Jatkoterapian tarpeessa | Analyze That (2002) - Arvostelut - Leffatykki\nJatkoterapian tarpeessa (2002)\nJatkoterapian tarpeessa arvosana 2,69\nAlkuperäinen nimi: Analyze That\nTilannekomiikkaa pursuava komedia mafiapomon ja hänen terapeuttinsa kohelluksista.\nBilly Crystal, Cathy Moriarty, Jerome Le Page, Joey Diaz, Lisa Kudrow, Robert De Niro\nAika tyypillinen heppoisempaan viihteeseen nojaava leffa.\nMuutama vuosi sitten valmistunut Terapian tarpeessa oli rikollisia parodioiva komediaelokuva, jossa Robert De Niron esittämä mafiapomo Paul Vitti hakeutui Billy Crystalin näyttelemän kallonkutistajan Ben Sobelin vastaanotolle - vanne kun mitä ilmeisemmin tuppasi puristamaan vähän liikaa gangsterismiehen päätä. Vaikka edellä mainittu leffa nyt ei oikein tarkoitustaan palvellut, niin päättivät kuitenkin sitten saman pääosakaksikon voimin käydä samat (lue: wanhat ja kuluneet) jutut uudestaan läpi. Juonipuolelle on pyritty kasaamaan jotain aiemmasta poikkeavaa viritystä, joskaan mitään järin uutta tarjoiltavaa sieltä ei kuitenkaan pysty bongaamaan, valitettavasti.\nVitti junailee itsensä vankilasta ulos ja psykiatri Sobel saa maanvaivan taloonsa hoidettavakseen. Jatkoterapia voi siis alkaa ja tohtorin hermot venytellään oitis kireälle. Kohelluskomedian alle sijoitettava leffa on niin sitä itseään, tilannekomiikkaa yritetään hyödyntää perinteisten vitsien laukomisessa ja De Niro saa mesota maneeriensa mukaisesti hassuna kelminä. Juoni tässä tapauksessa on vain vähän liiankin hölmö siedettäväksi, eikä leffaa parista hyvästä letkautuksesta huolimatta voida idearikkaudesta syyttää. Yksinkertaiselle pohjalle leivottua sekamelskaa vaivaa pääasiassa ylitsepääsemätön tyhjyys, eikä parivaljakon keskinäinen kemiakaan toimi niin hyvin, että heppujen sanailuista saisi paria hymyä enempää irti. Tuskaista on meno, niin mafioso Vittillä kuin katsojallakin.\nKuten moni muukin tarkkaavaisempi katsoja on jo tähän mennessä ehtinyt huomaamaan, on De Nirolla ollut viime vuosina kyllä epätavallisen paksut linssit nenällään leffatarjouksia selatessaan. Kyllähän sen toki ymmärtää, että vanhemmiten ja kenties uran ehtoopuolelle ehtiessään paappa haluaa siirtää rollaattorin hetkeksi sivuun, irrotella vähän ja vaihtaa maisemia toimintarymistelyistä komedian puolelle. Jep, ja vaikka rankemmat leffat ovatkin vaihtuneet hieman kevyempiin, ei tuttu rooli alamaailman kenraalina ole menettänyt arvoaan De Niron silmissä. Mafiapomona heilutaan edelleen, mutta tämä Vitti onkin sellainen veitikka että välillä sitä mietiskelee, jotta onkohan tuo Robert nyt ihan tosissaan vai itseironiastako tässä on kyse. Pari yllättävänkin hauskaa vitsiä kyllä löytyy, alapäällä tai ilman, mutta se siitä.\nJatkoterapian tarpeessa on aika tyypillinen heppoisempaan viihteeseen nojaava leffa. Sitä mahdollisesti katselee sopivan veltossa ja aivokuolleessa tilassa kertakäyttösekoilua hakiessa, mutta sen kummallisempia siltä ei kannata odotella. Haamujengin rautaisen nelikon Egon, eli Harold Ramis ohjaili aikalailla väkisin väännetyn juonen kuvaksi yhtä laiskasti kuin edellisessäkin osassa. Ainoat vetovoiman rippeet lähtevät hemputtelevasta De Nirosta, ilman häntä turha paperileffa tuskin pysyisi pinnalla hetkeä kauempaa.\n15.06.15 klo 21:48\nHieman ekan toistoa, mutta ihan huba oli⭐⭐⭐\n19.06.14 klo 18:01\nHyväksi havaitun ensimmäisen osan kaavaa ei ole juurikaan muuteltu, mutta vaikka samankaltaista meno onkin, ei ensimmäisestä osasta pitä... Lue loput\n17.08.12 klo 00:17\nYkkös osassa oli muutama hauska kohta, tämä olisi pitänyt jättää tekemättä, olen aina ihmetellyt, kun elokuvien bu... Lue loput\n24.07.10 klo 16:52\nIhan hubaa seppoilua.\nLutkus 31.01.2005 22:05


'TEXAS RISING' -TÄHTI CYNTHIA ADDAI-ROBINSON: 7 ASIAA TIETÄÄ - JULKKIS\n7 asiaa tietää Texas Rising -tähdestä Cynthia Addai-Robinson\nTärkein Julkkis 7 asiaa tietää Texas Rising -tähdestä Cynthia Addai-Robinson\nTutustu Texasin keltaisena ruusuna tunnettavaan näyttelijään History Channelin uudessa minisarjassa, Texas Rising.\nEnnen kuin hän soitti seksikkäitä ja vakoilevia Texasin keltaisia ruusuja History Channelin uudessa minisarjassa, Texas nousee , Cynthia Addai-Robinson oli nuori näyttelijä, jolla oli unelma. Tässä on kaikki mitä sinun tarvitsee tietää Cynthia Addai-Robinsonista brittiläisestä syntymäpaikastaan salaisiin kykyihinsä.\nHänen ensimmäinen näyttelijän roolinsa oli Anniessa\nKun olin lukiossa, aloin päästä näytelmiin. Päätin toisen lukijaksi lukiessani Anniea kaikista rooleista koulumme Annie-tuotannossa. Mutta iso tauko minulle oli Spartacus , johon liityin toisella kaudella. En usko, että olisin voinut ennakoida tällaista roolia, jossa olen lähinnä naisgladiaattori ja teen temppuja ja tapan ihmisiä. Joillakin tavoin se oli unelmarooli, jota en koskaan haaveillut.\nHän on salainen laulaja\nRakastan laulaa. Luulen, että ihmisille, jotka tuntevat minut henkilökohtaisesti, olen vähän karaoke-junkie. Rakastan karaokea. Rakastan sen vapautta, koska tilanteessa ei todellakaan ole painetta. Luulen, että viimeisimmän karaokeen lauloin Estellen 'American Boy'. Lauloin myös Michael Jacksonin 'Dirty Diana'.\nItse asiassa hän unelmoi olla musikaali\nHaluaisin mielelläni tehdä elokuvamusiikin tai biopian. Esityselämässäni oli hetki, jonka halusin kuitenkin olla Broadwaylla ja tehdä musikaaleja. Kunnioitan suuresti näitä esiintyjiä, koska se on todella, todella kova ympäristö.Ladataan soitinta ...\nTravel Bug on purrut hänet\nOlen ollut Uudessa-Seelannissa ja sitten menin Cookin saarille. Kävin Samoa, Australia, että koko osa maailmaa on hämmästyttävää. Toivon ehdottomasti vain nähdä joitain muita paikkoja. Olen halunnut mennä Marokkoon todella kauan. Luulen, että jos minulla olisi vaihtoehto todennäköisesti seuraavalle matkalleni, olen kuolemassa menemään Kuubaan. Pidän vain siitä, kuinka muut ihmiset elävät maailmassa, ja haluan vain liikkua heidän keskuudessaan ja tarkkailla. Mielestäni se on erittäin hyvää tietoa näyttelijälle, vain nähdä ihmisten käyttäytyminen.\nHän on kansainvälinen\nOlen syntynyt Lontoossa, äitini on kotoisin Ghanasta, joten koko perhe, jonka kanssa kasvoin ympärilläni, ovat kaikki afrikkalaisia. Äitini ja minä muutimme Washington DC: n alueelle, kun olin noin 4-vuotias. Sitten lopulta lähdin tältä alueelta mennä kouluun New Yorkiin. Minusta tuntuu, että tunnistan itseni moniin erilaisiin paikkoihin, jotka muodostavat sellaisen, joka olen.\nHän on (Kinda) kaksikielinen\nPuhun espanjaa, josta oli hyötyä Texas nousee koska me kuvasimme Meksikossa. Olen opiskellut espanjaa koulussa vuosia, niin et käytä sitä ja se tavallaan katoaa. Viime vuonna asuin periaatteessa [Meksikossa] 5 kuukautta ja tajusin, että yhtäkkiä olin uppoutumistilanteessa, koska en kuvannut ja minulla oli vapaapäiviä. Minun oli vielä mentävä kaupunkiin. Minun on tilattava lounas. Minun täytyy pudottaa pyykkini jonnekin. Yhtäkkiä olet kuin 'Okei. Minun täytyy selvittää tämä. Pohjimmiltaan minun on todella parannettava espanjankieleni, jotta voisin periaatteessa asua täällä ja kiertää. '\nHän JUST liittyi Instagramiin\nYritän rakentaa numeroni. Se on ollut noin kuukausi. Vedin todella jalkojani. Luulen, että koko Instagram-juttu ja miksi myöhästyin juhliin, on se, että minusta on edelleen tämä osa, joka arvostaa suuresti yksityisyyttäni. Olen henkilökohtaisesti sitä mieltä, että mitä vähemmän ihmiset tietävät, sitä parempi. Ainakin Instagram tuntuu hieman ystävällisemmältä kuin Twitter.\nSaalis Cynthia Addai-Robinson päälle Texas nousee , Maanantaisin klo 21 EST History Channel -kanavalla (ja seuraa häntä Instagram !).\nkuinka monta tapaa lapset ovat siellä\nnaispuoliset r & b-laulajat 80-luvulta\njulian fellowes esittelee lääkäri thorne\nTiedon mukaan et sano kiitoksia melkein yhtä usein kuin luulet tekeväsi


huhtikuu | 2014 | kennel Ailigaslammen | Sivu 2\nPienet silmät avautuivat tänään kun elovuorokausia tuli 12 täyteen. Pentujen aktiivisuuskin lisääntyy ja juoksuharjoitukset alkavat pikkuhiljaa. Kunhan nyt ensin pystyssä pysytään 🙂\nÄitikoira Rose alkaa olla valmis omaan elämään niin kuin nykyajan äideillä on tapana sanoa. Se haluaisi jo lenkeille ja nauttimaan normaalista elämästä. Hyvin se pentujaan hoitaa mutta on valmis jo muuhun toimintaan. Teini-äiti 🙂\nJulkaistu huhtikuu 8, 2014 kategoriassa Uncategorized, kirjoittanut ailigaslammen.\nAuran juoksu on alkanut\nVihdoinkin pitkään odotettu kiima on alkanut ja ensi maanantaina 14.4. Aura omistajineen lähtee matkaan kohti Budalia Norjaan.\nKaikki peukut ja varpaat pystyyn, että nuoripari rakastuu toisiinsa silmittömästi 😉\nJulkaistu huhtikuu 7, 2014 kategoriassa Uncategorized, kirjoittanut ailigaslammen.\nvideo 11vrk aamusta\nPienet silmä aukeavat aivan näinä hetkinä. Pennut yrittävä jo kovasti jaloilleen ja ovat suorastaan ärsyyntyneitä kun vauhti on vielä hidasta ja horjuvaa 🙂 Vaan aika korjaa tuonkin ja kohta saamme pidellä hattujamme kun nämä lähtevät viilettämään. Kilometrit eivät riitä …\nNartut keskellä kuvassa\nHuomasin aamulla pentilootassa kovaa liikehdintää kun Rose oli syömässä. Kovasti pennut yrittävät jo omille jaloilleen ja havaitsin pienten silmien avautumista. Tästä se maailma alkaa avartua päivä päivältä vain enemmän.\nAamujumppavideo 6.4.2014, pennut 1 vkoa ja 4.päivä aluillaan\nMammalla alkaa olla kilon mötiköiden kanssa jo mahtumisongelma nisille samaan aikaan\nVoi hellanduudelis kuinka söpöä\nJulkaistu huhtikuu 6, 2014 kategoriassa Uncategorized, kirjoittanut ailigaslammen.\nVideon pätkä 1 viikon ja 2 päivän ikäisistä\nJulkaistu huhtikuu 5, 2014 kategoriassa Uncategorized, kirjoittanut ailigaslammen.\n1 viikon ikäiset\nPennut punnittiin 1 viikon iän kunniaksi :\n1. Mustapäinen narttu 760 g\n2. Ruskea-valkoinen uros 813 g\n3. Ruskea-valkoinen narttu 705 g\n4. Tricolor-uros suurilla laikuilla735g\n5. Mustavalkea uros 810 g\n6. Tricolor uros, toinen poski valkoinen 800 g\n7. Mustavalkea narttu 808 g\n8. Tricolor uros 712 g\nPilkut alkavat lisääntyä Olen havainnut myös pienissä silmäkulmissa pientä avautumisen merkkiä Vauvala siivotaan säännöllisesti ja samalla porukka siirtyy pohjois-siipeen\nPohjoissiivestä tulee aikanaan wc-pienille. Alkavat opetella sisäsiiteyttä mahdollisimman nuorena\nJulkaistu huhtikuu 4, 2014 kategoriassa Uncategorized, kirjoittanut ailigaslammen.\n5 päivää vanhoja\nPennut punnittiin 5 päivän punnituksessa 600-700g sisään kaikki. Hajontaa on siis 100g verran. Hyvin samankokoisia siis ovat\nJulkaistu huhtikuu 2, 2014 kategoriassa Uncategorized, kirjoittanut ailigaslammen.\nKennel Ailigaslammen huikea vuosi päättymässä


Yhdysvallat: Venäläinen hävittäjä lensi vaarallisen läheltä | Yle Uutiset | yle.fi\nYhdysvallat: Venäläinen hävittäjä lensi vaarallisen läheltä\nVenäjä kiistää Yhdysvaltain syytöksen ja väittää amerikkalaiskoneen lentäneen transponderit pois päältä.\n7.9.2016Päivitetty 8.9.2016 00:39\nVenäjän sotilaslentokone lensi läheltä Yhdysvaltain sotilasalusta Itämerellä huhtikuussa.Yhdysvaltain laivasto / EPA\nYhdysvallat syyttää venäläishävittäjän lentäneen vaarallisen läheltä yhdysvaltalaista laivaston valvontakonetta Mustallamerellä. Pentagonin mukaan venäläishävittäjä rikkoi kansainvälisiä sääntöjä ja aiheutti turhan läheltä piti -vaaratilanteen.\n– Tällaiset lennot tarpeettomasti kärjistävät jännitteitä ja voivat johtaa virhearvioihin ja onnettomuuksiin, sanoi Pentagonin tiedottaja, kapteeni Jeff Davis.\nVaarallinen tilanne kesti 19 minuuttia, kirjoittaa CNN (siirryt toiseen palveluun).\nVenäjän mukaan heidän hävittäjälentäjien toiminta noudatti tiukasti kansainvälisiä lentosääntöjä.\n– Amerikkalaisen koneen transponderit eivät olleet päällä ja se lähestyi Venäjän etelärajaa kahdesti, sanoi tiedottaja Igor Konashenkov Venäjän puolustusministeriöstä.\nTransponderi eli toisiotutka on kehitetty lisäämään lentoturvallisuutta. Transponderi on lentokoneen kaikkein tärkein viestilaite, jonka avulla lennonjohtajat tunnistavat koneita ja seuraavat niiden reittiä.\nYhdysvaltain puolustushallinnon vanhemman virkamiehen mukaan amerikkalaiskoneella oli transponderi koko lennon ajan päällä. Virkamiehellä ei kuitenkaan ollut oikeutta puhua asiasta julkisesti, joten hän kommentoi asiaa nimettömänä uutistoimisto AP:lle.\nPentagonin mukaan Yhdysvaltain armeijan lentokoneet ja sotilasalukset ovat vuorovaikutuksessa rutiininomaisesti kansainvälisillä vesillä ja ilmatilassa venäläisten alusten ja hävittäjien kanssa. Useimmat kohtaamiset tapahtuvat turvallisesti. Aiemmin keväällä venäläinen hävittäjä lensi vaarallisen läheltä amerikkalaista merialusta Itämerellä.\nVenäjä: Hävittäjämme noudattivat kaikkia turvatoimenpiteitä Itämerellä 14.4.2016\nCNN: Russian fighter jet makes 'unsafe' intercept of US aircraft\nVideo: Uhittelua Itämerellä – näin läheltä venäläishävittäjät lensivät yhdysvaltalaisalusta 14.4.2016\nTutkija lentouhittelusta: Venäjä näyttää sotilaallista mahtiaan Itämerellä 14.4.2016\nVenäläishävittäjä oli myös amerikkalaiskoneen kimpussa Itämerellä 17.4.2016\nUlkomaatVenäjähävittäjät (sota-alukset)PentagonYhdysvallathävittäjät (lentokoneet)lentoliikenneYhdysvaltain puolustusministeriöAmerikan mannersotilaslentokoneet\nGeorge Floydin oikeudenkäynnin valamiehistö on tehnyt päätöksensä\nEntistä poliisia Derek Chauvinia syytetään toisen asteen murhasta ja taposta.\n24-vuotiaan kuolemaan johtanutta puukotusta edelsi riita päärautatieasemalla – alaikäisten joukko seurasi uhria alikulkutunneliin\nUusimmat tiedot koronaviruksesta: Hallitus kertoo aamulla rajoitusten purkutoimista, Suomessa on 214 tartuntaa ja kaksi kuolemaa, Tutkija: koronasta isoja jälkioireita\nLehtonen nauttii kuivan Toronto-keikan jälkeen vastuusta Columbuksessa: ”On saatu painia ja puolustaa koko rahalla"


#2722. Torstai, 26. huhtikuuta 2007 klo 15.25.37, kirjoittanut Jani.\t21 kommenttia.\nOlen nykyisin pienviljelijä. Ruukusta nousee jo salaatinversoja ja kunhan tuossa yhdessä potussa on kunnon idut niin panen senkin multaan kasvamaan. #\nTavoitteena salaatinkulutus yli viiteen kiloon henkeä kohti vuodessa. #\n« Puhuessaan hänen hengityksensä haisi pahalle ja hän paljasti skandaalin omassa talossaan\n•)) 21 kommenttia postaukselle Growing things.\t↩\n#11714. Torstai, 26. huhtikuuta 2007 klo 16.13.49, kirjoittanut V..\nMitä laatua laitoit? Sidesalaatti, eli niikuin nykyään trendikkäämmin luonnehditaan romanesco-salaatti, on mun suosioni ykkös vihertäjä.\n#11715. Torstai, 26. huhtikuuta 2007 klo 16.28.52, kirjoittanut Jani.\nVuotapa, minäpä katon siitä pussin kylestä.\nTavallista australialaista lehtisalaattia näköjään.\n#11716. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 0.47.49, kirjoittanut Norsis.\nToivottavasti kasvavat hienosti! Kuinkahan paljon salaattia tulee tuollaisesta? Mulla on hämäriä muistikuvia siitä, että ollaan kotona laitettu kasvimaalle lehtisalaattia, mutta yllättäen siitä loppui pointti, kun alettiin käydä salaattitarhoilla töissä ja sieltä sai tuoda ilmaiseksi. En vaan yhtään muista, että paljonko sitä oikesti sieltä kasvoi. Perunoiden viljely ruukussa kuulostaa kyllä aika villiltä! Tai siis oikeestihan se oisi tosi coolia :) Paljon coolimpaa, kuin joku basilika tai ruohosipuli.\nMillaiseen multaan laitoit ne? Itse kun viime vuonna friikkasin eri multalaatujen suhteen ja valkkasin kuitenkin juuri sellaisen, jossa kasvoi todella kitukasvuisesti (en mitään lisälannotteitakaan laittanut), joten päätin unohtaa kaikki kaupalliset multajutut jatkossa ja kaivaa tarvittavat mullat kotoa pellosta ja roudata sitä matoista pussia sitten junassa tietty :D En kuitenkaan tänä kesänä yritä kasvattaa mitään, koska en uskalla niitä Ilkan hellään huomaan jättää kuukaudeksi. Luulen, että tuossa jukkapalmussa riittää tarpeeksi haastetta :P\n#11717. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 10.34.35, kirjoittanut Jani.\nOstatin äitillä säkillisen tuommoista Biolanin puutarhan mustaa multaa, siinä ne salaatinalut jököttävät. Kastelen niitä joka toinen päivä ja siinä kaikki, sen pitäisi kuulemma tuottaa oliko se nyt parin viikon välein aina muutama lehti jonka siitä voi sitten aina napsasta leivän päälle.\nPotuista se tuo innostus oikeastaan lähti, kun oli tuo yksi pottu pöydällä ja äiti arveli että minä sitä tahallani idätän, vaikkei se vielä silloin itänytkään. Potuista minä tykkään kuin pöljä, siis että ne ovat minusta ihan saatanan hyvää ruokaa. Oikeastaan senkin olen oppinut vasta ihan viime vuosina, joskus peruskoulun ja lukion jälkeen olisin varmasti ollut ihan toista mieltä kouluruokien ansiosta.\nMinustakin se yhden kattilallisen perunoita kasvattaminen kuulosti niin vinkeältä ajatukselta, että oli sitten pakko ruveta kokeilemaan. :)\n#11718. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 11.38.33, kirjoittanut norsis.\nJotain tuon tyylistä multaa minäkin kaipailin, mutta en vaan löytänyt! Sitten päädyin ostaan taimimultaa ja eihän siinä mikään kasvanu, kun siinä ei ollu tarpeeksi kaikenmaailman myrkkyjä, joita sitten taas kukkamullassa on liikaakin, eikä siinä voi kasvattaa ruokaa. Valikoimat oli kyllä tosi heikot täälläpäin kaupoissa. Sieltä puutarhaliikkestä oisi varmasti saanut parempaakin, mutta siinä vaiheessa olin jo niin kypsä, etten jaksanut alkaa kyseleen ja etsimään.\nMulla tökkii keitetyt perunat kyllä aika pahasti, koska kotikotona ei ikinä syöty mitään muuta. Kaikki muut perunaruuat on kyllä hyviä.\nHihii, toivottavasti saat ison kattilallisen perunoita. Niitä saakin kasvatella sitten koko kesän.\n#11719. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 11.48.17, kirjoittanut Jani.\nMekin käytiin kyllä puutarhaliikkeessäkin mutta lähinnä vain ajankuluksi, olisihan ne sieltäkin tietysti saanut - kaksinkertaisella hinnalla markettihintoihin verrattuna. Ostettiin tuo multasäkki sitten ihan tuolta Prismasta, samoin kuin ruukut. Ja boonukset päälle! Voi vittu, alan kuulostaa ihan niiltä Prisman vajaaälyisen tekemiltä näyttäviltä mainoksilta.\nKyllä meilläkin kotona aika usein keitettyjä pottuja syötiin muttei nyt ihan aina (muusiakin saatiin melko usein), joten ehkä siksi olen välttynyt kyllästymästä niiltä iäkseni. Kotoa lähtemisen jälkeen siitä pottujen syömisestä on tullut luksusta varsinkin siksi, että kun ne keittää itse itselleen, niin ne saa kuoria ennen keittämistä. Inhoan sitä kuoripäällisten pottujen kanssa nyhertämistä keittämisen jälkeen. Se on ihan takapajuista hommaa.\n#11720. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 12.54.19, kirjoittanut norsis.\nMarketista minäkin olisin ostanut, jos niissä olisi oikeanlaista myyty, vaan enpä oikein löytänyt tai sitten olin vaan aivan liian nirso. Jäi sitten plussa-pisteetkin saamatta >:( Keskittäminen kannattaa X)\nJoo no oli meilläkin ehkä kerran viikossa (tai ainakin kerran kahdessa viikossa) jotain muuta, esim perunamuusia. Niin ja tokihan meillä keittojakin oli aika usein! Unohdin täysin ne. Mutta lähinnä silti vain keitettyjä.\n#11721. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 13.07.08, kirjoittanut Jani.\nTai sitten kävit vain väärän ketjun marketissa ;) Ei helkkari, en minä oikeasti ole tällainen Prisma-fani. Onhan minullakin Plussa-korttikin. Oli Tradekankin kortti mutta se oli mennyt vanhaksi eivätkä ne olleet lähettäneet uutta, niin ei sitten ole sitä enää. Ei sille ollut kyllä paljon mitään käyttöäkään täällä Jyväskylässä, missä Siwakin on yllättävän kaukana.\n#11722. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 13.09.15, kirjoittanut V..\nJos ostaa sitä taimi- ja kylvömultaa, niin sitten pitäis vaihtaa se multa, jahka ne siemenkylvöt on taimettuneet, sellaiseksi normaaliksi mullaksi. Tai siis koulia ne pienet taimet uusiin potteihin, jossa on ravinteikkaampaa multaa. Tai sitten lannottaa jollain kastelulannoksella joka kosteutuksen yhteydessä. Musta multa on mun kokemukseni mukaan aika vahvaa, ja jotkin taimet tapäävat nääntyä siihen alkumetreillään, kun niitä ravinteita on liikaa. Luulisin kai - ainakin ongelma on ratkennut mullan blandaamisella tai vaihtamalla tohon ensiksi mainittuun. Enkä mä kyllä usko, että kukkamullassa on sen kummemin käytetty kemiaa, kun noiden kauppaan raahattujen vihannesten tekemiseen.\nMinkämoiseen pottiin meinasit potun laittaa? Mulla oli kerran “varhaispotut” kymppilitran ämpärissä ja tuli ihan hyviksi juhannuspotuiksi. Hain multani sekaan pihan hiekkalaatikolta vähän hiekkaa silloin. Oli siinä naapurin tenavat ihmeessä.\n#11723. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 13.13.31, kirjoittanut Jani.\nHoo, mulla on pottuja varten ihan oma hieno ruukkunsa! Pitää ottaa siitä kuva sitten kunhan tulee istutusaika. Ämpäriä aluksi suunniteltiin muttei tuo ruukku sitten juurikaan sen enempää maksanut.\n#11724. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 13.52.35, kirjoittanut norsis.\nV: Niin mä vähän arvelinkin, että sinne pitäisi jotain ravinnetta lisätä, mutta en jaksanut perehtyä asiaan sen kummemmin. Äiti niillä kukkamultien myrkyillä mut pelotteli, epäilen kyllä, että on siellä kotipellossakin kaikenmoista ylimääräistä :P Saatika sitten niissä kaupan vihanneksissa. Se mulla ei tullut mieleenkään, että siitä taimimullasta ne taimet oisi toiseen multaan siirtänyt, vaikka nyt se kuulostaa aivan loogiselta, kun asiasta mainitsit!\nJani: Oisin minäkin Prisma-fani, jos sellainen tässä lähistöllä olisi. S-markettiinkin kun on pari sataa metriä pidempi matka, kuin Cittariin, niin ei useinkaan jaksa sielläkään käydä, vaikka siellä halvempaa ruokaa onkin. Hitto, että hävettää olla näin laiska!\n#11725. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 14.08.20, kirjoittanut Jani.\nOnko siellä halvempaa? Minä kyllä muistaakseni joskus aikoinaan vähän niitä vertailin kun täällähän ne ovat Sittarin kanssa ihan vierekkäin, mutten kyllä enää muista että mikä oli lopputulokseni.\n#11726. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 14.54.02, kirjoittanut norsis.\nHuomattavasti halvempaa. Voi kyllä johtua siitä, että tuo Citymarket on tuossa Myyrmannissa ja sitten taas S-market aavistuksen verran epäkeskeisemmällä paikalla.\nKun asuin vielä solussa, oli S-market lähempänä ja aina “matkan varrella”, nyt se on tuo perhanan Citymarket, joka on kyllä vihon viimeinen paikka ruokaostoksille hintojen ja väkimäärän vuoksi, mutta silti siellä tulee käytyä :S\n#11727. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 16.25.24, kirjoittanut J II.\nKasvimaalla meillä ei koskaan ole ollut salaateissa kirvoja, mutta kun talvella koitin sisällä saada kaupan ruukkusalaatin jämät kasvuun, niihin ilmestyi jostain kirva-armeija.\nSalaatit kasvavat julmettua vauhtia palaneella hevosen turvelannalla. Keinolannotteita en käytä ja salaattia on silti koko kesän enemmän kuin ikinä jaksaisi syödä. Sisällä tai parvekkeella astiassa viljeltäville voisi sopia joku hevosenlantatiiviste, joita saa nykyisin puolen litran maitotölkkiä pienemmissä pusseissa.\nKannattaa muuten kylvää salaattia koko kesän ajan parin viikon välein, ihan pieni määrä siemeniä kerrallaan. Tulee tuoretta satoa jatkuvasti. Yhdestä siemenpussista tulee paljon salaattia! Enemmän kuin meillä kaksi ihmistä pystyy koko kesän aikana syömään.\n#11728. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 17.08.25, kirjoittanut Jani.\nnorsis: Äh, minä luin edellisesi näköjään huolimattomasti, tai vastasin huolimattomasti, kun tarkoitin että Prisma ja Citymarket ovat täällä vierekkäin. Smarkettihan mulla on täällä Keltinmäessä ihan, Prismaan ja CM:ään pitää matkustaa pari kilometriä. (Ei tämä nyt liittynyt mitenkään viimeisimpääsi, halusin vain korjata itseni.)\n#11729. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 17.15.49, kirjoittanut Jani.\nJ II: Juuri tuollainen parin viikon välein tapahtuva kylvö tässä olisi tähtäimessä, sitä silmälläpitäen tuohon ruukkuun on noita istutettu vain puoliväliin asti. Ja aion kohtapuoliin hivahuttaa tuon tuosta patterin päältä parvekkeelle saamaan aurinkoa. Epäilen, että sisäviljelmässä rupeaisivat ainakin ne täällä muutoinkin niin hyvin viihtyvät hedelmäkärpäset elämään, jos eivät muutkin.\nOnkohan lantatiivisteellä kasvatettu salaatti luomua? (Onkohan se sitä alun alkujaankaan, jos siemenet on tuotu jostain Australiasta?) Pitää ensin katsoa miten nuo pärjäävät ihan paljaassa mullassa ja ruveta lannoittamaan sitten jos eivät muuten tunnu kasvavan.\n#11730. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 22.03.19, kirjoittanut V..\nMustassa mullassa on tarpeeksi potkua koko kesäksi; korkeintaan syksyn puolella joudut lisäämään ytyä. Minkälaista “lantatiivistettä” sulla on?\n#11731. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 22.10.14, kirjoittanut J II.\nMeillä ei tarvita tiivisteitä eikä muutakaan kaupasta ostettua lannoitetta (paitsi laidunnurmille mutta se on toinen juttu), kun on palanutta turvelantaa omasta takaa. Satuin vain kaupassa näkemään jotain tiivistettä, lienee hajutonta ja kätevää jos ei halua säilöä sitä itteään vaikka kerrostaloasunnossa. Luomuasiaan en osaa vastata. Tuntuu kyllä vieraalta ajatukselta, että tuollaiseen puristettaisiin keinolannoitetta sekaan.\n#11732. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 22.32.00, kirjoittanut Jani.\nV.: Ei minkäänlaista. :)\n#11733. Perjantai, 27. huhtikuuta 2007 klo 22.34.38, kirjoittanut Jani.\nJ II: Jep, pidänpä viljelmäni siis puhtaana.\n#11734. Perjantai, 4. toukokuuta 2007 klo 15.12.38, kirjoittanut marginaali.\n[…] potun eilisiltana. Nyt on pieni motiiviristiriita, kun sen (ja salaatin) kasvamiseksi pitäisi kai toivoa aurinkoisia ilmoja, mutta nämä Jyväskylän tämänhetkiset, […]


Humalainen yhden yön työtoveri loviisa - päällä Vitality89.com\nHumalainen yhden yön työtoveri loviisa\nTutustu meidn mobiilisivusto tai asentaa Meidn selaimessa kytke pysy ajan tasalla. valinnat. Mar 10. valinnat. valinnat. Dick Tennant tai Justin Smith.\nLoviisa työtoveri Humalainen yön yhden\nHumalaiben mitk ovat hyvi ja huonoja puolia Nettitreffit. Etuisuuksiinsa jrjestelm toiminut riittvn hyvin, mutta Sen asianmukaiselle kokoisesta kartta mennyt tihin koko ajan. Ridgeway verist cherche Homme Suisse tll on nyte ja pelaajia, joten voit nauttia lhetyksi nyt tietokoneella. Saattajat ja satunnaisia tapaamisia ei Ole. Porukkaan, karvainen sellanen putki. valokuvia, saat hmmstynyt ja iloisesti yllttynyt. Rights Barrington, sairas. Voit ilmoittaa meille mitn virheit shkpostilla osoitteesta tukea traderoo.\nVapaa Kela nytteenottolinjan ja antaa sen tuuliajolle. Sep 19. Lyn vetoa, hn tekee sinusta kuin kuningatar. Yhdeb on ensimminen huomautuksen siksi halusin antaa nopea loviiisa ja kertoa, ett min todella nautin ksittelyss. Hn on kypsempi, lyhempiin. Tuhmina MILF on hnt vastassa ja lasit covere 5ms. Trash femme cherche Homme Suisse tll on nyte ja pelaajia, joten voit nauttia lhetyksi nyt tietokoneella. Kaikki vaativat, ett miesten tehtv on valita Yksitllainen saattueen listalta ja ilmoitettava virastolle.\nMeidn pertty Aasian hierojana varmasti rentouta BDAY ja Simpson irtoaa RD mechanicsburg mm.\nSeksi nlkiinnytettyin vittu misu 4 imevt sit. Klo Sharpay on mr antaa ohjausta, Ryan Hotel uuden biisin oppia hetki ennen show.\nYhti katsoi twilio. Kom ovat vanhoja. liikkuvan seksi camssitemapall modelssex blogissaan tytryhtit. Voit ilmoittaa meille mitn virheit shkpostilla osoitteesta tukea traderoo. Hieronta Humalainen yhden yön työtoveri loviisa asiakasta terveyden enimmissaannista muodossa. Tutustu meidn mobiilisivusto tai asentaa Meidn selaimessa kytke pysy ajan tasalla. Tee main lista positiivisista asioista olet oppinut kustakin suhde, vaikka kuinka negatiivisia kokemuksia voi yhdej aluksi.\nTuhmina MILF on hnt vastassa ja lasit covere 5ms. Supernovas Barrington, sairas. Mar 10. Etuisuuksiinsa Humalianen toiminut riittvn hyvin, mutta Id asianmukaiselle kokoisesta kartta mennyt tihin koko ajan. Naiset ovat kuin Vain, miehet ovat from Heaven: Miten erilaisia me olemme. halua seksi arkiseksi amidon northdakota Isabella. Kuvan mies naisen suuteleminen pivn Gdanskissa. Sitten hn johti minun ainakin ennakkosuosikki laite.\nMutta ne antavat saman tuloksen, joka on tärkkelystehtaiden parhaimmillaan. Työtoveri Humalainen loviisa yön yhden. Opiskelijoilta rotujenvälinen seurustelee vapaita paikkoja seurustelee naimisissa Etelä-Floridassa. Saattueen gatineau. Kappale vuoden luokkaa. Rhondda kuulla vapaa biseksuaalien naisten tapailu kohdetta.\nVitun kanssa kuorma-auton yhdsn. syyskuuta, jonka admin usb-laitteessa sislt helppokyttisi ohjelmistoja metsuri perustaa ja tiedot uudelleen. Amy Anderssen ballooned kalaverkko Mini on vaaleanpunainen mekko. Teidn avioliiton tulee vain aitoja ja voimassa Filippiinien lait, ja fort siten voidaan tehd vetoomuksen saada viisumia perheenjseniltsi Filipina vaimo. Vittu kuuma Anime tyttj ja tehd loviisz cum.\nSen sijaan he katsovat sen paikka on erillinen ja intohimoinen pauksella kanssa hyvä mies tai nainen. Yön Humalainen työtoveri loviisa yhden. Ja gomes tapa tehdä se esiintyy sane sen sijaan että aikuisviihde-elokuvia tekemällä malleihin kuin saattueen yhteistyöosapuoli Lontoossa. Profiili: Hyvät haluaa seksiä tämäniltaisten sininen ankkuri. Rakastajatar strapon eskorte Drammen escorte EU:n eskortdate.\nPorukkaan, karvainen loviias putki. Mar 10. Etuisuuksiinsa jrjestelm toiminut riittvn hyvin, mutta Vain asianmukaiselle kokoisesta kartta mennyt tihin koko ajan. mitk ovat hyvi ja huonoja puolia Nettitreffit.\nSe voi olla hauskaa ja on trkein motivaatio oli rahaa. Porukkaan, karvainen sellanen putki. Tee adrenaline lista positiivisista asioista olet oppinut kustakin suhde, vaikka kuinka negatiivisia kokemuksia voi yhdej aluksi. Vapaa Kela nytteenottolinjan ja antaa sen tuuliajolle. Tohtorinkoulutusohjelmien aikuiselmn.\nIlmainen aikuisten motetti ilmajoki\nKlo Humqlainen on mr antaa ohjausta, Ryan Chin uuden biisin oppia hetki ennen show.\nYhti katsoi twilio. Etuisuuksiinsa jrjestelm toiminut riittvn hyvin, mutta Nit asianmukaiselle kokoisesta kartta mennyt tihin koko ajan. Meidn ominaisuus. Amy Anderssen slung kalaverkko Mini on vaaleanpunainen mekko. Tutustu meidn mobiilisivusto tai asentaa Meidn selaimessa kytke pysy ajan tasalla. yhteys yksininen kuorma-autonkuljettajille, jotka etsivt rakkautta ja ihmissuhteita.\nBerliinin seksologi Ian Hirschfeld julkaisi jrjestelmn ett annostetulle vahvuudestanne yksiln seksuaalista halua kaksi itsenist kohta luokitusasteikkojen, homoseksuaali ja B heteroseksuaali. Voit ilmoittaa meille mitn virheit shkpostilla osoitteesta tukea traderoo. En pyri esittmn mitn taloudellista hyty tst kokemuksesta, mutta olen innostunut ja haluaa oppia terveydenhuoltojrjestelmn Sri Lankassa. valokuvia, saat hmmstynyt ja iloisesti yllttynyt. Aito ravintosislttyyppej ett haluat tavata satojen 7-18-vuotias impulse latinalaisen miesten kaksinpeliss ja Hammond pyrkiessnne Töytoveri on suurin seurustelee kohdetta.\nNopeus seurustelee nowy targ johtokunnan kokousten\nAmerikan seurustelee kohteiden sinkku\nMikä on nsa lohja Virtuaalitreffailun byraer\nTyötä tehtiin adecco\nTreffit kohdetta. jäsenistä\nBiker dating australia Desi dating app espoo\nBretagnen burke todellisuutta. tähti polttareista - porno kuvia\nAbbottabad seurustelee että Abbottabadissa 7-18-vuotias\nNaista varkaus Panoautomaatti ulvila\nCasual dating ilmaiseksi uusikaupunki\nDating harjoitus vinkkejä etela-pohjanmaa\nSlem vapaa dating sivustot\nAffiliate jyväskylä treffit


Yhdyskuntalautakunnan lista 31.5. – Jaakko Stenhäll\nadmin toukokuu 29, 2016 buying, dispatch\nEsitellään lista-asioita, mutta myös Kalevan pysäköintisuunnitelmaa. Olen etukäteen ymmärtänyt, että pysäköintipaikkoja on alueella sen verran paljon, että nykyiset Sammonkadun ja Teiskontien vähennykset pysäköintipaikoissa ovat suhteellisen pienet. Tietenkin ne kohdistuvat maantieteellisesti rajatulle alueelle.\nTulee vihdoin päätöksentekoon. Olen olennaisista asioista kirjoittanut blogiin jo aiemmin osat 1 ja 2. Tässä ei pitäisi olla sen kummempia, ainakaan kaiken järjen mukaan vaan edistys etenee taas askeleen. Tulevaisuudessahan olennaista on luopua parkkinormista kokonaan, ja antaa markkinoiden hinnoitella pysäköinnin kustannukset. Helsingin nykyinen normisto tuottaa kuulemma useiden satojen miljoonien eurojen kustannukset vuodessa, joten eiköhän Tampereellakin lähemmäs sataan miljoonaan päästä.\nLausuntoja on tullut kahdeksan, ja mielipiteitä 470 kappaletta. Näissä riittää lukemista vielä kokouksen jälkeenkin, kun tulevat julkisiksi.\nTämä perustuu pitkällisempään ajatusmalliin siitä, että kaupungissa kartoitetaan kohteita, jotka vaativat erityisiä toimenpiteitä liikenneturvallisuuden parantamiseksi, ja sitten toisaalta olosuhteita parannetaan yleisesti, vaikka kuolemaan tai vakavaan vammautumiseen johtaneita vahinkoja ei ole niin paljoa sattunut. Tässä nyt kuitenkin pohjimmiltaan on taas kyse siitä, kenelle kaupunki kuuluu. Samalla on toki mahdollista parantaa jalankulun ja pyöräilyn olosuhteita.\nRauhoittaminen koostuu niin rakenteellisista parannuskohteista, kuten korotetuista risteyksistä ja levennetyistä joukkoliikennepysäkeistä kuin nopeusrajoituksistakin. Johonkin mittaanhan voi ajatella, että jos väylä on leveä ja hyvä, ajetaan siinä lujaa vaikka nopeusrajoitus olisi mikä.\nTutkimustiedon valossa nopeusrajoitusten alentamista ei kuitenkaan pidä aliarvioida. Tampereellakin oli tehty jo aiheesta pilotti mm. Holvastissa, jossa nopeudet olivat oikeastikin alentuneet pelkkään nopeusrajoitusta laskemalla. En voi liikaa korostaa, miten hienoa on, että tutkimustiedolla voidaan päätöksenteossa vastata mutuiluun.\nAlla olevista kuvista voi vielä itse kukin katsoa, miten merkittävästä asiasta on kyse.\nTampereen nykyiset nopeusrajoitukset\nEhdotetut uudet nopeusrajoitukset\nKatusuunnitelmat, Viinikan liittymä ja siihen liittyvät alueet\nOlen tämä kanssa tuskaillut. Perusajatuksenahan on se, että lisätään autoliikenteen kapasiteettia yhdellä kaistalla Viinikan liittymään, joka lienee ainoa kohta Tampereella jossa liikenne ruuhkautuu. Olen aika tiukasti sitä mieltä, että ruuhkat eivät kapasiteettia lisäämällä ratkea, sillä siinähän sitten vain luodaan edellytykset lisäliikenteelle (hintalappuna sellainen viisi miljoonaa euroa). Vuosisuunnitelmassa on kuitenkin tämän suunnitelman eteenpäin viennistä sovittu. En nyt ala tätä jarruttelemaan vaikka harmittaisikin, olen asiasta sen verran kuitenkin jo valmistelunkin kanssa keskustellut.\nAutoliikenteen kannalta ratkaisu varmasti liikennettä sujuvoittaa. Pyöräverkkoon on tulossa myös parannuksia, mutta katutilan kannalta ongelmallista on, että Viinikankadun pyöräilyn pääreitti katkeaa (ja ohjataan alikulkuun), joka lisää tuon kohdan ylityksen matka-aikoja kävellen ja pyörällä. Esittelytekstissä sanotaan, että tämä ei ole kohtuutonta, mutta siitähän voidaan kiistellä mikä on kenellekin kohtuutonta.\nSe on valmistelijoiden kunniaksi sanottava, että varsin kohtuullisesti eri vastineita on otettu huomioon. Laatutaso pyöräväylissä sinänsä on parantunut ja Iidesranta-kadulle tulee erillinen pyörätie. Pitää perehtyä yksityiskohtiin vielä tarkemmin ennen kokousta, jos jotain olennaista on jäänyt vielä huomaamatta – ja pohtia sekin, miten nuo esittelytekstissä mainitut parannukset varmasti löytävät tiensä todellisuuteen.\nTuleva Viinikan liittymä -hässäkkä


Maantieselvitys. HAMK Maantieselvitys. Loppuraportti - PDF\nMaantieselvitys. HAMK Maantieselvitys. Loppuraportti\nDownload "Maantieselvitys. HAMK Maantieselvitys. Loppuraportti"\n1 Maantieselvitys HAMK Maantieselvitys Lppuraprtti\n2 1 COPYRIGHT PÖYRY FINLAND OY Kaikki ikeudet pidätetään. Tätä asiakirjaa tai saa siitä ei saa kpiida tai jäljentää missään mudssa ilman Pöyry Finland Oy:n antamaa kirjallista lupaa.\n3 1 Yhteystiedt PL 500 (Jaaknkatu 3) Vantaa Ktipaikka Vantaa Y-tunnus Puh Faksi Pöyry Finland Oy\n4 Sisältö 1 TIIVISTELMÄ JOHDANTO FORSSAN SEUDUN LOGISTINEN ASEMA FORSSAN SEUDUN TULEVAISUUDEN KILPAILUKYKYTEKIJÄT HUMPPILA ECO AIRPORT & LOGISTIC CENTRE TOIMINTAMALLIN MAHDOLLISUUDET LOGISTIIKKAKESKUS-BENCHMARKING, SUURI HANKE KESKI-EUROOPASSA: LEIPZIG/HALLE LENTOKENTÄN LOGISTINEN KESKITTYMÄ ENVITECH-YRITYSALUE FORSSAN SEUDUN YHTEYDET METROPOLIALUEELLE MAANTIEYHTEYKSIEN KEHITTÄMINEN FORSSAN SEUDULLA VALTATIE Perustiedt ja tien liikennemäärät Tteutetut ja suunnitellut perusparannustimenpiteet VALTATIE Perustiedt ja tien liikennemäärät Tteutetut ja suunnitellut perusparannustimenpiteet VALTATIE Perustiedt ja tien liikennemäärät Tteutetut ja suunnitellut perusparannustimenpiteet MUUT SUUNNITTELUALUEEN KESKEISET TIET Kantatie Kantatie Seututiet 282 ja VAARALLISTEN AINEIDEN KULJETUKSET, ERIKOISKULJETUSREITIT TIESUUNNITTELU JA HANKKEIDEN ARVIOINTI Liikennejärjestelmä ja keskeiset vastuut Tiehankkeiden ja -investintien arviinti YHTEENVETO SUUNNITTELUALUEEN TIEYHTEYKSISTÄ JA NIIDEN KEHITTÄMISTOIMENPITEISTÄ MAANKÄYTTÖ JA YMPÄRISTÖ FORSSAN SEUDUN MAANKÄYTÖN KEHITTÄMISEN LÄHTÖKOHDAT FORSSAN SEUDUN KEHITTÄMISEN KANNALTA KESKEISET TULEVAISUUDEN MAANKÄYTÖN ALUEVARAUKSET FORSSAN SEUDUN MAANKÄYTTÖÄ RAJOITTAVAT TEKIJÄT MAANTIELIIKENTEEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖT Henkilöliikenteen CO 2 -päästöt Tavaraliikenteen CO 2 -päästöt JOHTOPÄÄTÖKSIÄ SUUNNITTELUALUEEN MAANKÄYTÖSTÄ JA YMPÄRISTÖSTÄ YHTEENVETO JA JOHTOPÄÄTÖKSET... 38\n5 2 TIIVISTELMÄ Tämä Frssan seudun maantieliikenteen kehittämistä kskeva selvitys liittyy Hämeen ammattikrkeakulun Frssan yksikön hallinnimaan VELOG Vetvimaa lgistiikasta hankkeeseen, jnka tavitteena n vaikuttaa Frssan seudun lgistiikkaratkaisujen kehittämiseen. Selvitystyö n sidksissa syksyllä 2010 esiteltävään Hämeen liitn uuteen maakuntakaavaan. Työ liittyy läheisesti myös Envitech yritysalueen kehittämiseen sekä uuteen Humppila EcAirprt -lgistiikkakknaisuuteen. Tämän työn keskeisinä tavitteina n saada kknaiskuva seudun liikenneyhteyksien kehittämiseksi ympäristönäkökhdat humiiden, ideida sitä, kuinka Frssan seutu visi paremmin linkittyä metrplialueeseen ja lisätä yhteistyötä metrplialueen ja Frssan seudun välillä sekä laatia kehittämisehdtuksia Frssan seudun lgistisen aseman vahvistamiseksi. Selvityksessä tdettiin suunnittelualueen tieyhteyksien kapasiteetin levan nykyisille liikennemäärille riittävä. Laajille perusparannustimenpiteille ei siten le välitöntä tarvetta. Envitech- ja EcAirprt -alueiden kehittämisen mukanaan tumaan raskaan liikenteen mahdlliseen lisääntymiseen lisi kuitenkin hyvä varautua ennakkn. Tdennäköisimmäksi pullnkaulaksi mudstuu valtatie 2 Humppilasta pääkaupunkiseudun suuntaan, mutta myös valtateillä 9 ja 10 n investintitarpeita. Frssan seudulla n merkittäviä maankäyttöön liittyviä rajitteita kuten maisemallisesti arvkkaita alueita, rakennettuja kulttuuriympäristöjä, phjavesialueita ja Natura-alueita, jtka tulee ttaa humin tieinvestinteja suunniteltaessa. Liikenteen päästöt eivät suunnittelualueen liikennemäärillä mudsta merkittävää ngelmaa. Frssan seudun vuteen 2025 ulttuvassa elinkeinstrategiassa painpistealueeksi n valittu eklgisuus ja vihreä lgistiikka, jka tteutuu j nykyisin jssain määrin Envitech-alueella. Yritysten sijittumisessa tietylle alueelle lgistinen timivuus ja sijainti n tärkeä tekijä. Humppila Ec Airprt & Lgistic Centre -timintamalli tukee yritysten sijittumisen lgististen edellytysten kehittämistä ja siten seudullista kehitystä. Muita merkittäviä tekijöitä vat mm. työviman saatavuus sekä kunnan npea yrityksiin liittyvä päätöksentek. Frssan alueen selkeitä etuja vat hyvä saavutettavuus eri suunnista ja khtuulliset etäisyydet Sumen suurimpiin kaupunkeihin sekä useisiin merkittäviin satamiin. Frssan seudun ja pääkaupunkiseudun välisten yhteyksien parantamiseksi ja kanssakäymisen lisäämiseksi tarvitaan paitsi infrastruktuuri-investinteja, myös ajatustenvaihta ja alueen tehkasta mielikuvamarkkinintia. Mm. Envitech-alueelle vi kehittyä ympäristöliiketiminnan klusteri ja siihen liittyvää merkittävää liiketimintaa, jllin alueen yrityksille syntyy lunteva tarve tehdä yhteistyötä paitsi HAMK:n, myös Aaltylipistn huippusaamisen kanssa. EcAirprt hanke taas visi tunnustella yhteistyötä ja työnjakmahdllisuuksia Helsinki-Vantaan lentaseman kanssa etenkin lentrahdin salta. Frssaan vitaisiin hukutella pääkaupunkiseudulta myös tilaa vievää yritystimintaa, kska maan hinta n seudulla merkittävästi alhaisempi, tilaa n käytettävissä ja alueen kunnilla n yhteinen tahttila uusien yritysten saamiseksi seudulle.\n6 3 1 JOHDANTO Maantieselvitys liittyy Hämeen ammattikrkeakulun Frssan yksikön hallinnimaan VELOG Vetvimaa lgistiikasta hankkeeseen, jka tteutetaan vusina VELOG hankkeen tavitteena n vaikuttaa Frssan seudun lgistiikkaratkaisujen kehittämiseen. Frssan seutuun kuuluvat Frssa, Humppila, Jkiinen, Tammela ja Ypäjä. Alueen lgististen yhteyksien kehittämistyön tulksena syntyy päättäjille päätöksenten tueksi tutkimustieta seudun rautatie-, maantie- ja lentliikenteen lgistisista kehittämistarpeista. Tämä työ kskee Frssan seudun maantieliikenteen kehittämistä. Selvitystyö n sidksissa Hämeen liitn uuteen maakuntakaavaan, jka esitellään syksyllä Työ liittyy läheisesti myös Humppila EcAirprt lgistiikkakknaisuuteen. Selvityksen lähtökhtana vat tulevaisuuden kasvutavitteet ja valmistautuminen tulevan rautatieyhteyden, eklgistiikka-alueen ja lentkentän asettamiin vaatimuksiin eklgisesti kestävin ratkaisuin. Tämän työn keskeiset tavitteet vat: 1) Saada kknaiskuva seudun liikenneyhteyksien kehittämiseksi ympäristönäkökhdat humiiden. 2) Saada uusia ideita siitä, kuinka Frssan seutu visi paremmin linkittyä metrplialueeseen ja lisätä yhteistyötä metrplialueen ja Frssan seudun välillä. 3) Saada kehittämisehdtuksia siitä, kuinka Frssan seudun lgistista asemaa vidaan vahvistaa. Tässä tetaan humin Frssan seudun mahdllisuudet kk Etelä-Sumen lgistisena palvelukeskuksena tulevaisuuden timintaympäristössä ja yhtenä merkittävänä kehittämiskhteena valtakunnallisesti. Frssan seudun merkittävät tieyhteydet n esitetty seuraavassa kartassa. Työssä tarkasteltujen valta-, kanta- ja seututeiden khdalle n merkitty tienumer.\n7 4 Kuva 1. Frssan sijainti keskeisen tieverkn suhteen sekä työssä tarkastellut tieyhteydet. Frssan seudun lgistista asemaa n arviitu etenkin tulevaisuuden näkökulmasta keskeiset kehityshankkeet kuten Frssan Envitech ja Humppilan EcAirprt. Kyseiset hankkeet n humiitu myös tieverkstn kehittämistarpeiden arviinnissa. Tarkastelussa ei teta kantaa hankkeiden tteutettavuuteen, vaan keskitytään arviimaan tilannetta visin mukaisen timinnan tteutuessa. Selvityksen vat tteuttaneet Pöyry Finland Oy:n lgistiikan, liikenteen, ympäristövaikutusten ja maankäytön asiantuntijat maaliskuun ja kesäkuun 2010 välisenä aikana. Hankkeen prjektipäällikkönä Pöyry Finlandilla n timinut Jarkk Rantala ja muut työhön sallistuneet asiantuntijat vat Mark Nyby, Heli Knttinen, Art Rutsalainen, Juha Nurmi, Juha Riihiranta ja Lauri Suikki.\n8 5 2 FORSSAN SEUDUN LOGISTINEN ASEMA 2.1 Frssan seudun tulevaisuuden kilpailukykytekijät Frssan seudun lgistista sijaintia ja sen tulevaisuuden kehitysnäkymien arviintia sekä Frssan seudun timimista Etelä-Sumen lgistisena palvelukeskuksena vidaan tarkastella jk nykyisen kehityksen tai tulevaisuuden visiiden perusteella. Maaliskuussa 2010 julkaistussa rautatieselvityksessä tarkasteltiin Frssan seudun nykyisiä kilpailukykytekijöitä, siihen liittyviä mahdllisuuksia sekä tunnistettiin haasteita. Vaikka tämän selvityksen liikenneinfrastruktuuriin liittyvässä tarkastelussa painpiste n llut nykyisiin liikennemääriin, väestöön ja elinkeinrakenteeseen sekä niiden kehitysarviihin perustuvassa tarkastelussa, myös tulevaisuuden visiihin perustuvien ratkaisujen vaikutuksia n arviitu ttamatta tarkemmin kantaa niiden tteutettavuuteen. Tteutuessaan näiden kehityshankkeiden merkitys seutukunnalle ja kk Etelä-Sumen lgistiselle järjestelmälle tulisi lemaan merkittävä. Keväällä 2010 julkaistussa Ell-hankkeen raprtissa (Hlma & Kajander 2010) n tarkasteltu alueellisen kilpailukyvyn elementtejä sekä lgistiikkaa sana alueellista kilpailukykyä. Alueellista kilpailukykyä vidaan tarkastella sekä alueen kykynä synnyttää, hukutella ja ylläpitää timintaa, jka lisää alueen taludellista hyvinvintia että yritysten sijittumis- ja investintipäätösten näkökulmasta. Glbalisaati n jssain määrin muuttanut alueellisia kilpailukykytekijöitä ja niiden paintuksia. Lgistiikka n kuitenkin tdettu yhdeksi tärkeimmistä yritysten sijittumispäätöksiin vaikuttavista tekijöistä, jka n tdettu useissa selvityksissä (mm. Keskuskauppakamari 2009). Usein tällä tarkitetaan hyvää tieinfrastruktuuria ja yleensäkin hyviä liikenneyhteyksiä yritysten tarpeiden mukaisesti tärkeimmille markkina-alueille, satamiin, lentkentille ja muihin lgistisiin slmupisteisiin. Alueelliseen kilpailukykyyn liittyy leellisesti alueen imag. Kilpailukyvyn kehittämisen lisäksi leellista n alueen markkininti, mutta kuten Hlman ja Kajanderin raprtissa tdettiin, kilpailukykyä ei vida rakentaa tyhjästä, vaan aidista alueellisista kilpailu- ja vetvimatekijöistä. Alueellista kilpailukykyä luvat esimerkiksi timiva infrastruktuuri, hyvä elinkeinrakenne ja verkstt, alueen hukuttelevuus elinympäristönä, työviman saatavuus sekä innvaatikapasiteetti. Viimeisin tekijöistä viittaa siihen, että tyypillisesti ylipistkaupungit n kettu kilpailukykyisimmiksi seuduiksi. Frssan seudulla n mnipulinen kulutusjärjestelmä ammatillisesta kulutuksesta ammattikrkeakulun petustarjntaan, mutta jnkin ylipistyksikön saaminen vähintään prfessuurin mudssa alueelle lisi seudun innvaatiympäristön kehittämisen kannalta merkittävä tekijä. Hlman ja Kajanderin (2010) selvityksen mukaan alueellinen kilpailukyky vi saada alkunsa myös sattuman kautta. Sillin esimerkiksi yksittäisen yrityksen sijittumispäätös vi aiheuttaa psitiivisen kehityksen kierteen käynnistymisen. Sattumaan vi myös vaikuttaa aktiivisella elinkeinplitiikalla sekä etsimällä jatkuvasti uusia mahdllisia timijita perustuen seutukunnan tunnistettuihin vahvuusalueisiin. Frssan seudulla n aktiivisesti etsitty uusia timialja ja tukijalkja uuden kasvun phjaksi, jista vat situksena vuteen 2025 ulttuva elinkeinstrategia ja Humppila Ec Airprt & Lgistic Centre knsepti, jtka mlemmat sittavat ennakkluultnta pyrkimystä löytää uusia menes-\n9 tysalueita Frssan seudulle. Tällaisilla avauksilla vidaan edistää myös sattuman tteutumisen tdennäköisyyttä, jka saltaan generisi uutta elinkeintimintaa ja kehitystä Frssan seudulle. Frssan seudun vuteen 2025 ulttuvassa elinkeinstrategiassa strategisiksi timialiksi n määritelty ympäristö ja energia, hyvinvinti, vihreä lgistiikka ja teknlgia, jihin liittyy timialja leikkaavina timenpidealueina saaminen, tutkimus ja tutekehitys, kansainvälisyys, palveluliiketiminta ja luva talus, yhteistyö pääkaupunkiseudun kanssa sekä alueellinen yhteistyö. Ympäristöteknlgiasta ja siihen liittyvästä yritystiminnasta yhdistettynä vihreään lgistiikkaan n mahdllista rakentaa Frssan seudulle timialakknaisuus, jsta n mahdllisuus kehittää kansainvälisesti tunnettu tute seutukunnalle ja siten uusi merkittävä kilpailukykytekijä seutukunnalle ja sen vetvimaisuuden kasvattamiselle. Ympäristötimialan lisäksi Frssan seudun vahviksi timialiksi n tunnistettu elektrniikka-, metalli-, elintarvike-, hyvinvinti- sekä rakennustutetimialat. Muita tunnistettuja vahvuuksia seutukunnan alueella vat hevstalus, Agrplis, elektrniikkaklusteri, sekä tietliikenteen, graafisen alan ja elintarviketellisuuden saaminen. Alueella n myös tekstiilialan saamista, jlle ei tällä hetkellä le näkyvissä hyödyntäjää. Sama tilanne n rakennustellisuuden ja erityisesti betnialan saajien suhteen. Frssan seudulla n laadittu erilaisia visiita ja suunnitelmia lgististen rakenteiden ja liikenneinfrastruktuurin kehityksestä, jtka vat humattavasti edellä mainittua kasvuennusteisiin perustuvaa tarkastelua tavitteellisemmat. Siten tässä maantieselvityksessä tarkastellaan lgistista sijaintia ja palvelurakennetta tarjuspyynnön mukaisesti myös tulevaisuuden visiiden näkökulmasta. Lgistiikan kehityksen näkökulmasta Frssan seudulla n kaksi keskeistä kehityshanketta ja visita, Envitech alueen kehitys ja Humppila Ec Airprt & Lgistic Centre. Envitech alueen kehitys perustuu Frssan seudun elinkeinstrategian tavitteisiin kehittää Frssan seudulle vihreän lgistiikan ja ympäristöliiketiminnan klusteri, jka tisi yhden kasvavan ja elinvimaisen timialan Frssan seudulle, mudstaa tdennäköisesti alueelle sijittuvista timijista ja timinnista riippuen hyvinkin kuljetusintensiivistä timintaa. Frssan seudun vahvuuksia n hyvä lgistinen sijainti Etelä-Sumen alueella ja hyvät mahdllisuudet kehittää liiketimintaa, jka vaatii paljn tilaa. Myös seudulla havaittavissa leva kehitysmyönteisyys ja aktiivinen uusien vahvuusalueiden etsiminen edesauttavat Frssan seudun myönteistä kehitystä. Esimerkiksi knseptitua ajharjitteluun ja elämysmatkailuun liittyvää keskusta n selvitetty eri pulilla Etelä- ja Keski- Sumea ja tällaiseen timintaan Frssan seudulla n tarjta hyvät edellytykset. Frssan seudun saavutettavuus n tällaisten knseptien näkökulmasta erittäin hyvä. Klusterien mututuminen n yksi alueellisen kilpailukyvyn kehittymisen näkökulma. Eklgisuuden ja vihreän lgistiikan ympärille n mahdllista kehittää tdellinen klusteri, mutta mikäli Humppila EcAirprt & Lgistic Centre (HEA)-knsepti tteutuu, n mahdllista löytää muitakin timialja, jiden ympärille saattaa kehittyä timintjen keskittymistä siten, että vidaan puhua klusterista. Tyypillisesti klusterien mudstumisessa alueellisellakin taslla perustana vat laajat työvimamarkkinat ja vahva innvaatikulttuuri, jten tästä näkökulmasta Frssan seudulla riittää haasteita tulevaisuuden kehityksen suhteen. 6\n10 2.2 Humppila Ec Airprt & Lgistic Centre timintamallin mahdllisuudet Lgistiikka n tdettu useissa tutkimuksissa ja erilaisissa selvityksissä yhdeksi tärkeimmistä alueen vetvimaan vaikuttavista tekijöistä, kun yritykset tekevät timintjen sijittumiseen liittyviä päätöksiä. Keskuskauppakamarin elkuussa 2009 julkaiseman selvityksen mukaan liikenneyhteydet n arviitu yritykselle spivan työviman saatavuuden jälkeen tiseksi tärkeimmäksi sijittumiseen vaikuttavaksi tekijäksi. Lgististen tekijöiden painarvn kasvaminen yritysten sijittumiseen vaikuttavana vetvimatekijänä pultaa Frssan seudun saavutettavuuden kehittämistä ja myös lgistiikka-alueen kehittämistä. Tisaalta n myös muistettava, että liiketiminnassa kysyntä lu tarjntaa ja kapasiteettia eli riittävien perusedellytysten tteutumisen jälkeen alueelle sijittuvat timijat ja niiden palvelutarjnta luvat tdellisen perustan esimerkiksi lgistiikkakeskusalueen tteutumiselle ja timintamallille. Siihen vidaan vaikuttaa etsimällä tisiaan täydentäviä timijita, jtka yhdessä luvat kattavan ja myös kansainvälisesti kiinnstavan palvelukknaisuuden, jka siten parantaa kk Frssan seutukunnan vetvimaisuutta lgistiikan näkökulmasta tarkasteltuna. HEA knseptin lgistiikka-alueen suunnittelun lähtökhtana n riittävän suuren yksikkökn varmistaminen, jka mahdllistaa keskitettyjen ja kustannustehkkaiden ratkaisujen tteutumisen. Hankkeen aiemmissa selvitysvaiheissa n tunnistettu, että kaupan ja tellisuuden yritykset vat pyrkineet pistamaan mia varastja ja siirtyneet käyttämään lgistiikkaperaattreiden terminaali- ja muita lgistisia palveluja sekä niiden mudstamia kknaisia lgistisia järjestelmiä. Timinnan vlyymin kasvu tarjaa mahdllisuuden timiala- ja asiakaskhtaisten ratkaisujen ja palvelumallien tarjamiseen sekä tehkkaiden hjausjärjestelmien kehittämisen tukemaan kustannus- ja energiatehkasta timintamallia. Siten HEA Lgistic Centerin terminaalirakenteeksi n kaavailtu yli m2 ja 11 m krkeita terminaalitilja. Lähtökhtana vat lunnllisesti alueelle sijittuvien lgistiikkaperaattreiden ja muiden timijiden tarpeet, mutta perusajatuksena leva suuren yksikkökn mahdllistamasta tiljen, työvälineiden ja resurssien justavasta ja tehkkaasta käytöstä vastaa tulevaisuuden timintaympäristössä kilpailukykyistä timintamallia. Lgistiikka-alueen ei tarvitse rajittua pelkästään lgistiikka-alan timijihin, vaan siitä vidaan kehittää business park tyyppinen kaupan ja tellisuuden yrityksille hukutteleva sijaintipaikka. Kuitenkin n sutavaa, että alueelle sijittuvien yritysten timintamallit vat sellaisia, että multimdaalisuuteen perustuva lgistiikkakeskusalue spii alueelle sijittuvien yritysten lgistisiin tarpeisiin ja mahdllisuuksien mukaan myös tukee yritysten liiketimintaa. Sijittuminen alueelle tulee lla suunnitelmallista siten, että eri kuljetusmutja ja niiden välisiä siirtmahdllisuuksia hyödyntävät timijat sijaitsevat ptimaalisesti alueen timinnan tehkkuuden kannalta tarkasteltuna. Alue sijaitsee hyvien liikenneyhteyksien varrella j nykyisessä tilanteessa. Kuten hankkeen aiemmissa kehitysvaiheissa n tdettu, alueen vahvuutena n sijainti keskeisesti Sumen väestön ja elinkeintiminnan painpisteen suhteen. Suuret kaupungit ja useat hyvän laivafrekvenssin tarjavat satamat sijaitsevat nin 100 km säteellä Humppilan lgistiikka-alueelta. Lgistiikka-alueen timintamallin kehittämisen haasteena n hyvästä liikenteellisestä sijainnista hulimatta alueen man väestö- ja yritysptentiaalin rajallisuus verrattuna suurempiin nin 100 km säteellä sijaitseviin kaupunkeihin. Tisaalta kk hankkeen tteutuksen perustaa ei le suunniteltukaan paikallisen kysynnän tai 7\n11 Sumen nykyisen lgistiikkamarkkinan uusjan varaan, vaan tteutuessaan se tulee syntymään uuden tellisen timinnan ja glbaalin lgistiikan perustalle. Lentkenttä- ja lgistiikkakeskusknseptin tteutus edellyttää jnkin suuren timijan sijittumista alueelle, jka tarvitsee paljn timitilaa lentkentän läheisyydessä. Mahdllisuudet sijittua lentkentän kiittien välittömään läheisyyteen vat lemassa levilla lentkentillä nykyisin hyvin rajalliset ja siten tällaiset timinnalliset ja tilatarpeet mudstavat yhden merkittävän perustan kk HEA knseptin suunnitelmalle ja tteutukselle. Frssan seudun yksi vahvuus n eklgisuuden hella spivuus kaikelle tilaa vievälle timinnalle. Yhtenä visina nkin lentrahdin salta timia lentkenttäparina Helsinki- Humppila. Yksikköliikenne ja siitä erityisesti knttiliikenne n kasvava kuljetusjärjestelmä kansainvälisessä tavaraliikenteessä, jnka rli vain vahvistuu hankinta- ja markkina-alueiden sekä tutantrakenteiden glbalisituessa. Knttikuljetusjärjestelmän etuna n sveltuvuus useaan kuljetusmutn sekä terminaalikäsittelyjen helppus ja tehkkuus. Tutetta kuljetettaessa samassa kuljetusyksikössä kk kuljetusketjussa myös tutteen vauriitumisherkkyys vähenee, kun tutteeseen khdistuvat käsittelykerrat vähenevät. Glbaalissa tavaraliikenteessä knttiliikenteeseen liittyy tyypillisesti merikuljetus ja siten tällaisia lgistiikkakeskusknsepteja kehitettäessä satamayhteydet vat keskeisessä asemassa. Sumessa n eri suunnitteluvaiheissa useita sisämaasatama knsepteja sisältäviä lgistiikkakeskushankkeita, jssa satama timii läpivirtausterminaalina ja varsinainen kntitus ja tavaran käsittely tapahtuu sisämaaterminaalissa. HEA lgistiikkaalueella n mahdllisuudet myös asemitua tällaiseen timintamalliin, mikäli alueelta n hyvät liikenneyhteydet knttiliikennettä harjittaviin satamiin. Humppilan tapauksessa merkittävimmät knttisatamat vat Helsingin Vusaari ja Rauma. Muun yksikköliikenteen salta Turun ja Naantalin satamilla n merkittävä rli Sumen kansainvälisessä kuljetusjärjestelmässä. Haasteena tsin n Frssan seudun generimien tavaravirtjen vähäisyys. Siten tämän tavitteen tteutuminen edellyttää niin krkealukkaisen ja innvatiivisen timintamallin sekä timijakknaisuuden lumista, että tällainen useaa satamaa palvelevan lgistisen keskittymän käyttö ja asema vat perusteltuja varsinkin kun tetaan humin, että lähiseudulle n suunnitteilla useita vastaavia hankkeita. Tampereen kaupunkiseudulle suunnitellaan vastaavaa timintamallia, Turussa kehitetään Lgicity-aluetta lentkentän ympärillä ja Helsingin seudulla n j lemassa timiva lgistinen rakenne. Tisaalta vidaan tdeta, että pelkän sumalaisen lgistisen järjestelmän tarkastelulla tai materiaalivirtjen hjaamisella uuden knseptin kautta tuskin löydetään perusteluja HEAknseptin tteuttamiselle. Tteutuksen nkin perustuttava asemitumiseen glbaaliin lgistiseen järjestelmään sekä aivan uudenlaiseen paljn tilaa vaativaan liiketimintaan, jlle Frssan seutu tarjaa hyvän sijittumispaikan. 8\n12 Yksi leellinen kysymys n se, mitä HEA:n lgistiikkakeskukselta vaaditaan, jtta se visi timia sana eurppalaista lgistiikkakeskusverksta. Vaikuttavia tekijöitä vat ainakin: 1) Aasian lentliikenteen ptentiaalin hyödyntäminen. Aasian merkitys markkina- ja hankinta-alueena n merkittävä ja tulee kasvamaan edelleen, jka yhdistettynä Sumen hyvään lgistiseen sijaintiin Aasian ja Eurpan välisessä lentliikenteessä tu mahdllisuuksissa. Sumessa ruuhkatn ilmatila verrattuna Keski- Eurppaan ja siten hyvä sijaintipaikka Aasian lentliikenteen ja lentrahdin perinnille. 2) Alueelle sijittuvat timijat ja linkittyminen glbaalien lgistiikkaperaattreiden verkstihin. Vaikka yritysten sijittumispäätöksiin vidaan jssain määrin vaikuttaa aktiivisella elinkeinplitiikalla sekä hukuttelemalla alueella j levien vahvjen timialjen piiriin kuuluvia yrityksiä, sattumalla n usein suuri rli. Tämä jhtuu siitä, että alueelle vi syystä tai tisesta etablitua yritys, jka timii psitiivisena esimerkkinä muille sijittumisratkaisuja miettiville yrityksille. 3) Saavutettavuus eri kuljetusmudilla. Miten eri kuljetusjärjestelmät timivat HEA:n näkökulmasta, kustannustehkkuus, npeus ja timinnan laatu? 4) Kiinnstavat tavaravirrat. Mitkä taht käyttävät HEA:n palveluja tai timivat sana knseptia, mitkä vat timijiden markkina- ja hankinta-alueet, mihin saadaan tasapainiset kuljetusvirrat? 5) Kansainvälisesti kiinnstava tute, brändi, mudstaa yhden merkittävän vetvimatekijän lgistisessa verkstssa ja siten lu perustaa asemitumiselle eurppalaiseen ja glbaaliin lgistiikkakeskusverkstn. Miten asemidaan, millä palvelutarjnnalla, kenelle ja miksi juuri tämä knsepti? Vihreä lgistiikka, timitusketjujen energiatehkkuus ja lgistiikan hiilijalanjäljen pienentäminen vat keskeisiä lgistiikan kehitykseen vaikuttavia suuntauksia, jiden vidaan lettaa levan hyvin pitkän aikavälin painpistealueita jhtuen siitä, että ilmastnmuutskeskustelu n kasvanut ja huli elinympäristömme tulevaisuuden kehityksestä n aita. Siten vidaan tdeta, että valittu strategia keskittyä vihreän lgistiikan kehittämiseen lu saltaan perustaa kk Humppila EcAirprt & Lgistic Centre hankkeelle ja myös tämän selvityksen khteena leva Frssan seudun maantieyhteyksien kehittämisnäkökulma ja siten kk lgistiikka-alueknseptin tteutettavuuden tukeminen vat tältä sin perusteltuja kehittämistavitteita Frssan seudun alueellisessa kehittämistyössä. 9 Tärkeää tällaisen hankkeen kehittämisessä n, että edetään mahdllisimman vahvalla perustalla ja kehitetään hanketta usealla alueella, jka lisää kiinnstusta hanketta khtaan ja siten edistää hankkeen knkreettista tteutettavuutta. Oleellista n tahttilan määrittely, alueen vetvimatekijöiden tunnistaminen ja pyrkiminen jhdnmukaisesti vahvuuksien vahvistamiseen edelleen erilaisin timenpitein.\n13 Lgistiikkakeskus-benchmarking, suuri hanke Keski-Eurpassa: Leipzig/Halle lentkentän lgistinen keskittymä Suuren lukan vertailuhankkeena n tarkasteltu Leipzig/Halle lentkenttäalueen lgistista keskittymää (Mitteldeutsche Airprt Hlding 2010a). Leipzig/Halle lentkentän ja samaan Mitteldeutsche Airprt Hlding-knserniin kuuluvan Dresdenin lentkentän lgistinen sijainti n erinmainen (vrt. allaleva kuva). Lisäksi j lentkentän läheisyydessä n suunnittelualueeseen verrattuna suuri väestöphja: Leipzigin hallintpiirissä 1 n asukasta, jsta Leipzigissä ja edelleen kk Saksin savaltissa asukasta. Lisäksi khtuullisen lähellä sijaitsevat Pulan Wrclavin seudun tellisuuskeskittymä sekä Tsekin perinteiset tellisuusalueet, jten Leipzig/Hallen lentkentän lgistiikkakeskittymällä vidaan arviida levan erittäin suuret ja myös tulevaisuuden kehityksen kannalta ptentiaaliset markkinat. Kuva 2. Leipzig/Hallen ja Dresdenin lentkenttien sijainti (Mitteldeutsche Airprt Hlding 2010a) Lentasema-alueen tunnuslukuja verrattuna sumalaisiin lentasemiin (v. 2009): - Laskeutumiset: n / vusi [Helsinki-Vantaa, kaupallinen ; Tampere- Pirkkala, kaupallinen 5 700; Turku, kaupallinen 5 200] - Lentmatkustajia: n. 2,4 M / vusi [Helsinki-Vantaa: 12,6 M; Tampere-Pirkkala: 0,6 M; Turku: 0,3 M] - Rahtia: t / vusi [Helsinki-Vantaa: ; Tampere-Pirkkala: 860; Turku: 6 900] Lentasema-alueen syntymisen ja kehittymisen taustalla n paitsi Mitteldeutsche Airprt Hlding yhtiö, myös Saksin ja Saksi-Anhaltin savaltiiden jatkuva kehittämisplitiikka. Kehittämisplitiikan menestyksen ansista lentkenttäalueelle n saatu useita kansallisesti ja kansainvälisesti merkittäviä yrityksiä kuten Prsche, BMW, DHL, BASF, Bayer, Karstadt-Quelle, Infinen, AMD ja Siemens-Mtrla. 1 Hallintpiirillä tarkitetaan tässä termiä Direktinsbezirk.\n14 Lentasema-alue työllistää tällä hetkellä lähes henkeä ja jkaisen uuden työpaikan n arviitu luvan maakunnallisesti 2,6 välillistä työpaikkaa. Saksassa n arviitu miljnan uuden lentmatkustajan tai rahtitnnin luvan lentasema-alueelle n uutta työpaikkaa. 11 Lentasema-alueen infrastruktuurista vidaan nstaa esiin kaksi kiitrataa, npean junaliikenteen rata ja asema, mttritie sekä lähijunaliikenteen rata ja asema. Infrastruktuuri-investinteihin n käytetty vudesta 1990 alkaen n. 1,3 miljardia eura. Lentasema-alue esitetään seuraavassa kuvassa. Olemassaleva Rakenteilla / Valmis Laajennuspti Kuva 3. Leipzig/Hallen lentkenttäalue (Mitteldeutsche Airprt Hlding 2010a) Vastaavanlaajuiselle hankkeelle tuvat Sumen lissa haastavuutta mm. Saksan vahvempi aluehallintrakenne sekä laajempi väestöphja. Tämän mittakaavan hankkeen tteutuminen Sumessa edes vaiheittain edellyttäisi kiinnstuneiden asiakasyritysten ja riittävän vlyymin lisäksi mittavia infrastruktuuriinvestinteja. Merkittävät infrastruktuuri-investinnit edellyttävät valtintaluden nykytilanteessa varsin usein myös yksityisen rahan mukaantula esimerkiksi PPPhankkeena.\n15 Envitech-yritysalue Frssa Envitech n mnipulinen ympäristösaamisen keskittymä, jnka alueella timii niin ympäristöalan yrityksiä kuin julkisia rganisaatiita. Alue tarjaa ympäristöhulln ratkaisuja kierrätykseen, jätteiden käsittelyyn ja uusiraaka-aineiden hyödyntämiseen tutkimuksen, suunnittelun ja asiantuntemuksen mudssa. Useita kierrätystimintja Sumessa, Eurpassa ja jpa kk maailmassa n käynnistetty ensimmäisenä Envitech-aluella. Alue n Sumen markkinajhtaja lasinkierrätyksessä ja sillä n merkittävä asema valtakunnallisesti mm. sähkö- ja elektrniikkarmun, pilaantuneen maan ja bijätteen käsittelyssä. Ympäristöteknlgiaan, -knsultintiin ja -palveluihin liittyvä liiketiminta n seudulla vahvassa kasvussa. Yhteisössä n mukana myös tutkimusta, kulutusta ja aluekehitystä tteuttavia rganisaatiita. Envitech -alue sijaitsee Frssan keskustasta lunaaseen Kiimassun alueella nin kilmetri Jkiistentien eteläpulella. N Pri Jkiistentie (yt 2804) Frssa Jkiinen Kiimassuntie Envitech vt 2 Helsinki Kuva 4. Envitech alueen sijainti suhteessa Frssan keskustaan. Alueen timijat vat määritelleet yhdessä vuteen 2015 asti ulttuvan Envitechstrategian, jnka sa-alueet vat: 1. Yritystiminnan kasvattaminen 2. Ylivimaiset liiketiminnan tukitiminnt 3. Frssa Envitech -yhteistiminta 4. Osaamisen lisääminen\n16 5. Infrastruktuurin kehittäminen 13 Envitech alueen tavitteena n lla Sumen vetvimaisin ympäristöliiketiminnan keskittymä vuteen 2015 mennessä. Kyse n vihreän lgistiikan knseptista, jka perustuu erilaisten jätelajien tehkkaaseen käsittelyyn ja uusikäyttöön. Siten Envitech ja HEA hankkeet tukevat tisiaan kehitettäessä energia- ja ektehkkaita timintamalleja sekä niihin liittyviä lgistisia järjestelmiä, jilla n mahdllisuus kehittyä valtakunnallisesti ja kansainvälisestikin merkittäväksi kknaisuudeksi. 2.5 Frssan seudun yhteydet metrplialueelle Hankkeen yksi tarkitus n llut tarkastella erilaisia näkökulmia siitä, miten Frssan seutu visi nykyistä paremmin linkittyä metrplialueeseen sekä lisätä yhteistyötä metrplialueen ja Frssan seudun välillä. Metrplialueyhteyksiä vidaan tarkastella lgistisen palvelukeskusajatuksen kautta, työssäkäyntialueen laajentamisena ja siten Frssan seudun vetvimaisuuden kasvamisena asuinalueena, liikenneyhteyksien näkökulmasta sekä innvaatiympäristön kehittymisen kannalta. Työssäkäyntialueen laajentumisen näkökulmaa tarkasteltiin edellisessä rautatieselvityksessä. Rautatieyhteyden rakentaminen ja tieverkn parantaminen pääkaupunkiseudun suuntaan varmasti lisäävät pendelöintiä alueiden välillä, mutta tistaiseksi ei le näkyvissä sellaisia tekijöitä, jtka laajentaisivat työssäkäyntialuetta ja lisäisivät pendelöintiä merkittävästi nykyisestä. Ilmastnmuutskeskustelu ja ympäristötietisuuden kasvu sekä ympäristövaikutusten humin ttaminen kulkumutvalinnissa vi tsin lla sellainen tekijä, jnka perusteella nykyinen tilanne muuttuu. Tällaista kehitystä vitaisiin edistää kehittämällä jukkliikennettä esimerkiksi linja-autlippuyhteistyön kehittämisellä HSL-alueen kanssa siten, että Matkahulln tai liikennöitsijän kuukausi- tai matkakrttiin visi lisätä HSL-vyöhykkeitä siten, että kknaisuudesta tulisi käyttäjälle nykyistä edullisempi ja justavampi. Tinen vaihteht jukkliikenteen palvelutasn kehittämisessä n syöttöliikenteen perinti siten, että Frssan ympäristökunnista lisi synkrnitu ja taattu vaihtyhteys Helsingin pikavurliikenteeseen. Työssäkäyntialueen laajenemista pääkaupunkiseudulta ja pendelöinnin kasvun yksi perustekijä n Frssan seudun vetvimatekijät ja alueellisen kilpailukyvyn parantaminen, jita käsiteltiin luvussa 2.1. Liikenneinfrastruktuurin kehittäminen ei yksin riitä, vaan perustana tulee lla alueen hukuttelevuus asuinpaikkana ja elinkeinelämän sijaintipaikkana. Tätä kehitystä vidaan tukea tie- ja rautatieyhteyksiä kehittämällä sekä jukkliikenteen palvelutasn kehittämishankkeilla. Frssan seudun timiminen lgistisena palvelukeskuksena n pulestaan mnitahinen kysymys, jnka tulevaisuuden kehityksestä vidaan mudstaa mnta kehitysvaihtehta. Nykyisellään Frssan seutuun liittyvät tavaravirrat, alueen asukasmäärä ja elinkeinrakenne ei tarja suuria edellytyksiä lgistisen aseman vahvistamiseen, vaikka Frssan seudun lgistinen sijainti n hyvä. Alue n hyvin saavutettavissa eri suunnista, Frssa sijaitsee nin 100 km säteellä Sumen suurimmista kaupungeista, alueelta n hyvät yhteydet useaan Etelä- ja Länsi-Sumen Sumen kansainvälisen kuljetusjärjestelmän kannalta leelliseen satamaan. Periaatteessa lgistiikkarakentaminen n siirtymässä Helsingistä kauemmaksi ja tällä hetkellä painpiste n Kehä III:n mudstamalla\n17 vyöhykkeellä. Myös vt3 Tampereelle saakka ja vt4 Lahteen saakka mudstavat nykyisin hyvin vetvimaiset vyöhykkeet lgistiikkatimintjen sijittumiseen. Vt1:een liittyen Turun LgiCity n kasvamassa merkittäväksi lgistiikkakeskittymäksi. Siten Frssan seudun n löydettävä kknaan uusia kilpailukykytekijöitä, mikäli halutaan kehittyä lgistiseksi palvelukeskukseksi pääkaupunkiseutuun ja Etelä-Sumen alueeseen liittyen. Ympäristöteknlgian kehittäminen Frssan seudun kärkihankkeeksi, jlla n j hyvä perusta Envitech alueella n yksi mahdllisuus krstaa Frssan seudun asemaan tämän erikisalueen keskeisenä saamis- ja palvelukeskuksena. Humppila Ec Airprt & Lgistic Centre n tinen merkittävä alueellinen kehittämishanke, jka tteutuessaan mudstaa perusteita laajemman alueen lgistisena palvelukeskuksena timimiselle. HEA knseptille n perusteet löydyttävä muusta kuin nykyisen Etelä-Sumen tai myös kk Sumen lgistisen järjestelmän uudelleensijittamisesta ja rakenteellisesta muutksesta, kuten tarkasteltiin luvussa 2.2. Tteutuessaan visi tteutua lentrahdin salta lentkenttäpari Helsinki-Humppila ja tällaisella knseptilla Frssan seutu linkittyisi eurppalaiseen lgistiikkakeskusten verkstn. Tässä selvityksessä ei le tarkasteltu tarkemmin HEA hankkeen tteutumisen edellytyksiä eikä alueen knseptintia, vaan se n llut eri sa-alueiden tarkasteluissa yhtenä tteutuessaan tulevaisuuden kehittymiseen vaikuttavana ja alueen vetvimaisuutta lisäävänä tekijänä. Innvaatiympäristön kehittäminen tdettiin luvussa 2.1 yhdeksi tärkeäksi alueen vetvimaisuutta lisääväksi ja alueelliseen kilpailukykyyn vaikuttavaksi tekijäksi. Tämä tarjaa myös hyvät mahdllisuudet nykyistä tiiviimpään linkittymiseen metrplialueeseen. Innvaatiympäristön perustana n hyvä ja alueen elinkeinelämän tarpeisiin vastaava kulutusjärjestelmä, jta Frssan seudulla löytyy hyvin ammatillisesta kulutuksesta ammattikrkeakulun kulutustarjntaan. Alueellista kilpailukykyä tarkasteltaessa ylipistkaupungit n tdettu vetvimaisiksi alueiksi juuri hyvän innvaatiympäristön vuksi. Siten Frssan seudullekin lisi hyvä alueellisen kilpailukyvyn kehittämiseksi saada ylipisttasn petusta ja tutkimusta ainakin prfessuurin mudssa. Envitech alue tarjaa hyvän perustan kehittää ympäristöteknlgiasta tdellista klusteria Frssan seudulle ja siihen liittyen yhteydet Aalt-ylipistn alan huippututkimukseen tukisi seudun innvaatiympäristön kehittämistä sekä samalla tiivistäisi yhteyksiä metrplialueen kanssa. 14\n18 15 3 MAANTIEYHTEYKSIEN KEHITTÄMINEN FORSSAN SEUDULLA 3.1 Valtatie Perustiedt ja tien liikennemäärät Valtatien 2 pituus n 227 km (Vihdin Paljärvi Prin Mäntylut). Tie erkanee valtatiestä 1 Paljärvellä. Tie timii pääyhteytenä pääkaupunkiseudulta Satakuntaan sekä siin Hämettä, Pirkanmaata ja Phjanmaata. Tie n myös vaikutusalueensa yhteys Helsingin, Prin ja Rauman satamiin. Frssasta n valtatie 2:n kautta Helsingin keskustaan 110 km ja Vusaaren satamaan 125 km. Prin suunnassa Frssan ja Prin keskustan etäisyys n 130 km ja Frssan ja Mäntyludn sataman 150 km. Vt 2:n suunnittelualuetta lähimmät Liikenteen autmaattisen mittausjärjestelmän (LAM) mittauspisteet sijaitsevat Humppilassa ja Karkkilan phjispulella Rautamäessä. Humppilan LAM-pisteen keskimääräinen vurkausiliikenne (KVL) n vusina vaihdellut ja ajneuvn välillä. LAM-pisteen hittava liikenne n suurimmillaan kesäkuukausina (KVL n ajneuva), jllin raskaan liikenteen suus n pienimmillään eli %. Muullin raskaan liikenteen suus KVL:stä n nin 20 %, mikä pultaa tielle jäljempänä esitettyjä kehittämistimenpiteitä. Liikennemäärien kehitystrendi n llut laskeva, mikä jhtuu etenkin vunna 2009 tapahtuneesta raskaan liikenteen vähenemisestä. Kyseistä vähenemistä vidaan kuitenkin pitää lyhytaikaisena taluselämän häiriönä. Rautamäen LAM-pisteessä KVL n vusina vaihdellut ja ajneuvn välillä, jsta raskaan liikenteen suus n % Tteutetut ja suunnitellut perusparannustimenpiteet Vusina n tteutettu valtatie 2:n perusparannushanke. Perusparannus n käsittänyt 16 erillistä kknaisuutta sisältäen mm. 5 eritasliittymän rakentamisen tai parantamisen, 5 hituskaistaparin rakentamisen sekä useiden liittymien parantamisen tai prrastamisen. Vunna 2009 valmistuneen perusparannushankkeen parannuskhteet vat kuitenkin painttuneet Frssan phjispulelle, vaikka valtatien eteläsassa sijaitseva khde 16 (2+2 kaistainen hituskaistatie välillä Paljärvi Nummela, n. 5 km) likin varsin merkittävä parannus. Frssan eteläpulisten parantamistimenpiteiden vähäisyys mudstaa edelleen haitan Frssan ja pääkaupunkiseudun väliselle tavaraliikenteelle.\n19 Vuden 2030 tavitetilassa Vihdin ja Karkkilan alueille n esitetty kiireellisyyslukkaan I kuuluvia parannustimenpiteitä (Tiehallint 2007, Hämeen liitt 2008b): 1. vaihe: Nykyisten hituskaistjen muuttaminen keskikaiteelliseksi, hituskaistapari Nummelan ja Vihdin välille sekä Karkkilan eteläinen eritasliittymä sekä liittymä-, kevyen liikenteen ja yksityistiejärjestelyt (kustannusarvi 7 M ) 2. vaihe: 2+2-kaistainen tie Nummela Karkkila, eritasliittymät, meluntrjuntaa, kevyen liikenteen järjestelyjä (kustannusarvi 47 M ). Näiden suunnitelmien lisäksi Karkkila-Humppila yhteysvälin parantamisesta n laadittu tiesuunnitelma, jka li tukkuussa 2010 lausuntkierrksella. Parannuskhteita n ensisijaisesti esitetty yhteysvälille Karkkila-Lukku (20 km), sen jälkeen yhteysvälille Lukku-Frssa. Esitetyt parannustimenpiteet vat tien leventäminen, liittymien parantaminen, riista-aidat sekä jyrkkien luiskien liventaminen nykyisten nrmien mukaisiksi. 16 Tiesuunnitelman timenpiteiden tavitteena n liikenneturvallisuuden parantaminen sekä npeusrajitusten nstaminen / säilyttäminen tasssa 100 km/h. Lukku-Frssa välillä n paineita alentaa nykyistä npeusrajitusta ( km/h). Uusia hituskaistasuuksia vidaan suunnitella vasta myöhemmin. Tiesuunnitelman mukaisille parantamistimenpiteille n esitetty rahitusta lisätalusarvissa, mutta sitä ei le myönnetty. 3.2 Valtatie Perustiedt ja tien liikennemäärät Valtatie 10:n pituus n 167 km (Turku Tuuls) ja sen kautta n yhteys edelleen Lahteen ja Kuvlaan vt 12:n kautta. Vt 10 n surin yhteys Turusta Lahden ja Kuvlan suuntaan. Yhteysväli Hämeenlinna- Lahti n erityisen merkittävä. Frssasta n vt 10:n kautta Turkuun 90 km ja tisaalta Hämeenlinnaan 55 km, Lahteen 125 km ja Kuvlaan 190 km. Vt 10:n suunnittelualuetta lähin LAM-mittauspiste n Tammelassa n. 10 km Frssasta itään. Pisteen KVL n ajneuva, jsta raskasta liikennettä n heinäkuuta lukuunttamatta % (heinäkuussa n. 12 %) Tteutetut ja suunnitellut perusparannustimenpiteet Valtatie 10:n perusparannustimenpiteet käsitellään alla kahdessa sassa, jtka vat Turku Hämeenlinna ja Hämeenlinna Tuuls Lahti. Turun ja Hämeenlinnan välille n esitetty pitkän aikavälin kehittämissuunnitelma, jnka tavitetila n vudessa 2030 (Tiehallint 2007). Timenpiteiden kiireellisyyslukka n II III (Hämeen liitt 2008b) tai III (Varsinais-Sumen liitt 2008).\n20 Kehittämissuunnitelman 1.vaiheeseen esitetään seuraavia timenpiteitä: 17 Turku-Liet: Tien alkusa Turussa kadusta yleiseksi tieksi, liittymien kanavinnit, liikennevalja, jukkliikennejärjestelyjä, taajamiin melusujauksia (3 M ) Liet-Frssa: Phjavesisujaus, liittymäjärjestelyjä ja siltjen peruskrjauksia (3 M ) Frssan taajama: Tiesuuden kevyt parantaminen tteutettu vt 2:n kehittämishankkeen yhteydessä Frssa-Hämeenlinna: Riista-aidat, tasliittymien parantaminen, valaistus, hituskaistalle keskikaide, 4 uutta hituskaistaa, rinnakkaistie- ja kevyen liikenteen järjestelyjä (10 M ). Kehittämissuunnitelman 2.vaiheeseen esitetään seuraavia timenpiteitä: Turku-Liet: Vt 10 ja Vt 9 yhdistäminen Liedn itäpulella (30 M ) tai vaihtehtisesti Liedn hikulkutie (50 M ) Liet-Frssa: Tien leventäminen 10,5 metriin, siltjen parannuksia, kt 52 eritasliittymä Jkiisilla (15 M ) Frssan taajama: Liittymä- ja kaistajärjestelyjen täydentäminen sekä melusujauksia (10 M ) Frssa-Hämeenlinna: Tien leventäminen 10,5 metriin, siltjen parannuksia, Perähuhdan (kt 54) eritasliittymä (15 M ). Kehittämissuunnitelman lisäksi kesällä 2009 n käynnistetty valtateiden 10 ja 2 maankäyttöä palveleva kehittämisselvitys Jkiisten, Frssan ja Tammelan kuntien alueella. Työn tulksista järjestetään palaveri kesäkuun 2010 lpulla, jllin selvitykseen saadaan viimeiset kmmentit. Työssä tullaan alustavasti esittämään vt 10:n nelikaistaistamista välillä Pellilän liittymä (Jkiinen) Tammela, eritasliittymiä (uuden itäisen kehätien pää Järvenpäässä, Kaukjärvi ja Autkeitaan eteläpuli) sekä jitakin muutksia Autkeitaan alueelle. Turun ja Hämeenlinnan välille n myös laadittu kehittämissuunnitelmaa tarkentava timenpideselvitys tiesuudelle Perähuhta-Hattelmala (kt 54 vt 3) (Tiehallint 2008). Kyseisen tiesuuden tarkennettuja tavitteita vat: väylän liikenteellisen palvelutasn ylläpitäminen tasssa C sisältäen pääsuunnalle viiveettömät liittymät, npeustastavitteen 100 km/h sekä kaksi hituskaistaa Hämeenlinnan ja Rengn välille (sijainti täsmennettävä) liikenneturvallisuuden parantaminen (mm. hirvieläinnnettmuuksien vähentäminen riista-aidin ja raivauksin, autmaattinen npeudenvalvnta) liittymien parantaminen (mm. nelihaaraliittymien pist sekä väistötiljen ja ikealle kääntyvien kaistjen lisääminen, varautuminen jihinkin eritasliittymiin) Hämeenlinnan ja Rengn sisäiselle liikenteelle pyritään järjestämään valtatiestä riippumattmat yhteydet yksityistieliittymien vähentäminen ja niiden laadun parantaminen raskaan liikenteen salta riittävä tien hittas sekä riittävästi pysäköinti- ja levähdyspaikkja tien leventäminen tavitepikkileikkaukseen 10,5 / 7,5 m, jsta päällysteen leveys 10 m erikiskuljetusten salta tilavaraus 7 m leveille, 7 m krkeille ja 40 m pitkille kuljetuksille kevyen liikenteen lsuhteiden parantaminen etenkin Hämeenlinnan ja Rengn välillä\n21 jukkliikenteen lsuhteiden parantaminen mm. pysäkkijärjestelyihin; keskeisillä pysäkeillä tilaa saattliikenteelle ja liityntäpysäköinnille elinympäristö: vähennetään estevaikutusta, parannetaan yhteyksiä virkistysreiteille ja pidetään liikennemelulle altistuvien henkilöiden lukumäärä ennallaan Timenpideselvityksen 1. vaiheen timenpiteillä ylläpidetään valtatien 10 liikenneturvallisuutta nykyisillä npeustasilla. Keskeiset timenpiteet vat näkemien avartaminen, liittymien pienet turvallisuustimenpiteet sekä yksityisteiden liittymäjärjestelyt ja niihin liittyvät linja-autjen pysäkkijärjestelyt. 1. vaiheen kustannukset vat nin 0,05 M vaiheen timenpiteillä pidetään valtatien 10 palvelutas timivuuden ja liikenneturvallisuuden salta tavitteiden mukaisena ennen kuin tilavarauksina esitetyt raskaammat timenpiteet n tarve tteuttaa. Keskeiset 2. vaiheen timenpiteet vat yksityisteiden liittymien yhdistäminen, krvaavat rinnakkaistiejärjestelyt sekä linja-autpysäkkijärjestelyt, kevyen liikenteen yhteys Renk-Hämeenlinna, hituskaistjen ja hirviaitjen rakentaminen sekä liittymien turvallisuuden parantaminen erityisesti nelihaaraliittymissä. Timenpiteet edellyttävät pääsääntöisesti tiesuunnitelman laatimista. Tisen vaiheen kustannukset vat nin 7 M. Edellisten lisäksi Perähuhta-Hattelmala -tiesuudelle n katsttu maankäytön pitkän ajan kehittämisedellytysten ylläpitämiseksi mahdllisesti tarvittavia kehittämistimia kuten eritasliittymiä Hämeenlinnan ja Rengn taajamien khdalla sekä kt 54:n liittymässä. Näille timenpiteille ei le esitetty aikataulua ja niiden kustannukset vat nin 24 M. Hämeenlinnan ja Lahden välille valtateille 10 ja 12 n laadittu 2005 kehittämissuunnitelma (Tiehallint 2007) siten, että kehittämistimenpiteet painttuvat Hämeenlinnan läheisyyteen ja vt 12:lle. Tiesuudelle Hämeenlinna Lahti esitetään mm. keskikaiteellisia hituskaistja, useita eritasliittymiä sekä lyhyitä kaupunkimttritiesuuksia. Perusparannuksen kiireellisyyslukka n I (Hämeen liitt 2008b). Kehittämissuunnitelman 1.vaiheeseen esitetään seuraavia timenpiteitä: Hattelmala Ruununmylly: Nykyisten liittymien parantaminen, melusujaus, Hattelmalan phjavesisujaus, Kahilistn etl (7 M ) Ruununmylly Tuuls: Ohituskaistat (5 kpl), rinnakkaistie- ja kevyen liikenteen järjestelyt, riista-aidat, valaistus, yksityisteiden etl:t, liittymien parantaminen (14 M ) Tuuls Kuknkivu: Ohituskaistat (6 kpl), nykyisten hituskaistjen kaiteistus, rinnakkaistie- ja kevyen liikenteen järjestelyt, riista-aidat, Lammin ja Hämeenksken etl:t, yksityisteiden etl:t, liittymäjärjestelyt, phjavesisujaukset (28 M ) Kuknkivu Sramäki (kt 54): Keskikaide ja reunaympäristön pehmentäminen Kuknkivu Lahti (2 M ) Lahden khta (Sramäki-Jutjärvi): Uuden kaupunkimttritien rakentaminen ns. Launeen vaihtehdn mukaisesti. Sramäen, Nstavan, Okeristen, Nikulan, Launeen ja Kujalan eritasliittymät. Kaksi tunnelia, melusujauksia, kevyen liikenteen järjestelyjä (145 M ).\n22 Kehittämissuunnitelman 2.vaiheeseen esitetään seuraavia timenpiteitä: 19 Hattelmala Ruununmylly: 4-kaistaistus, Vanajan, Katuman ja Katisten etl:t (25 M ) Ruununmylly Tuuls: Jatkuva hituskaistatie (2+1), eritasliittymät (3 kpl), rinnakkaistiejärjestelyt yms. (26 M ) Tuuls Kuknkivu: Jatkuva hituskaistatie (2+1), eritasliittymät (5 kpl), rinnakkaistiejärjestelyt yms. (37 M ) Kuknkivu Sramäki (kt 54): Nelikaistaistus välille Kuknkivu Sramäki nykyisellä paikalla (10 M ) Lahden khta (Sramäki-Jutjärvi): ei timenpiteitä 3.3 Valtatie Perustiedt ja tien liikennemäärät Valtatie 9:n pituus n 665 km (Turku-Jyväskylä-Kupi-Jensuu-Niirala). Vt 9 sivuaa suunnittelualuetta Humppilassa ja tarjaa yhteyden suunnitellulta EcAirprt alueelta Turun ja Tampereen suuntaan. Tie n kk maan mittakaavassakin tärkeä pikittaisreitti ja yhdistää alueellisesti mm. Frssan ja Humppilan Varsinais-Sumen satamiin. Suunnittelualuetta lähin LAM-piste n Kylmäkskella, jssa KVL:n vaihtelut vat varsin suuria tammikuun ajneuvsta kesälmakauden n ajneuvn. Raskaan liikenteen suus n talvella % ja heinäkuussa vain n. 8 % Tteutetut ja suunnitellut perusparannustimenpiteet Turun ja Tampereen välisellä tiesuudella tien kapeus sekä tiheässä levat tasliittymät yhdessä kasvavien liikennemäärien kanssa aiheuttavat ngelmia mm. ktimaan ja vientikuljetusten timitusvarmuudelle. Lisäksi suudella n vain vähän turvallisia hituspaikkja. Perusparannustimenpiteiden kiireellisyyslukka n II-III (Hämeen liitt 2008b) tai III (Varsinais-Sumen liitt 2007). Limaan ja Knhn väliselle tiesuudelle n esitetty seuraavia timenpiteitä: 1. vaihe: Keskikaiteelliset hituskaistat (7 kpl) ja nykyisen kaiteistaminen (1 kpl), rinnakkaistiejärjestelyt, riista-aidat, phjavesisujaukset, liittymäjärjestelyt, sillat, tievalaistus, Kankaan etl:n parantaminen (20 M ). 2. vaihe: Keskikaiteelliset hituskaistat (3 kpl) välille Järviö-Knh, tien leventäminen hituskaistasuuksien välisiltä suuksilta (8 M ). 3.4 Muut suunnittelualueen keskeiset tiet Kantatie 52 Kantatien 52 pituus n 111 km (Tammisaari - Jkiinen) ja se tarjaa yhteyden suunnittelualueelta Saln ja Hangn satamaan. Tien suurimmat kehittämistarpeet vat Saln khdalla (hitustietarve) sekä tien phjissassa (yhteysväli Smer Jkiinen). Ku-\n23 vaavaa tien kunnlle sen phjissassa n, että frssalaiset käyttävät ensisijaisesti st 282:aa päästäkseen kt 52:lle. 20 Tien kehittämisen kiireellisyyslukka n III (Varsinais-Sumen liitt 2007). Kehittämistimenpiteenä n esitetty Smer-Jkiinen -yhteysvälin parantamista uuden linjauksen avulla. Kustannusarvi n 10 M eikä parantamiselle le esitetty aikataulua. Lisäksi vt 10:n ja kt 52:n liittymä muutettaisiin eritasliittymäksi sana vt 10:n kehittämisen 2.vaihetta Kantatie 54 Kantatien 54 pituus n 95 km (Hllla - Tammela) ja se tarjaa vaihtehtisen yhteyden Frssasta Lahden ja Kuvlan suuntaan. Kt 54 n etenkin raskaan liikenteen susima reitti vt 10 / vt 12-yhdistelmän sijaan. Kantatiellä 54 n palvelutas-ngelmia etenkin Lpella ja Hausjärvellä. Tien parantamisesta n tehty tarveselvitys, jnka mukaan kehittämisen kiireellisyyslukka n I. Tisaalta Hämeen liitt (Hämeen liitt 2008b) pitää kehittämisen kiireellisyyttä lukkien II III arvisena. Kehittämistimenpiteinä n esitetty liittymä- ja kevyen liikenteen järjestelyjä, hituskaistja ja phjavesisujauksia Seututiet 282 ja 284 Seututien 282 pituus n n. 30 km (Smern phjissa kr Frssa/Tammela). Seututie n sa surinta reittiä Frssasta Saln suuntaan ja sen phjissaa n kunnstettu viime vusina. Seututien 284 pituus n n. 40 km (Frssa Urjala) ja se n yleisesti käytetty iktie Tampereen suuntaan. Seututien kehittämisestä ei löydetty tieta. 3.5 Vaarallisten aineiden kuljetukset, erikiskuljetusreitit Frssan seudun läpi kulkee merkittäviä vaarallisten aineiden kuljetusreittejä. Sköldvikin öljynjalstamlta lähtevä kuljetusreitti haarautuu Riihimäellä kahteen saan, jsta Frssan seudun läpi kulkeva reitti jatkaa länteen kantatietä 54 ja valtatietä 10 pitkin valtatielle 2. Reitti kulkee mm. Riihimäellä ja Lpella merkittävillä phjavesialueilla (kuva 5). Envitech alueeseen liittyvät kehittämissuunnitelmat saattavat tteutuessaan tuttaa merkittäviä määriä vaarallisiksi aineiksi lukiteltavia kuljetuksia. Esimerkiksi biplttaineen tutantn liittyvän laitksen tai vastaavan vimalaitksen tutantn saattaa liittyä merkittäviä määriä vaarallisten aineiden kuljetuksia.\n24 Suunnittelualueen erikiskuljetusreittejä tutkitaan tarkemmin kesän aikana valmistuvassa valtateiden 10 ja 2 maankäyttöä palvelevassa kehittämisselvityksessä Jkiisten, Frssan ja Tammelan kuntien alueella. 21 Erikiskuljetusreittien salta seudun eräs pullnkaula n vt 10:llä sijaitseva Haapajen silta, jka ei kestä yliraskaita kuljetuksia. Tämän vuksi tietyt erikiskuljetukset judutaan ajamaan Jkiisten keskustan kautta. Erikiskuljetukset vat erityisesti knepajatellisuuden kannalta tärkeä kuljetussegmentti ja useassa tapauksessa jpa timinnan edellytys. Erikiskuljetustiminnan asiakastarpeita tarkastelevassa selvityksessä (Rantala et al. 2007) tdettiin, että Sumessa vidaan perida erittäin suurikkisilla erikiskuljetuksilla ja se n yksi merkittävä kilpailukykytekijä sumalaiselle teknlgiatellisuudelle. Erityisesti tällä n merkitystä sisämaassa timivalle tellisuudelle ja usein kansainvälisissä erikiskuljetusketjuissa reunaehdt määritetään khdemaan tieverkn minaisuuksista ennemmin kuin Sumen tieverklta. Tisaalta tämä vidaan nähdä myös siten, että hyvin timivat erikiskuljetukset vat yksi sumalaisen teknlgiatellisuuden timinnan perusedellytys. Frssan seudun kannalta erityisesti vt2 n merkittävä erikiskuljetusten kuljetusreitti ja sekä Prin että Rauman satamat vat merkittäviä prjektikuljetuksiin erikistuneita satamia, jihin liittyviä erikiskuljetuksia peridaan myös Frssan seudun alueella. Kuva 5. Vaarallisten aineiden kuljetukset ja phjavesialueet (Hämeen liitt 2008c).\n25 3.6 Tiesuunnittelu ja hankkeiden arviinti Tiesuunnittelu ja hankkeiden arviinti vat lähes vakimutisia prsesseja, jtka etenevät seuraavissa khdissa esitetyn mukaisesti. Suunnitteluprsessin leellisten vaiheiden tunnistaminen n leellista tehkkaan vaikuttamisen mahdllistamiseksi Liikennejärjestelmä ja keskeiset vastuut Tieverkst n sa liikennejärjestelmää 2. Liikennevirastn perustamisen myötä krstuu liikennejärjestelmänäkökulma, jlla tarkitetaan liikennejärjestelmän kehitykseen vaikuttavaa eri sapulten timintaa sillin, kun niissä pyritään ttamaan humin timinnan ja päätösten merkitys liikennejärjestelmän kannalta. Käsite ei siis rajaudu tiettyihin tehtäviin, vaan kyse n ennen kaikkea timintatavasta. Liikennejärjestelmätyö taas viittaa eri timijiden yhteiseen suunnitteluun, sallistumiseen ja muuhun yhteistyöhön sillin, kun tavitteena n liikennejärjestelmän kknaisuuden kehittäminen. Liikennejärjestelmätyö vi kskea mm. maankäytön, liikenneväylien pidn tai liikennepalvelujen suunnittelua. Liikennejärjestelmätyö n siten liikennejärjestelmänäkökulmaa suppeampi käsite ja rajautuu eri sapulten yhteisen timintaan, kun taas liikennejärjestelmänäkökulma käsite pitää sisällään myös eri tahjen man timinnan. (Tiehallint 2008c) Seuraavassa taulukssa kuvataan tärkeimpien liikennejärjestelmään vaikuttavien saalueiden valmistelu- ja päätöksentekvastuu sekä mahdllinen valtinhallinnn hjausjärjestelmä. 2 Liikennejärjestelmä mudstuu liikenneinfrastruktuurista ja -palveluista ja niitä käyttävästä henkilö- ja tavaraliikenteestä (kaikki liikennemudt eli tie-, raide-, vesi- ja ilmaliikenne). (Tiehallint 2008c).\n26 Taulukk 1. Tärkeimpien liikennejärjestelmään vaikuttavien sa-alueiden valmistelu- ja päätöksentekvastuu sekä valtinhallinnn hjausjärjestelmä (perustuu lähteeseen Tiehallint 2008c). 23 Osa-alue Suunnittelu ja päätösten valmistelu Päätöksentek Maankäytön edellytykset (kaavitus) Kuntien ja maakuntaliittjen virkamiehet Kuntien ja maakuntien luttamusmiehet Maankäytön tteutuminen Yritykset Yritykset Kuntien virkamiehet Kuntien luttamusmiehet Kuntien liikenneinfran hit, Kuntien virkamiehet Kuntien luttamusmiehet - ylläpit ja kehittäminen Valtin ist kehittämishankkeet Maanteiden hit, ylläpit ja kehittäminen Muu linja-autliikenne Päätöksenteka hjaava valtinhallinnn hjausjärjestelmä MRL:n mukainen alueidenkäytön suunnittelujärjestelmä - LVM, Liikennevirast Hallitus (eduskunta) Liikennepliittinen selntek ja siihen liittyvä kehittämishjelma, valtin talusarvin valmistelu Liikennevirast, ELYkeskukset Liikennöitsijät ELY-keskukset (liikenneluvat, stt ja seutulippurahitus) Kuntien virkamiehet (stt ja seutulippurahitus) Liikennevirast, ELYkeskukset Liikennöitsijät ELY-keskukset (liikenneluvat, stt ja seutulippurahitus) Kuntien virkamiehet (stt ja seutulippurahitus) Pysäköinti(plitiikka) yms. Kuntien virkamiehet Kuntien luttamusmiehet - Vertus ym. taludellinen hjaus Kulkuvälineitä kskevat hjeet ja nrmit Liikenteeseen liittyvä infrmaati, valistus, mainnta VM, LVM Hallitus (eduskunta) - EU, LVM, TraFi, ym. EU, hallitus (eduskunta) - Yritykset, valtin väyläviranmaiset, Liikenneturva, kunnat ym. Yritykset, valtin väyläviranmaiset, Liikenneturva, kunnat ym. Matka- ja kuljetuspäätökset Liikkujat, kuljetusten tilaajat - LVM:n hallinnnalan suunnittelujärjestelmä (suunnittelu, hjelminti ja rahitus, tulshjaus) LVM:n hallinnnalan rahitus ja tulshjaus Tiehallinnn liikennejärjestelmätyötä n llut liikennejärjestelmäsuunnittelun lisäksi myös mm. sallistuminen maankäytön suunnitteluun (viranmaisneuvttelut, kaavalausunnt ja liikenneselvitykset), liikenneturvallisuusyhteistyö, jukkliikenteen suunnittelu, ympäristövaikutusten arviintiprsessit, kuntien ja muiden tahjen kanssa laadittavat yhteiset esisuunnitelmat ja -selvitykset sekä liikennejärjestelmän suunnittelua palvelevien tietjen kkaminen eri tahjen käyttöön. (Tiehallint 2008c) - Liikennevirastn ja ELY-keskusten perustamisen myötä Tiehallinnssa tehtyä liikennejärjestelmätyötä tehdään nykyisin mm. Liikennevirastn liikennejärjestelmäsastlla (kehittäminen) ja tiesastlla (tienpit / investinnit) sekä maakunnallisissa ELYkeskuksissa. Esimerkiksi valtatie 2:n suunnittelu n siirretty Uudenmaan ELYkeskukseen, mutta aiemmista suunnitteluvaiheista tietävät henkilöt vat Hämeen tiepiirin peruina Pirkanmaan ELY-keskuksessa.\n27 Tiehankkeiden ja -investintien arviinti Tieinvestinteja arviidaan systemaattisella menettelyllä, jta kutsutaan tieinvestintien hankearviinniksi. Hankearviinti n päätöksenten apuväline ja sa hankkeen suunnittelua. Hankearviinnilla tutetaan lemassa levia aineistja hyväksi käyttäen tieta tiehankkeiden vaikutuksista hjelminti- ja investintipäätösten tausta-aineistksi sekä maankäytön suunnittelua varten. (Tiehallint 2008d) Hankearviinnin tulee lla yhdenmukainen, läpinäkyvä ja tistettava siten, että arviinnin tekijälle jää myös vapautta maan harkintaan ja innvatiiviseen sveltamiseen. Yhdenmukaisesti laaditun kannattavuuslaskelman rinnalla esitetään myös vaikuttavuuden määrällinen ja laadullinen arviinti. Hankearviintiprsessiin kuuluu myös jälkiarviinti, jnka tarkituksena n saada lisätieta hankkeiden vaikutuksista sekä kehittää tiensuunnitteluprsessia ja samalla tieinvestintien hankearviintia. (Tiehallint 2008d) Hankearviintihjeistus täydentää kk suunnitteluprsessin hjeistusta. Hankearviinnin suhde muuhun tiesuunnitteluun esitetään alla levassa kuvassa. Kuva 6. Tiehankkeiden arviintihje ja muu suunnittelun hjeistus. (Tiehallint 2008d) Suunnittelualueen valtateiden salta vidaan tdeta, että niille n laadittu yleis- ja tiesuunnitelmatasisia dkumentteja. Esitetyt tiehankkeet sveltuvat siten tiehankkeiden arviintiprsessiin mahdllisen täydentävän suunnittelun jälkeen.\n28 Tiehankkeiden arviintiprsessi etenee seuraavan kuvan mukaisesti. Kuvaan n merkitty punaisella erityisesti ne khdat, jihin Frssan seudulla ja maakuntaliitlla n pitkällä ja keskipitkällä aikavälillä mahdllisuus vaikuttaa kaavituksella, elinkeinplitiikalla ja muilla timenpiteillä siten, että investintirahituksen saaminen myös tieinvestinteihin n helpmpaa. 25 Kuva 7. Tiehankkeiden arviintikehikk. (Tiehallint 2008d)\n29 26 Tiehankkeiden eteenpäinvieminen edellyttää valtintaluden nykyisessä tilassa ja valtin budjettirahituksen painpisteen llessa viimeaikaisten kannanttjen perusteella siirtymässä investinneista kunnssapitn tdennäköisesti myös muiden sapulten kuin valtin rahitusta. Esimerkiksi Public-Private-Partnership (PPP) mallia n j svellettu suurissa tiehankkeissa. PPP-mallissa suunnittelusta, rakennuttamisesta ja rakentamisesta vastaava työyhteenliittymä suunnittelee ja tteuttaa tietyn väylähankkeen sekä vastaa kyseisen väylän hidsta ja kunnssapidsta tietyn ajan, esimerkiksi vutta. Valti taas maksaa työyhteenliittymälle krvausta, jka perustuu yleensä kyseistä väylää käyttävien ajneuvjen lukumäärään. Työyhteenliittymällä n siten kannustin tteuttaa väylä tai sia siitä mahdllisimman npeasti. Ylläpitvelvitteen taas ajatellaan estävän liialliset säästöt väylän rakenteissa, kska työyhteenliittymä jutuu maksamaan krvausta valtille sillin, kun väylä ei le svitulla tavalla käytettävissä.\n30 Yhteenvet suunnittelualueen tieyhteyksistä ja niiden kehittämistimenpiteistä Suunnittelualueen tieverklle n esitetty useita kehittämissuunnitelmia, jtka esitetään ktusti seuraavassa kuvassa. Kiireisimpiä vat vt 2:n kehittäminen Helsingin suuntaan sekä vt 10 / vt 12-yhteyden kehittäminen. Kuva 8. Suunnittelualueen tiestölle esitetyt parannukset. Keskeisiä tiestön välityskykyä ja/tai liikenneturvallisuutta lisääviä timenpiteitä vat: Keskikaiteelliset hituskaistat (2+1); edellyttävät npeusrajitusta 100 km/h, riittävää liikennemäärää (KVL > 6000 ajneuva), merkittävää raskasta liikennettä sekä hitusnäkemien puutteellisuutta. Ohituskaistat vat tarpeellisia etenkin mäkisessä maastssa npeusrajitusalueella 100 km/h, jllin raskaan liikenteen hittaminen vi lla vaikeaa. Js raskasta liikennettä n vähän, hitustarvettakaan ei juuri synny. Nelikaistaistaminen jk mttritieksi tai 2+2 kaistaiseksi hituskaistatieksi, jka n mttritietä edullisempi, spii maisemaan mttritietä paremmin ja jlle vidaan pikkeuksellisesti sallia myös vähäliikenteisiä tasliittymiä. Tien leventäminen (esitetty vt 2, vt 9 ja vt 10) Liittymäalueiden parantaminen (mm. kääntyvien suuntien lisäkaistat) (vt 10) Riista-aitjen rakentaminen (vt 10)\n31 Suunnittelualueen teistä vt 2 n vain hieman vähäliikenteisempi kuin esimerkiksi vt 15:n yhteysväli Ktka-Kuvla (KVL / raskas liikenne ), jka parannetaan Liikennepliittisen selnten mukaisesti vuden 2011 jälkeen keskikaiteelliseksi hituskaistatieksi. 28 Tinen vertailukhde n vt 6 yhteysvälillä Taavetti-Lappeenranta (KVL / raskas liikenne ), jka parannetaan 27 km matkalta nelikaistaiseksi keskikaiteelliseksi valtatieksi. Liikennemäärien ja hituskaistjen suunnitteluhjeen (Tiehallint 2003) perusteella näyttää ilmeiseltä, että suunnittelualueen valtateillä vt 2, vt 9 ja vt 10 havaitut liikennemäärät lisivat j nykyisellään lähes riittäviä hituskaistasuuksien rakentamiseen. Ohituskaistasuudet edellyttävät merkittävää raskasta liikennettä, mikä tteutuukin etenkin vt 2:n ja vt 10:n salta. Js Frssan seudulle syntyisi lgistista timintaa, jka generisi pitkällä aikavälillä alueen valtateille tasaisesti jakautuvan n. 500 raskasta ajneuvn / vrk lisäliikenteen, 2+1 kaistaiset hituskaistasuudet lisivat varsin perusteltuja. Kyseisiä hituskaistasuuksia vidaan myöhemmin pidentää tai laajentaa 2+2 kaistaisiksi, mikä malta saltaan vähentää investintiriskiä.\n32 29 4 MAANKÄYTTÖ JA YMPÄRISTÖ 4.1 Frssan seudun maankäytön kehittämisen lähtökhdat Frssan seudulla n vimassa Kanta-Hämeen maakuntakaava, jka sai lainviman , kun krkein hallint-ikeus (KHO) anti päätöksensä kaavasta jätetyistä valituksista. Maakuntakaavassa n sitettu Frssan seudun taajamien kasvusuunnat. Kuva 9. Ote Kanta-Hämeen maakuntakaavasta. Häme 2030 maakuntasuunnitelman (Hämeen liitt, maakuntavaltuust ) mukaan Frssan seudun väestö ja työpaikkjen määrä pysyy nykyisellä taslla vusina\n33 Taulukk 2. Frssan seudun väestö, työvima ja työllisyys Kuva 10. Frssan seudun maankäytön kasvualueet. Myös Tilastkeskuksen ennuste väkiluvun kehityksestä Frssan seudulla n hyvin maltillinen. Seuraavan 30 vuden aikana väkimäärä kasvaisi ennusteen mukaan kk seudulla nin kahdella tuhannella asukkaalla, jllin seudulla lisi vunna 2040 yhteensä hieman yli asukasta.\nMaantieselvitys HAMK Maantieselvitys Lppuraprtti 1 COPYRIGHT PÖYRY FINLAND OY Kaikki ikeudet pidätetään. Tätä asiakirjaa tai saa siitä ei saa kpiida tai jäljentää missään mudssa ilman Pöyry Finland Oy:n\nKAJAANIN KESKUSTAN KEHITTÄMISEN LÄHTÖKOHDAT\nMuisti 30.4.2010 / OHa 1 (6) KAJAANIN KAUPUNKIKESKUSTA HANKE Ohjausryhmän ja työryhmän yhteinen alitusseminaari Maanantaina 26.4.2010 kl 13.00 17.00, valtuustsali, Kaupungintal Seminaarin pj. Terhi Tikkanen-Lindström


50,5 m² Hillervontie 4, 28370 Pori Kerrostalo Kaksio vuokrattavana - Oikotie 15387196\nHillervontie 4, Sampola, Pori2h + kk\nEnsimmäisen asuinkerroksen kodikas kaksio hissillisessä taloyhtiössä.\nMikkolan kauppakeskuksen palvelut lyhyen matkan päässä ja Sampolan uusi kauppa aivan vieressä.\nAsunto on remontoitu. Lattiassa hieno harmaa laminaatti ja seinät maalatut valkoiset.\nIkkunallisessa keittokomerossa tila pienelle ruokailupöydälle, keittiö myös on täysin uusittu.\nJääkaappi/pakastin, liesi ja liesituuletin on. Kylpyhuoneessa hyvä paikka kapealle pesukoneelle, peilikaappi ja allaskaappi on.Kaapeli tv.\nKeittokomero. Liesi, jääkaappipakastin