Ihana marraskuu – Sään takaa\nKategoriat: Elämä ja sää, Vuodenajat | Avainsanat: ensilumi, marraskuu, synkkä\n23 vastausta artikkeliin “Ihana marraskuu”\nItse rakastan marraskuuta. Varsinkin kun syys- ja lokakuu olivat niin lämpimiä ja valoisia. Ihanaa kun pimeys on viimein laskeutunut Suomen ylle, eivätkä ötökät enää pörrää.\nTarkoitat ankea harmaus ja märkyys vaan pahentaa ankeutta lumi toisi valoa mutta kun ei niin ei.Paras konsti on vetää verhot kiinni ja välttää ulos katselua, kun olisi edes pakkasta sekin jo auttaisi\nPessimisti ei pety, joten en kyllä löydä oikein mitään todellista syytä, miksi marraskuu ei olisi ”eniten syvältä”, ainakin keskimäärin.\nTöitä tehden sanoo:\nSe on mahtava kuukausi töiden tekemiseen. Voi tehdä huoletta pitkää päivää. Ulos ei viitsi pimeyden ja rumuuden takia vilkaistakaan joten katse pysyy kirjassa tai televisiossa. Voi keskittyä kotihommiin.\nTäällä Toscanassakin tosin voi tehdä töitä ja käydä välillä ulkona nauttimassa runsaasta valosta, vihreydestä, kukista ja paikallisen syksyn merkeistä. Kuka tykkää mistäkin.\nLehtien haravointi on täysin turha syyshomma. Ruohonleikkurilla kun niittä syysruohoa, samalla silppuu nätisti varisseita lehtiä. Silputtu karike jää paikan päälle ja häviää näkyviltä yllättävän nopeasti, jopa parissa viikossa. Näin karikkeen sisältämä ravinnekin jää paikan päälle, eikä joudu monen vuoden turhaan kompostointiprosessiin. Ja syysruohikkokin kyllä kiittää virkistävästä lyhennyksestä. Siistiksi niitetty ruoho ei herkästi homehdu hangen alla. Ei kun viikate ruohon ja karikkeen tasasen syö…\nViime lauantaina 15.11 lämpisi Näsijärven rannalla siirtolapuutarhan talvisauna.\nMikä oli ollessa pimeässä avoterassilla löylyjen välissä -mie join kahvia, toinen teetä märät uima-asut yllä!\nLämpötila oli jokseenkin sama kuin kesäkuun iltoina:)\nMyös Rauhaniemen saunalla mukava tunnelma, kun Nässyn laineet laulaa ja veden jäähtyminen ei häiritse uimareiata.\nAinoa hyvä puoli mikä tuli mieleen, on se ettei hirvikärpäsiä ole enää marraskuussa. Muuten marraskuu on synkkääkin synkempi kuukausi. Ja kun tätä marraskuuta voi kestää tammikuulle asti, jos lunta ei tule. Niin ja yksi hyvä puoli meinasi unohtua. Pääsin aikoinaan marraskuussa armeijasta siviiliin.\nKyllä tämä on yhtä murhaa tää marraskuu. Marras-joulukuu on urheilulaji, totista selviämistaistelua yksinäiselle eläkeläiselle. Kaikki keinot täytyy ottaa marraskuussa aina käyttöön, viina, ylensyönti, tupakka, jne että jaksaa.\nPaino nousee monta kiloa parissa kuukaudessa. Joulukuussa on jo lupaus tulevasta, mutta siinä on se aivan tolkuton pyhäkooma joulun tienoilla. Köyhänä yksinäisenä eläkeläisenä parhaimmillaan yhdeksän pyhäpäivän putkesta on huumori kaukana, ei auta hoosianna. Tammikuu on jo sitten paljon helpompi, vaikka on usein kylmempi.\nMikään levy ei sovi marraskuuhun niin hyvin kuin Eppujen Valkoinen Kupla. Siinä on just tää fiilis musiikkina. Kuuntelen sitä aina marraskuussa.\nNoh, tämähän onkin oiva paikka kopioida suoraan mitä kirjoitin aikaisemmin Markuksen blogiin, eiköhän se kiteytä tarpeeksi hyvin:\n”Meitä on kyllä moneen lähtöön, itse olen täysin päinvastaista mieltä.. marraskuu nimenomaan on kaikista vuoden kuukausista se romanttisin ja kaunein. Eikä tässä ole hiventäkään ”läppää” mukana, olen täysin tosissani. Kesää, lämpöä ja auringonpaistetta yliarvostetaan aivan liikaa. En minäkään kesää vihaa, mutta sillä on ennestään niin paljon hehkuttajia, että olen ottanut asiakseni tarkoituksella syksyn ja talven hehkuttamisen. Se pimeämpi vuodenpuolisko on nimenomaan se ”omin” minulle. Valittiin ihan tarkoituksella vaimon kanssa Halloween häidenkin ajankohdaksi, koska kummankin mielestä nyt on vuoden tunnelmallisin aika meneillään. Pimeys ja luonnon karuus on joillekkin masennuksen lähde, toisille se on voimavara, inspiraation, rakkauden ja mielenrauhan lähde. Oli pakottava tarve kommentoida juuri siksi, kun halusin omalta osaltani tuoda ilmi, että meitä tosiaan on erilaisia ihmisiä. Ja hyvä niin.”\nHyvä kuulla, että joku on aidosti samaa mieltä. Pimeys on niin kaunis ja lohduttava elementti. Aurinko uuvuttava ja armoton pilkkaaja, jolla on loputtomasti henkiä.\nEi hemmetti, tää on kyllä yltiöpositiivisuuden huippu! Marraskuussa vääjäämättä tulee mieleen, että onko tosiaan lottovoitto asua Suomessa. Toivoa sopii, että nyt satava lumi jää pysyväksi ainakin täälläpäin.\nVaikea keksiä mitään hyviä puolia, on vain pimeää, märkää ja kylmää. Järjetöntä on asuttaa näitä leveysasteita.\n50cm uutta koskematonta puuteri lunta ja kipakka pakkanen. Kyllä kelepaa puotella ekat ajot uudella kelkalla pitkin kairoja. Illan pimentyessä sitten tehä tulet, paistella makkarat ja lämmittää glögit nuotiolla. Sitten lähteä ajelee takas mökille ja alkaa revontulet loimuta. Ai, että marraskuu on hienoa aikaa!\nJa tämä tarina ei ollut kuvitelma, vaan koettu viikonloppuna lukuunottamatta revontulia. Mutta on nekin koettu :)\nLämmin valo sanoo:\nPositiivista on se, ettei ole kovin usein sateenvarjoa tarvinnut kaivaa esiin. Erilaiset pienet valonlähteet luovat ihanaa tunnelmaa kotiin. Kesällä ei kynttilöistä oikein pääse nauttimaan. Oma suosikki syksyn kylmetessä on kuurainen maa pakkasyön jälkeen; ulkona kirpeä ja raikas ilma ja kaikki ympärillä hopean hohteella värjätty. Kylmän kostea sumu on myös tunnelmallinen, kaikki tuntuu silloin pysähtyvän. Marraskuussa voi rentoutua. Tuntuu siltä, että kollektiivisesti kaikki antavat toisillensa luvan olla vähän väsyneitä ja nuutuneita. Kenenkään ei tarvitse selitellä miksi ei pursua energiaa ja mullistavia ideoita.\nOlen oppinut vasta tänä vuonna katsomaan marraskuuta toisin silmin. Marraskuu antaa aikaa eikä vaadi mitään. Voit oikeasti tulla töistä ja olla tekemättä mitään, odottaa nukkumaanmenoa. Voit mennä nukkumaan vaikka yhdeksältä, valo ei haittaa. Jos haluat, voit laittaa takkaan tulet ja lueskella. Voit olla allapäin ihan rauhassa, ei ole pakko esittää. Ei tarvitse pitää yhteyttä, joulukortit ovat vielä piirongin laatikossa. Ei tarvitse olla reipas ja liikuskella ulkosalla touhuten jotain; ajatella, että jossain korttelin päässä tapahtuu taas jotain, mikä olisi pakko kokea…. Marraskuu on kuin uni, kuin lepo valottomassa kohdussa. Ja kun valo taas keväällä palaa, syntyy jotain uutta. Marraskuu on pakollinen lepo, ja ajatusten hautomo.\nJoulukuuhun verrattuna marraskuu on varsin oiva, ainakin kaikkein eteläisimmässä Suomessa.\nTuo on muuten totta,yleensä aivan etelässä ovat joulukuun ilmat ja kelit kaikkein ikävimpiä.Valitettavasti usein tammikuukin menee samaa rataa.\nKiitos marraskuun puolesta! Turha sitä on moittia, se kuuluu Suomen vaihtelevaan vuodenaikojen rytmiin. Silloin saa nauttia hämäryyden suojasta, ei näy pöly, ei lika ”pirtissä”😃. Voi keskittya olemisesta nauttimiseen, hiljentyä. Ja mikä ihana tunne tulla ulkoa sisälle, kun ottaa mukillisen höyryävää yrttiteetä. Ajattomuuden usvassa aika pysähtyy.💖\n. . . parasta marraskuussa on se, että olen silloin aina Etelä-Espanjassa harmaata paossa.\nSiskolla on marraskuussa synttärit ja no ne ovat tänään ja Siskoni tykkää juuri enemmän syksystä ja Talvesta kuin keväästä ja Kesästä. Ja itsekin tykkään kun tulee vihdoin lunta maahan ja yleensä se tulee marraskuussa tänne\nMinulla on syntymäpäivä marraskuussa. (En ole yllä olevan Tuulin sisko.) Muistelen lapsuuden synttäreitä ja silloin oli täällä Varsinais- Suomessa paljon lunta. Toista se on nykyään. Synttärit, alkava adventin aika, siinä on ihan mukavia puolia marraskuuhun.\nMiinan viimeisestä kirjoituksesta sään takaa- blogiin on kulunut liian pitkä aika. Miksi Miinaa pidetään karanteenissa?\nP***A keli, sano karhu nukkumaan mennessä.\nEdellinen Edellinen artikkeli: Talvi valuu kohti etelää\nSeuraava Seuraava artikkeli: Winter is coming!


Stonerrockia, metallia, kevytprogea ja grunge-fiiliksi� yhdistelev� Bokorin Anomia1 on sekava paketti, joka aiheuttaa oudon yhdistelm�vy�rym�n siit� assosioituvia b�ndej�. Vai milt� kuulostavat samassa lauseessa luetellut Black Sabbath, Spiritual Beggars, Orange Goblin, KYUSS, Opeth, Sonic Youth, Pearl Jam, Mad Season ja My Dying Bride? Bokor osoittaa, ett� periaatteessa melko pienill� musikaalisilla raaka-ainevariaatioilla � tai vaikkapa pelk�st��n raaka-aineen alkuper�maita vaihtelemalla � voi vanukkaasta saada hyvinkin eri v�risen... ja mik� nyt olisi rockimpaa lautasella kuin vanukas?\nYhtyett� selke�sti vet�v� laulaja kuulostaa emotionaalisesti vajaavaiselta ja tyls�lt� dynamiikkansa kevyemm�ll� puolella. Raskaammalla puolella taas hommaan tulee Chris Cornell -bonus, kun ��ni menee makeasti rakeiseksi ja s�r�ilev�ksi. Bokorin kokonaissoundi kuitenkin perustuu hyvinkin pitk�lti juuri fiilistelyyn ja poukkoilee melko hillityst� puolitemmosta yl�sp�in aina varsinaiseen stonerbeatm�tt��n saakka � useimmiten hitaasti nostatellen. Laulajan kuulostaessa pliisulle puolet ajasta kertsit ja kovemmat kohdat tuntuvat tietty tiukemmilta, mutta sama toimii ik�v� kyll� viel� radikaalimmin toisin p�in. Tuntuu, ettei yhtye ly� miss��n vaihdessa ykk�st� tai viitosta sis��n, vaan ajalee hieman liian arkisesti v�livaihteilla. Pys�k�inti ja ylinopeus voivat olla huomattavasti perusmaantieajoa j�nnitt�v�mpi� elementtej�, kun istuu pelk��j�n paikalla kaiuttimien edess�. Maisemat kun eiv�t n�ink��n tunnu tarpeeksi vaihtelevan.\nHarmonis-melodinen anti on jokseenkin puolivillaista, kuten my�s riffittely ja rytmiikka suurimmaksi osaksi. Yhteen instrumentalisointikaan ei her�t� erityisi� huomioita suuntaan tai toiseen � lukuun ottamatta liitoskohtien soitinnoksia ja sovituspuolta, jotka usein tuntuvat varsin kankeilta. Tietty levyn l�pikulkeva harmaus sek� ankeahko soundimaailma kallistavat vaa'an lopullisesti miinuksen puolelle, huolimatta yhtyeest� huokuvasta ammattimaisuuden h�iv�hdyksest�.


Täydellinen saniteettitila ja nykyaikaiset WC-ratkaisut\nSaniteettitilakonseptit\tEtusivu » Saniteettitilakonseptit\tTäydellinen yleisökäymälä on nyt älykäs saniteettitila\nMillaisena yrityksen tai julkisen paikan WC-tilat yleensä koetaan? Mielikuva kolkosta, ikävänhajuisesta kopista loisteputkien kelmeässä valossa on valitettavasti edelleen arkipäivää varsin monessa yleisessä käymälässä. Epäkuntoinen saippua-annostelija ja loppumaisillaan oleva paperi ovat myös asioita, joihin yleisissä vessoissa on valitettavan helppo törmätä. Voisiko saniteettitila olla edellä mainitun sijaan viihtyisä alue, johon on selvästi haluttu panostaa ja joka omalta osaltaan toimii yrityksen tai rakennuksen käyntikorttina? Meidän vastauksemme on ”kyllä”.\nNovosanin asiantuntemuksella ja moderneilla ratkaisuilla julkisesta vessasta saadaan muovattua älykäs, nykyaikainen ja edustava saniteettitila. Täydellinen yleisökäymälä herättää positiivisia tunteita ja tekee elämyksellisen vaikutuksen käyttäjiinsä niin, että uudenlaisesta WC-kokemuksesta puhutaan myös jatkossa. Oleellisia ominaisuuksia täydelliselle käymälälle ovat tietenkin myös siisteys, hajuttomuus, hygieenisuus, saumattomuus ja turvallisuus. Niin ikään vedettömien pisuaarien synnyttämät taloudelliset hyödyt ovat tärkeä aspekti.\nElämyksellinen käymälä on osiensa summa\nTäydellisessä yleisökäymälässä otetaan huomioon kaikki yksittäiset tekijät aina WC-kalusteista valaistukseen ja äänimaailmaan. Laattojen sijaan seinäpinnat ovat saumattomia ja muunneltavia, lattiapinnat saumattomuutensa ansiosta kestäviä ja helposti pestäviä. Lisähelpotusta nykyaikaisen saniteettitilan puhtaanapitoon tuovat seinäkiinnitteiset WC-kalusteet, kuten roskakorit ja WC-harjat, sekä jalattomat eriökopit.\nEkologisuus ja hygienia korostuvat automaattihuuhtelujärjestelmillä varustelluissa istumalaitteissa ja hanoissa – 3,8 L/min vesihuuhtelulla hanat tuovat valtavasti säästöä vedenkulutukseen. Novosanin Urimat -pisuaarit puolestaan ovat täysin vedettömiä ja siten myös hajuttomia. Pisuaarien LCD-näytölliset mainospaikat mahdollistavat täysin uudenlaisen viestintäkanavan omille asiakkaillesi tai yhteistyökumppaneillesi.\nEkologisuus ja hygienia ovat tärkeässä roolissa\nKäsisaippua-annostelijat ovat kierrätysmateriaalista valmistettuja, kuten myös käsipaperin annostelijat ja WC-pönttöjen hygieniaa lisäävät renkaiden desinfiointiannostelijatkin. Saippua on orgaanista ja käsipaperi kierrätyspaperista tehtyä – kuten varmasti huomasit, ekologisuus on erittäin tärkeää kaikissa Novosanin tuotteissa. Loppusilauksen siisteyteen tuo kierrätysmateriaalista valmistettu tuoksuannostelija, jonka raikkaat tuoksut pitävät saniteettitilan miellyttävänä asioida. Tuoksuannostelijamme eivät käytä spray-aineita, joten raikas tuoksu säilyy käymälässä tasaisena.\nTäydellisen käymälän viimeistelevät näyttävät peilit ja pinnat: julkisesta saniteettitilasta tulee viestivä, digitaalinen, helposti muunneltava ja positiivista huomiota herättävä elämyksellinen paikka – sellainen, joka jää mieleen ja jossa tekee mieli käydä uudelleenkin.\nMikäli kiinnostuit täydellisen saniteettitilan ratkaisuista, ota yhteyttä ja pyydä maksuton kartoitus yrityksesi tiloihin.


Sam luomu kookoksenkukkasiirappi 350g, hunajainen sam - ruoan verkkokauppa foodie.fi | tilaa ruokaa prismasta, s-marketista, alepasta ja salesta\nSam Luomu Kookoksenkukkasiirappi 350G\nSAM Luomu Kookossiirappi on valmistettu filippiiniläisen kookospalmun kukkien medestä perinteisin menetelmin hellävaraisesti. Kookosiirappimme on maultaan intensiivisen voimakas ja paahteisen karamellimainen. Se tuo eksoottisen lisän mm. kastikkeisiin sekä leivonnaisiin ja smoothieisiin. Luomua, gluteenitonta & vegaanista. Hunajainen SAM Oy on suomalainen toisen sukupolven perheyritys. Meille luonnon puhtaat raaka-aineet ovat aina olleet lähellä sydäntä ja myös koko toimintamme perusta.\nEnergiaa 1313 kJ / 314 kcal 15.7%\nHiilihydraattia 77 g 29.62%\nKäyttöohje SAM Luomu Kookossiirappi on valmistettu filippiiniläisen kookospalmun kukkien medestä perinteisin menetelmin hellävaraisesti. Kookosiirappimme on maultaan intensiivisen voimakas ja paahteisen karamellimainen. Se tuo eksoottisen lisän mm. kastikkeisiin sekä leivonnaisiin ja smoothieisiin. Luomua, gluteenitonta & vegaanista.


1.8 16V Expression Break Hopea metalliväri farmari henkilöauto\nTästä jollekkin korjaustaitoselle leimaamaton laguna. Auto kukkuu ja käy.\n+Hyvät kesärenkaat alla (takana melkein uudet)\n-Ei talvirenkaita (mukaan saa halutessa toiset vanteet)\n-Abs-valo palaa (anturi rikki jostain, boksi vaihdettu)\n-Moottorin vikavalo palaa (testeri näytti lambda-anturia)\n-Keskuslukitus temppuilee välillä\nYhteydenotot numeroon 0403573323. Hinta eioo kiveen hakattu. Vaihtoja voi ehdottaa johki mielenkiintoseen esim autohifi, lisävalot yms.\nRenault Laguna (1.8) , 275 tkm\nLähetä viesti: AT REY945


Fuksihämäys 2017 by Hämäläis-Osakunta - Issuu\nTule ja tu\ntustu S uomen monipu olisimp aan osakun taan!\nTERVETULOA HÄMIKSELLE! Hämäläis-Osakunta on marraskuussa kunnioitettavat 364 vuotta täyttävä opiskelijajärjestö täynnä poikkitieteellistä hauskanpitoa. Nimestään huolimatta kuka tahansa Helsingin yliopiston opiskelija on tervetullut liittymään Suomen suurimpaan osakuntaan!\ne hämäläismieliset opiskelijat kokoonnumme Kampissa, Urho Kekkosen kadulla sijaitsevassa Hämäläisten talossa. Ovet ovat auki aamusta iltaan: neljässä kerroksessa voit lounastaa opiskelijahintaisessa Osakuntabaarissa, tavata uusia ystäviä tiistain teeilloissa sekä osallistua Hämiksen legendaarisiin bileisiin. Osakuntaelämä on kuitenkin paljon muutakin. Tekeekö mielesi katsella yhdessä hyviä leffoja? Soittaa big bandissa tai laulaa Suomen vanhimmassa akateemisessa sekakuorossa? Kokkailla, tanssia, pelata lautapelejä tai lähteä porukalla teatteriin tai ampumaradalle? Hämiksellä voit tehdä kaikkea tätä – ja lisäksi paljon muuta! Osakunnan lukuisat kerhot sekä valiokunnat kulttuurista\nliikuntaan ovat viikkotoiminnallaan ja ekskursioillaan jokaista jäsentä varten. Jos monipuolisesta tarjonnasta mielestäsi puuttuisikin jotakin, ei sekään ole ongelma: uusia kerhoja ja tapahtumia luodaan jäsenten kiinnostuksen ja oman aktiivisuuden mukaan. Osakunnalla juhlitaan lukukausien avajaisia ja päättäjäisiä sekä sitsataan useita kertoja vuodessa, mutta erityisen hienoja spektaakkeleja ovat vuosijuhlat marraskuussa ja Hämäläiset pidot alkukeväällä. Vuosijuhlat ovat täysimittaiset pukujuhlat, jolloin juhlitaan Hämäläis-Osakunnan perustamista arvokkaassa ilmapiirissä. Hämäläiset pidot puolestaan kuljettavat osakuntalaiset osakunnan kantaalueelle syömään, juomaan ja tanhuamaan kansallispuvuissa.\nVuoden kaksi suurinta juhlaa kruunataan jatkoilla Hämäläisten talolla – unohtamatta emännistön seuraavalle päivälle loihtimaa brunssia, sillistä. Monipuolinen toiminta ei ole itsestäänselvyys, vaan sen mahdollistavat osakunnan virkailijat sekä muut aktiivit. Toimintaa järjestäessäsi saat paitsi uusia tuttavuuksia, myös arvokasta kokemusta suuressa organisaatiossa toimimisesta. Osakunnan virkailijat valitaan vuosittain marraskuun yleiskokouksessa, jossa on tarjolla kymmeniä erilaisia luottamustehtäviä aina hallituksen jäsenestä saunamajuriin. Kerhojen toimihenkilöt valitaan kerhojen omissa kokouksissa vuoden loppupuolella. Löydät kaikki tämän vuoden virkailijat yhteystietoineen osakunnan nettisivuilta; ota rohkeasti yhteyttä, jos haluat tietää lisää! Jäsenenä voit lisäksi hakea stipendejä ja edullisia opiskelija-asuntoja Hämäläisten ylioppilassäätiöltä. Saat myös vapaasti käyttää osakunnan omaa kirjastoa rauhaisine lukusaleineen sekä viettää aikaa Koivuniemessä, osakunnan kesäpaikassa Hausjärven Oitissa. Saavu siis tänä syksynä kolmannen kerroksen sohville hengaamaan, toteuttamaan itseäsi uusien harrastusten pariin tai opiskelemaan ahkerasti osakunnan kirjastolle. Osakunta tarjoaa puitteet opiskelijaelämälle – liity ja tee siitä omannäköisesi!\n– parasta vastapainoa opiskelulle!\nMikä yhdistää esimerkiksi Pekka Haavistoa, J.K. Paasikiveä, Juhani Merimaata ja F.E. Sillanpäätä? Kaikki heistä ovat olleet Hämäläis-Osakunnan aktiiveja, ja tämän jälkeen he ovat sen vaikutuksesta (tai siitä huolimatta) nousseet merkittäviin asemiin yhteiskunnassa. Yliopistokulttuurin keskiössä opiskelijat kehittyvät niin ammatillisesti kuin hauskanpidollisesti, ja tässä kehityksessä merkittävässä asemassa ovat sekä ympärillä olevat ihmiset että ympäristöstä saatu tuki. Tunnetusti yliopiston parasta antia tenttien jälkeen on opiskelijaelämä, ja opiskelijaelämän keskiössä ovat opiskelijajärjestöt. Ylioppilaskunnan piirissä toimii noin 250 erilaista järjestöä, ja näistä osakunnat ovat vanhimpia, vauraimpia ja monimuotoisimpia. Hämäläis-Osakunnan eli Hämiksen historia kattaa jo 363 vuotta ja väitänkin, että meiltä löydät kaikki vastaavat aktiviteetit kuin muista yli 200 järjestöstä yhteensä. Hämäläis-Osakunta syntyi kolme ja puoli vuosisataa sitten rellestäville hämäläisille ylioppilaille suojapaikaksi, jonka tarkoituksena oli paitsi pitää opiskelijat valvovan silmän alla, myös ryhmäyttää Hämeestä saapuvia ylioppilaita. Nykyään osakunnallemme ovat tervetulleita kaikki opiskelijat, ja suuri osa aktiiveista ei ole Hämeen alueelta ensinkään. Vaikka talossamme on mitä merkittävimpiä ilves-patsaita ja muuta Häme-estetiikkaa, esimerkiksi espoolaisuus ja yleinen uusimaalaisuus ovat viime aikoina nostaneet merkittävästi päätänsä aktiivien joukossa. Opiskelijaelämän laajentaminen osakuntaelämäksi voi olla paras asia, mitä tulet koskaan tekemään. Tarinoiden ja laulujen opiskelijakulttuuri tiivistyy Hämiksessä iloiseksi yhteisöksi, joka vastaa parhaalla mahdollisella tavalla nykyopiskelijan tar-\npeita. Hämäläisten talo Kampissa on aina jäsenille auki ja täynnä tuttuja. Kesällä lomaillaan omalla kesähuvilalla ja lukukausien aikana osakuntamme lukuisat kerhot ja valiokunnat järjestävät mitä erilaisimpia aktiviteetteja pöytäjuhlien, kesäretkien ja esimerkiksi vaalipaneelien muodossa. Arki-iltoina osakunta täyttyy muun muassa tanssikursseista, kokouksista ja peli-illoista. Hämis järjestää myös lukuisia bileitä, joista ehkä tunnetuin on Helsingin perinteikkäin opiskelijoiden vappujuhla, Hämiksen Wappu. Aktiivisen toiminnan lisäksi Hämäläisten talosta löytyy vaativaan makuun oma opiskelijaravintola, kirjasto, kaksi juhlasalia, kerroksen kokoinen olohuone, biljardihuone, keittiö, kokous- ja toimistotilaa, ja parvekkeella varustettu sauna. Eikä tässä vielä kaikki: Tavastia-klubi sijaitsee alakerrassa, ja osakunnan oma säätiö palkitsee opiskelijoita stipendeillä ja opiskelijaasunnoilla.\nOpiskelijaelämä on murroksessa, ja uudet opiskelijat ovat vuosi vuodelta vaativampia ajankäyttönsä suhteen. Hämiksellä on jäseniä jokaisesta Helsingin seudun korkeakoulusta ja Helsingin yliopiston tiedekunnista: monipuolinen verkosto on yksi niistä syistä, miksi viihdyn täällä niin hyvin. Kaiken kattava toimintakenttä, hyvät ystävät ja laajat vaikutusmahdollisuudet osakunnan toimintaan ja tulevaisuuteen tekevät Hämiksen toimintaan liittymisestä yhden parhaista päätöksistä, mitä olen opiskeluaikana tehnyt. Tee sinäkin ja tule viihtymään Hämäläisten taloon. Tarjoan kahvit, kun nähdään!\nToiminnanohjaaja Topias Tolonen\nulanko. Kolmannen kerroksen sohvanurkkaus.\nilispöytä. Sijaitsee osakunnan neljännessä kerroksessa.\nivis. Vähintään toisen vuoden osakuntalainen.\neodorantti. Hikiällä yhteiskäytössä suihkemuotoisena.\nrilaisuus. Useista eri tiedekunnista tulleet ihmiset ovat rikkautemme.\nravitaatiokuoppa. Osakunnan kolmannen kerroksen nahkasohvilla.\nuksiaiset. Osakunnalla alkusyksyllä.\näme. Sieltä tulet. Tai et.\nnspehtori. Proffa, joka katsoo osakuntalaisten perään.\namppi. Pala Hämettä Helsingissä.\nämmilä. Täällä emännistö loihtii sitsiruuat.\nuhlat. Hyötykäyttöä fuksivuodellesi.\niikuntavaliokunta pitää sinut fyysisesti terveenä.\nuoruus. Hyödynnä se osakunnalla.\nsakuntanauhan saa täytetyllä fuksipassilla.\naasikivi. Osakunnan hallituksen kokoushuone.\nuraattori. Osakunnan hallituksen puheenjohtaja.\napujuhlat. Koivuniemessä elokuussa.\nitsit. Hyviä ruokia ja huonoja lauluja.\neeilta. Ilmaista iltapalaa joka tiistai!\nirkailijat pyörittävät osakuntaelämää.\nlkojäsen. Esimerkiksi hämäläiset Aalto-yliopistolaiset.\nleiskokous. Kannattaa mennä etenkin marraskuussa.\nbo Nation. Muista myös muut osakunnat!\nappu. Osakunnan isoimmat bileet\n-asento, ota siinä päiväunet Sexodromella.\niti. Sitä tulee välillä ikävä.\nombi. Peilissä bileiden jälkeen.\nverit. Kysy lisää kokeneemmilta.\nOpiskelijaelämää ja -etuja Koivuniemi\nesällä osakuntatoiminta siirtyy osakunnan kesähuvilalle Koivuniemeen, joka sijaitsee Pursijärven rannalla Hausjärven Oitissa. Kesäpaikkaa voivat käyttää vapaasti kaikki osakuntalaiset ja heidän seuralaisensa kesäkuusta elokuun loppuun saakka. Kesäpaikalla saunotaan ja uidaan, grillataan, pelataan seurapelejä sekä ennen kaikkea nautitaan kesäilloista! Suosittuja tapahtumia ovat muun muassa Koivuniemen juhannus, kesäretki, rapujuhlat sekä Oktoberfest. Arkipäivinä kesäpaikalla on rauhallisempaa.\nKuka Q: Kuraattori. Osakunnan\nhallituksen puheenjohtaja ja inspin oikea käsi. Tunnetaan nykyään nimellä Olga Penkkilä.\nKerhojen ja valiokuntien toiminnan pyörittäjiä. Kuka tahansa on erittäin tervetullut virkailijaporukkaan!\nKirjasto kaupungin katolla\nToiminnanohjaaja. Tänä vuonna Topias Tolonen. Ohjaa nimensä mukaisesti osakunnan päivittäistä toimintaa.\nProfessori Petri Pellikka. Virallisemmin inspehtori, joka valvoo toimintaamme.\nsakuntalaisilla on käytössään oma viihtyisä kirjasto, joka sijaitsee A rapun ylimmässä kerroksessa. Kurssikirjoja voi lainata usein ilman jonotusta, koska käyttäjäkunta koostuu pelkästään osakuntalaisista. Kirjastossa on hiljaisia lukusaleja, ryhmätyötila, sohvia, lehdenlukupaikkoja, atk-luokka sekä myös kattava valikoima kaunokirjallisia teoksia.\nAsunnot ja stipendit\nämäläis-Osakunnan jäsenillä on mahdollisuus vuokrata yksiöitä, solu-, kaveri- ja perheasuntoja edullisesti Hämäläisten ylioppilassäätiöltä. Asunnot sijaitsevat Puistolassa, Koskelassa, Vallilassa sekä Patolassa. Asuntoja voi hakea ympäri vuoden. Heinäkuussa järjestetään lisäksi fuksihaku, johon voi ottaa osaa, vaikkei opiskelupaikka olisi vielä varmistunut. Hämäläis-Osakunnan jäsenet voivat hakea opiskelu-, gradu- ja tutkimusstipendejä. Opiskelijastipendit jaetaan pääsääntöisesti itsenäisyyspäivänä ja hakuaika sijoittuu syyslokakuulle. Gradu- ja tutkimusstipendit jaetaan keväällä.\nKOULUTUSVALIOKUNTA Huolehtii fukseista ja osakuntalaisten kouluttamisesta\nVIESTINTÄVALIOKUNTA Päivittää osakunnan nettisivuja ja sosiaalista mediaa sekä julkaisee Hälläpyörää\nJUHLA- JA OHJELMAVALIOKUNTA Järjestää kerta toisensa jälkeen parhaat opiskelijabileet Helsingissä\nULKOASIAINVALIOKUNTA Hoitaa suhteita ystävyysosakuntiin Ruotsissa, Virossa ja Liettuassa\nKULTTUURIVALIOKUNTA Sponssattuja ekskuja kulttuurinnälkäisille\nLIIKUNTAVALIOKUNTA Tankotanssia, suunnistusta, joogaa ja muita liikunnallisia ekskuja\nTAIDEKERHO (ZäZäm) Amatöörimaalailua ja sisäisen Picasson löytämistä\nTÄTÄ KAIKKEA HÄMIS ON!\nEtsi oma harrastuksesi tai kokeile jotain uutta! Osakunnan jäsenenä voit osallistua minkä tahansa kerhon tai valiokunnan toimintaan. Jos sopivaa kerhoa ei ole ennestään, voit vaikka perustaa uuden!\nMAANANTAIJUMPPA Ohjattua hikijumppaa ja kuntopiirejä\nMAANANTAILENKKI Jokamaanantainen 10 km hölkkä\nTANSSIKERHO (HOT) Tanssikursseja ja -bileitä\nPELIKERHO Rentoa illanviettoa lauta-, kortti- ja seurapelien tiimellyksessä RASKAAN MUSIIKIN NAUTISKELIJAT (HORna) Raskaamman musiikin ystäville\nNÄYTELMÄKERHO Esityksiä improvisaatiosta Shakespeareen\nHelsingin yliopiston paras (ja ainoa) big band\nOsakunnan palkittu laulukuoro\nBITTIKERHO (HObitti) Koodausta, laneja ja teknobileitä\nBoheemia yhdessäoloa ja ekskuja teeman mukaisesti\nTEEILLAT TIISTAISIN! Mitä aiot tehdä tiistai-iltana? Tule Hämäläis-Osakunnan teeiltaan! Tarjolla on teen ja iltapalan lisäksi loistavaa seuraa sekä yleiset saunavuorot. Teeillat ovat mitä loistavin tilaisuus tavata osakuntakavereita ja saada samalla kylläinen olo! Teeiltaa vietetään osakunnan kolmannessa kerroksessa joka tiistai klo 19 (yleiskokousiltoina kokouksen päätyttyä).\nLUONTOKERHO Luontoretkiä, lajituntemusta ja Korkeasaariekskuja\nLEFFAKLUBI Videotykiltä kaikkea taideelokuvista Terminatoreihin JURISTIKERHO\nTuutoritedition 2017 –\nuutoreiden lisäksi apunasi HämäläisOsakunnalla on Koulutusvaliokunta eli KoVK, joka on fuksitoiminnan ja tuutoreiden ohjaaja. Syksyllä valiokunnan puheenjohtajana toimii Janette Välimäki ja sihteerinä Ximenna Tarpio. Heihin voit olla yhteydessä koskien mitä tahansa fuksiuteen liittyvää asiaa. Tarkemmat yhteystiedot löydät sivulta 14! Syksyllä jäsensihteerinä toimii Jonna Rinne, joka auttaa meidän muiden lisäksi erityisesti jäseneksi kirjautumisessa.\nyksyllä osakunnalta löytää joukon avuliaita tuutoreita, jotka tuntevat osakunnan jo ennestään ja antavat sinulle lempeän laskeutumisen Hämiksen maailmaan. Tuutorit ovat tukenasi ja turvanasi liittyen niin osakuntaan liittyvissä kysymyksissä kuin vaikkapa lounaskahviseuran etsinnässä. Tuutoreille voit myös esittää toiveita fukseille järjestettävistä aktiviteeteista, ja heitä tulet tapaamaan kaikissa fuksitapahtumissamme. Tänä vuonna tuutoreiksi valittiin 11 hämisläistä. Kuvassa edustavat Milla Peltoniemi (vas.), Aino Lehtinen, Antonina Peltola, Joel Nummelin ja Kanerva Matveinen. Joukkoon kuuluvat myös Joel Honkasuo, Lauri Hämäläinen, Miran Jumah, Ninna Keränen, Pauli Taipale ja Valter Uotila.\niityin osakuntaan kenties tavanomais ta myöhempään yliopistourallani, vasta kolmannen vuoden syksynä. Monet samalta paikkakunnalta kotoisin olevat ystäväni olivat houkutelleet mukaan Hämiksen toimintaan jo aiemmin, mutta vasta käytännöllisten syiden innoittamana ryhdyin tuumasta toimeen. Tarvitsin poikaystäväni kanssa perheasunnon, ja olin kuullut paljon hyvää osakunnan kämppätarjonnasta.\nKysyimme muutamalta aktiiviselta osakuntalaiselta, miten juuri he päätyivät osakunnalle.\niityin Hämikseen ensimmäisenä yli opistovuotenani kaksi vuotta sitten, kun muutin osakunnan tarjoamaan opiskelija-asuntoon. Osakuntatoiminta vaikutti mielenkiintoiselta, ja ensimmäisenä vuotena osallistuinkin moniin osakunnan tapahtumiin. Vanhempien osakuntalaisten rohkaisemana lähdin fuksivuonna myös apuemännäksi. Viran kautta tutustuin paremmin muihin osakuntalaisiin ja sain samalla kokemusta isojen tapahtumien järjestämisestä. Onnistunut fuksivuosi innosti minua ryhtymään osakuntatuutoriksi, ja myöhemmin olen toiminut myös jäsensihteerin ja Mimmikerhon puheenjohtajan viroissa. Parasta osakunnassa ovat monipuolinen toiminta, rento ilmapiiri, mukavat ihmiset sekä ainutlaatuiset kokemukset. Yksi mieleenpainuvimmista tapahtumista oli perinteiset Hämäläiset pidot keväällä 2016, joita vietettiin kotikunnassani Hollolassa kansallispuvuissa. Kesällä on puolestaan mukava piipahtaa osakunnan\nkesäpaikalla Koivuniemessä, jossa päivät kuluvat leppoisasti grillaten ja saunoen hyvässä seurassa. Arkikaan osakunnalla ei ole koskaan tylsää, sillä monella kerholla ja valiokunnalla on toimintaa viikoittain ja ekskursioitakin järjestetään osakuntalaisten toiveita kuunnellen. Mainitsemisen arvoinen on myös osakuntabaarin tarjoama herkullinen ja opiskelijabudjetille ystävällinen lounas, jonka nautittuaan jaksaa taas ahertaa Hämiksen kirjastossa opintojen parissa. Tähänastiseen osakuntaelämääni on lukeutunut paljon ikimuistoisia hetkiä ja osakuntatoiminnan kautta olen saanut paljon uusia ystäviä. Odotan innolla tulevia osakuntavuosia ja seuraan mielenkiinnolla, miten Hämiksen toiminta kehittyy tulevaisuudessa.\nLopulta asunto saatiin muita reittejä, mutta osakunta tuli jäädäkseen. Jo ensimmäisenä osakuntasyksynä lähdin mukaan aktiivitoimintaan leffakerhon sihteerinä, ja seuraavankauden alkaessa keväällä olin jo ottanut kerhon virkailijan pestin hallintaani. Osakuntatoiminnassa erityisesti toimin-\nnsimmäisinä opiskeluvuosina tiesin osakunnista lähinnä sen, että sellaisia on olemassa. Tietoisuuteni parani kuitenkin pikkuhiljaa, kun osakuntalaiset opiskelijakaverini puhuivat ohimennen toiminnasta. Varsin usein lause alkoi sanoilla ”Hämiksellä on”. Muutaman opiskeluvuoden jälkeen aloin kaivata aktiviteettia myös ainejärjestötoiminnan ulkopuolelta, ja arvelin Hämäläis-Osakunnan vastaavan tähän tarpeeseen. Lopulta kirjauduin jäseneksi ystäväni johdateltua minut Hämiksen tiloihin. Siitä se sitten lähti. Olin innokkaasti mukana fuksitapahtumissa ja sitseillä. Minua näki lähes viikoittain lautapeli-illoissa ja ampumaratavuoroilla. Hyvin nopeasti minusta tuli Hämiksen vakiokalustoa. Ensimmäiseen virkaan päädyinkin jo fuksina, AV- ja ATK-vastaavaksi. Eikä se toki sii-\nnan järjestäminen itse on ollut antoisaa ja hauskaa – suosittelenkin kaikkia rohkeasti ryhtymään vastuutehtäviin jo osakuntataipaleen alkupuolella, sillä silloin tapaa parhaiten monenlaista porukkaa ja saa osakseen myös kaikenlaisia virkailijaetuja. Osakunnassa parasta on sen aktiivinen yhteisö ja välittömät ihmiset, joiden ansiosta esimerkiksi bileisiin on helppoa mennä vaikka yksinkin. Erityisesti osakunta-ajasta mieleen ovat jääneet virkailijuuden lisäksi kevätkauden avajaiset sekä legendaariset vappubileet, joita tuskin missaan ensi keväänäkään!\nhen jäänyt. Jatkan nyt samaa virkaa toista vuotta, olen nyt tuutori toista kertaa ja lisäksi Bittikerhon puheenjohtaja. Mukaan kuvioon ovat tulleet myös tanssikerhon kurssit sekä tanssibileet. Olen oppinut täällä, kuinka keskeinen rooli osakunnilla on ylioppilaskulttuurissa. Hämiksellä tämä näkyy pitkin vuotta järjestettävissä sekä perinteisissä että tuoreissa tapahtumissa. Myös käytössä olevissa tiloissa näkyy historian siipien havina. Kerta toisensa jälkeen tuntuu hyvältä palata Hämikselle, jossa ihmiset ovat ystävällisiä ja hyväntuulisia. Täältä jos mistään voi löytää sisältöä elämään uusien harrastusten ja ystävien muodossa.\nOsakuntabaarin sisäänkäynti Osakunnan sisäänkäynti\nKampin kauppakeskus & metro\nTehostetut jäsenpäivystykset syyskuussa ma–to klo 14–19\nämiksen sitseillä tarjoillaan tavallisesti hulppea kolmen ruokalajin illallinen juomineen, ja herkkujen nauttimiselle pyritään aina jättämään tarpeeksi aikaa. Pukeutumisohjeena on useimmiten tumma puku, jolloin naiset voivat pukeutua cocktailmekkoon tai muuhun vastaavaan siistiin asuun. Sitseillä käytetään myös osakuntanauhaa ja mahdollisia akateemisia kunniamerkkejä. Juomalaulut ovat keskeinen osa sitsiperinnettä, ja niitä lauletaan juhlien aikana mahdollisimman paljon. Juhlaväkeä laulattaa laulunjohtaja, joka aloittaa ja päättää laulut. Laulujen päätteeksi skoolataan snapsilla, viinillä tai vedellä, riippuen laulun sisällöstä. Opit hämisläiset\nämäläis-Osakunnalla sitsejä vietetään pitkin vuotta. Syksyllä sitsimahdollisuuksia löytyy Fuksisitsien lisäksi Hämiksen ja osakunnan seniorijärjestö Tavastia ry:n yhteissitseiltä, Juristikerhon fuksisitseiltä sekä juhlallisilta Itsenäisyyspäivän sitseiltä. Keväällä puolestaan sitsataan Hämiksen ja Koneinsinöörikillan yhteissitseillä ja Hämäläisillä sitseillä. Vuoden aikana saatetaan järjestää myös muita sitsejä. Viime vuosina perinteeksi onkin vakiintunut toukokuiset Separaatiositsit yhdessä Keskisuomalaisen Osakunnan kanssa, joilla juhlistetaan osakuntien yhteistä historiaa. Sitsiperinteitä noudatetaan lisäksi melkeinpä kaikissa osakunnan pöytäjuhlissa, kuten vuosijuhlissa ja Hämäläisissä pidoissa.\nOsakuntatalo sijaitsee Kampin ytimessä osoitteessa Urho Kekkosen katu 4 D. Sisään osakunnalle pääset ajoportista Tiketti Gallerian vierestä. Ajoportin ollessa sisään pääsee sen ovesta, jossa lukee HämäläisOsakunta. Käytävän päässä käänny oikealle ja paina mustan metallioven ovikelloa. Sen jälkeen portaat ylös, sisäpihan poikki ja oletkin jo ovella! Fuksitapahtumien aikaan kulkua osakunnalle helpotetaan opastein.\nne rin in m\nitsit on perinteinen akateeminen pöytäjuhla, joissa syödään, juodaan, lauletaan, pidetään puheita ja nautitaan hyvästä seurasta. Sitsejä on monenlaisia ja Hämiksen sitsit saattavat erota jonkin verran esimerkiksi ainejärjestöjen sitseistä. Siitä syystä kannattaakin tulla tutustumaan Hämiksen omaan sitsikulttuuriin. Tässä hieman väläyksiä siitä, mitä Hämiksen sitseillä on odotettavissa.\nsitsiperinteet skoolauksia ja niihin kuuluvia huudahduksia myöten tehokkaimmin saapumalla syksyllä järjestettäville Fuksisitseille (20.10.). Tämän jälkeen taitoja kannattaa pitää yllä vierailemalla myös muilla osakunnan sitseillä.\nsakuntaan liittyminen on yksinkertaista: tule vain kolmannen kerroksen toimistoon jäsensihteerin tai päävirkailijoiden päivystysaikoina! Jäsenmaksu on 12 euroa vuodelta, ja sen voit maksaa joko käteisellä osakunnalla tai verkossa HYY:n jäsenmaksun yhteydessä. Jäsenmaksun hinnalla nautit kaikista Hämiksen eduista, kuten omasta kirjastosta, teeilloista, saunasta terasseineen sekä poikkitieteellisestä hengailupaikasta Helsingin keskustassa. Lisäksi jäsenet voivat osallistua erilaisille ekskursioille, sitseille ja bileisiin joko maksutta tai ainakin edullisesti sekä hakea Hämäläisten ylioppilassäätiön asuntoja ja stipendejä.\nHYVIÄ RUOKIA JA HUONOJA LAULUJA.\nMiten liittyä ja löytää perille?\nKoulutusvaliokunta – juuri sinua varten, fuksi!\noulutusvaliokunta eli KoVK toimii koko syksyn ja kevään ajan osakunnalla juuri teitä, fukseja varten. Fuksitapahtumien järjestämisen lisäksi KoVK vastailee parhaansa mukaan kaikkiin fuksiuteen ja osakuntaan liittyviin kysymyksiin. Kuulemme mielellämme ideoita fuksiaktiviteetteihin myös fukseilta itseltään! Otamme vastaan niin risuja, ruusuja, toiveita kuin mieltä askarruttavia kysymyksiä osakuntaan liittyen. Koulutusvaliokunnan puheenjohtajana häärää syksyn ajan Janette Välimäki (kuvassa oik.) sekä koulutussihteerinä Ximenna Tarpio. Heidät tavoitat sähköpostin välityksellä: valimaki.janette@gmail.com sekä xime_alexa04@hotmail.com.\nÄlä myöskään epäröi nykäistä meitä hihasta osakunnalla, oli mielessäsi sitten kysymys tai vaikka päivän kuulumiset.\nSyksyn fuksikalenteri 2017 Syyskuussa ma–to klo 14–19 (ma 4.9 alkaen) Jäsenpäivystykset Tule kirjautumaan jäseneksi ja hakemaan osakuntatarra opiskelijakorttiisi! Kirjautumisen yhteydessä jaetaan fuksipassi, jota kannattaa täyttää syksyn aikana. Syyskuun jälkeen jäseneksi voi kirjautua jäsensihteerin ja päävirkailijoiden päivystysaikoina, jotka löydät osakunnan verkkosivuilta. Huom! Kaikki syyskuun aikana rekisteröityvät uudet jäsenet saavat lisäksi Tavastia-lipun! Ma 4.9 Yliopiston ja HYY:n Avajaiskarnevaalit Yliopiston lukukausi alkaa! Tule päärakennukselle moikkaamaan meitä Hämäläis-Osakunnan ständille. Ma 4.9 klo 21–02.30 Helsingin yliopiston osakuntien Fuksidisko Avajaiskarnevaalien tunnelman ei kannata antaa lopahtaa, vaan jatkaa fuksiuden juhlintaa kaikkien 15 osakunnan yhdessä järjestämässä Fuksidiskossa! Bottan eli Ostrobotnia-talon juhlakerroksen täyttävät bileet ovat fukseille narikkamaksua lukuun ottamatta ilmaiset. Ti 5.9, ti 19.9, ti 26.9, ti 3.10 ja ti 10.10 Fuksiboolit Koulutusvaliokunta ja tuutorit tarjoilevat boolia ja osakunnan osakunnan eri toimijat esittäytyvät yllä mainittuina päivinä klo 18 alkaen. Valitse itsellesi paras ilta (taikka useampi!) ja saavu Osakunnan kolmanteen kerrokseen kuulemaan lisää osakuntatoiminnasta. Jää ihmeessä esittelyn jälkeen myös tutustumaan muihin osakuntalaisiin tiistain perinteiseen teeiltaan! Pe 29.9 HYY:n Fuksiseikkailu Osallistu Fuksiseikkailuun Hämiksen joukkueessa! Hämiksen rastilla pääset myös tutustumaan Hämäläisten taloon ennen fuksiaisia. Pe 6.10 Fuksiaiset ja kaudenavajaiset Syksyn ensimmäiset bileet! Fuksiaisissa tutustut uusiin ja vanhoihin osakuntalaisiin, joiden kanssa ilta jatkuu kaikille opiskelijoille avoimissa kaudenavajaisissa. Muista pukeutua teeman mukaisesti! 13–14.10 Fuksimökkeily Tule tutustumaan osakunnan kesähuvila Koivuniemeen ennen kuin sen ovet sulkeutuvat talveksi! Luvassa rantasauna, grillailua ja mökkisitsit rennossa ilmapiirissä Koulutusvaliokunnan ja tuutoreiden opastuksella. Pe 20.10 Fuksisitsit Hyvää ruokaa, juomaa ja yhteislauluja! Näillä sitseillä opit hämäläiset sitsiperinteet skoolauksineen ja loppuhuutoineen. Lisäksi: Marraskuun yleiskokous, jossa valitaan kaikki osakunnan virkailijat vuodelle 2017. Saavu kokoukseen, asetu ehdolle ja nappaa itseäsi kiinnostava virka! Vuosijuhlat, jatkot ja sillis la 18.11–su 19.11 Vuosijuhlat ovat osakunnan vuoden tärkein juhla, ja myös jatkoilla meininki on sen mukaista. Fuksipassin palauttaneet saavat osakuntanauhan vuosijuhlapäivänä. Itsenäisyyspäivän sitsit Tavastialla ke 6.12\nH ä m ä l ä i s - O s a k u n n a n F u k s i h ä m ä y s 2017 Päätoimittaja:\nAmanda Peltomaa Topias Tolonen Janette Välimäki Jonna Rinne Essi Keränen Joel Nummelin\nTaitto: Ria-Maria Iikkanen\nAntti Nyman Ria-Maria Iikkanen Janette Välimäki Matti Sahlstedt Elissa Jokela Painosalama\nHämäläis-Osakunnan vuosittainen fuksilehti on täällä taas!


Turun yliopiston rehtori Jukka Kola Unifin puheenjohtajaksi kaudelle 2022–2023 | Turun yliopisto\nTurun yliopiston rehtori Jukka Kola Unifin puheenjohtajaksi kaudelle 2022–2023\n– Suomi tarvitsee korkeatasoista tutkimusta ja osaamisen kiertovoimaa, Unifin tuleva puheenjohtaja, rehtori Kola painottaa.\nSuomen yliopistojen rehtorineuvosto UNIFI ry valitsi uuden hallituksen kaudelle 2022–2023. Unifin puheenjohtajaksi valittiin Turun yliopiston rehtori Jukka Kola. Hallituksen jäseniksi valittiin rehtori Sari Lindblom Helsingin yliopistosta, rehtori Ilkka Niemelä Aalto-yliopistosta, rehtori Jouko Niinimäki Oulun yliopistosta sekä rehtori Antti Syväjärvi Lapin yliopistosta.\n– Korkeatasoista tutkimusta ja tieteidenvälistä yhteistyötä tarvitaan, jotta isoja haasteita voidaan ratkaista. Pitkäjänteinen ja johdonmukainen tiede-, TKI-, korkeakoulutus- ja sivistyspolitiikka on ehdoton edellytys, että Suomen kilpailukykyä ja hyvinvointia voidaan lisätä, toteaa Unifin tuleva puheenjohtaja, rehtori Jukka Kola.\n– Suomen yliopistot toimivat monipaikkaisesti ympäri Suomen ja pystyvät verkostona lisäämään ajasta ja paikasta riippumatonta opetustarjontaa ja laadukkaita jatkuvan oppimisen palveluja, kuvaa Unifin puheenjohtaja 2020–2021, rehtori Keijo Hämäläinen.\nTuleva puheenjohtaja Jukka Kola pitää tärkeänä, että Suomen tiede- ja korkeakoulupolitiikka on proaktiivista ja sitä tehdään osana koulutuksen ja tutkimuksen globaalia kenttää. Eurooppalainen tutkimusalue ja uusi yliopistostrategia sekä eurooppalaiset yliopistot muovaavat toimintaympäristöämme. Unifin toimilla on tärkeä rooli tiede- ja korkeakoulupolitiikan edistämisessä.\nRehtori Kola haluaa myös kiittää koko rehtorikunnan puolesta vuosien 2020–2021 puheenjohtajaa, rehtori Keijo Hämäläistä:\n– Keijo Hämäläisen huipputason asiantuntemus ja aktiivinen toiminta on vahvistanut yliopistojen yhtenäisyyttä ja yhteistä ääntä. Poikkeuksellisina aikoina sillä on ollut mittaamaton arvo. Yhdessä pystymme näkemään kauemmaksi.


Kotihoito unohti vanhuksen ruoat – lähiomainen järkyttyi: "Jääkaapissa oli vain vanhentunutta ruokaa" | Paikalliset | Tamperelainen\nVanhuspalvelut: Lähiomainen huomasi sattumalta, ettei muistisairaan vanhuksen jääkaapissa ollut viikon tarpeisiin kuin vanhentuneita elintarvikkeita.\nSipoolainen ikäihminen jäi ilman viikon ruokia kotihoidossa tapahtuneen unohduksen vuoksi. Lähes 90-vuotiaalle vanhukselle toimitetaan normaalisti viikon ruoat kotiin aina perjantaisin.\nKotihoidon työntekijät tekevät kauppalistan keskiviikkoisin. Kauppalista oli tehty nytkin, mutta ruokatoimitusta ei tullut. Asia selvisi sattumalta, kun vanhuksen lähiomainen meni paikalle lauantaina.\n– Kyseessä on muistisairas ihminen, joka ei aina muista syömisiään. Soitan hänelle joka päivä ja nyt huomasin äänestä, että kaikki ei ollut kohdallaan, omainen kertoo.\nHän asuu noin kolmen tunnin ajomatkan päässä Sipoosta. Paikalle saavuttuaan omainen tarkisti vanhuksen jääkaapin, jossa ei ollut kuin vanhentunutta ruokaa.\n– Soitin kotihoitoon ja sieltä todettiin vain, että asia on näköjään unohtunut. Tuli sellainen tunne, että näinköhän näitä tapahtuu enemmänkin, mutta me emme vain tiedä asiasta.\nOmainen kertoo huolestuneensa iäkkään läheisensä syömisistä ennenkin. Hänen mukaansa vanhuksen jääkaapissa on usein vanhentunutta ruokaa, koska tämä ei itse ymmärrä poistaa niitä eivätkä kaikki kotihoidon työntekijät tarkista tilannetta.\nPäiväkausia ilman leipää ja piimää.\n– Kotihoito käy siellä kaksi kertaa päivässä ja laskuttaa meiltä kahdenkymmenen minuutin käynneistä, vaikka paikalla ollaan välillä vain puolet ajasta, joten aikaa pitäisi olla, omainen kertoo.\n– Olen moneen kertaan pyytänyt, että he tarkistavat, onko vanhuksella ruokaa ja onko hän myös syönyt sitä. Olen pyytänyt heittämään vanhaksi menneet ruoat pois, mutta turhaan.\nOmainen arvioi ruokapalvelun heikkoudet niin merkittäviksi, että ne vaarantavat ikäihmisen asumisen kotona. Vanhus itse haluaa asua kotonaan ja vastaa aina kysyttäessä, että on syönyt hyvin, vaikka totuus olisi toinen.\n– Yhden kerran hän kertoi jälkikäteen olleensa päiväkausia ilman leipää ja piimää. Olisi hyvin tärkeää voida luottaa siihen, että ruokaa toimitetaan sovitusti eikä hän vahingossa söisi vanhentuneita elintarvikkeita.\nKotihoidon palvelupäällikkö Sari Häkkinen ei voi kommentoida yksittäistapauksia, mutta hän haluaa painottaa yleisellä tasolla, että sovittujen ruokatoimitusten kohdalla ilmenee ongelmia erittäin harvoin.\n– Silloin on poikkeuksetta kyseessä tekninen vika tai häiriö. Ymmärrän omaisten huolen, mutta jos ongelmia on, ne selvitetään aina, Häkkinen sanoo.\nRavitsemusasioiden hän sanoo sisältyvän hoito- ja palvelusuunnitelmaan, joka räätälöidään erikseen jokaiselle asiakkaalle. Suunnitteluun osallistuvat kotihoidon edustajien lisäksi ikäihminen itse ja hänen lähiomaisensa. Suunnitelmaa päivitetään aina tarvittaessa.\n– Jos on sovittu, että kotihoidon tukipalveluna on myös kauppakassipalvelu, silloin sen pitää toimia sovitusti. Ja jos on sovittu, että vanhentuneet elintarvikkeet poistetaan jääkaapista, niin myös tehdään.


Catherine Hyde: "Pysymme aina yhdessä" | Me Naiset\nCatherine Hyde: "Pysymme aina yhdessä"\nklo 8:55 | 1.3.2012\nklo 14:02 | 29.2.2012\nF1-kuljettaja Heikki Kovalaisen tyttöystävä Catherine Hyde on joskus Heikin työstä paremmin kärryillä kuin mies itse. – Hääpäivämme on jo sovittu, mutta nyt Heikin ura ja minun opiskeluni menevät kaiken edelle, Catherine kertoi Me Naisten haastattelussa vuonna 2008.\n– Osaan sanoa suomeksi "sä oot tosi söpö" ja muuta yhtä käytännöllistä. Aion kyllä opetel-la kielen paremmin, koska suunnittelemme muuttavamme Pohjois-Suomeen sitten, kun Heikin ura on ohi, kertoo Catherine Hyde, 24, iloisesti.\nOlemme Kuusamon Rukalla, missä päivä näin loppiaisviikon\nlopulla kestää nelisen tuntia. Catherinen avopuoliso, F1-kuljettaja Heikki Kovalainen, 26, on lähtenyt edellispäivänä Englantiin testaamaan McLarenin formulasimulaattoria. Catherine on jäänyt vielä päiväksi pariskunnan mökille pohjanmaalaisen kaveripariskunnan kanssa.\n– Minulle ei ole mikään ongelma olla ilman Heikkiä Suomessa,\nHeikin ystävät ovat minunkin ystäviäni. Täällä pohjoisessa on\nihanan rauhallista, ainoastaan pimeys vähän ahdistaa. Aamulla on vaikea nousta ylös.\nCatherine ja Heikki lensivät Suomeen jouluksi kotoaan Englannista. Yleensä he viettävät joulun tienoon Heikin vanhempien luona Suomussalmella, mutta tänä vuonna molempien perheet kokoontuivat Catherinen ja Heikin viime kesänä valmistuneeseen mökkiin. Catherine kuvailee mökkiä tyypilliseksi pieneksi suomalaiseksi piilopirtiksi.\n– Välipäivinä olimme Heikin kanssa pilkillä, mutta eihän siitä\ntullut yhtään mitään. Kalassa pitäisi olla hiljaa, emmekä me osaa olla puhumatta puolta minuuttia kauempaa.\nHeikki käveli kohti\nCatherinen ja Heikin rakkaustarina alkoi elokuussa 2002 Oulton\nParkin kilpa-autoradalla Englannissa. 18-vuotias Catherine oli katsomassa isänsä Steve Hyden ajoa GT1-luokassa, ja 20-vuotias Heikki osallistui F3-kilpailuun. Heikki oli tuolloin asunut Englannissa vuoden.\n– Heikki käveli luokseni ja sanoi: "Hi! My name is Heikki." Sinä\nviikonloppuna emme puhuneet juuri muuta. Seuraavana viikonloppuna toisella radalla tuttu mekaanikko kertoi, että Heikki tykkää minusta. Heikki kutsui minut keilaamaan,\nCatherinella on Heikin suoraan toimintaan oma teoriansa:\n– Heikki luuli, että olen rikas ja kustannan hänen uransa, Catherine virnistää.\nCatherine on pieni, kiva ja rento, ja hän puhua pulputtaa varauksetta. Hän kertoo, miten meni Kuusamon Prisman\nkampaamoon värjäyttämään hiuksensa, kun juurikasvu alkoi olla kymmenen senttiä. Heikistä hän puhuu joka kerta lämpimään, hieman kiusoittelevaan sävyyn.\n– Heikki ei lähde mihinkään ennen kuin hänen tukkansa on\nkondiksessa. Hänen mielestään minä taas suurine silmineni näytän humanoidilta.\nHeikki ja Catherine asuvat vuokralla Oxfordin keskustan liepeillä, 15 minuutin ajomatkan päässä Heikin entisen tallin\nRenaultin tehtaalta. Catherinen mukaan pariskunta aikoo toistaiseksi jäädä Oxfordiin, jos vain Heikin hermot kestävät ajaa ruuhkassa pari kertaa viikossa tunnin matkan McLarenin tehtaalle.\n– Monacoon emme ainakaan muuta. Heikki on maalaispoika.\nCatherine juttelee F1-maailmasta kuin alan ammattilainen. Hän kertoo, miten hankala vuosi 2007 oli Renaultille ja miten hän nautti Heikin ja Kimi Räikkösen kaksintaistelusta Japanin\nosakilpailussa syyskuussa. Kuljettajien ja tallipomojen nimet\nSamalla varmuudella Catherine puhuu siitä, miten tärkeää Heikin menestyminen on myös hänelle.\n– Olen Heikin työstä hyvin kärryillä, joskus jopa paremmin kuin\nhän itse. Katson vähän perään, että Heikki muistaa kaikki tapaamisensa. Heikki on kyllä hyvä järjestelemään asioita, mutta hänellä on nyt tuhat rautaa tulessa. Yritän vähentää hänen stressiään.\nSilti Catherine on ennen kaikkea itsenäinen nainen. Hän\nvalmistuu lähikuukausina Oxfordin yliopistosta urheilupsykologian kandidaatiksi ja kiertää Heikin mukana F1-kilpailuissa vain Euroopan ulkopuolella.\n– Kilpailuissa ei ole minulle mitään tekemistä, ja Heikin pitää saada keskittyä. Sitä paitsi vihaan ainaista odottamista lentokentillä.\nEuroopan ulkopuolella pidettäviin kisoihin menen siltä varalta, että jos Heikille tapahtuu jotain, en ole vuorokauden lentomatkan päässä.\nJoskus Catherine loikoilee kisapaikkakunnilla hotellin uima-\naltaalla Fernando Alonson vaimon Raquel del Rosarion kanssa tai käy Anthony Davidsonin vaimon Carrien kanssa nauttimassa teetä ja leivoksia.\nKimi Räikkösen puolison Jenni Dahlman-Räikkösen Catherine on tavannut vain kerran lyhyesti.\n– Jenni on käsittääkseni hyvin kiinnostunut hevosista, minä taas\npelkään niitä. Se ei ehkä ole paras lähtökohta ystävyydelle.\nCatherine on varttunut autourheilumaailmassa. Hän muistaa, miten joskus lapsena hänen ei tarvinnut mennä kouluun, koska koko perhe meni isän kisoihin. Nyt Catherine katselee vähän ihmeissään joidenkin naisten minihameita ja korkokenkiä F1-kilpailuissa.\n– Mekaanikot varmaan arvostavat, mutta kuljettajat eivät kyllä\nehdi edes vilkaista.\nCatherine on nähnyt kilparadoilla myös monta isoa onnettomuutta. Hän ei silti istu murehtimassa, että Heikille voi tapahtua jotain ikävää.\n– Pelkäämisestä ei olisi mitään apua. En myöskään itke kotona,\nkun Heikki on pois joka toisen viikon. Minulla on silloin aikaa\nopiskella ja nähdä kavereita. Sitä paitsi on aika kiva, kun saan koko sängyn käyttööni viikoksi.\nMaisteriksi ehkä Suomessa\n– Näen Heikin pään sisälle, mutta se ei johdu siitä, että opiskelen urheilupsykologiaa. Tunnen vain Heikin niin hyvin. Ennen kilpailua hän on täydellisen keskittynyt. Kun ajamme radalta hotellille, tiedän heti, onko meillä happy boy vai sad boy.\nCatherine kuuntelee jokaisen kilpailun jälkeen, miltä Heikistä tuntuu. Joko hotellihuoneessa tai puhelimessa.\n– Heikki tietää, että minulle voi purkaa pahan olon enkä suutu siitä. Hän tietää myös, etten vuoda salaisia asioita. Mutta moni ammatti on ihan yhtä stressaava kuin F1-kuljettajan työ, Catherine korostaa.\nHeikki taas tukee Catherinea hänen opiskeluissaan, kuuntelee kun koulutyön tekeminen takkuaa.\n– Heikki on aina olemassa, kun tarvitsen halia tai mitä vain.\nValmistuttuaan Catherine ei aio ruveta psyykkaamaan miestään\ntyökseen. Hänen mielestään Heikki ei tarvitse psyykkaajaa, ja he olisivat sellaiseen suhteeseen liian läheisiä. Sen sijaan Catherine voisi antaa henkistä valmennusta vaikkapa kilpajuoksijoille tai GT1-kuljettajille.\nUrheilupsykologin titteliin tarvitaan kuitenkin maisterin paperit, eikä Oxfordin yliopistossa voi opiskella kuin kandidaatiksi. Catherine miettii, että hän voisi suorittaa maisterin tutkinnon Jyväskylän yliopistossa, jos se vain onnistuu pitkälti etänä.\nKysymys lähes valmiille urheilupsykologille: millä voitetaan\nFormula ykkösen maailmanmestaruus?\n– Tärkeintä on itseluottamus, motivaatio ja kokonaistilanteen\nnäkeminen. Yhden huonon osakilpailun ei saa antaa vaikuttaa.\nKysymys tyttöystävälle: onko Heikki kilpailijana samanlainen\nkuin tavatessanne F3-aikoina?\n– Heikki uskoo edelleen vahvasti, että hän on paras. Nyt hän\non vain vielä vahvempi kuin F3-aikoina. Hän pärjäsi viime kaudella hienosti paineen alla.\nKysymys julkisuuden henkilölle: saatteko olla rauhassa?\n– Englannissa F1:stä ollaan yhtä kiinnostuneita kuin Suomessa\nrugbysta. Suomessa 90 prosenttia ihmisistä on meille ihania, mutta joskus rasittaa, kun känniset kähmivät Heikkiä.\nKysymys miniälle: millaiset välit sinulla on Heikin vanhempiin?\n– Tykkään heistä todella. He ovat mukavia, tavallisia ihmisiä.\nHeikki saa nauramaan\n– Olemme tosi onnellisia, ja meillä on toistemme seurassa\nturvallinen olo. Kumpikin sanoo heti, jos jokin asia vaivaa. Ei\ntarvitse pelätä, että joku voisi rikkoa suhteemme.\nCatherine kuvaa hänen ja Heikin parisuhdetta sanoilla very\ngood, erittäin hyvä.\n– Ihastuin Heikissä siihen, että hän sai minut nauramaan. Samasta piirteestä tykkään hänessä edelleen. Myös minä saan Heikin nauramaan, ainakin hän nauraa seurassani koko ajan.\n– Minulle on tärkeää, että Heikki on tavallinen mies eikä mikään superstara. Hän ajattelee, että menestyksen eteen on tehtävä töitä. Yritämme pitää elämämme niin tavallisena kuin mahdollista. Emme käy eksoottisilla lomilla, eikä pihamme ole täynnä kalliita autoja. Itse asiassa myin oman autoni, koska meillä on vain yksi autopaikka.\nCatherine kehuu, että Heikin vanhemmat ovat tehneet hyvää\ntyötä – kaikessa muussa paitsi kiroilun estämisessä. Catherine\nosaa kaikki suomalaiset kirosanat, koska hän on kuullut Heikin\nCatherine ja Heikki viihtyvät paremmin kotona kuin kokkareilla. Perhe ja ystävät ovat kummallekin tärkeitä. He harrastavat samoja asioita: pelaavat sulkapalloa, käyvät lenkillä, tekevät italialaista ruokaa ja katsovat James\n– Olemme molemmat tosi kilpailuhenkisiä. Kilpailemme kaikesta, myös siitä, kumpi tekee parempaa ruokaa. Heikki turhautuu, kun voitan hänet keilailussa ja sudokussa. Sitä on huvittava katsella, Catherine nauraa.\nEi lapsia, vielä\n– Kihloihin? Catherine puhauttaa suullaan ilmaistakseen, että elämässä on parempaakin tekemistä.\n– Heikin ura ja minun opiskeluni ovat nyt tärkeämpiä kuin\nkihlautuminen. Aiomme kyllä olla yhdessä loppuelämämme. Itse asiassa hääpäiväksi on jo suunniteltu 10.10.2010, se on Heikin idea. Meidän täytyy luultavasti pitää isot häät sekä Suomessa että Englannissa. Veikkaan tosin, että F1-kalenterissa on jotain ohjelmaa tuolle päivälle.\nPariskunta Kovalainen-Hyde on sikäli vanhanaikainen, että\nainakin suunnitelmien mukaan lapsia tulee vasta, kun pappi on\nsanonut aamen. Catherinen mielestä lasten aika voisi olla joskus kymmenen vuoden päästä.\n– Olen jo vuosia sanonut, että sitten kymmenen vuoden päästä.\nHaluan vielä nähdä maailmaa, ja matkustaminen Heikin perässä\nolisi paljon raskaampaa lapsen kanssa. Lapselle ei myöskään ole kiva, että isä on pois kotoa puolet vuodesta.\nCatherinen mielestä Suomi vaikuttaa turvalliselta paikalta\nkasvattaa lapsia. Hän tosin pitää Heikin kotikuntaa Suomussalmea hieman liian pienenä heidän asuinpaikakseen.\nCatherinella on vielä yksi haave: hän haluaisi ajaa kilpaa.\n– Olen parempi ajamaan kuin istumaan vieressä. Kun Heikki on\narkena ratin takana, minulla on paha tapa kiljua ohjeita viereiseltä penkiltä.\nApocalyptican Eicca Toppinen on kiertänyt maailmaa koko liittonsa ajan: ”Meillä on vahva symbioosi”\nApocalyptica-yhtyeen Eicca Toppinen ja vaimo Kirsi Ylijoki viihtyvät hyvin yhdessä. Toisaalta myös itsenäinen aika tekee kummallekin hyvää.\nMuusikko Eicca Toppinen suuntaa ensi viikolla yhtyeensä Apocalyptican kanssa Amerikan-kiertueelle. Yli 20 vuotta keikoilla kiertänyt Eicca on tottunut olemaan tien päällä. Nykyisellä, vuoden kestäneellä kiertueella keikkoja on ollut 130 eri puolilla maailmaa.\n– Kyllä ikä välillä alkaa tuntua. Kiertueella jaksan painaa, mutta kotona palautuminen kestää pitempään. Juuri tulin Venäjältä, ja palautumiseen meni neljä viikkoa.\nEicca on ollut vaimonsa, näyttelijä Kirsi Ylijoen kanssa yhdessä 21 vuotta. Eican kiertue-elämä on ollut aina parin arkea.\n– On toista aina ollut kauhea ikävä. Olemme ja viihdymme tosi paljon yhdessä. Vapaallakin lähdemme mielellämme ulos juuri yhdessä. Meillä on niin vahva symbioosi, joten on ihan hyvä, että meillä on myös nämä itsenäiset ajat. Homma on toiminut hyvin ja toimii edelleen.\n”On toista aina ollut kauhea ikävä.”\nParilla on 16- ja 19-vuotiaat pojat. Joitakin vuosia sitten kiertue-elämä oli haastavampaa.\n– Kun pojat olivat pienempiä, piti tehdä töitä, että sain oman paikkani takaisin. Pienille kuukausi on elämän pituinen aika.\n– Tunnen yhä palatessani olevani vähän velvollinen korvaamaan menetettyä aikaa. Jos jet lag on tulossa, pusken vastaan. Kun tulen himaan, en oleta, että minua kohdellaan mitenkään eri lailla. Päinvastoin. Kun tulen kotiin, yritän olla häiritsemättä heidän arkeaan. Alan tehdä ruokaa ja kuskata lapsia ihan normaalisti.\nMuusikko on pitänyt myös reissuvapaan vuoden. Sen aikana hän huomasi, että viihtyy hyvin kotona.\n– Ei minulle tullut silloin oloa, että on pakko päästä kiertämään. Onneksi Kirsikään ei sanonut, että lähde siitä jo hemmettiin.\nEicalla on läheiset välit poikiensa kanssa.\n– En ajattele niinkään, että miten usein näemme, vaan sitä, miten ja millä tasolla kohtaamme, Eicca kertoi tiistaina Red Carpet -elokuvafestivaalin tiedotustilaisuudessa. Apocalyptica yksi elo-syyskuun vaihteessa Hyvinkäällä pidettävän tapahtuman esiintyjistä.\nEicca Toppinen vaimonsa ensikohtaamisesta: "Pelastin Kirsin naisen kynsistä"\nklo 21:13 | 26.4.2018\nMy God! Kuulostaa täydelliseltä aviomieheltä.\nklo 22:22 | 26.4.2018\nVierailija kirjoitti: My God! Kuulostaa täydelliseltä aviomieheltä. Ja pirun hyvännäköinenkin vielä\nSarian Antila kertoo Instagramissa, mihin rakastui Tuomas Enbuskessa: ”Friikki, jonka kanssa kaikki on mahdollista”\nklo 12:49 | 26.4.2018\nTuomas Enbusken naisystävä Sarian Antila kehuu rakastaan Instagramissa.\nToimittaja Tuomas Enbusken, 40, naisystävä Sarian Antila kertoo julkisella Instagram-tilillään, mihin ihastui Tuomaksessa. Sarian on julkaissut kuvan viikko sitten ja kertoo kuvatekstissä myös, miten parin suhde sai alkunsa. Tuomas on kertonut aikaisemmin tv:ssä, että pari on seurustellut vuoden.\n”Maailman ihanin ja ihmeellisin friikki.”\n– Vuosi sitten tapasin Tavastialla tyypin, joka hilautui koko ajan viereen ja kertoi rakastavansa Itä-Pasilaa ja monia muita asioita, joita minäkin. Tyypistä paljastui maailman ihanin ja ihmeellisin friikki, joka saa mut nauramaan pelkällä olemassaolollaan ja jonka kanssa kaikki on mahdollista. Onnea elämäsi parhaasta vuodesta @tuomasenbuske, Sarian on kirjoittanut. Häshtageiksi hän on lisännyt #loveu #anniversary #stockholmsyndrome.\nVuosi sitten tapasin Tavastialla tyypin, joka hilautui koko ajan viereen ja kertoi rakastavansa Itä-Pasilaa ja monia muita asioita, joita minäkin. Tyypistä paljastui maailman ihanin ja ihmeellisin friikki, joka saa mut nauramaan pelkällä olemassaolollaan ja jonka kanssa kaikki on mahdollista. Onnea elämäsi parhaasta vuodesta @tuomasenbuske 💕 #loveu #anniversary #stockholmsyndrome\nHenkilön Salli (@sall1a) jakama julkaisu Huhti 18, 2018 kello 2.58 PDT\nSarian on työskennellyt muun muassa Autismisäätiön tiedottajana. Twitterissä hän esittelee itsensä termeillä egoisti, marttyyri ja Itä-Pasilan Äiti Amma. Tuomas ja Sarian ovat molemmat mukana uudessa poliittisessa liikkeessa Liike Nyt. Heidän lisäkseen liikkeessä ovat mukana kansanedustaja ja yrittäjä Hjallis Harkimo, viestintätoimisto Kreabin toimitusjohtaja Mikael Jungner, yrittäjä Alex Nieminen, väitöskirjatutkija Karoliina Kähönen ja kasvuyritystapahtuma Slushin perustajiin lukeutuva Helene Auramo.\nTuomaksella on kaksi lasta suhteestaan Hannah Norrenan kanssa.\n@sall1a pääsi myös fanikuvaan Uniikin kanssa. #keppuligaala\nHenkilön TuomasEnbuske (@tuomasenbuske) jakama julkaisu Huhti 24, 2018 kello 11.41 PDT\nMyös Tuomas on julkaissut Instagram-tilillään useita yhteiskuvia Sarianin kanssa. Tämä kuva on julkaistu tämän viikon maanantaina.\n”On luksusta päästä sortseissa Stockalle” – Tuomas Enbuske esittelee luksuskotinsa Glorian Kodissa\nSisustusmies Tuomas Enbuske: ”Koti on paikka, jossa juon yksin viskiä”


Suomen vakavasti harkittava Nato-jäsenyyttä — Kari Salmi\nMika Riikonen 21.3.2019 08:34\nTämä oli hyvä ja kiihkoton kuvaus Natosta ja sen luonteesta.\npasi majuri 21.3.2019 08:45\nAsiallista tekstiä joka kaipaa vain yhden pienen päivityksen: Argentiina aikanaan hyökkäsi sotilaallisesti Nato-maa Iso-Britanniaa vastaan mutta britit hoitivat homman nopeasti ilman artikla 5 -kitinöitä. Itse lähden tylysti vain siitä, että Naton olemassaolon aikana Venäjä tai sen edeltäjä ei ole koskaan hyökännyt asevoimin Nato-maahan.\nViestisi pitäisi saada läpi valtiojohtotasolla koska suurimmat jarrut löytyvät sieltä. Valtiojohdossa taatusti ymmärretään mikä Nato on mutta itäpelko estää päätöksenteon. Poliitikkojen pelko on niin voimakasta että he mielellään menevät "kansan" selän taakse. Jos poliitikot lähtevät siitä että pihtiputaanmummot tietävät liittymisen perusteet ja sen tausta-aineiston paremmin kuin valtiojohto ja päättävät poliitikot, ollaan pahasti metsässä.\nOn tietysti mahdollista että Venäjä on uhannut Suomea politiikan taustakuvioissa ja siksi poliitikot pelkäävät. Presidenttimmehän lähtee julkisesti siitä että Venäjän etu tulee huomioida suomalaisessa päätöksenteossa ja Venäjä-suhteet ovat turvallisuuspolitiikan peruspilareita.\nReijo Paunonen 21.3.2019 12:57\n"Jos poliitikot lähtevät siitä että pihtiputaanmummot tietävät liittymisen perusteet ja sen tausta-aineiston paremmin kuin valtiojohto ja päättävät poliitikot, ollaan pahasti metsässä"\nKansan mielipiteen arvoa vähättelemättä mutta asia on juuri näin.\nNato kysymys on mitä suurimmassa määrin asiantuntijakysymys, johon liittyy sotilasyhteistyö, tiedustelu, alan teknisyys ja käytännössä kaikki mikä liittyy eri alojen asiantuntijuuteen.\nOsana kokonaisuutta on tietenkin myös kansalliseen turvallisuuteen liittyvät salassapito teemat. Tästä loogisesta syystä Nato liittyminen ei missään nimessä ole kansan mielipdekysymys.\nJussi Jalonen 31.3.2019 15:09\nArgentiinan hyökkäys Falkland-saarille ei edes kuulunut viidennen artiklan sitoutumusten piiriin, koska viides artikla koskee vain ja ainoastaan hyökkäyksiä Kravun kääntöpiirin pohjoispuolella.\nSen liittouman nimenä on "Pohjois-Atlantin puolustusliitto" ihan syystä.\nArno Kotro 21.3.2019 09:53\nKyllä, hyvä kirjoitus. On kieltämättä hyvin erikoista, että Nato-keskustelu loistaa poissaolollaan vaalien alla, vaikka Venäjä on hyvin arvaamaton naapuri ja osoittanut, että se on valmis sotilaalliseen aggressiioon naapureitaan kohtaan.\nNo, ainakin presidenttimme toive toteutuu. Hänhän ei halunnut Natosta keskusteltavan myöskään presidentinvaalien alla. Suomen turpolinja oli joskus puolueettomuus, nyt se on silmien sulkeminen pahalta maailmalta.\nValitettavasti en usko, että Nato-jäseneksi päästään näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa, niin tiukasti on kollektiiviseen tajuntaamme juurrutettu tietty länsivastaisuus. Lukion opettajana saan aika hyvin tuntumaa siihen, mitä nuoret ajattelevat, ja he muistavat joka käänteessä arvostella Yhdysvaltoja ja Trumpia, ja Nato-kielteisyys kulkee siinä sivussa. Mutta kun kyselin Suomen suurimpia turvallisuusuhkia, Putinia ei muistanut mainita kukaan eivätkä he tienneet Venäjän valloittaneen alueita naapurimailtaan viime aikoina. Trump on kuulemma suurempi uhka Suomelle kuin Putin.\n1970-luvun henki elää vielä pitkälle tulevaisuuteen.\nHarri Leinonen 21.3.2019 10:25\nNato-keskustelua ei käydä koska media on päättänyt, että nämä vaalit ovat ilmastovaalit. Tämä median valta lipsahti pahasti tv-ohjelmassa toimittajalta joka totesi ohimennen haastateltavalleen vaalien aiheista: Mediahan sen päättää, mitkä vaalit nämä ovat.\nEn muista ohjelmaa enkä rupea tätä googlaamaan. Joku lukioista voi sen paremmin muistaa ja löytää hetkessä.\nSinänsä valitettavaa, että näin tärkeä aihe painetaan tahallisesti unholaan. Tällä hetkellä valtaan on nousemassa ilmastohysterioitsijoita, joiden ainoa ansio on vöyhkätä ilmastonmuutoksen torjuntatoimenpiteistä. Esimerkiksi turvallisuus- tai työllisyyspolitiikasta näillä vouhottajilla ei tunnu olevan hajuakaan. Paras keppihevonen valtaan tällä hetkellä on ilmastonmuutos.\nJa tuossa 1970-luvun hengestä olet Arno mielestäni 100-prosenttisen oikeassa. Se elää vielä.\n60-luvulla lapsuuden ja 70-luvulla nuoruuden eläneenä muistan hyvin sen ajan propagandan. Lastenlauluna saattoi "Repo-radiosta" tulla "Lenin-setä asuu Venäjällä", tai tulla propaganaohjelma "Näin naapurissa", jossa estottomasti kehuttiin Neuvostoliiton saavutuksia. Joka käänteessä muistutettiin USA paha - Neukkula hyvä. USA:n hyökkäys aseet ja Neuvostoliiton rauhanohjukset. Opi siinä sitten ajattelemaan Suomen omaa etua.\nNiinpä jos kysyt suurilta ikäluokilta Natosta, niin vastustava kanta ilmaistaan välittömästi ja usein tunteella. Mutta jos kysyt miksi vastustat niin sitten meneekin jo vaikeammaksi. Se vaan on opetettu, että se on heistä oikein. Tunnepohjalta mennään, ilman mitään faktota siitä, kyetäänkö yksin maata puolustamaan vai ei. Ei voi kun onnitella entisen Neuvostoliiton propagandan tehoa ja otetta suomalaisesta yhteiskunnasta. Hyvin ovat aivopesunsa teneet, tosin se ei olisi onnistunut ilman kotimaisia myötäjuoksijoita.\nAjatelkaa, jos olisikin samalla teholla mediassa rummutettu puolustuspolitiikkaa ja Natoa, kuin nyt ilmastonmuutosta? Kun nyt on nähty kuinka helppoa massojen ajattelua on ohjata. Suorastaan pelottavan helppoa. Mutta jos mediatalojen omistajat olisivat päättäneet, että nyt on Nato-vaalit, niin sitten ne olisivat olleet. Paitsi YLE:hän on oma lukunsa.\nIlmeisesti omistajia ei kiinnosta suojata sijoituksijaan. Ainoastaan Nalle Wahlsoos tuntuu ymmärtävän asian:\nHeikki Aukee 21.3.2019 15:05\nVaikka muutoin oikeassa olet, 70-luvun hengestä ei ole kyse. Nato-vastaisuus syntyy samalla tavalla kuin tytöillä muodostuu halu keltaisissa kumisaappaissa kulkemiseen ja pojilla sinisissä kumisaappaissa kulkemiseen.\nNato-kanta sisäistetään ympäristövaikutuksen takia. Varsinaisesta aiheesta ei tarvitse edes keskustella. Se on normaalia, minkä aivot sisäistävät vallitsevaksi olotilaksi ja hyväksytyksi asenteeksi.\nKierteestä eroon pääsemiseksi olisi tietenkin Nato-jäsenyyttä alettava ensin viestinnällisesti pitämään ihan yhtä normaalina vaihtoehtona kuin nykytilan jatkumista. Nato-keskustelua ei joko käydä ja jos käydään, se tapahtuu ikäänkuin olisi henkilön perusteltu mielipideasia. Perustelut ovat niitä tuttuja 70-lukuisia tai jopa sitäkin aikaisemmin keksittyjä. Loogisesti järkeviltä kuulostavia, mutta tarkemmin arvioiden pelkästään Venäjän etua ja näkökulmaa painottavia vanhoja meemejä, mitä kierrätetään sukupolvelta toiselle.\nVälttämättä kaikki tai suurin osakaan ei välttämättä ole venäläistä alkuperää. Suomalaiset ovat itsekin taitavia tekemään välttämättömyydestä hyveen ja keksimään "hyviä" selityksiä rajoitteilleen, millä yrittivät huijata venäläisiä, kansalaisia ja milloin ketäkin. Lopulta kusetetaan hokemilla myös itseä, kun kukaan ei enää muista ja tiedä miksi valehtelu alunperin on aloitettu. Suomi on jäänyt sisäisen suomettumisen kierteeseen.\nPertti Väänänen 21.3.2019 09:12\nNato-juna meni jo 15 vuotta sitten...\nArno Kotro 21.3.2019 09:19\nÄläs nyt Pertti, eturivin poliitikothan toistelevat, että meillä on koko ajan "Nato-optio" :-)\nPertti Väänänen 21.3.2019 09:21\nNato-optio, johon Venäjällä on veto-oikeus, ei paljoa käytännössä lämmitä.\nArno Kotro 21.3.2019 09:24 Vastaus kommenttiin #6\nMitään Nato-optiota ei tietenkään edes ole, se on pelkkää retorista sumutusta.\nPertti Väänänen 21.3.2019 09:28 Vastaus kommenttiin #7\nJuuri näin! Nato-optio on olemassa vain juhlapuheissa!\nRaimo Tossavainen 21.3.2019 13:05\n4#. Mutta ainahan tulee seuraava juna. Riippuu vaan kelistä, onko aikataulussaan. Nyt on sellainen keli, että Nato-junan pilli voisi alkaa viheltää.\nMatti Villikari 21.3.2019 10:26\nErinomainen kirjoitus Natosta ja keskustelusta tasosta.\nSuurin osa tästä keskustelun heikosta tasosta menee median piikkiin. Aiheesta ei haluta tentata puolueita eikä ehdokkaita tarkemmin. Medialle riittää "kyllä tai ei" -vastaus Natojäsenyydestä. Ei haluta kysyä sitä kaikkein tärkeintä kysymystä: MIKSI?\nKansanedustajat joutuvat tekemään päätöksen turvallisuuteemme oleellisesti vaikuttavasta asiasta, pitääkö liittoutua vai ei. Siksi tässä vaiheessa olisi tarpeen, että ehdokasta tentattaisiin hieman tarkemmin mielipiteensä perusteista. Voitaisiin pyytää vaikka kolme tärkeintä perustelua, miksi Suomen olisi hyvä liittoutua tai pysyä liittoutumattomana.\nKolme usein esitettyä perustelua US-Puheenvuorossa käydystä keskustelusta ovat mielestäni seuraavat;\nPuolustuksen uskottavuus lisääntyy. Natomaahan ei ole vielä koskaan hyökätty.\nKauppapoliittinen uskottavuus lisääntyy. Länsimaisten yritysten investointikohteena Suomi ei ole enää riski. Suomi on länsimaa ja kuuluu lännen liittoutumiin.\nVenäjän suhteet "normalisoituvat". Suomea ei enää pidettäisi Venäjän etupiirinä.\nNaton jäsenmaana Suomi joutuu mukaan kriiseihin, joita se ei itse ole aiheuttanut tai voi vaikuttaa.\nSuomen aluetta käytetään hyökkäysalustana. Suomi menettää itsenäisyyttään. USA perustaa Suomen alueelle tukikohtia ja tuo tänne ydinaseita. Yhdysvaltalainen sotilaskomentaja johtaa Suomen armeijaa. Joudumme USAn sotiin ympäri maailmaa.\nVenäjän ydinohjukset kohdennetaan Suomen strategisiin kohteisiin. Olemme ensi-iskun kohde. Mahdollisessa kriisissä, Naton 5. artikla ei toimi.\nNämä väittämät, ovat valtaosin uskomuksia, joita on vaikea näyttää toteen. Siksi uhkakuvat toimivat ja etenkin se, että Nato yhdistetään voimakkaasti USAan. Siksi olisi tarpeen, että kansanedustajaehdokkaat perustelisivat kantansa liittoutumiseen, miten he asian näkevät. Onko USA suurempi uhka Suomelle kuin Venäjä?\nRisto Jääskeläinen 21.3.2019 10:29\nErinomaisen hyvin eduskuntavaaleihimme sopiva kirjoitus.\nNäin ruohonjuuritasolle ei toki näy kaikki, mitä valtioiden välillä keskustellaan, mutten ole missään nähnyt, kuinka paljon Venäjä olisi valmis maksamaan siitä, ettei Suomi liittyisi Natoon. Esimerkiksi Petsamon alueen vuokraaminen miljoonalla ruplalla sadaksi vuodeksi jatko-optioin olisi minusta aika houkutteleva hinta, jos Suomi saisi merialueenkin käyttöönsä. Suomesta tulisi yhdellä iskulla Norja nro 2 ja taloudellinen painopiste alkaisi siirtyä kohti pohjoista, kun nyt se valuu etelään.\nMuutoin Suomen ulkopolitiikka näyttäytyy ikäänkuin raollaan olevana Nato-ovena. Venäjä näkee sen, eikä halua Suomen menevän siitä sisään jne.\nNatoon olisi ehkä parhaiden kannattanut liittyä Baltian maiden kanssa samalla kertaa, mutta ei se vieläkään mikään katastrofi olisi, uskoakseni. Eihän Naton ja Venäjän välillä ole sotatilaa.\nSeija Nylund 21.3.2019 12:07\nHalla-aho on kääntänyt kelkkansa ja on eri mieltä siitä että Nato-jäsenyys vahvistaisi Suomen turvallisuuspoliittista asemaa:\nTällä hetkellä pelkkä jäsenyysprosessi todennäköisesti heikentäisi Suomen turvallisuuspoliittista asemaa. Ei ole liioin sanottua, että kaikki nykyiset jäsenmaat olisivat halukkaita ärsyttämään Venäjää tukemalla Suomen jäsenyyttä.\nMatti Simonaho 21.3.2019 11:06\n"Suomen vakavasti harkittava Nato-jäsenyyttä"\nPariisin rauhansopimus 1947, Rauha Suomen kanssa, on jokaisen neuvonantajan ensisijainen lähde. Se on kaikkien polittisten, sostilaallispolittisten sekä sotilaallisten arvioiden, johtopäätösten ja päätösten perusta ja kulmakivi. II Osa, II Luku, 6:s 7:s ja 8:s artikla ovat kaikista tärkeimmät, koska ne kumoavat kaiken toisen maailmansodan jälkeen levitetyn näennäistieteellisen propagandan ja valeuutisoinnin. Rauhansopimuksen tarkoitusperien tietäminen, tekee kenestä tahansa asiantuntijan. Yksi Rauhansopimuksen tarkoitusperistä on kolmannen maailmansodan estäminen.\nKari Salmi; "Päätös siitä, liittyykö Suomi NATOon vai ei, tulee perustua Suomen turvallisuusympäristön tilanteeseen ja arvioon sen mahdolliseen kehittymiseen sekä faktapohjaiseen tietoon siitä, mitä NATO on ja mitä jäsenyys meille merkitsisi ja mitä se meiltä edellyttäisi. Se edellyttää avointa keskustelua."\nKysyttiin Suomalaisilta haluavatko he liittyä NATOon. Enemmistö vastasi "ei" mutta suuri osa "kyllä". Kysyimme vastanneilta uudelleen vähän aikaa myöhemmin mutta ennen kysymystä esitimme heille e m Pariisin Rauhansopimuksen tiedot, ja 100% vastasi "ei".\nMatti Villikari 21.3.2019 16:49\nSimonaho tyrkyttää Pariisin rauhansopimusta näköjään joka asiaan.\nOletko kokonaan unohtanut Vestfalenin ja Tarton?\nSuomen Natojäsenyydellä ja Pariisin rauhansopimuksella ei ole mitään liittymäkohtaa.\nPekka Näränen 22.3.2019 00:15\nTotta, vaikka puhe olisi lasten päivähoidosta, niin Simonaho toitottaa Pariisin rauhansopimusta ... :D\nJos saisin mokoman sopimuksen käsiini, niin pyyhkisin siihen perseeni ...\nRauno Lintunen 21.3.2019 10:35\nSuomen turvallisuusympäristön ainut muutos on, että Nato häiriköi ja tunkee aseineen jo Suomen maaperälle.\nVoisiko joku vastata, miten Venäjä on uhannut Suomea? Siis ihan oikeasti. Faktaksi ei käy IS-lehden Arja Paanasen henkilökohtainen ongelma.\nMika Lehtonen 21.3.2019 11:36\nVenäjällä ei ole tarvetta uhata Suomea avoimesti, koska sen voi tehdä paljon hienovaraisemminkin. Venäläiset tietävät hyvin, että Suomen kanssa neuvottelupöydässä riittää oikeassa paikassa tehty kulmien kurtistus, yskähdys tms., niin viesti menee varmasti perille.\nHarri Leinonen 21.3.2019 11:49\nTuossa ylempänä vastauksessani Arno Kotrolle, esitin näkemykseni entisen Neuvosto-propagandan tehosta joka vaikuttaa vielä nykypäivänäkin.\nTämä sinun näkemyksesi nykytilanteesta vahvistaa kovin omaa näkemystäni siitä kuinka vahvasti aivopesu on toiminut ja toimii vieläkin.\nRauno Lintunen 21.3.2019 12:16\nMutta. Miten Venäjä on uhannut Suomea?\nJori Kajanto 21.3.2019 15:22 Vastaus kommenttiin #30\nVastatoimilla, jos Suomi aikoo liittyä NATO:on. Se ei ole mitenkään Venäjän asia puuttua siihen, muten Suomi haluaa vahvistaan puolustustaan.\nRauno Lintunen 21.3.2019 18:21 Vastaus kommenttiin #51\nMiten Venäjä on uhannut Suomea, ennen Nato-jäsenyyttä? Sehän on selvä juttu, että rautaa tulee ja paljon Suomen itärajalle, jos Nato perustaa tukikohtansa Uttiin.\nHannu Mononen 21.3.2019 19:54 Vastaus kommenttiin #60\nValmistelut ovat ainakin aktiivisesti käynnissä: https://www.hs.fi/teknologia/art-2000006042828.html\npasi majuri 21.3.2019 18:23 Vastaus kommenttiin #30\nLintunen ei näe uhkaa vaikka Venäjä ajaisi tankilla yli. Googlaapa hiukan suomella tai huonolla enklannilla niin voit tehdä pari löytöä.\nTorsti Karuranta 21.3.2019 10:40\nMielestäni tämän hetkinen tilanne NATO-Venäjä akselilla sopii mainiosti. Pidämme kiinni itsenäisyydestämme ja pystymme dynaamisesti myötäilemään kummankin kauppapolitiikkaa. Ilman EU-jäsenyyttä toimintavapautemme olisi vieläkin laajempi.\nNäiden kahden mahdollisesti ottaessa yhteen ja meidän ollessa jäsen, voimme olla 99% varmoja siitä, että taisteluja käydään alueellamme ja ikkunoita särkyy. Itsenäisenä pysyessämme voimme parhaimmillaan pysyä kokonaan ulkopuolella ja toimia konfliktin välimiehenä, ehkä edesauttaa 3. Maailmansodan sammuttamisessa.\nTyhmempikin käsittää, että puolustusvoimamme on täysin integroitu NATO-järjestelmään. Pari allekirjoitusta riittää. Jopa viestiliikenteessä käytetään NATO-aakkosia ja ikivanha preussilaista alkuperää oleva taisteluryhmän muodostelma on muuttunut NATO:n muodostelmaksi (ja mielestäni kyllä selkeästi parempi nykyään).\nKaikki aseemme on suunnattu ainoastaan Venäjää kohti, koska se on ainoa edes teoreettinen vastustaja. Olemme valtiona siis eräänlainen diodi, joka on rakennettu toimimaan vain toiseen suuntaan. NATO:n ulkopuolella joudumme käytännön pakosta ylläpitämään asevelvollisuusarmeijaa Venäjän vuoksi. Tämä on suuri tekijä kansalaisten yhteen hitsaamisella ja solidaarisen kansallistunteen ylläpitämisellä.\nTällä hetkellä Venäjällä ei yksinkertaisesti ole poliittisesti tai taloudellisesti paukkuja lähteä sellaiseen valloitussotaan, että me tarvitsisimme ulkopuolista apua.\nMatti Simonaho 21.3.2019 11:00\nKaiken kukkuraksi USA ja Väjä tekevät m m sotilallista yhteistyötä - tarvittaessa jopa sotivat yhteistä vihollista vastaan.\n- Ruotsin pääministeri osoittaa aina Venäjän pahimmaksi viholliseksi ilman minkäänlaisia todisteita. Nyt olemme väsyneet siihen. Ei ole väliä, oletko pääministeri, paavi tai Jeesus Kristus, perusteettomia syytöksiä ei saa esittää. On ymmärrettävä että perusteettomiin syytöksiin vastataan. Toivottavasti seuraava hallitus muuttaa Venäjän politiikkaansa. Ruotsin ja Venäjän väliset suhteet ovat niin pahat, etteivät ne enää pahemmat voi olla, Venäjän suurlähettiläs Viktor Tatarintsev sanoo. " (Expressen : https://www.expressen.se/nyheter/almedalen/ryska-a... )\nRuotsin vihollinen - jonka vihan syy Ruotsia kohtaan on Ruotsin hallituksen näennäisdemokraattinen politiikka - ei ole Suomen vihollinen.\nMatti Villikari 21.3.2019 11:05\nMitä Pariisin rauhansopimus sanoo Venäjän toimista Ukrainassa?\nMatti Simonaho 21.3.2019 11:10 Vastaus kommenttiin #17\nEi mitään, vaan tiedot Ukrainan kriisin syystä seuraamuksineen kertoo jotain "Venäjän toimista Ukrainassa" - mutta - kertoo se jotain muutakin, ke että "Ukrainan ja muiden maiden kriisen syy Euroopassa on Euroopan Unionin laajeneminen itään päin ja menetelmät joilla sitä laajennetaan. "\nMatti Villikari 21.3.2019 11:00\n"Tällä hetkellä Venäjällä ei yksinkertaisesti ole poliittisesti tai taloudellisesti paukkuja lähteä sellaiseen valloitussotaan, että me tarvitsisimme ulkopuolista apua."\nNyt olisi siis oikea aika liittoutua. Silloin kun kriisi on päällä, Nato ei ota jäseneksi.\nKerro vielä mitä haittaa Suomelle olisi ulkopuolisesta avusta eli Naton jäsenyydestä?\nMatti Simonaho 21.3.2019 11:15\nSuomella on oma armeija, joka peloissaan hakee liittoutumia siltä ja täältä, vaikka pelkoon ei ole mitään reaali- ja käsitteellistieteellisesti perusteltavaa syytä. Kai pelkoon oli syytä siihen aikaan kun Suomella ei ollut omaa armeijaa ja aseita, mutta ei enää. Tuo vanha 1900 -luvun tai sitä ennen levitetty pelottelupropaganda ei enää pure maassa jossa on "Maailman paras koulutus".\nRami Ovaskainen 21.3.2019 11:37 Vastaus kommenttiin #20\nPienen liittoutumattoman (= ei ystäviä/liittolaisia hätätilanteessa) maan ei pitäisi olla huolissaan suuresta, epävakaasta, imperialistisesta naapuristaan... jännä arvio. Ratkaisu on tietenkin strutsivaihtoehto ja huolet ovat poissa.\nMatti Simonaho 21.3.2019 12:03 Vastaus kommenttiin #24\nSuomen ei tarvitse liittoutua kun Suomi olemassa olevien sopimusten mukaan on jo vuodesta 1947 ollut liittoutuneiden suojaama. Ajan myötä todellinen vihollinen paljastaa itsenä kaikille sopimusten vastaisella käyttäytymisellään. Sillä tavalla estetään sota. Osa II, Luku II, 9 artikla;\nRami Ovaskainen 21.3.2019 13:46 Vastaus kommenttiin #27\n"sopimusten mukaan on jo vuodesta 1947 ollut liittoutuneiden suojaama. Ajan myötä.."\nTuokin on pelkkää höpötystä monen muun väittämän ohella. Sama myös kommareille.\nMatti Simonaho 21.3.2019 14:24 Vastaus kommenttiin #37\nSuomi on "sotavelkansa" maksanut että saisi olla ja kehittyä rauhassa, ja on "ryhtynyt kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin", ja kun Suomen Kansan Perustuslaissa - oikeudenkäyttöpiirissä - "Ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä", niin "Suomi" voi olla mikä tahansa "Liittoutunut". Sellainen "Kaikki yhden puolesta ja yksi kaikkien puolesta" -sopimus.\n80:ssä vuodessa "Maailman parhaimman koulutuksen omaava kansa" - vaikka painostus päinvastaiseen on ollut ja osittain vielä on valtava.\nRauno Lintunen 21.3.2019 12:20 Vastaus kommenttiin #24\nRami Ovaskainen. Venäjä on kyllä Suomelle vieläkin kyllin suuri, mutta millä tavalla se on epävakaa? Vastauksia, ei luulottelua.\nMatti Simonaho 21.3.2019 12:57 Vastaus kommenttiin #32\nKuinka epävakaa on Suomi, kun teoriassa Ruotsi voi lähettää 15000 Isis -sotilasta - sellaisen "Englebrecht divisionan" - Suomeen ... ja Suomessa pohditaan että pitäisikö liittyä NATOOn, ja tehdä sotilaallista yhteistyötä Ruotsin kanssa y m kun "Venäjä on uhka". :)\n2015/2016 Ruotsista lähetettiin Suomeen laittomasti 15000 pakolaista ja "pakolaista" kaikkine seuraamuksineen jas kustannuksineen Suomelle. Suomessa raiskataan lapsia ja naisia enemmän kuin koskaan, naisia tapetaan ja kaduilla teurastetaan Suomalaisia veitsellä kun ei saa oleskelulupaa. Kysyppä raiskatuilta ja tapetuilta ja heidän omaisiltaan - sekä heiltä jotka tullaan raiskaamaan ja/tai tappamaan, että onko Venäjä uhka. Auttoiko sotilaallinen tai mikä tahansa yhteistyö Ruotsin kanssa? Vastaus "ei". Auttaako NATO jos siihen liitytään? Vastaus "ei".\n"NATO ei pöjää auta".\nRami Ovaskainen 21.3.2019 13:48 Vastaus kommenttiin #33\nWau... ehkä parempi jäädä sanattomaksi.\nMatti Simonaho 21.3.2019 14:36 Vastaus kommenttiin #38\nSilloin kun ne joiden kuuluisi olla hiljaa puhuvat ja tekevät (vääryyttä), ja ne, joiden kuuluisi puhua ja tehdä (hyvää) ovat hiljaa, elämme vaarallista aikaa.\nMatti Villikari 21.3.2019 19:47 Vastaus kommenttiin #38\nOnkohan lääkkeet jääneet ottamatta? Pitäisikö blogistin poistaa asiallista debattia häiritsevät kommentoijat? Tämähän on suorastaan Pariisin rauhansopimuksen edellyttämä rauhan ehto!\nJori Kajanto 21.3.2019 15:24 Vastaus kommenttiin #20\nEtpä Simonaho vastannut Villikarin kysymykseen.\nMatti Simonaho 21.3.2019 16:32 Vastaus kommenttiin #52\n"Etpä Simonaho vastannut Villikarin kysymykseen."\n"Kerro vielä mitä haittaa Suomelle olisi ulkopuolisesta avusta eli Naton jäsenyydestä?"\nKopioin osan tuolta alhaalta; Vaikka on rauha USAn ja Venäjän välillä, niin NATOon kuuluminen lisää myös terrorismin vaaraa Suomalaisia siviilejä ja/tai diplomaatteja kohtaan ulkomailla ja Suomessa. Vaikka "Isis on lyöty Syyriassa", niin se ei ole kadonnut. Se on piiloutunut. Isiksen, USAn ja Venäjän välillä ei mahdollisesti ole sota, vaan on sota.\nJos liitytään NATOon, esimerkiksi politikkojen jotka käyvät ulkomaillla, heidän turvallisuusluokitus tämän päivän 2:sta (?) on nostettava 3:een tai jopa 4:een riippuen maasta. Esimerkiksi Ruotsissa sen on oltava sama kuin Ruotsin pääministerillä: 4 (5 on korkein mahdollinen, sota-aikana).\nMatti Villikari 21.3.2019 20:33 Vastaus kommenttiin #55\nMiten varman takuun, Simonaho, annat siitä, ettei ISIS tee terrori-iskuja liittoutumattomaan maahan? Eikös nämä ISISIN terrori-iskut ole jonkun Pariisin rauhansopimuksen artiklan vastaisia? Kerro tarkemmin minkä? Tämä vastauksesi meni kilometrikaupalla pieleen, vai kuinka?\nMatti Villikari 21.3.2019 16:35 Vastaus kommenttiin #20\nVastasitko kysymykseeni mitä haittaa liittoutumisesta olisi? Jos vastasit, niin pidätkö haittana sitä, että sotilaittemme pelko loppuisi?\nTorsti Karuranta 21.3.2019 17:36\nRaportti Virosta: Venäjä varautuu kiivaaseen konfliktiin Naton kanssa.\nTämä on toki iltalehti uutisointia, mutta kun Nalle Wahlrooskin oli sitä mieltä, että NATO tarvitsee Suomea juuri Viron ja Ruotsin puolustamiseksi.\nNiin kerrotko sinä minulle niitä oletettavia haittoja? Vai johtuuko hinkusi päästä mukaan rähinöihin jostain muusta syystä.\nItse asiassa nämä NATO-keskustelut muistuttuvat hyvin paljon luonteeltaan kannabiskeskusteluja. Kaksi päänsä betonoinutta osapuolta hakkaa päitään yhteen muiden hurratessa vuodesta toiseen.\nMartti Kauppala 21.3.2019 11:14\nJostain syystä on Venäjän ilmavoimista 3/5 osaa keskitetty läntiseen sotilaspiiriin, jonka luoteisrajalla sijaitsee Suomi. Miksi Venäjä on vuodesta 2000 alkaen sijoittanut ja ottanut aktiivikäytöön noin 250 taistelukonetta? Näihin kuuluu hävittäjät, hävittäjäpommittajat, pommikoneet, tiedostelukoneet sekä taistelu-ja kuljetushelikopterit.\nKts. karttaliite https://www.hs.fi/kotimaa/art-2000005986953.html\nKuolan niemimaan ja Leningradin alueen välillä sijaitsevat seuraavat tukikohdat ja lentokentät. Severomorsk-3, Monchegorsk, Olenogosrk, Sputnik ja Luostari. Ydinasevarastoja on Okolnaja Guba, Stsukozero ja Bolsoje Ramozero. Alakurtin tukikohta on noin 60 km Suomen rajasta, Karjalassa Äänisen länsipuolella on Petrozavodsk’in (Petroskoi) ja Besovets’in tukikohdat. Leningradin lähistöllä on Pribylovo ja Pushkin’in tukikohdat. Ohjustukikohtia joissa on S-300 ja S-400 ohjuksia löytyy Muurmanskin Okolnaja Guba, Karjalankannaksella Vaskealan aluella ja Zelenogorskissa sekä Reshetnikovossa. Iskander-ohjustukikohta on Laukaassa (Luga).\nVenäjä on siis pysyvästi sijoittanut noin 15000-20000 sotilasta, yli 250 taistelukonetta ja yli 1000 erilaista ohjusta Suomen rajalta 100-300 km päähän. Nopean toiminnan motorisoituja maavoimia ja laskuvarjoyksikköjä on toiminta valmiudessa itärajamme välittömässä läheisyydessä 5 prikaatia siis ammatti- ja sopimussotilasta. Ei mitään varusmiesyksikköjä.\nMuurmanskin alueella on neljä Bulava-ydinohjuksin ja Kalibr-risteilyohjuksin varustettujen Borei-luokan sukellusveneiden tukikohtaa, Zapadnaja Litsa, Vidjajevo, Gadzijevo ja Poljarny. Venäläistä geopolitiikkaa jota ei yritetä edes salata?\nKuinka monta tukikohtaa on Nato perustanut Pohjoismaihin vuoden 1990 jälkeen?\nKuinka monta tukikohtaa on Nato perustanut Suomeen?\nKuinka monta maata on Nato osittain tai kokonaan valloittanut Euroopassa vuoden 1945 jälkeen?\nMontako uutta tukikohtaa tai varuskuntaa on Suomeen perustettu vuoden 1990 jälkeen?\nVoiman Venäjä, valtioneuvoston turvallisuuspoliittinen tilannekatsaus löytyy tästä. http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handl......\nMatti Simonaho 21.3.2019 11:34\nKuinka monta Venäjän Kansan puoluetta istuu Suomen Eduskunnassa?\n8. jos Suomessa olisi Venäjänkielinen varuskunta, ja\n9. jos Suomalaisilla olisi Pakko-Venäjä kaikkine kustannuksineen ja oireineen, jotta voisimme palvella Venäläisiä heidän äidinkielellään (kun Venäjä hyökkää); "Venäjä voi hyökätä Suomeen milloin tahansa" (propagandaa levittävän maan hallitus, asiantuntijat, sotilallinen johto, media) on reaali- ja käsitteellistieteellisesti perusteltu, todisteneen todellisuuteen sidottu ennakkotieto.\nMuuta "Venäjän", "Venäläisiä", "Venäjälle", "Venäjä", "Venäjää", "Venäjänkielinen" ja "Itämaiden " yllä olevasta kirjoituksesta toisen naapurimaan nimeksi, kunnes tiedot pitävät paikkansa. Näin syntyy Suomen Kansalle reaali- ja käsitteellistieteellinen "hyväksyttävä peruste asettaa eri asemaan" yksittäinen henkilö, yksittäiset henkilöt, poliittiset, sotilaalliset tai sotilaallisluontoiset järjestöt sekä kaikki muut järjestöt kuten esimerkiksi media ja uskonnot, jotka ovat harjoittaneet tai tänään harjoittavat Suomessa Suomalaisille ja/tai Yhdistyneille Kansakunnille vihamielistä propagandaa.\nVoihan sitä pelotella vaikka millä "mitä naapurissa on" esittäen siltä pohjalta kaiken maailman uhkakuvitelmia ja pelotella sellaisilla joukkotuhoamisesta selvinnyttä Kansaa. Tärkeintä on kuitenkin tutkia sitä mitä oman maansa rajojen sisäpuolella on, ettei yritys joukkotuhota Kansaa toistu.\nHannu Mononen 21.3.2019 12:01\nMartti Kauppala, # 19.:\nKaikki varmaankin muistavat, kuinka taannoisessa Kultarannan puheenvuorossaan presidentti Vladimir Putin toisti TV-kameroiden edessä vakavalla naamalla peräti kolme kertaa, että Venäjä on vetänyt kaikki joukkonsa 1500 km päähän Suomen rajasta.\nYhdellekään toimittajalle ei tuolloin annettu tilaisuutta esittää Putinille mitään kysymyksiä. YLE ei ole sen koommin arkistostaan puhetta näyttänyt muistimme virkistämiseksi.\nMatti Simonaho 21.3.2019 12:10\nOnneksemme Venäjänkielistä varuskuntaa ei ole Suomen rajojen sisäpuolella ja että Suomen Eduskunnassa ei istu Venäjän Kansan puolue. 1500 Km Suomen rajojen ulkopuolella on ihan turvallinen etäisyys. :D\nHannu Mononen 21.3.2019 11:58\nMissä määrin Suomen olisi mahdollista yksilöllisesti räätälöidä NATO-jäsenyyttään liittymissopimuksen sisällöllä omien tarpeidensa ja näkemystensä mukaiseksi?\nKäsittääkseni esim. Norja on liittymissopimuksessaan tehnyt selväksi, että sen alueelle ei sijoiteta rauhan aikana muiden maiden joukkoja eikä ydinaseita – ja NATO kunnioittaa näitä ehtoja yrittämättäkään painostaa tai jyrätä jäsenmaataan (mikä puolestaan on eräs propagandan levittämä harhakäsitys USA:n / NATO:n "määräysvallasta").\nJos Suomi haluaa viedä Venäjältä huolen aiheet rajanaapurin liittymisestä Läntisen puolustusliiton jäseneksi, onko mitään periaatteellista estettä laatia Norjan liittymissopimuksen kaltainen järjestely, jolla rauhan aikana Suomen valtioalueella vallitsisi aivan sama käytäntö kuin tälläkin hetkellä (Suomen Puolustusvoimilla olisi ainoa sotilaallinen läsnäolo alueellamme, ajoittaisiin harjoituksiin osallistuvia liittolaisia sekä joitakin NATO:n yhdysupseereita lukuun ottamatta), ainoastaan viralliset valtiosopimukset jäsenyydestä turvatakuineen olisivat kassakaapissa.\nPelkästään siinä tapauksessa, että Venäjän toimet omalla alueellaan antaisivat aiheen nostaa puolustuksemme valmiutta, maahamme voitaisiin kutsua tilapäisesti NATO-liittolaisten aseellista voimaa, joka poistuisi maastamme sitten kun uhkakin poistuisi – eli Venäjä voisi vaikuttaa omalla käytöksellään Suomen alueella olevan sotilaallisen voiman määrään ja laatuun, ja aina halutessaan käyttää ETYK:ssä sovittuja luottamusta herättäviä keinoja (open skies -lennot, paikan päälle tehtävät tarkastuskäynnit) varmistaakseen, ettei sillä ole mitään todellista pelättävää Suomen suunnalta.\nMatti Simonaho 21.3.2019 13:04\nOlen keskustellut usean ulkomaalaisen kanssa jotka ovat muuttaneet Suomeen lähletä ja kaukaa ja kotoutuneet Suomeen. Suomen kielen he ovat oppineet 5-7 vuodessa niin hyvin että he tulevat toimeen elinympäristössä ja yhteiskunnassa. Mutta sitten on niitä jotka eivät ilmeisesti kotoudu Suomeen koskaan, vaan haluavat kotouttaa Suomen kotimaahansa - enemmän tai vähemmän pakolla. Merkillistä kyllä, he eivät ole Venäläisiä eikä Suomalaisia - vaikka passissa lukee "Suomi". Mitä paperiin on kirjoitettu, ei aina vastaa sitä mitä todellisuudessa on.\nMatti Simonaho 21.3.2019 13:58\nEttä on Suomalainen ja "Venäjänmielinen" tai "Ruotsinmielinen" ja/tai "Natomielinen" y m ... siihen on terve vaihtoehto olemassa; Että on Suomalainen ja terveeltä pohjalta yksimielisesti Suomenmielinen. Sitä se sivistynyt Kansanvalta, Oikeusvaltio pohjimmiltaan on, vaikka on eri puolueita KansanOsienEdustajineen.\nDemokratian kulmakiviä kai on, että eri KansanOsienEdustajat muodostavat yhteisen reaali- ja käsitteellisteteellisen linjauksen siitä mikä on jokaisen Kansaan kuuluvan henkilön yhteiskuntaa ja elinympäristöä kehittävä; Kansanedustaja(t). Kaikista vaikeinta kai tänään on kaiken päinvastaisen purkaminen ja sillä tavalla Kansan yhdistäminen - mutta se on tehtävä koska se kuuluu työhön.\nSe että Suomen lapsille ei ole opetettu eikä opeteta koulussa Pariisin Rauhansopimusta 1947 eikä Suomen Kansan Perustuslakia (1§ - 12§) ja noudattamaan niitä ja vaatimaan noudattamaan niitä, on periaatteessa sama kuin että Autokoulussa ei opetettaisi liikennesääntöjä. Tulos on se mitä se tänään on. Mitä ei ole opetettu, sitä on vaikea tietää, noudattaa, kunnioittaa - joka on perusta päinvastaisille sanoille ja/tai käyttäytymiselle. Siitä voi parantua.\nRalf Karlsson 21.3.2019 14:24\nMiksi jatkuvasti viittaat tuohon rauhansopimukseen joka monelta osin on jo kumottu. Sillä on vain arvonsa historiallisena dokumettina nyt. Jonkinnäköisenä turvallisuuspoliittisena "vakuutuksena" sillä on yhtä suuri arvo kuin 1934 Neuvostoliitomn ja Suomen välillä solmittu hyökkäämättömyyssopimus. Tilaisuuden tullen Venäjä irtisanoo sopimukset niin kuin 1939 tapahtui.\nMatti Simonaho 21.3.2019 14:46\n"Miksi jatkuvasti viittaat tuohon rauhansopimukseen "\nKirjoitin; "Se että Suomen lapsille ei ole opetettu eikä opeteta koulussa Pariisin Rauhansopimusta 1947 eikä Suomen Kansan Perustuslakia (1§ - 12§) ja noudattamaan niitä ja vaatimaan noudattamaan niitä, on periaatteessa sama kuin että Autokoulussa ei opetettaisi liikennesääntöjä. Tulos on se mitä se tänään on. Mitä ei ole opetettu, sitä on vaikea tietää, noudattaa, kunnioittaa - joka on perusta päinvastaisille sanoille ja/tai käyttäytymiselle. Siitä voi parantua."\n"joka monelta osin on jo kumottu. "\nJoiltakin osin se on kumottu, mutta kaikilta osin sitä ei saa kumota (Suomen Kansan Perustuslaki, Suomen oikeudenkäyttöpiiri).\nMatti Simonaho 21.3.2019 14:44\nKoskien "Tilaisuuden tullen Venäjä irtisanoo sopimukset niin kuin 1939 tapahtui."\nMikä on Ruotsin osuus sotiin Pohjois-maissa 1939 - 1945?\nHannu Mononen 21.3.2019 15:10 Vastaus kommenttiin #44\nBlogin aihe on sekä tärkeä että kiinnostava. Matti Simonaho, voisitko ystävällisesti pitäytyä teksteissäsi pelkästään siinä? (Ei tarvitse vastata – kirjoita mieluummin itse aiheesta, ja vain siitä.)\nMatti Villikari 21.3.2019 20:03 Vastaus kommenttiin #48\nSimonahon tavoite näyttää olevan asiallisen keskustelun häirintä, joten tässä suhteessa hän täyttää trollauksen tunnusmerkit.\nEn löydä yhtään blogin aiheeseen liittyvää kommenttia, enimmäkseen Pariisin rauhansopimuksen artiklojen esittelyä.\nTeen hänestä häirikköilmoituksen moderaattorille.\nHannu Mononen 21.3.2019 21:26 Vastaus kommenttiin #67\nTein minäkin, mutta se ei vaikuttanut ainakaan klo 15:32 mennessä.\nMartti Kauppala 21.3.2019 14:15\nHannu Mononen (26) Sattuuhan niitä mittakaava virheitä entiselle FSB:n tiedustelu-upseerillekkin. Isomaa ja isot toleranssit! Kommentissasi (22) pohdit juuri oleellisia kysymyksiä?\nVenäjän rajavalvontajoukot eivät kuulu Venäjän puolustusvoimien vahvuuteen vaan FSB:n organisaatioon. ”Пограни́чная слу́жба Федера́льной слу́жбы безопа́сности Росси́йской Федера́ции” Ymmärrettävästi on mahdotonta selvittää näiden joukkojen vahvuutta, tehtävää ja toimenkuvaa Suomen itärajan takana. Kysymys on useammasta tuhannesta, hyvin koulutetusta kovan luokan ammatti- ja sopimussotilaasta.\nVenäjän puolustusvoimien joukko-osastojen vahvuuksista,todellisesta toimintakyvystä on monenlaista eri käsitystä. Mielenkiintoinen näkökulma ja esimerkki löytyy tästä. https://www.foi.se/en/foi/news-and-pressroom/news/...\nNäin samaa asiaa kommentoivat suomalaiset sotilasalan ammattilaiset jo kaksi vuotta sitten! ”Länsimaissa on viime vuosina keskusteltu niin kutsutusta A2/AD-kuplasta (anti-access area denial). Väitetään, että Venäjä olisi kyennyt luomaan uusilla ohjusjärjestelmillään kauas sen rajojen ulkopuolelle ulottuvia alueita – kuplia – joiden sisällä vastapuoli ei voisi toimia sodan aikana. Tällaisia kuplan muodostavia aseita olisivat esimerkiksi ilmatorjuntaohjusjärjestelmä S-400, ballistinen Iskander-ohjus, Kalibr-risteilyohjus ja laivojen tuhoamiseen tarkoitettu rannikko-ohjus Bastion.\nMaanpuolustuskorkeakoulun dosentti Jyri Raitasalo kritisoi kupla-ajattelua. On aika puhkaista A2/AD-kupla, koska koko keskustelu on kupla. Raitasalo kummeksuukin sitä, että ohjusten uhkaa tai niiden muodostamaa kuplaa pidetään uutena asiana. Raitasalo katsoo, ettei Venäjä ole rakentanut A2/AD-kuplia, vaan länsi on luonut ne itse, kun se on yrittänyt ottaa analyyttistä otetta uudesta vastakkainasettelusta. Hänen mukaansa kyse on ollut normaalista evoluutionomaisesta kehityksestä, joka on tyypillistä maasodankäyntiä painottavalle suurvallalle? Tässä pitää laittaa jäitä hattuun. Koko Eurooppa on ollut Venäjän tai Neuvostoliiton ballististen ohjusten vaikutuspiirissä jo vuosikymmeniä”. https://www.hs.fi/kotimaa/art-2000005465027.html.\nKiitos prikaatinkenraali (evp) Kari Salmi. Hyvä ja selkeä esitys aiheesta Nato.\nMatti Simonaho 21.3.2019 14:59\nPoliisi ei saanut palkata eläkkeelle jääneitä Poliiseja avuksi hätätilanteessa 2015/2016 kun Ruotsista lähetettiin ei-ruotsalaisia ja ei-ruotsinkielisiä pakolaisia ja "pakolaisia" Suomeen - syystä että he eivät osaa Ruotsia (Nettipoliisi Marko Forss). Koskeeko sama sotilaita; Jos et osaa Ruotsia, et saa käydä armeijaa tai osallistua Suomen puolustamiseen hätätilanteessa? Minkälaiset Ruotsin kielen osaamisvaatimukset on NATOssa?\nHannu Mononen 21.3.2019 23:37\nLöytyiväthän nämä Putinin viittaukset "joukkojemme vetämisestä 1500 kilometrin päähän Suomen rajasta" Kultaranta-keskustelusta 1.7.2016:\n1) 37:20 / 55:27\n2) 46:40 / 55:27\n3) 48:40 / 55:27\nTilaisuuden rakenne ei sallinut toimittajien kysyä enää mitään esim. Alakurtin, Kamenkan tai Lugan varuskuntien sijainnista.\nPutin antoi samalla ymmärtää, että jos Suomi on liittynyt NATO:n jäseneksi, sen puolustusvoimat eivät silloin enää ole itsenäisiä tai täysivaltaisia, vaan "osa NATO:n sotilaallista infrastruktuuria".\n– Milloin NATO olisi määrännyt itsenäisten jäsenvaltioidensa asevoimia tekemään jotakin, mitä ne muuten eivät olisi tehneet?\nHarri Leinonen 21.3.2019 15:09\nRauno Lintuselle kysymykseen miten Venäjä on uhannut Suomea.\nMinusta aivan sama onko Venäjä uhannut tai voiko tulevaisuudessa uhata vai eikö. Suomen puolustus pitää olla niin hyvä kuin mahdollista ja siinä Nato on ehdoton valtti.\nSe onko Nato hyvä tai paha on enempi mielipidekysymys. Mutta jos haluaa liittoutua vain hyvän kanssa niin esimerkiksi Martta-kerhosta ei ole tosipaikan tullen apua. Niin paljon kuin heitä arvostankin.\nSiksi kannatan kahta asiaa:\nSuomen liittymistä Natoon sekä erinomaisten suhteiden luomista Venäjään. Siis näitä kahta asiaa yhdessä.\nSuomen tulisi olla se ystävällinen Nato-maa joka toimii sillanrakentajana ja erimielisyyksien ratkaisijana. Keskustelujen avaaja ja ratkaisujen löytäjä. Meillä olisi siihen kokemusta.\nRauno Lintunen 21.3.2019 18:36\nNiin, miten siis Venäjä on uhannut Suomea? Yksikin esimerkki riittää. Kiitos.\nVenäjän juuri päivitetyssä puolustusdoktriinissa Nato on venäjän ja venäläisten pahin uhka. Tähän silmukkaanko Suomen pää pitäisi työntää?\nNato ja sen jäsenmaat käyvät sotia Afganistanissa, Irakissa, Syyriassa, Libyassa, Malissa ja Keski-Afrikan Tasavallassa.\nNato on laajentumassa nyt myös Etelä-Amerikkaan. Kolumbia on jo kumppanuusmaa ja Brasilia odotushuoneessa. Nämä uudet jäsenehdokkaat ovat äärioikeiston hallitsemia.\nMilloin suomalainen sotii Venezuelassa? Yhdysvaltojen tappopolitiikan tukena!\nHannu Mononen 21.3.2019 20:01\n"Milloin suomalainen sotii Venezuelassa? Yhdysvaltojen tappopolitiikan tukena!"\nBlogi käsittelee jo tätä aihetta – saisitkohan sen luetuksi alaotsikon "Olisiko Suomen pakko lähteä muiden maiden sotiin?" jälkeen?\nHarri Leinonen 21.3.2019 21:41\nRauno. Kiitos asiallisista kysymyksistä.\nKunnioitan ihmistä, joka on vakaumuksessaaan noin syvä, jos hän vain ei aiheuta sillä mitään tuhoa tai surua.\nJotta ymmärtäisit mitä tarkoitan, lainaa kirjastosta Solzenitsynin Vankileirien saaristo. Kaikki osat.\nSiinä ohessa katso elokuva Katyn.\nTutustu Molotov-Ribbentob sopimukseen.\nNämä kaikki ja sinun mielipiteesi vahvistavat uskoani naapurimme ylivertaisuuteen.\nAri Lokkila 21.3.2019 15:22\nSuomessa kansalaiset suhtautuvat kielteisesti Nato-jäsenyyteen koska pelkäävät Venäjän reaktiota. Poliitikot ovat puolestaan asiasta hiljaa kansan ja presidentti Niinistön kieteisen kannan takia.\nOlen Naton jäsenyyden kannalla turvatakuiden takia, jotka nostavat hyökkäyskynnystä Suomea kohtaan ja Suomen Nato-jäsenyys helpottaisi Baltian maiden puolustamista.\nEn pelkää Venäjän reaktioita Suomen Nato-jäsenyyttä kohtaan, koska pelkään enemmän Suomen tukalaa asemaa Naton ja Venäjän mahdollisessa konfliktissa. Jos Kari Salmi haluaa keskustelua Nato-jäsenyydestä hänen tulisi kirjoittaa blogi Suomen asemasta ilman turvatakuita Naton ja Venäjän konfliktissa ja haastaa Sauli Niinistön näkemykset mahdollisista spontaaneista liittoutumisista.\nVesa Partanen 21.3.2019 17:27\nYhä kummallisempi ajatuksen kulku. EU laajenee itään ja Ukrainaan, niin syytönhän siihen silloin Ukraina on? Eikö Venäjän tällöin kuuluisi rangaista EU:TA ja vallata sen alueita? Miksi se Ukrainaa rankaisee?\nRauno Lintunen 21.3.2019 19:11\nMiten Venäjä rankaisee Ukrainaa?\nUkrainan hajoaminen on suora seuraus 2014 Kiovan vallankaappauksesta, jota Yhdysvallat ja EU tukivat. Eikä maa pysyisi pystyssä nytkään, jos länsi ei tukisi sitä kymmenillä miljardeilla dollareilla.\nMatti Villikari 21.3.2019 20:19\nKerrohan Lintunen tarkemmin Kiovan vallankaappauksesta? Onko Ukrainassa vallalla EU tai USA? Etkö todellakaan tiedä että Ukrainassa on Venäjän sotajoukkoja edistämässä vallankaappausta? Minkään muun valtion sotajoukkoja ei Ukrainassa (vielä) ole.\nEtkö seuraa muita uutislähteitä ollenkaan?\nMatti Villikari 21.3.2019 22:19 Vastaus kommenttiin #68\nEn muista, että Rauno olisi koskaan vastannut tai mitenkään reagoinut kommenttiini. Ehkä ne ovat liian hankalia vastattavaksi, vai kuinka?