clèvesin prinsessan. Mielenkiintoista kyllä, La Fayette ystävystyi halveksimansa La Rochefoucauld'n herttuan kanssa, ja he kirjoittivat teoksen yhdessä. Mielestäni Clèvesin prinsessaa ei voikaan lukea täydellisenä hyveen puolustuksena ja kärkkäänä vastineena La Rochefoucauld'n Mietelmille, vaan enemmänkin kyseessä on jonkinnäköinen kompromissi, jossa aito hyvekin lopulta puetaan epäedulliseen asuun. Jouduin (taas kerran) kurssia varten lukemaan Mietelmät, ja ehkä ne avasivatkin ajattelemaan La Fayetten romaania erilaisessa valossa. Jos Clèvesin prinsessa kiinnostaa, suosittelen myös tutustumaan La Rochefoucauld'n teokseen.\nClèvesin prinsessa sai jo yleisluontoisia kuvauksia suosivilta aikalaisiltaan kritiikkiä päähenkilön ylenpalttisesta hyveellisyydestä, sitä ei pidetty enää todennäköisenä käytöksenä vastaavassa tilanteessa olevalta henkilöltä. Nykylukijalle prinsessan perihyveellisyys on kenties vielä haastavampaa ymmärtää - hyveellisyys ja siveellisyys ovat käsitteinä jo muuttuneita. Hyveellisenä ei pidetä enää leskeksi jäämistä miehen kuoltua tai intohimoisesta rakkaudesta kieltäytymistä. Ehkä niiden vastakohdista on tehty jopa tavoiteltavia arvoja: ei saa jäädä yksinäiseksi kumppanin kuoltua, eikä sitä oikeaa saa missään nimessä jättää jäähypenkille. Kertomus ei siis näyttäydy nykylukijalle yhtä traagisena, kuin mitä se on näyttäytynyt aikalaisille, vaikka silloinkin sen uskottavuutta on kritisoitu.\nHovi osoittautuu kirjassa kaiken juonittelun tyyssijaksi. Ihmisten yksityisiä rakkausjuttuja ja niiden dokumentteja, kuten kirjeitä ja muotokuvia, metsästetään surutta. Hovissa rakkaus tuntuukin määrittyvän ensikädessä sosiaaliseksi faktaksi, jossa suhde todella syntyy vasta, kun siitä puhutaan. Jos rakkaudesta halutaan vaieta tai se halutaan pitää yksityisasiana, sitä ei ymmärretä. Suurin osa romaanin jännitteestä rakentuukin pallottelulle, jossa prinsessan ja Nemoursin herttuan väliset tuntee uhkaavat tulla ilmi ympäröivälle hoville.\nKlassismin tyylin mukaisesti teoksesta on karsittu pois kielikuvat, ja siksi Clèvesin prinsessa onkin välillä tasaisen puuroista luettavaa, joka vain selostaa värittömästi henkilöiden mielenliikkeitä tai hovin juonitteluja. Kuvallisuus ja symbolisuus kuitenkin puskee teokseen ikään kuin väkisin: väreillä luodaan erilaisia sävyjä kerrontaan, samoin metsä ja hevoset saavat teoksessa tarinan kannalta tärkeitä merkityksiä. Hevosista puheenollen, kirjan eräs kohtaus muistuttaa kovasti Leo Tolstoin Anna Kareninan hevoskilpailukohtausta, joten faneille ranskalainen esiteos saattaa olla ihan mielenkiintoinen sävy venäläisen klassikon rinnalle.\nSuomennoksien kanssa kannattaa olla kuitenkin tarkkana. Itse menin onnessani tilaamaan antikvaarisesta nettikaupasta Clèvesin prinsessan vanhan pokkaripainoksen, halvalla kun sai. No, olisi voinut jäädä tilaamatta - ensimmäisillä sivuilla komeilee pahaenteisesti: "nykyaikaistettu suomennos". Ja kuten jo ensin arvelin, ei "nykyaikaistettu suomennos" todellakaan tavoita tunnelmaa. Aikaisemman suomennoksen "perintökuningatar" on muuttunut "Maria Stuartiksi" ja muitakin yhtä hämmentäviä ratkaisuja löytyy. Käsittääkseni teoksesta löytyy kolme eri suomennosta, joista voin suositella ensimmäistä ja viimeisintä. Aarne Anttilan vuoden 1964 suomennos kannattaa jättää divarin hyllyyn.\nLa Princesse de Clèves (1678).\nNykyaikaistettu suomennos Aarne Anttila.\nTunnisteet: hovi, hyve, juonittelut, klassikko, klassismi, La Fayette, La Rochefoucauld, rakkaus, Ranska, Ranskalainen kaunokirjallisuus, Tolstoi\nAnna J/ Matkalla Mikä-Mikä-Maahan 15. helmikuuta 2013 klo 13.09\nKiitos tästä! Kirjan nimi on etäisesti tuttu, mutta en ole juurikaan tiennyt mitään teoksesta. Päätyy ehdottomasti lukulistalleni! :)\nnoora 15. helmikuuta 2013 klo 13.39\nKlassikkona must-kamaa, ole hyvä vain! :)\nJokke 15. helmikuuta 2013 klo 15.51\nKiinnostava alkuasetelma, ja varmasti hyvä kirja.\n("Hevoskohtaus" lienee nostettu oikealle tasolle uudessa Anna Kareniina filmatisoinnissa, jonka ajattelin vasta katsoa tv:stä tai DVD:ltä :)\nnoora 15. helmikuuta 2013 klo 15.52\nHevoskohtaus oli mielestäni koko elokuvan paras kohta!\nJokke 16. helmikuuta 2013 klo 7.38\nTrailerissa siitä on klippi. Katsoin youtubesta klippejä + trailereita, mutta ei ollut aikaa mennä katsomaan leffaa :)\nnoora 16. helmikuuta 2013 klo 9.15\nItse kävin siis leffan kyllä katsomassa, mutta ei noussut suosikiksi. Keiran roolisuoritus oli jotenkin tönkkö... Silti muutama kohtaus jäi mieleen, kuten juuri tuo hevoskilpailu.\nπ 16. helmikuuta 2013 klo 23.40\nHei, sinulle on jotain blogissani :)\nLuru 17. helmikuuta 2013 klo 20.41\nKiitos tästä esittelystä! Kirjan nimi oli etäisesti tuttu, mutta sisällöstä ei hajuakaan.\nnoora 17. helmikuuta 2013 klo 22.35\nOle hyvä. (:\nAino Harjula 22. marraskuuta 2016 klo 10.11\nOi, joi, ja minä kun juuri sain luettua tämän Anttilan suomennoksen. Täytyypä, sitten kun taas kiinnostun, otta uusintalukuun toinen käännös. Minä olin ihan hämmennyksissäni ja pyörllä päästäni niissä hovikiemuroissa, kenestä puhutaan, mistä historian tapahtumasta... HIeno analyysi sinulta saa minut harkitsemaan, että voisin lukea tämän uudelleenkin.


Kutistuminen uhkaa eläkkeitä – muista nämä, eläkesäästäjä! | Me Naiset\nklo 13:21 | 17.11.2011\nEläkkeen ostovoima saattaa jopa kasvaa, lohduttavat asiantuntijat.\nTässä vaiheessa kukaan ei osaa ennustaa täsmälleen, millaisia ovat parinkymmenen vuoden päästä työelämän jättävien eläkkeet.\nSe kuitenkin on selvää, että tulevaisuuden eläkkeet ovat pienempiä kuin nykyiset, etenkin jos työurat eivät pitene.\nNykyään keskivertoeläkkeet ovat noin 60 prosenttia palkoista, mutta viime vuonna käyttöön otettu elinaikakerroin kutistaa eläkkeitä sitä enemmän, mitä pidempään ihmiset elävät.\nEläkeasiantuntijat tosin lohduttelevat, että tulevaisuuden eläkkeiden ostovoima on todennäköisesti nykyistä parempi. Jos palkat nousevat hintoja nopeammin, eläkesummalla saa ihan mukavasti ostettua ruokaa ja vaatteita, vaikka eläkkeen prosenttiosuus palkasta onkin nykyistä pienempi.\nJos haluat säästää eläkepäiviäsi varten, aloita mahdollisimman pian. Jos eläkeikään on enää muutama vuosi, on vaikea saada kunnon säästöjä kokoon.\nHanki ajoissa omistusasunto ja maksa lainat pois ennen eläkeikää.\nJos sijoitat rahastoihin, vertaile niiden hoitokuluja. Vuosien mittaan kulut syövät tuottoja merkittävästi. Raha-asioihin perehtyneet suosivatkin yleensä suoria osakeostoja.


– Maa 26 666,6 km²\nVäkiluku 192 525\n– Väestötiheys 7,2 as./km²\n– Maakuntakukka Mesimarja\n– Maakuntaeläin Kuukkeli\nMesimarja on Norrbottenin maakuntakukka.\nKuukkeli on Norrbottenin maakuntaeläin.\nNorrbotten (joskus myös suom. Pohjoispohja) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Norrbottenin pinta-ala on 26 666,6 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 192 525 asukasta, joten väentiheys oli 7,2 asukasta neliökilometriä kohti.\nNorrbotten rajautuu etelässä Västerbottenin maakuntaan, lännessä Ruotsin Lapin maakuntaan ja idässä Suomeen. Maakunta oli alun perin pohjoisin osa Västerbottenia (Länsipohjaa) ja siksi suomen kielessä Länsipohjaksi nimitetään myös Norrbottenin maakuntaa.\nRuotsin lääneistä Norrbottenin maakunta on osa Norrbottenin lääniä, johon lisäksi kuuluu osa Ruotsin Lapin maakuntaa.\nNorrbottenin itäosassa Suomen rajan lähistöllä osa väestöstä on länsipohjan murretta puhuvia meänkielisiä. Maakunnan suurin kaupunki on Luulaja. Korkein kohta on Vitberget, joka kohoaa 594 metrin korkeuteen. Suurin järvi on Miekojärvi.\nNorrbottenin vaakuna symboloi neljää suurehkoa Norrbottenin jokea, jotka laskevat Pohjanlahteen: Piitimenjoki, Luulajanjoki, Kainuunjoki ja Tornionjoki.\nMaakunnan alueella sijaitsevat etelästä pohjoiseen lueteltuina seuraavat kunnat:\nNorrbottenin maakunnan väestönkehitys 1910–2010\nNorrbottenissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 192 525 asukasta, jotka kaikki asuivat Norrbottenin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.\n↑ Kieliraja Länsipohjassa Ruotsin ajan lopussa, s. 1 Viitattu 2.8.2011\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norrbotten.\nAlkuperäinen artikkeli: sv:Norrbotten – Kuntaluettelo on käännöstä.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Norrbotten&oldid=20387209”\nSivua on viimeksi muutettu 28. maaliskuuta 2022 kello 01.25.


Onko kaunosieluista kyborgeiksi?: Howard: "Splash" (1984)\n"Splash" (1984) on romanttinen elokuva, jonka pääosissa esiintyvät Tom Hanks ja Daryl Hannah. Daryl Hannah esittää merenneitoa, johon Tom Hanksin esittämä mies rakastuu. Elokuvan ohjasi Ron Howard.\nElokuvan ansiosta Madison on yksi suosituimpia tytönnimiä Yhdysvalloissa. (Takakansi)\nMieleeni tulee tästä elokuvasta eräs hämeenlinnalainen / riihimäkeläinen nuori nainen, jota en ole nähnyt moneen vuoteen. Tapasin häntä yhden vuoden aikana säännöllisen epäsäännöllisesti. Yleensä vain juttelimme ja kuuntelimme musiikkia, joskus saatoimme tehdä ruokaakin yhdessä. Opin häneltä paljon mm. buddhalaisuudesta.\nHänellä oli varsin erikoinen mielenmaisema, johon yritin päästä sisään ilmeisesti aika huonolla menestyksellä. Hän uskoi monenlaisiin ihmeellisiin asioihin, mutta keskimäärin hän oli uskoakseni varsin tavallinen silloin 24-vuotias nainen, joka asui yksin, työttömänä eikä aktiivisesti hakenut sen kummemmin töitä kuin opiskelupaikkaakaan.\nElokuva "Splash" (1984) oli yksi niitä, joita ehdotin katseltavaksi. Olin kirpputorilta ostanut elokuvan ja katsellut sen toisella silmällä. Oletin että hän olisi ollut kiinnostunut siitä - edes vähän - , mutta hän piti elokuvaa ihan naurettavana nähtyään elokuvan kummallisen nimen, surkean kannen ja ohjaajan Ron Howardin nimen. Häntä eivät lisäksi tällaiset taruolennot kiinnostaneet ollenkaan, mutta kaikenlaisista UFO-jutuista hän kyllä oli kiinnostunut ja puhui paljon varsinkin "Urantia" -kirjasta, josta kuulin monta iltaa esitelmiä. Ihan mielelläni, sillä hänellä oli puhujan lahjoja sen lisäksi että hän oli kohtalaisen hyvä, itseoppinut piirtäjä-maalaaja.\nRon Howard on se sama "Onnen päivien" (-1984) perhepoika Richie, joka oli sen toisen paljon suositumman Fonzien kaveri. Joten näyttelijänuran jatkoksi hän alkoi tehdä elokuvia, joista "Splash" on niitä ensimmäisiä. Tunnetumpia ovat elokuvat Dan Brownin menestyskirjoista.\nElokuva oli ainakin USA:ssa suosittu niin kuin Wikipedian lyhyestä esittelystä kävi ilmi. Madison-merenneito (Hannah Daryl) oli varsin viehättävä roolissaan ja varmaan miellytti niin perheen naisväkeä kuin miehiäkin pelkällä ulkonäöllään. Tämän päivän katsojien silmin 1980-luvun lookki on tietysti häiritsevän tunnistettavaa.\nItse pidän jo pelkkää tarinaa viehättävänä, siis ajatellen elokuvaa pelkkänä tekstinä. Ja parasta on, että se pitää yllä uskomusta vuosituhantisiin taruolentoihin, joilla on takanaan oma pitkä historiansa ihmisten mielissä. Merenneidot eivät ole keksittyjä olentoja, vaikka ihmisen mieli on ne tietysti tuottanut ja uusintanut sukupolvelta toiselle.\nElokuvan prologi on onnistunut, ja se alkaa tunnelmallisesti läheltä New Yorkia Cope Codista, jossa Allen Bauer (Tom Hanks) on lomailemassa yhdessä perheensä kanssa, johon kuuluu isän ja äidin lisäksi vanhempi veli Freddie (John Candy). Freddie on riehakas ja tekee kaikkea ilkikurista kuten katselee laivalla naisten hameiden alle heidän ihaillessaan merta.\nAllen on aivan toisenlainen kuin veljensä, ja uppoutuu omaan mielikuvitusmaailmaansa. Jonkinlaisessa flow-tilassa hän saa päähänsä, että hän haluaa hypätä laivalta mereen. Ja hän hyppääkin. Kestää aikansa ennen kuin miehistö ja varsinkaan vanhemmat tajuavat mistä on kyse. Veden alla Allen kohtaa ensimmäisen kerran - silloin tietysti vielä nuoren - merenneidon, joka auttaa Allenia hengittämään veden alla.\nElokuva kulkee kaaren tästä tapahtumasta loppukohtaukseen, jossa Allen tekee päätöksen lähteä Madisonin matkaan merelle - ja viettää elämänsä mieluummin rakastamansa naisen - tai merenneidon - kanssa veden alla sen sijaan, että hän jää ihmisten joukkoon.\nIhmettelen jos tarina ei saa ihmisiä miettimään valintoja omassa elämässään. Miten houkuttelevaa on elämä, johon esimerkiksi Madison joutui vain muutamaksi päiväksi osalliseksi? Se ei ollut millään tavoin ihmistä lajina mairittelevaa.\nMadison joutui samanlaiseen vankilaan kuin Guantanamo Bayn vangit vain siksi, että hänen vainoharhaisesti uskottiin uhkaan jotain jollain tavalla. Merenneito oli kuitenkin harmittomampi kuin harmittomin ihminen, joka kuitenkin nopeasti omaksui ihmisten tapoja selviytyäkseen New Yorkin kaaoksesta.\nMielenkiintoinen oli Allenin ja Madisonin suhteen kuvaus. Merenneidolla kesti pitkään ennen kuin hän uskalsi kertoa kuka tai mikä oli. Eikä hän oikeastaan uskaltanutkaan vaan totuus paljastui kunnianhimoisen meribiologin tms Walter Kornblutin (Eugene Levy) takia, joka alkoi vainota rakastunutta paria osoittaakseen, että nainen oli merenneito, mitä vakavat tutkijat pitivät tietysti ihan UFO-juttuna. Lopulta samainen tutkija on myös se, joka auttaa Allenia ja Freddia vapauttamaan Madisonin FBI:n salaisesta vankilasta.\nLähettänyt Asko Kaunislehto klo 16.22\nTunnisteet: 1980-luku, elokuvat, kansantarinat, Merenneito, New York, Ron Howard, Splash, taruolennot