Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta Valintaopas PDF\nDownload "Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta Valintaopas 2013"\n1 Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta Valintaopas 2013 TUTKINNOT JA KOULUTUSOHJELMAT Matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa suoritetaan alempana korkeakoulututkintona luonnontieteiden tai tekniikan kandidaatin tutkinto. Alemman tutkinnon suorittamisen jälkeen jatketaan ylempään korkeakoulututkintoon, joita matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa ovat filosofian maisterin ja diplomi-insinöörin tutkinnot. Filosofian ja tekniikan lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot ovat jatkotutkintoja. Jatko-opintoihin voi hakea vasta ylemmän korkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen. Tutkintoihin johtavat koulutusohjelmat Biokemian koulutusohjelma Biologian koulutusohjelma Biotekniikan koulutusohjelma (DI) Fysikaalisten tieteiden koulutusohjelma Geologian koulutusohjelma Kemian koulutusohjelma Maantieteen koulutusohjelma Matematiikan koulutusohjelma Tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelma Tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan koulutusohjelma (DI) Tilastotieteen koulutusohjelma Ympäristötieteen koulutusohjelma Opiskelija valitaan opiskelijaksi johonkin tiedekunnan koulutusohjelmaan. Opiskelijalla voi olla oikeus suorittaa samanaikaisesti vain yhtä filosofian kandidaatin tai maisterin tutkintoa tai vaihtoehtoisesti tekniikan kandidaatin tai diplomi-insinöörin tutkintoa Turun yliopiston matemaattisluonnontieteellisessä tiedekunnassa. Hakija ei voi saada opiskelijavalinnassa opinto-oikeutta sellaiseen koulutusohjelmaan, johon hänellä on jo opinto-oikeus. Koulutusohjelmien opetus saattaa jo kandidaatin tutkinnossa eriytyä eri linjoihin tai suuntiin. Opiskelija voi valita linjan/suunnan oman kiinnostuksensa mukaan. Opiskelun kuluessa voi myös anoa koulutusohjelman vaihtoa. Ympäristötieteen koulutusohjelmassa opinnot johtavat alempaan korkeakoulututkintoon. Muissa koulutusohjelmissa opinnot jakautuvat siten, että ensin suoritetaan alempi korkeakoulututkinto ja sen jälkeen ylempi korkeakoulututkinto. Erillisiin maisteriohjelmiin voi hakea vain alemman korkeakoulututkinnon perusteella. Matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa erillisiä maisteriohjelmia ovat Master s Degree Programme in Information Security and Cryptography, Master s Degree Programme in Environmental Sciences, Master s Degree Programme in Bioinformatics ja Master s Degree Programme in Embedded Computing, joissa opetus on englannin kielellä. Opiskelun kesto Alempaan korkeakoulututkintoon vaadittavien opintojen laajuus on 180 opintopistettä ja tutkinnon voi suorittaa päätoimisesti opiskellen kolmessa lukuvuodessa. Sen jälkeen suoritettavan ylemmän korkeakoulututkinnon opintojen laajuus on 120 opintopistettä ja nämä opinnot on mahdollista suorittaa kahdessa lukuvuodessa. Tiedekunnan opinto-oppaassa on koulutusohjelmittain ohjeellinen opintojen suoritusjärjestys ja ajoitussuunnitelma, jota noudattaen opinnot etenevät edellä mainitussa aikataulussa. Opiskelijalla on oikeus suorittaa myös ylimääräisiä opintosuorituksia, mikä saattaa pidentää opiskeluaikaa. Ylemmän korkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen on mahdollisuus suorittaa jatkotutkintona filosofian lisensiaatin tai tekniikan lisensiaatin tutkinto ja edelleen filosofian tohtorin tai tekniikan tohtorin tutkinto. Tohtorin tutkinto sisältää lisensiaatin tutkintoon vaaditut opinnot. Tohtorin tutkinnon suorittaminen kestää noin neljä vuotta. Koulutusohjelmien rakenne Matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan koulutusohjelmissa suoritetaan eri oppiaineiden perus-, aine- ja syventäviä opintoja sekä muita opintoja. Syventäviä opintoja suoritetaan tavallisesti ainoastaan pääaineen alalta. Pro gradu -tutkielma on osa pääaineen syventäviä opintoja. Sivuaineopintoina suoritetaan opintoja yleensä kahdesta oppiaineesta. Matemaattis-luonnontieteellisten oppiaineiden perusopintojen laajuus on vähintään 25 opintopistettä. Perusopintojen ensimmäiset kurssit perustuvat yleensä lukion oppimääriin. Tämä on syytä ottaa huomioon jo koulutusohjelmavaihtoehtoja valittaessa. Siten esimerkiksi opiskelijan, joka tulee valituksi fysikaalisten tieteiden, kemian tai matematiikan koulutusohjelmaan, tulisi hankkia kyseisten aineiden lukion laajoja kursseja vastaavat tiedot, ellei hän ole opiskellut laajimpia kursseja koulussa. Perusopintojen jälkeen voi siirtyä aineopintotasoisten kurssien suorittamiseen. Alempaan korkeakoulututkintoon suoritetaan perus- ja aineopintotasoisia opintoja sekä kieliopinnot. Syventäviä opintoja suoritetaan vasta ylempään korkeakoulututkintoon. Diplomi-insinöörikoulutuksessa perusopintoina suoritetaan monitieteiset opinnot, jotka koostuvat esim. matematiikan, fysiikan, kemian ja tietojen-käsittelytieteiden opinnoista. Opiskelija valitsee pääaineen, jonka alalta suoritetaan myöhemmät opinnot ja kirjoitetaan diplomityö. Aineenopettajien koulutukseen sisältyy opintoja vähintään kahdessa opetettavassa aineessa koulutusohjelmien mukaan (tavallisimmat aineyhdistelmät ovat biologia ja maantiede, fysiikka ja kemia, fysiikka ja matematiikka, kemia ja matematiikka, fysiikka ja tietojenkäsittelytiede, kemia ja tietojenkäsittelytiede sekä matematiikka ja tietojenkäsittelytiede) sekä 60 opintopistettä opettajankoulutuksen pedagogisia opintoja. Opettajan pedagogiset opinnot ja pääaineen syventävät opinnot ovat opetussuunnitelmissa sijoitettu ylempään korkeakoulututkintoon. Matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan opiskelija perehtyy oppiaineisiin kuuntelemalla luentoja, lukemalla kurssikirjoja, suorittamalla harjoitustöitä ja kotitehtäviä sekä osallistumalla mahdollisille kenttäkursseille yliopiston ulkopuolella.\n2 PÄÄVALINNAT Vuonna 2013 valittavien uusien opiskelijoiden määrät päävalinnassa ovat seuraavat: Biokemian koulutusohjelma 42 Biologian koulutusohjelma 38 Biotekniikan koulutusohjelma (DI) 15 Fysikaalisten tieteiden koulutusohjelma 60 Geologian koulutusohjelma 15 Kemian koulutusohjelma 60 Maantieteen koulutusohjelma 25 Matematiikan koulutusohjelma 65 Tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelma 60* Tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan ko (DI) 40 Tilastotieteen koulutusohjelma 16 * Avoimen väylän kiintiö sisältyy tässä ilmoitettuun kiintiöön (ks. Erillisvalinnat, Avoimen väylän valinta). TEKNIIKAN KANDIDAATIN JA DIPLOMI-INSINÖÖRIN TUTKINTO HAKEMINEN Biotekniikan sekä tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan DI-koulutuksen valinta tapahtuu diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinnassa. Valintaperusteet, hakuohjeet, tiedot valintakokeista jne. ovat erillisessä valintaoppaassa (Valintaopas 2013, DIA diplomiinsinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinta), eikä niitä esitetä tässä oppaassa. Opas on myös luettavissa yhteisvalinnan palvelimella osoitteessa Oppaan voi tilata opiskelija- ja hakijapalveluista Tässä oppaassa esitetään ainoastaan DI-erillisvalintojen eli yhteishaun ulkopuolisen valinnan perusteet. LUONNONTIETEIDEN KANDIDAATIN JA FILOSOFIAN MAISTERIN TUTKINTO HAKIJARYHMÄT JA HAKUAIKA Yleisen hakukelpoisuuden saavuttaneet hakijat Muut hakijat Hakukelpoisia ovat ylioppilaat, International Baccalaureate (IB)-, European Baccalaureate (EB)-, Reifeprüfung-tutkinnon suorittaneet hakijat ja kolmivuotisen ammatillisen perustutkinnon tai sitä vastaavat aikaisemmat opinnot suorittaneet, ammatillisessa aikuiskoulutuksesta annetussa laissa (631/1998) tarkoitetun ammatillisen perustutkinnon, ammattitutkinnon, erikoisammattitutkinnon tai niitä vastaavan koulutuksen suorittaneet. Hakukelpoisia ovat myös henkilöt, jotka ovat ulkomailla saaneet koulutuksen, joka asian-omaisessa maassa antaa kelpoisuuden yliopistoopintoihin. Ylioppilastutkinnon tulee olla suoritettuna mennessä. Muun hakukelpoisuuden antavan tutkinnon tulee olla suoritettuna mennessä. Hakijan on lähetettävä oppilaitoksen antama todistus tutkinnon valmistumisesta ennen em. määräaikaa hakemuksen liitteenä hakujärjestelmän ilmoittamaan osoitteeseen, mikäli tutkinto ei ole valmis hakuajan päättymiseen mennessä (ei koske suomessa ylioppilastutkinnon suorittavia ylioppilaita). Sellaiset hakijat, joilla ei ole edellä mainittua koulutusta, mutta joilla on muulla tavoin yliopisto-opiskelua varten hankitut tarpeelliset tiedot ja valmiudet sekä riittävä kielitaito voivat hakea tiedekunnan opiskelijoiksi. Näiden hakijoiden kohdalla tiedekunta päättää tapauskohtaisesti, esitettyjen todistusten perusteella hakijan korkeakoulukelpoisuudesta ja kutsumisesta valintakokeisiin (= erivapautuspäätös korkeakoulukelpoisuudesta). DIkoulutukseen ei voi hakea ei-ylioppilaana. Hakeminen tapahtuu osoitteessa Täytä hakulomakkeen korkeakoulukelpoisuus - kohdassa kohta: Muu korkeakoulukelpoisuus/erivapauspäätös korkeakoulukelpoisuudesta. Lähetä hakukelpoisuuteen liittyvät liitteet hakujärjestelmän ilmoittamaan osoitteeseen. Huom! Tähän hakijaryhmään eivät kuulu ne, joilla lukion tai ylioppilastutkinnon suorittaminen on kesken. Kielitaitovaatimukset Opintojen suorittaminen edellyttää hyvää suomen kielen taitoa. Valintakokeisiin on vastattava aina suomen tai ruotsin kielellä. Mikäli hakija on suorittanut korkeakoulukelpoisuuden antavat opintonsa ulkomailla, hakijan tulee pääsääntöisesti osoittaa suomen kielen taitonsa valtiohallinnon kielitutkinnolla taso hyvä tai suorittamalla yleinen kielitutkinto vähintään taitotasolla 4 (vuodesta 2002 alkaen kuusiportaisella asteikolla suoritetut testit), taitotasolla 5 (ennen vuotta 2002 yhdeksänportaisella asteikolla suoritetut testit) tai neljän osakokeen keskiarvolla 4,0 ( jälkeen suoritetut testit). Katso muut suomen kielen kielitaidon osoittamisen tavat nettisivultamme Hakijan on toimitettava todistus kielitaidostaan yliopistoon hakemuksen liitteenä. Lisätietoa: HAKEMINEN\n3 Tiedekunnan päävalinnan hakukohteisiin haetaan osoitteessa Hakuaika alkaa päättyy kello Katso tarkemmat tiedot hakemisesta tämän oppaan alkuosasta kohdasta Hakeminen. Hakija voi hakea samalla hakukerralla vain kolmeen seuraavista tiedekunnan hakukohteista: biokemian koulutusohjelma, geologian koulutusohjelma, maantieteen koulutusohjelma, fysikaalisten tieteiden koulutusohjelma, kemian koulutusohjelma, matematiikan koulutusohjelma ja tilastotieteen koulutusohjelma (= Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan valinta). Mikäli hakija hakee useampaan em. koulutusohjelmista hänen on asetettava hakukohteet hakujärjestelmässä ensisijaisuusjärjestykseen (ohjelma kysyy tätä automaattisesti). Ilmoitettu järjestys on sitova, eikä sitä voi muuttaa hakuajan päättymisen jälkeen. Mikäli hakija tulee valituksi ilmoittamansa ensisijaisuusjärjestyksen ylempään kohteeseen, ei häntä voida enää valita ensisijaisuusjärjestyksen alempiin kohteisiin, vaikka hakija ei ottaisikaan tarjottua paikkaa vastaan. Biologian ja tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelmat kuuluvat valtakunnallisiin näiden alojen yhteisvalintoihin ja näissä on omat rajoituksensa hakukohteiden määrissä (ks. koulutusohjelmakohtaiset tekstit). Hakija voi siis hakea näissä yhteisvalinnoissa tiedekunnan hakukohteeseen sekä lisäksi edellisessä kappaleessa lueteltuihin kolmeen hakukohteeseen. Opiskelijalla voi olla oikeus suorittaa samanaikaisesti vain yhtä filosofian kandidaatin tai maisterin tutkintoa tai vaihtoehtoisesti tekniikan kandidaatin tai diplomi-insinöörin tutkintoa Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa. Hakija ei voi saada opiskelijavalinnassa opinto-oikeutta sellaiseen koulutusohjelmaan, johon hänellä on jo opinto-oikeus. VALINTAMENETTELYT Päävalinnassa opiskelijat valitaan koulutusohjelmasta riippuen todistuksen perusteella, ylioppilastutkinnon (tai IB-, EB- tai Reifeprüfung-tutkinnon) arvosanoista saatavien pisteiden ja valintakokeen pisteiden yhteispistemäärän perusteella tai pelkästään valintakoemenestyksen perusteella. Mikäli hakijalla on useampi tutkinto, otetaan valinnassa huomioon eniten taustapisteitä antava tutkinto. Mikäli hakija on ylioppilas ja on sen lisäksi suorittanut myös muun hakukelpoisuuden antavan tutkinnon, esim. ammatillisen tutkinnon, hänet käsitellään päävalinnassa aina ylioppilaana. Tutkintotodistuspisteitä ei oteta huomioon alla luetelluissa tapauksissa, eivätkä nämä hakijat ole myöskään todistusvalintakelpoisia: hakijalla on vähintään kolmivuotinen ammatillinen perustutkinto tai sitä vastaavat aikaisemmat opinnot, ammatillisessa aikuiskoulutuksesta annetussa laissa (631/1998) tarkoitettu ammatillinen perustutkinto, ammattitutkinto, erikoisammattitutkinto tai niitä vastaava koulutus hakijan hakukelpoisuuden antava tutkinto on suoritettu ulkomailla (poislukien IB-, EB- ja Reifeprüfung-tutkinnon suorittaneet) tiedekunta on myöntänyt hakijalle erivapauden hakukelpoisuuteen. Edellä mainitut hakijat valitaan valintakoemenestyksen perusteella. Yksityiskohtainen valintatapa esitetään koulutusohjelmien valintaperusteiden yhteydessä. Todistusvalinta Todistusvalinta on käytössä fysikaalisten tieteiden, kemian, matematiikan, ja tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelmissa. Kaikki todistusvalinnan kriteerit täyttävät hakijat hyväksytään hakemaansa koulutusohjelmaan, lukuun ottamatta kemian koulutusohjelmaa, ja myös todistuksen perusteella valittaville ilmoitetaan valinnasta tulosten ilmoittamispäivänä (ks. Tulosten ilmoittaminen). Mikäli hakija on ilmoittanut osallistuvansa valintakokeeseen ja huomaa ylioppilastutkinnon tulosten varmistuttua olevansa todistusvalintakelpoinen, ei tästä tarvitse ilmoittaa, vaan hakija voi tällöin jättää osallistumatta valintakokeeseen vaikka on siihen ilmoittautunut. IB-, EB- tai Reifeprüfung-tutkinnon pisteytys yhteispisteiden perusteella valittaessa Alla on esitetty IB-, EB- tai Reifeprüfung-tutkintojen pisteytys eri koulutusohjelmien valinnassa silloin kun on kysymys yhteispisteiden (todistuspisteet + valintakoepisteet) perusteella valitsemisesta. Katso Valintaperusteet koulutusohjelmittain -osiosta kunkin koulutusohjelman valintaperusteet muilta osin. Vuonna 2013 suoritettavasta IB- ja EB-tutkinnosta annetaan pisteet ennakkoarvioinnin perusteella. Mahdollinen valinta on ehdollinen siihen saakka, kunnes hakija on esittänyt tiedekunnan lopulliset tutkinnon arvosanat. Mikäli valituksi tulleen arvosanat poikkeavat ennakkoarvioinnista siten, että hyväksymisraja ei ylity, hakijan valinnan tulos muuttuu hylätyksi. Biokemian koulutusohjelma (maksimi 30 p): äidinkieli (suomi tai ruotsi), matematiikka, englanti (RF-tutkinnossa saksa) ja paras seuraavista: kemia, fysiikka tai biologia. Biologian koulutusohjelma (maksimi 105 p): äidinkieli (suomi tai ruotsi), matematiikka, vieras kieli ja paras seuraavista: biologia, maantiede, fysiikka tai kemia. Saatu pistemäärä kerrotaan 3,5:llä. Geologian koulutusohjelma (maksimi 30 p): äidinkieli (suomi tai ruotsi), matematiikka, englanti (RF-tutkinnossa saksa) ja paras seuraavista: biologia, maantiede, fysiikka tai kemia. Maantieteen koulutusohjelma (maksimi 30 p): äidinkieli (suomi tai ruotsi), matematiikka, muu pitkään oppimäärään perustuva kieli (A-kieli) ja paras seuraavista: maantiede, biologia, fysiikka, kemia, historia ja taloustiede. Tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelma: äidinkieli (suomi tai ruotsi), matematiikka ja englanti. Pistemäärä kerrotaan luvulla 2,22 ja pyöristetään kokonaisluvuksi (maksimi 50 p) Tilastotieteen koulutusohjelma (maksimi 60 p): matematiikka x4 (IB-tutkinnossa HL arvosanan tuottama pistemäärä x4, SL arvosanan tuottama pistemäärä x3) ja jokin reaaliaineen kokeen tuottama valintapistemäärä x4. IB-tutkinnon arvosana Matematiikka EB-tutkinto Reifeprüfung-tutkinto Pisteet valinnassa Muu koe 7 9, pistettä 7,5 6 8,5 9,45 8 8, pistettä ,45 7 7, pistettä ,95 6 6,95 7 pistettä ,95 5 5, pistettä 1 Valinta varasijoilta Peruutusten vuoksi kiintiöissä vapaaksi jääneitä paikkoja täytetään varasijoilta. Varasijoilta valittujen määrät vaihtelevat koulutusohjelmittain ja vuosittain. Valinta varasijoilta suoritetaan koulutusohjelmittain seuraavasti: yhteispisteiden perusteella: biokemian, geologian, tietojenkäsittelytieteiden ja tilastotieteen koulutusohjelmat (tasapistetilanteessa ratkaisee valintakokeen pistemäärä)\n4 valintakoemenestyksen perusteella: biologian, fysikaalisten tieteiden, matematiikan ja maantieteen koulutusohjelmat (tasapistetilanteessa ratkaisee todistuksesta saatu pistemäärä) todistusarvosanojen perusteella: kemian koulutusohjelma. Diplomi-insinöörin tutkintoon johtaviin koulutusohjelmiin ei tehdä varasijavalintaa. Valintakokeisiin osallistuminen Valintakokeisiin ei lähetetä erillistä kutsua. Poikkeuksena ovat ns. ei-ylioppilaina hakevat (erivapaus) sekä kemian koulutusohjelmaan hakevat eiylioppilaat, jotka kutsutaan valintakokeeseen henkilökohtaisesti. Valintakokeeseen osallistuvien on esitettävä koetilaisuudessa valokuvalla varustettu henkilöllisyystodistus. Valintakokeeseen on vastattava aina suomen tai ruotsin kielellä. Valintakokeissa sallitut apuvälineet Valintakokeissa tulee olla mukana kirjoitusvälineet (kynä, kumi, teroitin, viivain). Taulukkokirjaa ei saa käyttää; tarvittavat suureet annetaan tehtäväpaperin mukana. Jos laskin on sallittu valintakokeessa, on siitä maininta koulutusohjelman kohdalla. Sähköisten apuvälineiden käyttö on kielletty. Erityisjärjestelyt valintakokeissa Ks. oppaan alusta kohdasta Hakeminen, Valintakokeet. Tulosten ilmoittaminen Valinnan tulokset ilmoitetaan Luonnontieteiden talo II:n 1. kerroksen aulassa seuraavina päivinä: Tietojenkäsittelytieteen koulutusohjelma viimeistään Biologian koulutusohjelma viimeistään Muut koulutusohjelmat viimeistään Samanaikaisesti julkaistaan tiedekunnan www-sivuilla niiden hyväksyttyjen nimet, jotka ovat hakulomakkeessa antaneet luvan nimensä julkaisemiseen. Biologian ja tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelmaan valittujen nimiä ei julkisteta www-sivulla. Kirjallinen ilmoitus valinnan tuloksesta postitetaan hyväksytyille hakijoille viimeistään mainittuina päivinä. Myös suoravalinnalla valituille ilmoitetaan valinnan tuloksesta edellä mainitun aikataulun mukaan. Valinnan tulos ilmoitetaan kirjallisesti myös kaikille kemian, matematiikan, fysikaalisten tieteiden ja tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelmaan hakeneille sekä niille muille hakijoille, jotka ovat osallistuneet biokemian, maantieteen, tilastotieteen tai geologian valintakokeisiin. Tuloksia voi tiedustella puhelimitse klo 9 11, puh. (02) Paikan vastaanottaminen ja jonotusoikeus Hakijan tulee klo mennessä ilmoittaa paikan vastaanottamisesta osoitteessa yliopistohaku.fi -palvelussa tai kirjallisesti hyväksymiskirjeen mukana tulleella vastaanottolomakkeella lähettämällä vastaanottolomake tiedekuntaan. Mikäli vastaanottoa ei ole tehty edellä mainittuun ajankohtaan mennessä, opiskelijan katsotaan luopuneen opiskelupaikastaan. Määräaika on ehdoton. Ne hakijat, jotka tulevat hyväksytyksi yliopistoon tai ammattikorkeakouluun voivat mennessä ottaa myös ehdollisesti vastaan yhden opiskelupaikan ja jäädä jonottamaan jotakin toista mahdollisesti vapautuvaa mieluisampaa varasijapaikkaa. Asianomaisen yliopiston tai korkeakoulun valintaperusteista selviää, onko kyseiseen koulutusohjelmaan tai koulutukseen jonotusoikeutta. Mikäli jonotettava varasijapaikka ei vapaudu mennessä, vahvistetaan ehdollisesti vastaanotettu paikka automaattisesti hakijan varsinaiseksi opiskelupaikaksi. Matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa voi jonottaa kaikkiin koulutusohjelmiin lukuun ottamatta DI-koulutusta. Mikäli hakija on valittu ilmoittamansa ensisijaisuusjärjestyksen kohteeseen 2 tai 3, jonottaa voi vain ensisijaisuusjärjestyksessä ilmoitettuun yhteen ylempään kohteeseen (koskee vain biokemian, geologian, maantieteen, fysikaalisten tieteiden, kemian, matematiikan ja tilastotieteen koulutusohjelmiin hakevia). Mikäli hakija ei tule valituksi ja on varasijoilla useampaan hakukohteeseen, voi hakija valita mihin yhteen niistä hän jonottaa. Koepapereihin tutustuminen Valintakokeisiin osallistujilla on valintakoetulosten ilmoittamisen jälkeen oikeus tutustua omien vastaustensa arvosteluun. Kokeiden mallivastaukset on nähtävänä ilmoitustaululla tulosten julkistamisen jälkeen. Hakijoiden vastauspaperit ovat nähtävillä matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan kansliassa (ma pe klo 12 14) tulosten julkistamisen jälkeen 14 päivän ajan. Oikaisupyyntö Opiskelijavalintaan tyytymätön hakija voi pyytää siihen kirjallisesti oikaisua matemaattis-luonnontieteelliseltä tiedekunnalta neljäntoista (14) päivän kuluessa valinnan tuloksen julkistamisesta. Oikaisuvaatimuksessa on ilmoitettava, mihin päätökseen oikaisua haetaan, mitä muutoksia vaaditaan ja millä perusteilla. Biokemian, geologian, maantieteen, fysikaalisten tieteiden, kemian, tietojenkäsittelytieteiden, matematiikan ja tilastotieteen koulutusohjelmien valintaa koskevat oikaisupyynnöt lähetetään osoitteella: Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta, Turun yliopisto. Biologian yhteisvalintaa koskevat oikaisupyynnöt lähetetään Jyväskylän yliopistoon osoitteella: Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta, PL 35 (YK) Jyväskylän yliopisto Tietojenkäsittelytieteiden yhteisvalintaa koskevat oikaisut lähetetään Itä-Suomen yliopistoon osoitteella: Itä-Suomen yliopisto Luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunta / opintoasiat PL 111, Joensuu\n5 VALINTA KOULUTUSOHJELMIIN BIOKEMIAN KOULUTUSOHJELMA VALINTA Valintakoe Perjantaina klo Luonnontieteiden talo I ja II, Yliopistonmäki, Turun yliopisto. Salit IX ja X. Valintakoe perustuu lukion biologian koko oppimäärään (kurssit 1 5) sekä kemian koko oppimäärään (kurssit 1 5) (Lukion opetussuunnitelman perusteet 2003, OPH:n määräys 33/011/2003). Valintakoe on kaikille pakollinen. Valintakokeessa sallitut apuvälineet Biokemian valintakokeessa saa käyttää ylioppilastutkinnossa hyväksyttyä taskulaskinta. Laskimia tarkistetaan kokeen aikana ja mikäli hakijalla on ei-sallittu laskin, hänen valintakokeensa hylätään. Biokemian koulutusohjelmaan valitaan opiskelijoita sekä pelkän valintakokeen että valintakoepisteiden ja ylioppilaskokeista annettavien pisteiden yhteissumman (= yhteispisteet) perusteella. Valintakoe on kaikille pakollinen. Ensin valitaan 15 parhaiten valintakokeessa menestynyttä hakijaa ja sen jälkeen loput hyväksyttävät valitaan yhteispisteiden perusteella. Varasijoilta valittavat valitaan yhteispisteiden perusteella. Tasapistetilanteessa valintakoepistekiintiössä valittavat järjestetään yhteispisteiden perusteella ja vastaavasti yhteispistekiintiössä koepisteiden perusteella. Mikäli hakijalla ei ole suoritettuna tutkintoa, jonka perusteella voi saada todistuspisteitä, valinta tapahtuu valintakokeen perusteella. Yhteispistevalinta (A+B =60 pistettä) A. Biokemian valintakoe (enintään 30 p.) B. Yo-tutkinto (enintään 30 p.): Pisteitä annetaan alla olevan taulukon mukaan seuraavista Yo-tutkinnon aineista: äidinkieli tai suomi/ruotsi toisena kielenä koe matematiikan koe englannin kieli fysiikan, kemian ja biologian reaalikokeista siten, että pisteitä saa enintään kahdesta aineesta ja pistemäärä jaetaan kahdella tai vanhamuotoisesta reaalikokeesta (maksimi 15 pistettä). Katso IB-, EB- ja Reifeprüfung-tutkinnon pisteytys kohdasta Luonnontieteiden kandidaatin ja Filosofian maisterin tutkinto, t. Arvosana yo-tutkinnossa Äidinkieli Pitkään oppimäärään perustuvat kokeet (A-kieli) Suomi/ruotsi toisena kielenä Lyhyeen tai keskipitkään oppimäärään perustuvat kokeet (B-, C-, D-kieli) Fysiikan, kemian tai biologian ainereaalikoe Vanhamuotoinen reaalikoe L E M C B BIOTEKNIIKAN KOULUTUSOHJELMA Biotekniikan valinta tapahtuu diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinnassa. Valintaperusteet, hakuohjeet, tiedot valintakokeista jne. ovat erillisessä valintaoppaassa (Valintaopas 2013, DIA diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinta), eikä niitä esitetä tässä oppaassa. Opas on myös luettavissa yhteisvalinnan palvelimella osoitteessa Oppaan voi tilata opiskelija- ja hakijapalveluista Tässä oppaassa esitetään ainoastaan DI-erillisvalintojen eli yhteishaun ulkopuolisen valinnan perusteet (katso kohta Erillisvalinnat).\n6 BIOLOGIAN KOULUTUSOHJELMA VALINTA Turun yliopisto osallistuu yhdessä Helsingin, Itä-Suomen, Jyväskylän ja Oulun yliopiston kanssa biologian yhteisvalintaan. Valintakoe järjestetään samanaikaisesti kaikissa viidessä yliopistossa, ja se on kaikille hakijoille pakollinen. Samalla kokeella voidaan pyrkiä neljään yhteisvalinnassa mukana olevien yliopistojen hakukohteeseen. Pyrkimisjärjestys on ilmoitettava hakulomakkeessa, ja ilmoitus on sitova. Hyväksytyksi tullut ei voi jäädä jonottamaan suosituimmuusjärjestyksessä ylemmälle sijalle asettamaansa yliopistoon. Tiedot eri yliopistojen valintaperusteista saa kyseisten yliopistojen valintaoppaista, www-sivuilta sekä yhteisvalinnan www-sivuilta biohaku.fi. Valintakoe Torstaina klo ICT-talo, Joukahaisenkatu 3-5, Turku Hakijat jaetaan sukunimen alkukirjaimen mukaan eri saleihin. Salijako on nähtävänä ennen valintakoetta em. rakennuksen aulassa. Laskimen käyttö ei ole sallittua biologian valintakokeessa. Valintakoe perustuu vuonna 2005 käyttöön otetun lukion biologian opetussuunnitelmaan (pakolliset ja syventävät kurssit, Lukion opetussuunnitelman perusteet 2003, OPH:n määräys 33/011/2003) ja mahdollisesti kokeessa jaettavaan aineistoon. Ensin valitaan vähintään 20 parasta yhteispisteiden perusteella, jotka muodostuvat ylioppilastutkinnosta saatavien pisteiden ja koepisteiden summana. Loput paikat (vähintään 18) täytetään pelkästään valintakoemenestyksen perusteella. Varasijoilta valittavat valitaan valintakoemenestyksen perusteella. Tasapisteissä olevat hakijat järjestetään yhteispistekiintiössä koepisteiden mukaiseen järjestykseen ja koepistekiintiössä (myös varasijat) yhteispisteiden mukaiseen järjestykseen. Mikäli hakijalla ei ole suoritettuna tutkintoa, jonka perusteella voi saada todistuspisteitä, valinta tapahtuu valintakokeen perusteella. Yhteispistevalinta (A+B= 225 p) A. Valintakoe (enintään 120 p) Kokeessa on viisi pakollista tehtävää. Jokainen valintakoetehtävä pisteytetään yhden pisteen välein siten, että yhdestä tehtävästä saa enintään 48 pistettä. Koetehtävien yhteispistemäärä on siten enintään 240 pistettä. Tullakseen hyväksytyksi, hakijan on saatava pistemääräksi vähintään 60% kokeeseen vastanneiden pistemäärän keskiarvosta. Valintapisteitä laskettaessa valintakokeen pistemäärä jaetaan kahdella, jolloin enimmäispistemäärä valintakokeesta on 120 pistettä. B. Ylioppilastutkinnosta saatavat pisteet (enintään 105 p) Ylioppilastutkinnosta lasketaan pisteitä alla olevan taulukon mukaan seuraavasti: pisteitä saa kahdesta ainereaalista. Jos ainereaali on biologia, fysiikka, kemia tai maantiede, saa niistä taulukon mukaiset korotetut pisteet, muista ainereaaleista saa taulukon mukaiset alemmat pisteet. reaalikokeen ja ainereaalikokeen kohdalla valitaan vaihtoehdot, jotka antavat parhaan pistemäärän. Jos hakija on kirjoittanut vain vanhamuotoisen reaalikokeen, siitä saatavat pisteet huomioidaan taulukon mukaan ja saadut pisteet kerrotaan kahdella. äidinkielen kokeesta tai suomi/ruotsi toisena kielenä kokeesta, matematiikasta yhdestä vieraasta kielestä (parhaat pisteet tuottava koe). Katso IB-, EB- ja Reifeprüfung-tutkinnon pisteytys kohdasta Luonnontieteiden kandidaatin ja Filosofian maisterin tutkinto, t. Arvosana yotutkinnossa Ainereaalit biologia, kemia, fysiikka tai maantiede Äidinkieli Pitkä matematiikka Vieras kieli (pitkä oppimäärä) Muu ainereaalikoe (vrt. viereinen sarake) Vanhamuotoinen reaalikoe Su/ru toisena kielenä Lyhyt matematiikka Vieras kieli (lyhyt oppimäärä) L E M C 12 7 B 9 4 A 6 1 FYSIKAALISTEN TIETEIDEN KOULUTUSOHJELMA Valintakoe Tiistaina klo Luentosali IX, Luonnontieteiden talo I, Yliopistonmäki, Turun yliopisto.\n7 Fysiikan valintakoe perustuu lukion fysiikan koko oppimäärään (vähintään 8 kurssia). Fysiikan valintakoe on yhteinen pyrittäessä Helsingin yliopiston, Jyväskylän yliopiston ja Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisiin tiedekuntiin, Itä-Suomen yliopiston luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunnan Joensuun ja Kuopion kampukseen sekä Oulun yliopiston luonnontieteelliseen tiedekuntaan. Hakijan on valittava sähköisessä hakujärjestelmässä ( hakulomakkeelle kaikki ne yliopistot, joihin hakee. Hakija voi osallistua valintakokeeseen valitsemallaan paikkakunnalla. Hakijan valintakoe otetaan huomioon kaikkien niiden yhteistyössä mukana olevien tiedekuntien valinnoissa, joihin hän on hakenut. Vaikka valintakokeet ovat yhteiset, niin jokaisella yhteistyössä mukana olevalla tiedekunnalla on omat valintaperusteensa. Tarkemmat tiedot kunkin tiedekunnan valintaperusteista selviävät yliopistojen omista vuoden 2013 valintaoppaista. Valintakokeessa sallitut apuvälineet Fysiikan valintakokeessa saa käyttää ylioppilastutkinnossa hyväksyttyä taskulaskinta. Laskimia tarkistetaan kokeen aikana ja mikäli hakijalla on eisallittu laskin, hänen valintakokeensa hylätään. Fysikaalisten tieteiden koulutusohjelmaan valitaan opiskelijat todistusvalinnalla tai valintakoemenestyksen perusteella. Kaikki todistusvalinnan kriteerit täyttävät opiskelijat valitaan. Enimmäispistemäärä fysiikan kokeesta on 60. Jotta hakija voisi tulla hyväksytyksi opiskelijaksi fysikaalisten tieteiden koulutusohjelmaan, tulee hänen saada valintakokeesta vähintään 16 pistettä. Varasijoilta valittavat valitaan valintakoemenestyksen perusteella. Todistusvalinta (katso lisätietoja kohdasta Luonnontieteiden kandidaatin ja Filosofian maisterin tutkinto, t) 1. a) Vuonna 2006 tai sen jälkeen ylioppilastutkinnon suorittaneet: Fysiikan ainereaali vähintään E ja pitkä matematiikka vähintään M. b) Ennen vuotta 2006 ylioppilaaksi kirjoittaneet: Reaalikokeen fysiikan vastausten yhteis pistemäärä vähintään 20 ja pitkän matematiikan arvosana vähintään M. 2. IB-tutkinnon suorittaneet: Fysiikka vähintään 6 ja matematiikka HL vähintään 5 EB-tutkinnon suorittaneet: Fysiikka 8,00 8,95 ja matematiikka 7,00 8,45 Reifeprüfung-tutkinnon suorittaneet: Fysiikka 12-10ja matematiikka 8 9 pistettä GEOLOGIAN KOULUTUSOHJELMA Valintakoe Perjantai klo Luentosali IX, Luonnontieteiden talo I, Yliopistonmäki, Turun yliopisto. Valintakoe perustuu kirjaan Kakko, I., Kenno, P., Tyrväinen, H., Fabritius, H. (2006 tai uudempi painos). Lukion maantiede 1 Sininen planeetta GE1, Otava, ISBN Valintakoe on kaikille hakijoille pakollinen. Geologian koulutusohjelmaan valitaan ensin vähintään 10 hakijaa yhteispisteiden perusteella ja sen jälkeen 5 valintakokeen perusteella. Varasijalta valittavat hakijat valitaan yhteispisteiden perusteella. Tasapisteissä olevat hakijat järjestetään yhteispistekiintiössä (myös varasijat) koepisteiden mukaiseen järjestykseen ja koepistekiintiössä yhteispisteiden mukaiseen järjestykseen. Mikäli hakijalla ei ole suoritettuna tutkintoa, jonka perusteella voi saada todistuspisteitä, valinta tapahtuu valintakokeen perusteella. Yhteispistevalinta (A+B = 60 pistettä) A. Geologian valintakoe (enintään 30 p.) B. Yo-todistuksesta (enintään 30 p.): Pisteitä annetaan alla olevan taulukon mukaan seuraavista Yo-tutkinnon aineista: äidinkieli tai suomi/ruotsi toisena kielenä koe matematiikan koe englannin kieli tai toinen kotimainen kieli (valinnassa käytetään paremmat pisteet antavaa koetta) yhdestä seuraavista reaalikokeista: fysiikka, kemia, maantiede tai biologia tai vaihtoehtoisesti vanhamuotoisesta reaalikokeesta (valinnassa käytetään parhaat pisteet antavaa suoritusta). Katso IB-, EB- ja Reifeprüfung-tutkinnon pisteytys kohdasta Luonnontieteiden kandidaatin ja Filosofian maisterin tutkinto, t. Arvosana yotutkinnossa Pitkä matematiikka Äidinkieli Pitkään oppimäärään perustuvat kielet (A-kieli) Lyhyt matematiikka Su/ru toisena kielenä Lyhyeen tai keskipitkään oppimäärään perustuvat kielet (B-, C-, D-kieli) Ainereaalit kemia ja fysiikka Vanhamuotoinen reaalikoe Ainereaalit biologia ja maantiede L E M C B A 3 2\n8 KEMIAN KOULUTUSOHJELMA VALINTA Kemian koulutusohjelmaan valitaan kaikki ylioppilastutkinnon, IB- EB- tai Reifeprüfung tutkinnon suorittaneet näiden tutkintojen arvosanojen perusteella. Mikäli hakijan hakukelpoisuus perustuu muuhun kuin em. tutkintoon, valinta tapahtuu valintakokeen perusteella. Näille hakijoille lähetetään henkilökohtainen kutsu valintakokeeseen, joka järjestetään toukokuun loppupuolella. Koe perustuu lukion kemian koko oppimäärään (vähintään 5 kurssia) sekä lukion lyhyen matematiikan oppimäärään (vähintään 6 kurssia). Ylioppilastutkinnon, IB- EB- tai Reifeprüfung tutkinnon suorittaneita hyväksytään vähintään 55 ja muun korkeakoulukelpoisuuden ja valintakokeen perusteella hyväksytään hakijoista enintään 5. Ylioppilastutkinnon, IB- EB- tai Reifeprüfung tutkinnon suorittaneet asetetaan paremmuusjärjestykseen em. tutkinnon arvosanojen perusteella. Valituksi tulemisen kynnysehtona on lyhyen matematiikan ylioppilaskoe vähintään arvosanalla E tai pitkän matematiikan ylioppilaskoe arvosanalla C. IB-tutkinnon suorittaneilla matematiikasta vaaditaan arvosana 4 (HL-taso) tai 6 (SL-taso). EB-tutkinnon suorittaneilla on matematiikan arvosanan oltava ja Reifeprüfung tutkinnon suorittaneilla 7 pistettä. Toisena kynnysehtona on, että tutkinnosta annettavien pisteiden summa ylittää 12 pistettä. Tasapistetilanteessa valinta ratkaistaan hakijoiden matematiikasta annetavan pistemäärän perusteella ja mikäli pisteet ovat tämäkin jälkeen tasan, valinta ratkaistaan kemian kokeen pistemäärän perusteella. Ylioppilastutkinnon pisteytys: Pisteitä annetaan neljästä kokeesta alla olevan taulukon mukaisesti: - matematiikan koe - äidinkielen koe - toisen kotimaisen kielen tai vieraan kielen koe - reaalikokeista joko: o o fysiikan tai kemian reaalikokeesta TAI vanhamuotoisesta reaalikokeesta. Mikäli hakijalla on suoritettuna sekä fysiikan että kemian reaalikoe, pistelaskussa käytetään enemmän pisteitä antavaa koetta. Arvosana: C M E L Matematiikka pitkä tai lyhyt 6 8 Reaaliaineet kemia tai fysiikka tai vanha reaalikoe Äidinkieli suomi tai ruotsi tai suomi/ruotsi toisena kielenä Kielet toinen kotimainen kieli tai vieras kieli (A-kieli) IB-tutkinto: matematiikka, A1-kieli, kemia tai fysiikka, toinen kotimainen kieli tai muu kieli A2 tai B Arvosana: Matematiikka HL SL 6 8 Reaaliaineet kemia tai fysiikka A1-kieli Suomi tai ruotsi Muut kielet A2 tai B EB-tutkinto: matematiikka, kemia tai fysiikka, suomi tai ruotsi, muu kieli Arvosana: 6-6,95 7-7,95 8-8, Matematiikka Reaaliaineet kemia tai fysiikka Kielet suomi tai ruotsi Muut kielet\n9 Reifeprüfung tutkinto: matematiikka, fysiikka tai kemia, suomen kieli ja saksan kieli Arvosana: Matematiikka Reaaliaineet kemia tai fysiikka Suomen kieli Saksan kieli MAANTIETEEN KOULUTUSOHJELMA Valintakoe Torstaina klo Luonnontieteiden talo I ja Päärakennus Yliopistonmäki, Turun yliopisto. Hakijat jaetaan sukunimen alkukirjaimen mukaan eri saleihin. Salijako on nähtävänä ennen valintakoetta Luonnontieteiden talo I ulko-ovella. Valintakoe perustuu 1. Lukion maantieteen vuonna 2005 käyttöön otetun opetussuunnitelman mukaisiin pakollisiin ja syventäviin kursseihin: 1. Sininen planeetta, 2. Yhteinen maailma, 3. Riskien maailma ja 4. Aluetutkimus. 2. Worldwatch-instituutti 2012: Maailman tila Kohti kestävää hyvinvointia, Gaudeamus ISBN (Huomaa, että muiden vuosien painokset ovat eri sisältöisiä, eivätkä ole käyttökelpoisia valintakoekirjoina). Valintakoe on kaikille hakijoille pakollinen. Maantieteen koulutusohjelmaan valitaan ensin 15 parasta hakijaa yhteispisteiden perusteella ja sen jälkeen vähintään 10 hakijaa valintakokeen perusteella. Varasijoilta valitseminen tapahtuu valintakoemenestyksen perusteella. Tasapisteissä olevat hakijat järjestetään yhteispistekiintiössä koepisteiden mukaiseen järjestykseen ja koepistekiintiössä (myös varasijat) yhteispisteiden mukaiseen järjestykseen. Mikäli hakijalla ei ole suoritettuna tutkintoa, jonka perusteella voi saada todistuspisteitä, valinta tapahtuu valintakokeen perusteella. Yhteispistevalinta (A+B = 60 pistettä) A. Maantieteen valintakoe (enint. 30 p.) B. Yo-tutkinto (enint. 30 p). Pisteitä annetaan kolmesta parhaasta seuraavista: äidinkieli toinen kotimainen kieli matematiikka muu pitkään oppimäärään perustuva kieli (A-kieli). sekä ainereaalikokeesta tai vanhamuotoisesta reaalista. Ainereaalikokeista saa enintään 15 pistettä. Muista kuin maantieteen reaalikokeista voi saada yhteensä enintään 12 pistettä (enintään 3 reaalikoetta). Vanhamuotoisen reaalikokeen pisteet kerrotaan kahdella (enintään 8 pistettä). Katso IB-, EB- ja Reifeprüfung-tutkinnon pisteytys kohdasta Luonnontieteiden kandidaatin ja Filosofian maisterin tutkinto, t. Arvosana yotutkinnossa Äidinkieli ja A-kieli, pitkä matematiikka Suomi/ruotsi toisena kielenä, B-, C-, D-kieli, lyhyt matematiikka Maantieteen ainereaalikoe Muut ainereaalikokeet tai vanhamuotoinen reaalikoe L E M C B ,5 A\n10 MATEMATIIKAN KOULUTUSOHJELMA VALINTA Valintakoe Maanantaina klo Luentosali IX, Luonnontieteiden talo I, Yliopistonmäki, Turun yliopisto. Matematiikan valintakoe perustuu lukion pitkän matematiikan pakolliseen oppimäärään (vähintään 10 kurssia). Matematiikan valintakoe on yhteinen pyrittäessä Helsingin yliopiston, Jyväskylän yliopiston ja Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisiin tiedekuntiin, Itä-Suomen yliopiston luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunnan Joensuun kampukseen, Tampereen yliopiston informaatiotieteiden tiedekuntaan sekä Oulun yliopiston luonnontieteelliseen tiedekuntaan. Hakijan on valittava sähköisessä hakujärjestelmässä ( hakulomakkeelle kaikki ne yliopistot, joihin hakee. Hakija voi osallistua valintakokeeseen valitsemallaan paikkakunnalla. Hakijan valintakoe otetaan huomioon kaikkien niiden yhteistyössä mukana olevien tiedekuntien valinnoissa, joihin hän on hakenut. Vaikka valintakokeet ovat yhteiset, niin jokaisella yhteistyössä mukana olevalla tiedekunnalla on omat valintaperusteensa. Tarkemmat tiedot kunkin tiedekunnan valintaperusteista selviävät yliopistojen omista vuoden 2013 valintaoppaista. Valintakokeessa sallitut apuvälineet Matematiikan valintakokeessa taskulaskin ei ole sallittu. Kysymykset on laadittu siten, että laskin on tarpeeton. Matematiikan koulutusohjelmaan valitaan opiskelijat todistusvalinnalla tai valintakoemenestyksen perusteella. Kaikki todistusvalinnan kriteerit täyttävät opiskelijat valitaan. Enimmäispistemäärä matematiikan kokeesta on 60. Jotta hakija voisi tulla hyväksytyksi opiskelijaksi matematiikkaan, tulee hänen saada valintakokeesta vähintään 16 pistettä. Todistusvalinta ((katso lisätietoja kohdasta Luonnontieteiden kandidaatin ja Filosofian maisterin tutkinto, t) 1. Ylioppilaskokeen suorittaneet: Toinen seuraavista ehdoista täytettävä a) Matematiikka/pitkä L b) Matematiikka/pitkä vähintään E ja reaalikoe (ainereaalikoe tai vanhamuotoinen) vähintään M. 2. IB-tutkinnon suorittaneet: Toinen seuraavista ehdoista täytettävä: a) Matematiikka HL vähintään 6 b) Matematiikka SL vähintään 7 ja äänimäärä vähintään 35 EB-tutkinnon suorittaneet: Matematiikka 8,50 9,45 ja yleisarvosana 78/100 Reifeprüfung-tutkinnon suorittaneet Matematiikka pistettä TIETOJENKÄSITTELYTIETEIDEN KOULUTUSOHJELMA VALINTA Helsingin, Itä-Suomen, Jyväskylän, Kuopion, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistot järjestävät opiskelijavalinnan yhteisvalintana. Valintakoe on yhteinen, mutta jokainen yhteisvalinnassa mukana oleva yliopisto määrittelee kuitenkin itse pistelaskutapansa ja hyväksymisrajansa. Tiedot eri yliopistojen valintaperusteista saa kyseisten yliopistojen valintaoppaista, www-sivuilta sekä yhteisvalinnan www-sivuilta Yhteisvalinnan hakukohteita ovat Helsingin, Itä-Suomen (Joensuu ja Kuopio erillisinä hakukohteinaan), Oulun ja Turun yliopiston tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelmat, Tampereen yliopiston tietojenkäsittelytieteiden tutkinto-ohjelma sekä Jyväskylän yliopiston tietotekniikan pääaine. Yhteisvalinnassa voidaan pyrkiä enintään neljään hakukohteeseen, jotka hakija asettaa sähköisen yhteishaun hakulomakkeessa suosituimmuusjärjestykseen. Pyrkimisjärjestys on sitova, eikä sitä voi muuttaa hakuajan päättymisen jälkeen. Hakija voi tulla valituksi tietojenkäsittelytieteen/tietotekniikan opiskelijaksi vain yhteen yhteisvalinnassa mukana olevaan yliopistoon. Hyväksytyksi tullut ei voi jäädä jonottamaan suosituimmuusjärjestyksessä ylemmälle sijalle asettamaansa yliopistoon. Hakulomakkeessa tulee mainita, missä yliopistossa hakija osallistuu valintakokeeseen. Valintakoe Maanantaina klo ICT-talo, Joukahaisenkatu 5-3, Turku. Tietojenkäsittelytieteen valintakokeessa on kolme tehtävää, joista hakijan tulee vastata kahteen valitsemaansa tehtävään. Kustakin tehtävästä on mahdollista saada 25 pistettä. Tehtävät arvostellaan kokonaisin pistein. Hakijalta hyväksytään vain kaksi vastausta, vaikka hän vastaisi kaikkiin tehtäviin. Tällaisessa tapauksessa jätetään huomioimatta paras vastaus.\n11 Tehtävistä kaksi on kokeessa jaettavaan aineistoon perustuvia ja yksi on yleistä ongelmanratkaisukykyä mittaava tehtävä. Valintakokeeseen osallistuvalla tulee olla mukanaan passi, ajokortti tai valokuvalla varustettu henkilöllisyystodistus sekä tavalliset kirjoitusvälineet. Erillistä kutsua valintakokeeseen ei lähetetä. Mikäli hakijalla on tarvetta valintakokeen erityisjärjestelyihin, tulee hänen hakea niitä koepaikan yliopistosta. Valintakokeessa sallitut apuvälineet Valintakokeessa ei saa käyttää laskinta. Sähköiset viestimet on kielletty. Kaikki todistusvalinnan kriteerit täyttävät hakijat hyväksytään. Tämän jälkeen hyväksytään valintakoemenestyksen perusteella 40 % ja yhteispisteiden perusteella 60 % todistusvalinnan jälkeisestä kiintiöstä. Myös mahdolliset varasijoilta valittavat valitaan yhteispisteiden perusteella. Valintakokeesta tulee saada vähintään puolet kyseisen kokeen tehneiden, Turun yliopistoon ensisijaisesti hakeneiden koepisteiden keskiarvosta. Mikäli hakijalla ei ole suoritettuna tutkintoa, jonka perusteella voi saada todistuspisteitä, valinta tapahtuu valintakokeen perusteella. Yhteispistekiintiössä (ml. varasijat) tasapistetilanteessa valinnan ratkaisee hakijan valintakokeen pistemäärä ja valintakoekiintiössä hakijan yhteispisteet. Todistusvalinta (katso lisätietoja kohdasta Luonnontieteiden kandidaatin ja Filosofian maisterin tutkinto, t) 1. Ylioppilastutkinnon suorittaneet: Pitkä matematiikka vähintään M ja reaalikoe (ainereaali tai vanhamuotoinen reaali) vähintään E tai pitkä matematiikka vähintään M ja äidinkieli (suomi tai ruotsi) vähintään E. Suomi / ruotsi toisena kielenä -koe rinnastetaan äidinkielen kokeeseen. 2. IB-tutkinnon suorittaneet: Matematiikka HL vähintään 5 tai ja luonnontieteet (HL) tai äidinkieli (suomi) vähintään 6. EB-tutkinnon suorittaneet: Matematiikka vähintään 7,0 ja luonnontieteet tai äidinkieli (suomi tai ruotsi) vähintään 8. Reifeprûfung-tutkinnon suorittaneet: Matematiikka vähintään 9 ja luonnontieteet tai äidinkieli (suomi tai ruotsi) vähintään 10. Yhteispistevalinta (A+B = 100 p) Yhteispistekiintiössä voi tulla valituksi, vaikka Yo-todistuksesta saatava pistemäärä on 0. Yhteispisteiden perusteella valittavien täytyy kuitenkin aina osallistua valintakokeeseen. A. Tietojenkäsittelytieteen valintakoe (50 p). Valintakokeesta tulee saada vähintään puolet kokeen tehneiden, Turun yliopistoon ensisijaisesti hakeneiden koepisteiden keskiarvosta. B. Yo-todistuksesta (50 p): matematiikka, äidinkieli (myös suomi/ruotsi toisena kielenä -koe) ja englanti alla olevan taulukon mukaan (max 100 p) x 0,5. Katso IB-, EB- ja Reifeprüfung-tutkinnon pisteytys sivuilta Arvosana yo-tutkinnossa Pitkä matematiikka Lyhyt matematiikka, äidinkieli ja englanti L ja E M C B 15 5 A 5 0 TIETOTEKNIIKAN, ELEKTRONIIKAN JA TIETOLIIKENNETEKNIIKAN KOULUTUSOHJELMA (DI) Tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan DI-koulutuksen valinta tapahtuu diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinnassa. Valintaperusteet, hakuohjeet, tiedot valintakokeista jne. ovat erillisessä valintaoppaassa (Valintaopas 2013, DIA diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinta), eikä niitä esitetä tässä oppaassa. Opas on myös luettavissa yhteisvalinnan palvelimella osoitteessa Oppaan voi tilata opiskelija- ja hakijapalveluista Tässä oppaassa esitetään ainoastaan DI-erillisvalintojen eli yhteishaun ulkopuolisen valinnan perusteet (katso kohta Erillisvalinnat). TILASTOTIETEEN KOULUTUSOHJELMA Valintakoe Maanantaina klo\n12 Luentosali IX, Luonnontieteiden talo I, Yliopistonmäki, Turun yliopisto. VALINTA Tilastotieteeseen hakevien valintakoe on sama kuin matematiikan koulutusohjelmaan hakeville. Valintakoe on pakollinen tilastotieteen koulutusohjelman hakijoille. Valintakoe perustuu lukion pitkän matematiikan pakolliseen oppimäärään (vähintään 10 kurssia). Kokeen enimmäispistemäärä on 60 p. Matematiikan valintakoe on yhteinen pyrittäessä Helsingin yliopiston, Jyväskylän yliopiston ja Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisiin tiedekuntiin, Itä-Suomen yliopiston luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunnan Joensuun kampukseen, Tampereen yliopiston informaatiotieteiden tiedekuntaan sekä Oulun yliopiston luonnontieteelliseen tiedekuntaan. Hakijan on valittava sähköisessä hakujärjestelmässä ( hakulomakkeelle kaikki ne yliopistojen hakukohteet, joihin hakee. Hakija voi osallistua valintakokeeseen valitsemallaan paikkakunnalla. Hakijan valintakoe otetaan huomioon kaikkien niiden yhteistyössä mukana olevien tiedekuntien valinnoissa, joihin hän on hakenut. Vaikka valintakokeet ovat yhteiset, niin jokaisella yhteistyössä mukana olevalla tiedekunnalla on omat valintaperusteensa. Tarkemmat tiedot kunkin tiedekunnan valintaperusteista selviävät yliopistojen omista vuoden 2013 valintaoppaista. Valintakokeessa sallitut apuvälineet Tilastotieteen / matematiikan valintakokeessa taskulaskin ei ole sallittu. Kysymykset on laadittu siten, että laskin on tarpeeton. Opiskelijat valitaan ylioppilastodistuksen ja valintakokeen yhteispistemäärän perusteella sekä pelkän valintakoetuloksen perusteella. Ensin valitaan vähintään 8 yhteispisteiltään parasta hakijaa. Saman pistemäärän saaneiden järjestyksen ratkaisevat valintakoepisteet. Tämän jälkeen valitaan valintakokeen perusteella vähintään 8 hakijaa. Saman pistemäärän saaneiden järjestyksen ratkaisee kokonaispistemäärä. Varasijoilta valitaan yhteispisteiden perusteella. Yhteispistevalinta (A+B= 120 p) A. Valintakoe (enintään 60 p) B. Ylioppilastutkinto (enintään 60 p) Ylioppilastutkinnosta annetaan pisteitä matematiikan kokeesta sekä yhdestä ainereaalikokeesta tai vanhamuotoisesta reaalista seuraavan taulukon mukaisesti. Arvosana yo-tutkinnossa Pitkä matematiikka Reaali Lyhyt matematiikka L E M C 12 9 B 6 2 A 2 - ERILLISVALINNAT Hakeminen Matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan erillisvalintojen hakuaika alkaa ja päättyy kello Hakeminen tapahtuu sähköisesti osoitteessa (poikkeuksena valintaryhmät 5 6, sekä valintaryhmä 2 englannin kielellä tutkintoa suorittamaan hakevat). Erillisvalinnoissa opiskelijavalinta perustuu hakijan aikaisempiin opintoihin, jotka esitetään hakemukseen liitettävillä todistuksilla. Hakujärjestelmä ilmoittaa mihin osoitteeseen hakijan on toimitettava opiskelijavalinnassa tarvittavat liitteet, kuten esim. oikeaksi todistettu selvitys aikaisemmista opinnoista, todistusjäljennökset suoritetuista tutkinnoista, motivaatiokirje tms. On ensisijaisen tärkeää noudattaa järjestelmän antamaa aikataulua ja toimittaa kaikki pyydetyt liitteet. Puutteellisia hakemuksia ei voida käsitellä. Erillisvalinnassa voi hakea vain yhteen hakukohteeseen kunkin valintaryhmän (1 6) sisällä. Hakijaryhmien 1 ja 4-6 kielitaitovaatimukset ovat samat kuin päävalinnoissa, katso päävalinnat, kielitaitovaatimukset. Hakijaryhmiä 2 ja 3 koskevat kielitaitovaatimukset esitetään ko. hakijaryhmän kohdalla. Katso hakijaryhmien 5 ja 6 sekä valintaryhmä 2 (englannin kielellä tutkintoa suorittamaan hakevat) hakuohjeet ko. valintaperusteteksteistä. Tiedekunnan sisällä koulutusohjelmaa vaihtavien, tulee hakea vaihtoa tiedekunnan kansliasta tai www-sivuilta saatavalla hakulomakkeella. Tiedekunnan englanninkielisiin maisteriohjelmiin Master s Degree Programme in Information Technology, Master s Degree Programme in Environmental Sciences, Master s Degree Programme in Bioinformatics ja Master s Degree Programme in Embedded Computing sekä fysikaalisten tieteiden koulutus-ohjelman tähtitieteen linjalle on eri hakuajat ja valintaperusteet.\n13 1. MUISTA SUOMALAISISTA YLIOPISTOISTA TAI TIEDEKUNNISTA SIIRTOA ANOVAT, JOTKA EIVÄT OLE SUORITTANEET ALEMPAA KORKEAKOULUTUTKINTOA SEKÄ KOULUTUSOHJELMAA TIEDEKUNNAN SISÄLLÄ VAIHTAVAT (opinto-oikeus alempaan ja ylempään korkeakoulututkintoon, ympäristötieteissä vain alempaan tutkintoon) Jossakin toisessa suomalaisessa korkeakoulussa tai tiedekunnassa opiskelevat voivat päästä hakemuksesta tiedekunnan opiskelijoiksi ilman valintakokeita, mikäli haettavan koulutusohjelman opiskelijakiintiössä on tilaa. Kaikilta tiedekuntaan siirtyviltä edellytetään vähintään 25 opintopisteen suoritukset omasta pääaineestaan. Valintakriteerinä käytetään suoritettujen opintojen määrää ja soveltuvuutta sekä opintomenestystä tapauskohtaisesti arvioiden. Samat kriteerit koskevat myös koulutusohjelmaa tiedekunnan sisällä vaihtavia. Biokemian, biotekniikan, fysikaalisten tieteiden, geologian, matematiikan, sekä Tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan koulutusohjelmiin voidaan yleensä hyväksyä hakijat, jotka ovat suorittaneet n. 1 2 vuoden yliopisto-opinnot hakemaltaan alalta. Biologian koulutusohjelmaan hyväksyttäviltä edellytetään vähintään 45 opintopisteen opinnot biologiasta. Biologian perusopintokokonaisuus tulee olla suoritettuna Kemian koulutusohjelmaan hakevalta vaaditaan vähintään 25 op:n suoritukset kemiasta. Maantieteen koulutusohjelmaan siirtyviltä muilta kuin maantieteen pääaineopiskelijoilta vaaditaan vähintään 40 op maantieteen opintoja ja yhteensä vähintään 80 op yliopisto-opintoja. Muista yliopistoista maantieteen koulutusohjelmaan hakevilta maantieteen pääaineopiskelijoilta vaaditaan, että heillä on suoritettuna kandidaatin tutkinto (ks. kohta Alemman korkeakoulututkinnon suomalaisessa tai ulkomaisessa yliopistossa suorittaneet). Hakijan on liitettävä hakemukseensa motivaatiokirje, jossa hän esittää perustelut, miksi hakeutuu Turun yliopiston maantieteen koulutusohjelmaan. Tietojenkäsittelytieteen koulutusohjelmaan hyväksyttäviltä edellytetään vähintään 35 opintopisteen opinnot tietojenkäsittelytieteistä. Tilastotieteen koulutusohjelmaan hakevilta edellytetään tilastotieteen perusopinnot 25 op sekä matematiikan opintoja vähintään 13 op. Ympäristötieteen koulutusohjelmaan hakevalta edellytetään, että nykyisen pääaineen opinnot (vähintään 25 op) ovat soveltuvia kandidaatin tutkinnon sivuaineeksi. Soveltuvia sivuaineita ovat mm. biokemia, biologia, maantiede, geologia, kemia, kulttuurihistoria ja muut historiaaineet, kasvatustiede, aikuiskasvatustiede ja erityispedagogiikka, psykologia, sosiologia, taloustiede ja valtio-oppi. Muiden aineiden soveltuvuuden arvioi biologian laitos. Lisäksi edellytetään suoritetuksi ympäristötieteen perus- ja aineopinnot, vähintään 60 op. Karsintatilanteessa etusijalle asetetaan hakijat, joilla on suoritettuna pakolliset toisen kotimaisen kielen opinnot sekä vieraan kielen opinnot. Hakeminen, ks. yllä. 2. ALEMMAN KORKEAKOULUTUTKINNON SUOMESSA TAI ULKOMAILLA YLIOPISTOSSA SUORITTANEET (opinto-oikeus ylempään korkeakoulututkintoon) Alemman korkeakoulututkinnon yliopistossa joko Suomessa tai ulkomailla suorittaneet voidaan valita suorittamaan pelkästään maisterin tai diplomiinsinöörin tutkintoa johonkin tiedekunnan koulutusohjelmista. Valinta tapahtuu suoritetun tutkinnon soveltuvuuden ja opintomenestyksen perusteella tapauskohtaisesti arvioiden. Tutkinto tulee olla suoritettu mennessä. Tiedekunta voi edellyttää alempaa tutkintoa täydentäviä opintoja suoritettavaksi enintään 60 op. Täydentävät opinnot määritellään tapauskohtaisesti. Hakeminen ks. edellä. Kielitaitovaatimukset Mikäli hakija ei ole suomen kielen taitoinen ja mikäli koulutusohjelman opinnot on mahdollista suorittaa englanniksi (mahdollisia ovat, maantiede, geologia, matematiikka, fysiikka, tietojenkäsittelytieteet sekä tietotekniikka, elektroniikka ja tietoliikennetekniikka) tulee hakijan osoittaa englannin kielen taitonsa. Huom! hakeminen tapahtuu paperilomakkeella, pyydä hakulomake s-postitse Mikäli hakukohteen opinnoissa vaaditaan suomen kielen taitoa (biokemia, biologia), eikä hakijalla ole suomenkielistä pohjakoulutusta (peruskoulu, lukio, korkeakoulututkinto) tulee hänen osoittaa suomen kielen taitonsa valtiohallinnon kielitutkinnolla taso hyvä tai suorittamalla yleinen kielitutkinto vähintään taitotasolla 4 (vuodesta 2002 alkaen kuusiportaisella asteikolla suoritetut testit), taitotasolla 5 (ennen vuotta 2002 yhdeksänportaisella asteikolla suoritetut testit) tai neljän osakokeen keskiarvolla 4,0 ( jälkeen suoritetut testit). Katso muut suomen kielen kielitaidon osoittamisen tavat nettisivultamme Biologian koulutusohjelman erityisehdot Biologian koulutusohjelmaan hakevilla tulee olla vähintään 25 op:n suoritukset biologian alalta tai näitä vastaavat opinnot ulkomaisessa yliopistossa. Biologian koulutusohjelman opettajan linjalle voi hakea vain jos alemman tutkinnon opinnot (yhdessä täydentävien opintojen kanssa) sisältävät opettajan linjan pakolliset perus- ja aineopinnot. Valinta tapahtuu hakemuksen, suoritetun tutkinnon soveltuvuuden ja opintomenestyksen perusteella tapauskohtaisesti arvioiden. Hakemukseen on toimitettava seuraavat liitteet: motivaatiokirje, eli perustelut miksi hakeutuu Turun yliopiston biologian koulutusohjelmaan, suunnitelma suoritettavista FM-opinnoista (linjavalinta ja erikoistuminen). selvitys aiempien korkeakouluopintojen soveltuvuudesta ja arvio siitä, mitä olennaisia valmiuksia tai opintoja hakijalta mahdollisesti puuttuu. Maantieteen koulutusohjelman erityisehdot Maantieteen opettajan linjalle voi hakea vain jos alemman tutkinnon opinnot (yhdessä täydentävien opintojen kanssa) sisältävät maantieteen opettajan linjan pakolliset perus- ja aineopinnot 60 op. Hakemukseen on toimitettava seuraavat liitteet: motivaatiokirje (perustelut, miksi hakeutuu Turun yliopiston maantieteen koulutusohjelmaan), suunnitelma suoritettavista FM-opinnoista (linjavalinta ja erikoistuminen) sekä selvitys aiempien korkeakouluopintojen soveltuvuudesta maantieteen FM-tutkinnon suorittamiseksi (mitä valmiuksia tai opintoja hakijalta puuttuu suunnitellun FM-tutkinnon erikoistumissuuntauksen näkökulmasta). Tilastotieteen koulutusohjelman erityisehdot Tilastotieteen koulutusohjelmaan hakevilla tulee olla suoritettuna tilastotieteen perusopinnot 25 op sekä matematiikan opintoja vähintään 13 opintopistettä. 3. SUOMALAISEN AMMATTIKORKEAKOULUTUTKINNON SUORITTANEET (opinto-oikeus ylempään korkeakoulututkintoon)\n14 Soveltuvan ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneet voivat hakea biokemian koulutusohjelmaan, biologian koulutusohjelmaan, biotekniikan koulutusohjelmaan, kemian koulutusohjelmaan, maantieteen koulutusohjelmaan, tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelmaan sekä tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan koulutusohjelmaan. Ammattikorkeakoulututkinto tulee olla suoritettu mennessä. Valinta tapahtuu hakuasiakirjojen perusteella ilman valintakoetta. Katso koulutusohjelmakohtaiset valintaperusteet alla. AMK-tutkinnon perusteella hyväksyttäviltä tullaan pääsääntöisesti vaatimaan ammattikorkeakoulututkintoa täydentävien opintojen suorittamista enintään 60 opintopistettä. Täydentävät opinnot päätetään tapauskohtaisesti henkilökohtaisen opetussuunnitelman laatimisen yhteydessä ja täydentävien opintojen vaatimukseen vaikuttaa AMK-tutkintoon sisältyvien opintojen määrä ja laatu. Täydentävät opinnot eivät sisälly ylemmän korkeakoulututkinnon minimilaajuuteen (120 op). Ammattikorkeakoulututkinnon perusteella valittavilta vaaditaan aina suomen kielen taitoa. Mikäli hakijalla ei ole suomenkielistä pohjakoulutusta (peruskoulu, lukio, korkeakoulututkinto) tulee hänen osoittaa suomen kielen taitonsa valtiohallinnon kielitutkinnolla taso hyvä tai suorittamalla yleinen kielitutkinto vähintään taitotasolla 4 (vuodesta 2002 alkaen kuusiportaisella asteikolla suoritetut testit), taitotasolla 5 (ennen vuotta 2002 yhdeksänportaisella asteikolla suoritetut testit) tai neljän osakokeen keskiarvolla 4,0 ( jälkeen suoritetut testit). Hakeminen, ks. yllä Biokemian koulutusohjelma Biokemian koulutusohjelmaan voidaan valita 6 opiskelijaa suorittamaan filosofian maisterin tutkintoa ammattikorkeakoulussa suoritetun insinööritutkinnon perusteella. Valinta tapahtuu suoraan ylempään korkeakoulututkintoon. Hakukelpoisia ovat ne AMK-insinöörit, jotka ovat suorittaneet tutkinnon bio- ja elintarviketekniikan koulutusohjelmassa. Valinta tapahtuu insinööritutkinnossa suoritettujen opintojaksojen laajuudella painotettujen arvosanojen keskiarvon perusteella. Hakemukseen on liitettävä todistus AMK-tutkinnon suorittamisesta. Biologian koulutusohjelma Hakukohde ekologian linja tai fysiologian ja genetiikan linja. Biologian koulutusohjelmaan voidaan valita opiskelijoita soveltuvan AMK-tutkinnon perusteella opiskelijakiintiön puitteissa. Valinta tapahtuu hakemuksen, suoritetun tutkinnon soveltuvuuden ja opintomenestyksen perusteella tapauskohtaisesti arvioiden. AMK-tutkinnon perusteella valittavat eivät voi suorittaa tutkintoaan opettajan linjalla. Hakemukseen on toimitettava seuraavat liitteet: todistus AMK-tutkinnon suorittamisesta, motivaatiokirje, eli perustelut miksi hakeutuu Turun yliopiston biologian koulutusohjelmaan, suunnitelma suoritettavista FM-opinnoista (linjavalinta ja erikoistuminen), selvitys aiempien korkeakouluopintojen soveltuvuudesta ja arvio siitä, mitä olennaisia valmiuksia tai opintoja hakijalta mahdollisesti puuttuu. Biotekniikan koulutusohjelma Hakukohde biotekniikan linja tai elintarvikekehityksen linja. Biotekniikan koulutusohjelmaan voidaan valita biotekniikan linjalle enintään 3 ja elintarvikekehityksen linjalle enintään 5 opiskelijaa suorittamaan diplomi-insinöörin tutkintoa ammattikorkeakoulussa suoritetun insinööritutkinnon perusteella. Biotekniikan linjalle hakukelpoisia ovat ne AMKinsinöörit, jotka ovat suorittaneet tutkinnon bio- ja/tai elintarviketekniikan koulutusohjelmassa biotekniikka pääaineenaan (biotekniikan suunta), elintarvikekehityksen linjalle ovat hakukelpoisia bio- ja/tai elintarviketekniikan koulutusohjelmassa tutkinnon suorittaneet pääaineesta riippumatta. Valinta tapahtuu insinööritutkinnossa suoritettujen opintojaksojen laajuudella painotettujen arvosanojen keskiarvon perusteella. Hakemukseen on liitettävä todistus AMK-tutkinnon suorittamisesta. Maantieteen koulutusohjelma Maantieteen koulutusohjelmaan voidaan valita enintään 5 opiskelijaa suorittamaan filosofian maisterin tutkintoa soveltuvan AMK-tutkinnon perusteella. Valinta tapahtuu suoritetun tutkinnon soveltuvuuden ja opintomenestyksen perusteella tapauskohtaisesti arvioiden. Hakijoita voidaan tarvittaessa kutsua haastatteluun. Maantieteen opettajan linjalle voi hakea vain jos alemman tutkinnon opinnot (yhdessä täydentävien opintojen kanssa) sisältävät maantieteen opettajan linjan pakolliset perus- ja aineopinnot 60 op. Hakijan tulee liittää hakemukseensa todistus AMK-tutkinnon suorittamisesta, motivaatiokirje eli perustelut, miksi hakeutuu Turun yliopiston maantieteen koulutusohjelmaan, suunnitelma suoritettavista FM-opinnoista (linjavalinta ja erikoistuminen) selvitys aiempien korkeakouluopintojen soveltuvuudesta maantieteen FM-tutkinnon suorittamiseksi (mitä valmiuksia tai opintoja hakijalta puuttuu suunnitellun FM-tutkinnon erikoistumissuuntauksen ja tutkimustaitojen näkökulmasta). Kemian koulutusohjelma Kemian koulutusohjelmaan voidaan valita 5 opiskelijaa suorittamaan filosofian maisterin tutkintoa ammattikorkeakoulussa suoritetun tutkinnon perusteella. Hakea voivat kemian alaan liittyvän ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneet, esim. laboratorioanalyytikko tai insinööri (kemiantekniikka, biotekniikka, laboratoriotekniikka). Valittavilta edellytetään ammattikorkeakoulututkinnon opinnoissa hyvää opintomenestystä sekä riittävä määrä kemian opintoja vastaavia opintoja. Kemian opintoja vastaavien opintojen riittävyyden arvioi kemian laitos. Kaikkien AMK-tutkintoon kuuluvien opintojen opintojaksojen laajuudella painotetun arvosanakeskiarvon on oltava vähintään 3/5. Mikäli soveltuvan tutkinnon suorittaneita on useita, tapahtuu karsinta AMK-tutkinnossa suoritettujen opintojen opintojaksojen laajuudella painotetun arvosanakeskiarvon perusteella. Opiskelijoilta tullaan edellyttämään täydentävien opintojen suorittamista. Täydentävien opintojen määrästä päätetään yksilökohtaisesti ja siihen vaikuttavat AMK-tutkintoon sisältyvien kemian, matematiikan ja fysiikan opintojen määrä ja laatu. Tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelma Hakukohde tietojenkäsittelytieteen linja tai didaktisen tietotekniikan linja.\n15 Tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelmaan voidaan valita enintään 10 opiskelijaa suorittamaan filosofian maisterin tutkintoa ammattikorkeakoulussa suoritetun tutkinnon perusteella. Valittavilta edellytetään jokin seuraavista tutkinnoista: insinööri (AMK) ICT-alalta tai tradenomi (AMK) tietojenkäsittelystä. Koulutusohjelman opetuskielenä on englanti (täydentävien opintojen osalta suomi). Asetettaessa hakijat valintajärjestykseen arvioitavia asioita ovat opintojen laajuus keskeisillä alueilla, opintomenestys, avoimessa yliopistossa suoritetut, FM-tutkinnon kannalta relevantit opinnot sekä alan työkokemus. Tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan koulutusohjelma Tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan koulutusohjelmaan voidaan valita diplomi-insinöörin tutkintoa suorittamaan enintään 15 opiskelijaa. Valittavilta edellytetään soveltuva tietotekniikan, elektroniikan tai tietoliikennetekniikan opinnot sisältävä AMK-insinööritutkinto, jonka perusteella hakijalla arvioidaan olevan edellytykset menestyä TY:n opinnoissa. Valinta tapahtuu ilman valintakoetta insinööritutkinnon arvosanojen perusteella. Kaikkien AMK-tutkintoon kuuluvien opintojen painotetun keskiarvon on oltava vähintään 3/5. Koulutusohjelman opetuskielenä on englanti (täydentävien opintojen osalta suomi). 4. AVOIMEN YLIOPISTON VÄYLÄN VALINTA Joihinkin koulutusohjelmiin opiskeluoikeuden voi saada myös avoimen yliopiston opintojen perusteella. Ympäristötieteen koulutusohjelmassa voi suorittaa ainoastaan alemman korkeakoulututkinnon. Avoimella yliopisto-opetuksella tarkoitetaan jonkin kotimaisen yliopiston tutkintovaatimusten mukaisia opintoja joko avoimessa yliopistossa, kesäyliopistossa, erillisten opintojen suoritusoikeudella tai muulla vastaavalla tavalla suoritettuina. Opinnoista saadussa todistuksessa tulee ilmetä, minkä yliopiston ja tiedekunnan tutkintovaatimusten mukaisesti opinnot on suoritettu. Opinnot eivät voi sisältyä ammattikorkeakoulu- tai yliopistotutkintoon. Hakemisen perusteena olevien opintojen tulee olla suoritettuna huhtikuun loppuun mennessä. Karsintatilanteessa valintakriteerinä käytetään opintomenestystä (opintosuoritusten arvosanojen painotettu keskiarvo, katso myös koulutusohjelmakohtaiset tiedot). Avoimen väylältä hakeville postitetaan tieto valinnasta kirjeitse viimeistään kesäkuun aikana. Seuraavaan taulukkoon on koottu koulutusohjelmien kriteerit avoimen väylän kautta valittaville opiskelijoille. Koulutusohjelma Kiintiö Pohjakoulutusvaatimus Opintovaatimukset Biokemian ko 3 ylioppilas-, IB-, EB-, Reifeprüfung-tutkinto tai kolmivuotinen ammatillinen tutkinto Biologian ko 2 todistus riittävästä englannin kielen taidosta (taitotaso B1) Geologian ko 1 todistus riittävästä englannin kielen taidosta (taitotaso B1) Maantieteen ko 2 ylioppilas-, IB-, EB-, Reifeprüfung-tutkinto tai kolmivuotinen ammatillinen tutkinto Tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelma väylä 1 15 ylioppilastutkinto, jossa laaja matematiikka vähintään C tai lyhyt matematiikka vähintään M 35 op opintoja, joihin sisältyy 25 op:n biologian perusopinnot hyvin tiedoin suoritettuna (painotettu ka vähintään 2,5/5). Myös muiden opintojen tulee olla matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan opintoihin kuuluvia opintoja. 35 ov / 60 op opintoja, joihin sisältyy 15 ov / 25 op biologian perusopinnot kiitettävin tiedoin suoritettuna (painotettu ka vähintään 2,125/3 tai 3,5/5) sekä vähintään yksi 25 op:n matemaattis-luonnontieteellinen sivuaine tai lääketieteen 25 op opintokokonaisuus. Karsinta tapahtuu biologian perusopintojen opintomenestyksen perusteella. joko 15 ov / 25 op geologian opintoja hyvin tiedoin suoritettuna (painotettu ka vähintään 1,625/3 tai 2,5/5). tai 15 ov / 25 op kemiaa, matematiikkaa, fysiikkaa, biologiaa tai ympäristötiedettä hyvin tiedoin suoritettuna (painotettu ka vähintään 1,625/3 tai 2,5/5). tai runsaasti geologiaan liittyviä opintoja ammattikorkeakoulussa (geologian laitos tekee arvioinnin riittävyydestä) 35 ov / 60 op opintoja, joihin sisältyy vähintään 15 ov / 25 op maantieteen opintoja, kiitettävin tiedoin suoritettuna (painotettu ka vähintään 2,125/3 tai 3,5/5). Muiden opintojen tulee olla maantieteen sivuaineopinnoiksi hyväksyttäviä opintoja. Karsinta tapahtuu maantieteen perusopintojen opintomenestyksen perusteella. 1) Jokin seuraavista kursseista Johdatus informaatioteknologiaan (2 3 op /1 2 ov) Johdatus informaatioteknologiaan I (2 op) Johdatus algoritmeihin ja ohjelmointiin (3 op/2 ov) Johdatus tietojenkäsittelytieteeseen I (3 op/2 ov) Tietotekniikan perusteet (2 op) ja 2) Toinen seuraavista kursseista Algoritmien ja ohjelmoinnin peruskurssi (5 op/3 ov) Rakenteinen ohjelmointi (4 op/2,5 ov) ja 3) Olio-ohjelmoinnin perusteet (5 op/3 ov) Kohdat 2 ja 3 yhdessä voi myös korvata kurssilla Ohjelmointi I (7 op/4 ov) tai kurssilla Ohjelmoinnin perusteet (avoin yo, 7 op/4 ov). väylä 2 ylioppilas-, IB-, EB-, Reifeprüfung-tutkinto tai kolmivuotinen ammatillinen tutkinto Kurssien arvosanojen painotetun keskiarvon tulee olla Turun yliopiston avoimen yliopiston tietojenkäsittelytieteiden perusopinnot (25 op/15 ov) niin, että arvosanojen painotettu keskiarvo on vähintään 2,8/5 tai 1,625/3.\n16 väylä 3 3 ylioppilastutkinto, jossa laaja matematiikka vähintään C Tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan koulutusohjelma Muussa suomalaisessa avoimessa yliopistossa vähintään 15 ov / 25 op tietotekniikan tai läheisen alan opinnot suoritettuna siten, että painotettu ka vähintään 1,625/3 tai 2,8/5. IT-laitos arvioi opintojen soveltuvuuden väylä 1 12 Ylioppilastutkinto jossa laaja matematiikka vähintään C väylä 2 7 ylioppilastutkinto, jossa laaja matematiikka vähintään C 1) Jokin seuraavista kursseista Johdatus informaatioteknologiaan (2 3 op /1 2 ov) Johdatus informaatioteknologiaan I (2 op) Johdatus algoritmeihin ja ohjelmointiin (3 op/2 ov) Johdatus tietojenkäsittelytieteeseen I (3 op/2 ov) Tietotekniikan perusteet (2 op) ja 2) Toinen seuraavista kursseista Algoritmien ja ohjelmoinnin peruskurssi (5 op/3 ov) tai Rakenteinen ohjelmointi (4 op/2,5 ov) ja 3) Olio-ohjelmoinnin perusteet (5 op/3 ov) Turun yliopiston avoimen yliopiston tietojenkäsittelytieteiden perusopinnot (15 ov / 25 op) suoritettuna siten, että painotettu ka vähintään 1,625/3 tai 2,8/5 väylä 3 3 ylioppilastutkinto, jossa laaja matematiikka vähintään C Tilastotieteen koulutusohjelma Muussa suomalaisessa avoimessa yliopistossa vähintään 15 ov / 25 op tietotekniikan tai läheisen alan opinnot suoritettuna siten, että painotettu ka vähintään 1,625/3 tai 2,8/5. IT-laitos arvioi opintojen soveltuvuuden 3 Tilastotieteen perusopinnot vähintään hyvin tiedoin suoritettuna. (painotettu keskiarvo vähintään 2,5/5). Perusopinnot vähintään yhdestä LuK-tutkintoon hyväksyttävissä olevasta sivuaineesta. Vieraan kielen tekstin ymmärtämisen opintosuoritus avoimessa yliopistossa tai muulla tavalla suoritettu (taitotaso B1/B2) tai ylioppilastutkinnossa arvosana E tai L englannin kielen pitkän oppimäärän kokeesta. Ympäristötieteen koulutusohjelma 6 Ympäristötieteen perus- ja aineopinnot 60 op (35 ov). Kaksi vähintään 25 op:n (15 ov) laajuista opintokokonaisuutta tai yksi 60 op:n (35 ov) kokonaisuus jostakin sivuaineeksi soveltuvasta oppiaineesta. Sivuaineen soveltuvuuden arvioi biologian laitos. Yliopiston tutkintovaatimusten mukaiset (taitotaso B1 B2) toisen kotimaisen kielen opinnot. Yhden vieraan kielen opintosuoritus (taitotaso B2) tai ylioppilastutkinnossa arvosana tai E tai L englannin kielen pitkän oppimäärän kokeesta. Kieliopinnot voivat olla avoimessa yliopistossa tai muulla tavalla suoritettuja. Karsintatilanteessa ympäristöalan työkokemus katsotaan lisäansioksi. 5. MAOLIN VALTAKUNNALLISISSA MATEMATIIKKA-, FYSIIKKA-, KEMIA- JA TIETOTEKNIIKKAKILPAILUSSA MENESTYNEIDEN ERILLISVALINNAT (opinto-oikeus alempaan ja ylempään korkeakoulututkintoon) MAOLin avoimessa lukiolaisille järjestettävässä matematiikka-, fysiikka-, kemia- ja tietotekniikkakilpailuissa 10 parhaiten menestynyttä voidaan valita ilman valinta-koetta koulutusohjelmiin seuraavasti: Matematiikan koulutusohjelma: matematiikkakilpailussa 10 parhaiten menestynyttä. Fysiikan koulutusohjelma: fysiikkakilpailussa 10 parhaiten menestynyttä. Kemian koulutusohjelma: kemiakilpailussa 10 parhaiten menestynyttä. Tietojenkäsittelytieteiden koulutusohjelma: Datatähti-kilpailussa 10 parhaiten menestynyttä. Kaikilta valittavilta edellytetään lisäksi hyväksytysti suoritettu lukion oppimäärä ja ylioppilastutkinto. Ks. hakuohjeet seuraavassa kohdassa hakeminen. 6. DI-TUTKINTOON JOHTAVIEN KOULUTUSOHJELMIEN ERILLISVALINNAT (opinto-oikeus alempaan ja ylempään korkeakoulututkintoon) Tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan sekä biotekniikan koulutusohjelmaan voidaan valita opiskelijoita erillisvalinnalla seuraavista hakijaryhmistä: Matematiikka-, fysiikka- ja kemiakilpailuihin osallistuneet Valtakunnallisten, lukuvuonna lukio-opiskelijoille järjestettävien matematiikka-, fysiikka-, kemia- ja tietotekniikkakilpailujen (MAOL) loppukilpailuun osallistuneiden toisen vaiheen kymmenen parasta voidaan hyväksyä suoravalinnalla. Tietotekniikan, elektroniikan ja tietoliikennetekniikan koulutusohjelmaan voidaan hyväksyä matematiikka- fysiikka ja tietotekniikkakilpailun perusteella ja biotekniikan koulutusohjelmaan matematiikka-,\n17 fysiikka ja kemiakilpailun perusteella. Kilpailumenestyksen lisäksi vaaditaan hyväksytysti suoritettu lukion oppimäärä ja ylioppilastutkinto. Hakuaika päättyy European Baccalaureate- ja International Baccalaureate -tutkinnon suorittaneiden paperivalinta IB-tutkinnon suorittaneet: IB-tutkinnon viimeistään lukuvuonna vähintään pistemäärällä 34 suorittaneet, joilla on tutkinnossaan matematiikan High- tai Short Level -oppimäärät ja fysiikan tai kemian laajat High Level -oppimäärät, hyväksytään suoraan yliopistoon diplomi-insinöörihakukohteeseen kiintiön puitteissa. EB-tutkinnon suorittaneet: EB-tutkinnon viimeistään lukuvuonna vähintään pistemäärällä 75/100 suorittaneet, joilla on tutkinnossaan matematiikan ja fysiikan tai kemian laajat oppimäärät, hyväksytään suoraan yliopistoon diplomi-insinööriosastolle mahdollisen hakukohdekohtaisen kiintiön puitteissa. Kynnyksen ylittävät hakevat erikoistapauksena yhteisvalinnan ulkopuolella asianomaisen yliopiston erillisvalintojen hakulomakkeella. Hakeminen Hakijaryhmien 5 ja 6 hakeminen tapahtuu Erikoistapausvalinnan hakulomakkeella. Lomake on tulostettavissa osoitteessa ( Hakuaika päättyy kello Tulokset julkistetaan Tutkinnon tulee olla suoritettuna ja todistus toimitettuna tiedekunnan kansliaan mennessä. Haku tapahtuu DI-koulutuksen erikoistapausvalinnan lomakkeella. (


Poissa EM-aloituskentällisen pelaajista ovat pitkäaikainen kapteeni Tuomas Sammelvuo, keskitorjuja Janne Heikkinen, libero Tapio Kangasniemi ja yleispelaaja Olli Kunnari.\nMuutos on huomattava mille tahansa joukkueelle. Päävalmentajansa Mauro Berruton johdolla Suomi oli kuitenkin jo ennen EM-turnausta käynyt läpi nuorennusleikkausta, joka siis jatkuu yhä.\n- Tämä kausi tuo mieleeni vuoden 2005, jolloin aloitin Suomen päävalmentajana. Olemme joukkueen kanssa uuden, tärkeän jakson alussa, jokin aika sitten Lentopalloliiton kanssa neljän vuoden jatkosopimuksen tehnyt Berruto sanoo.\nHäntä rauhoittaa tieto, että Kunnari on perheenlisäyksen takia pois vain maailmanliigan alun. Lisäksi Sammelvuo, Heikkinen ja Kangasniemi ovat välivuoden jälkeen valmiita jatkamaan maajoukkueessa 2009.\nTuloksia ei kannata kiirehtiä\nEM-Moskovassa Suomen neljänneksi luotsannut Berruto on nostanut maajoukkueen kokoonpanoon rohkeasti nuorta voimaa. Maailmanliigaan ilmoitetuista 19 pelaajasta seitsemällä on alle kymmenen maaottelun kokemus.\nTyystin ensikertalaisia ovat Henri Rajala, Kalle Määttä, Henri Tuomi ja Pasi Hyvärinen. Santasportissa Suomen mestaruuden voittaneen libero Jarmo Kaaretkoskenkin ainoa maaottelu on viime EM-kisoihin valmistanut näytöspeli Espanjaa vastaan.\nNuori joukkue saa maailmanliigassa taattua oppia samassa alkulohko C:ssä pelaavilta USA:lta (maailmanlistan 3:s), Bulgarialta (4:s) ja Espanjalta (6:s).\nEi ihme, että päävalmentaja Berruto malttaa olla tavoitteita asetellessaan realisti.\n- USA ja Bulgaria pelaavat Pekingin olympiaturnauksessa, Espanja on Euroopan mestari. On selvää, ettemme voi heti alussa panna pelien tuloksille liian paljon painoa, vaan antaa pelaajille aikaa.\n- Toisaalta tämä on suuri tilaisuus lyödä läpi ja antaa näyttöjä ensi vuotta varten, Berruto sanoo viitaten 2009 syksyllä Turkissa pelattavaan EM-lopputurnaukseen ja seuraavan vuoden MM-kisojen karsintoihin.\nViime vuoden menestyksensä ansiosta Suomi selviytyi EM-kisoihin suoraan.\nSuomen maajoukkue saa uutta osaamista myös valmennukseen, kun Pertti Honkasen korvaa kakkosmiehenä päävalmentaja Berruton tavoin italialainen Andrea Brogioni.\nBrogioni, 40, lopetti pelaajauransa vasta loppukeväästä Italian toiseksi korkeimmalla sarjaportaalla B1-liigassa. Hän oli Bolognan joukkueessa lähellä nousta sarjaa ylemmäs, mutta nyt kutsu kävi Suomeen lupaavan maajoukkueen valmennustehtäviin.\nBolognassa 1987 Euroopan cup-voittajien cupin voittanut Brogioni on Berrutolle tuttu valmennettava Parmasta.\n- Andrea oli yksi älykkäimmistä pelaajistani, joten katsotaan, mitä hänellä on annettavanaan, Berruto miettii.\nMaailmanliigan alkajaisiksi Suomi pelaa Espoossa perjantaina ja lauantaina Espoossa USA:ta vastaan, matkustaa juhannukseksi vieraspeleihin Espanjaan ja jatkaa sieltä vieraskiertuetta USA:han.


Näin haet jazzmusiikin maisteriohjelmaan | Uniarts\nNäin haet jazzmusiikin maisteriohjelmaan\nJazzmusiikin 2,5-vuotisen maisterikoulutuksen valintaopas (pääaineena instrumentti- tai lauluopinnot tai jazzsävellys).\nInstrumentti- tai lauluopintojen valintakokeet\nArviointiperusteet (instrumentti- tai lauluopinnot)\nValintakokeet: videotallenne korvaa valintakoetilaisuuden\nJos et toimita vaadittuja valintakoevideota tai muita liitteitä, todistuksia tai selvityksiä määräaikaan mennessä ja vaaditussa formaatissa, hakemuksesi hylätään.\nVideotallenne korvaa valintakoetilaisuuden. Vastaat itse videotallenteen tuottamisesta ja säestävän yhtyeen hankkimisesta.\nToimita näytteesi videotallenteena Sibelius-Akatemian hakijapalveluihin viimeistään 29.1.2020 klo 15 Opintopolku-järjestelmän kautta. Valintakoevideon ohjelma:\nVapaavalintainen jazzteos tai esim. oma sävellys, joka on soitettava tai laulettava ulkoa sanoilla tai ilman\nVapaavalintainen soolotranskriptio yksin soitettuna tai metronomin kanssa (max. 2 min)\nInstrumentalistit esittävät pakollisena kappaleena: Stablemates (B. Golson). Kappale on soitettava ulkoa.\nLaulajat esittävät pakollisina kappaleina: How High the Moon (M. Lewis) ja Detour Ahead (H. Ellis / J. Frigo / L. Carter). Kappaleet on laulettava ulkoa.\nSinun tulee käyttää valintakoevideolla säestävää rytmisektiota, sooloesityksiä ei hyväksytä (pl. transkriptiotehtävä).\nSoita kuten normaalissa pääsykoetilanteessa kameraan päin kääntyneenä niin, että kädet näkyvät koko ajan. Sinun tulee näkyä kuvassa päästä polviin saakka. Video ei saa olla liian kaukaa kuvattu. Äänen kompressointi / dynamiikan automaattinen tasaus ei saa olla päällä.\nVideonäytteellä sinun tulee esitellä itsesi lyhyesti (tausta, koulutus, motivaatio Sibelius-Akatemiaan ja ko. hakukohteeseen hakemiselle). Esittelyn tulee kestää 3-4 minuuttia. Esittelyn tulee tapahtua suomen, ruotsin tai englannin kielellä. Esittelyosuus voidaan toimittaa Sibelius-Akatemiaan myös erillisenä tiedostona, sitä ei tarvitse nauhoittaa varsinaisen valintakoevideon alkuun.\nVastuullasi on varmistaa, että valintakoevideo on vaatimusten mukainen. Valintakoevideot, jotka eivät täytä sisältövaatimuksia hylätään.\nValintalautakunta haastattelee osan hakijoista hakemuksessa esitettyjen tietojen, mahdollisten todistusten sekä hakijan toimittaman valintakoevideon perusteella. Haastattelut toteutetaan Skype-yhteyden kautta.\nToimita seuraavat tehtävät Sibelius-Akatemian hakijapalveluihin viimeistään 29.1.2020 klo 15 Opintopolku-järjestelmän kautta:\nKaksi (2) sävellystehtävää sekä nuotteina että äänitteenä\nSovitus kappaleesta: Out Of Nowhere (J Green / E. Heyman)\nKokoonpano: big band\nValintakoenäyte pääinstrumentillasi videotallenteena\nSävellystehtävien äänitettä ei tarvitse välttämättä nauhoittaa yhtyeen kanssa. Sävellysnäytteiden sivukoko saa olla enintään A3.\nValintakoevideolla sinun tulee esittää pääinstrumentillasi jazzstandardi tai muu tunnettu jazzsävellys, joka on valittava valintakoelautakunnan laatimasta 20 tunnetun jazzsävellyksen listasta. Kappale on soitettava tai laulettava ulkoa. Tyylillinen tulkinta on vapaa (esim. swing, latin, bebop, rock-jazz, free, jne.). Laulajille riittää melodian tulkinta ensimmäisessä vaiheessa.\nSinun tulee käyttää valintakoevideolla säestävää rytmisektiota, sooloesityksiä ei hyväksytä.\nValintalautakunta haastattelee mahdollisesti osan hakijoista hakemuksessa esitettyjen tietojen, mahdollisten todistusten sekä toimitetun valintakoevideon perusteella. Haastattelut toteutetaan Skype-yhteyden kautta.\nValinta perustuu valintakoelautakunnan valintakoesuoritusten perusteella tekemään arvioon hakijoiden taidoista, tiedoista, valmiuksista ja koulutettavuudesta alalle. Valintakokeessa kiinnitetään huomiota erityisesti tonaaliseen jazzperinteeseen pohjautuvan sävelkielen ja jazzrytmiikan hallintaan, yhteissoittotaitoon ja jazzmusiikilliseen näkemykseen. Esittelyosuuden perusteella pyritään saamaan kuva opiskelumotivaatiostasi, tulevaisuuden näkymistäsi ja unelmistasi taiteilijana.\nLautakunta arvioi hakijat pistein (0–25) siten, että annetut pisteet pohjautuvat arvioon hakijasta kokonaisuudessaan.\nValinta perustuu valintakoelautakunnan valintakoetehtävien perusteella tekemään arvioon hakijoiden taidoista, tiedoista, valmiuksista ja koulutettavuudesta alalle. Sävellys- ja sovitusnäytteiden osalta kiinnitetään erityisesti huomiota tonaalisen harmonian liikkeen ja äänenkuljetuksen hallintaan, sävellysten ja sovitusten kokonaismuotoon ja jazzmusiikin perinteen ja estetiikan näkemykselliseen hyödyntämiseen. Esittelyosuuden perusteella pyritään saamaan kuva opiskelumotivaatiostasi, tulevaisuuden näkymistäsi ja unelmistasi taiteilijana.


Kumelan "purkki" kannen kanssa. Kenen tekemä? | Designlasi.com\nPikosa 4.2.2010 - 19:19\nKumelan "purkki" kannen kanssa. Kenen tekemä?\nPikosa04.02.2010 - 20:06Pysyväislinkki\nTunnistaako kukaan?Tulipa kysyttyä.Saako näitä pois jotenkin?\nlasilintu05.02.2010 - 13:01Pysyväislinkki\nJos olet viestiketjun aloittaja, voit itse poistaa koko ketjun. Menet vaan tunnarillasi kirjautuneena ensimmäiseen viestiin, siitä kohtaan ´muokkaa´ ja sivun alalaitaan, josta löytyy ´poista´.\nItse tein vahingossa vastausviestin (jota ei itse voi poistaa) kahteen kertaan, mutta muokkasin jälkimmäistä ja jätin siihen vain linkin, josta vasinaisessa viestissäni myös mainitsin eli ei lukijan tarvihe useampaan kertaan samaa katsella.\nIhan kaikkia "erheitä" ei mielestäni kannata poistaa; jos on esittänyt kysymyksen, johon on ehkä olemassa helpolta kuulostava vastaus, ei viestiketjusta silti tule tarpeeton - meitä on niin monia, jotka pähkäilemme samoja, yksinkertaisia ja monimutkaisia, asioita.\ntapsa04.02.2010 - 20:23Pysyväislinkki\nYlläpito saa poistettua nuo ylimääräiset viestit. Mitä kippoosi tulee, niin siinähän on tekijän tarra: Kumela. Esineen suunnittelija on Sirkku Kumela-Lehtonen ja tuote esiintyy kuvastoissa vuosina 1964-1976.\nPikosa04.02.2010 - 21:01Pysyväislinkki\nKiitos Tapsa vastauksista. Taiteilijaa kaipailin.\n16 tuntia 10 min sitten radiaani sanoi:\n2 päivää 5 min sitten Hellevi68 sanoi:


Havaintoja Hollannista: Dyynien maisemointia\nTallillamme on Hollannin mittakaavassa hyvät maastoilumahdollisuudet. Maastoilu on siis metsässäratsastelua, ratsastuskentän sijaan. Metsä (metsikkö) ja dyynit alkavat tallin takapihalta ja ratsastureittejä on kaksi: voi mennä oikealle tai vasemmalle. Merkityltä reitiltä ei saa poiketa, Hollannissa ei ole jokamiehenoikeutta.\nKuvassa dyynit alkavat vas ja ratsastuspolku (ja kaurisaita), silta ojan yli ja laitumet + talli oik. Ja tallinpitäjän auto,\nhän on neuvottelemassa dyynien & laidunten hoidosta ja kuten ranchinpitäjän kuuluukin, liikkuu tiluksillaan maasturilla.\nVasemmalle reitti jatkuu normaalitahdilla (jonkinverran laukkaa ja ravia) vajaan puolentoistatunnin verran ja päättyy rantaan. Oikealle reitti on noin tunnin mittainen ja päättyy isontien varteen. Niinpä reittejä voi mennä lähinnä ees & taas. Ne voi myös yhdistää ympyräksi, tällöin mennään Zandvoortin kylän läpi ja rantaa myöten oikean reitin loppupäästä vasemman reitin alkuun (tai myötäpäivään päinvastoin). Koko ympyrä kestää yli 3 tuntia ja vaatii tottuneen hevosen.\nValitettavasti melkein koko syksyn vasemmalle menevä reitti on ollut suljettu maisemointitöiden takia. Maata siirrellään antaumuksella ja umpeenkasvaneita dyynejä avataan. Dyynit kasvavat umpeen mm vieraslajien takia, sekä olletikin ylisuuren kaurismäärän = lannoittavat sekä ehkä yleisten saaste/lannoitepäästöjen takia. Niinpä vanhanajan avoimet näkymät puskittuvat hiljaksiin ja nyt onkin kuukausikaupalla tehty taas tilaa.\nSama kohta maaliskuussa. Etualan isommat puut ovat yläkuvan takareunassa, taka-alan risukko on\nsis kitketty juurineen ja väkerretty tilalle hiekka-alue.\nIsojen työkoneiden sekaan ei hevosella ole asiaa. Ylimääräinen maa-aines kipataan tallipitäjän pelloille. Tämä on maisemoijille edukasta kun ei tarvitse ajaa kauas, ja tallipitäjälle hyvä diili, kun peltoja pitää välillä korotella joka tapauksessa, että pysyvät edes suunnilleen kuivina.\nRatsastuspolku menisi tuossa oikealla, mutta sinne ei saa mennä ja kiertotie ilmoitettu nuolella vasemmalle.\nTakana olevasa kyltissä kerrotaan projektista.\nMaa-aines kipataan pellolle.\nTallipitäjä (vas) keskustelee sijoittelusta. Tai ehkä vain säästä? Sumuista on.\nAlkaa kyllä tympiä saman polun eestaassahaus jo lokakuusta lähtien. Toivottavasti uusi, entistä ehyempi luonto onkin pian taas "auki"!\nHännättömät hepat - oikeuden päätös\nRuokasarja: Maito ja maitojuomat\nJouluisaa taidetta kansalle\nSadas postaus - taas luistellaan!\nHiljaisuus on hyväksi ihmisille\nNiin mikä Sinterklaas?


Roadtrip Riksgränseniin – Saari avaruudessa\nKirjoitettu 17.4.2015 23.5.2021 julkaissut Jonna Saari\nMies on kuulemma koko elämänsä ajan haaveillut Riksgränsenissä käymisestä, mutta toistaiseksi kyse on ollut vain haaveilusta. Nyt kuitenkin laitoimme tuulemaan ja päätimme lähteä. Aikaa ei ollut kuin kaksi päivää, kun minulla oli vapaata, mutta ajattelimme, että on sekin tyhjää parempi.\nOlimme liikkeellä autolla, joten keskiviikkoaamuna nousimme aikaisin ylös ja lähdimme matkaan. Riksgränseniin eli ”Riksuun”, joka on siis Ruotsin ja Norjan rajalla noin Saariselän korkeudella, on meiltä suorinta reittiä Kautokeinon, Hetan ja Kiirunan kautta 600 kilometriä.\nKuva matkan varrelta. Tällaiset pikkumökit ispiroivat meitä – haaveilemme, että jonain päivänä meilläkin on oma pikku mökki.\nJossain vaiheessa hankin oman kelkan, ja oli mukava päästä ihastelemaan erilaisia, hienoksi laitettuja menopelejä.\nJoskus varmasti mekin ostamme myös helikopterikierroksen vuorille.\nTerassikausikin tuli avattua, ai että se oli yhtä juhlaa. Aurinko paistoi ja suuri terassi oli täynnä lunta ja hyväntuulisia ihmisiä.\nMeidän huoneemme oli Vandrarshemissä, eli pääsimme aika halvalla, vain 50 euroa yö. Hotellihuoneessa oli oma kylppäri (onneksi!), mutta keittiö oli yhteinen muiden huoneiden asukkaiden kanssa. Ikkunasta aukesi kaunis maisema järven jäälle ja vuorille. Kävimme kaupasta hakemassa herkkuja ja vietimme mukavan illan omassa huoneessamme pitkän ajomatkan ja kyläkierroksen päätteeksi.\nToivottavasti ensi kerralla Riksuun mennessämme meillä on enemmän aikaa ja omat kelkat mukana!\nSeuraavana aamuna taivas oli vaaleanpunertava auringon paistaessa pilviverhon läpi. Lähdimme kotimatkalle aika aikaisin, mutta pysähdyimme vielä aamukahville läheisessä Björklidenin kylässä sijaitsevaan hotelliin, joka oli korkealla rinteessä. Oli aika hienot aamukahvimaisemat.\nPosted in MatkatAvainsanat: moottorikelkka, roadtrip, Ruotsi


Luo DHCP-palvelin Windows Server 2003-Windows Server-Tutorials-InformatiWeb Pro | ICIB Information\nLuo DHCP-palvelin Windows Server 2003-Windows Server-Tutorials-InformatiWeb Pro\npoikkeuksellisesti ennen opetusohjelman aloittamista muutamme ensin palvelimen IP: n IP: lle, jonka annamme sille samalla IP-osoitteen alueella, että asiakkaat saavat IP: n DHCP-palvelimeltasi.\n– jotta asiakkaasi saavat vain IP: n DHCP-palvelimeltasi, sinun täytyy saada palvelimesi ja asiakkaasi ovat kytkettynä kytkimeen eikä reitittimeen. Jos haluat käyttää reititintä, sinun on poistettava DHCP-ja reititystoiminnot (NAT) käytöstä.\n– jos haluat asiakkaidesi käyttävän Internetiä, tarvitset vähintään kaksi verkkokorttia. Yksi kytketään kytkimeen ja toinen toiseen kytkimeen (tai reitittimeen tai modeemiin), jossa on Internet.\nvoit tehdä tämän valitsemalla Käynnistä-valikko- > Ohjauspaneeli-> verkkoyhteydet ja napsauttamalla hiiren kakkospainikkeella ”Local Area Connection”.\nopetusohjelma luo joukon A-luokan IP-osoitteita (10.x. x. x).\ntässä on Lähiliittymän kokoonpano, jonka laitamme :\n– palvelimen IP (Kytkimen sisäinen verkkopuoli) : 10.0.0.1\n– yhdyskäytävää 10.0.0.0 ei ole olemassa, mutta se ei vain jätä ruutua tyhjäksi ja ole samassa IP-luokassa.\nasentaaksesi ”DHCP-palvelimen”, sinun täytyy ensin klikata” Lisää tai poista rooli ”” Hallitse palvelinta ” – ikkunassa.\nvalitse ” DHCP Server ”ja valitse”Seuraava”.\nWindows asentaa ”DHCP” – komponentin. Saatat tarvita CD ”Windows Server 2003” asentaa sen.\nohjattu toiminto uuden soveltamisalan luomiseksi ilmestyy.\nAnna soveltamisalan nimi ja kuvaus.\naseta IP-osoitealue tälle alueelle. Asiakkaat saavat IP: n alusta IP-osoitteesta ja laajuus loppuun.\nHuomautus: kannattaa tehdä pieni alue ja laajentaa myöhemmin tarvittaessa, koska sen pienentäminen on vaikeampaa. Yksinkertaisesti siksi, että jos sinulla on asiakas liittyy 10.0.0.10 ja toinen 10.0.0.50, et voi vähentää sitä aiheuttamatta katkeamista, koska ne ovat täällä asetetun alueen päissä.\naliverkon maskille se määrittää itsensä, kun määrität IP-alueen.\nlisää IP-alue poissulkemiseksi, jos haluat. Jos haluat jättää yhden tutkimusajanjakson ulkopuolelle, ilmoita sama tutkimusajanjakso näissä kahdessa tapauksessa.\nulkopuolelle jätettyä IP: tä ei jaeta DHCP: llä. Tätä voidaan käyttää, kun verkkolaite (tietokone, tulostin,…) on staattinen IP-osoite, joka on IP-alueella, että juuri määritelty ja niin se välttää saada seuraava viesti: Ristiriita havaittu verkon IP-osoite. Kun näin tapahtuu, kaksi laitetta menettävät pääsyn verkkoon ja siten internetiin.\nvuokrasopimus on aika, että palvelin muistaa, mitä IP annettiin tahansa verkkolaite (tunnistaa sen MAC-osoite on ainutlaatuinen fyysinen osoite (paitsi jos virtualisointi, jossa voit muuttaa sitä)).\nvuokrasopimuksen päätyttyä verkkolaite saa eri IP: n kuin aiemmin, vaikka olisi mahdollista, että DHCP välittäisi hänelle saman.\njätä valittuna ruutuun ”Kyllä, Haluan määrittää nämä asetukset nyt”.\njätä laatikko tyhjäksi. Määritämme tämän toisen NIC: n lisäämisen jälkeen.\nvanhempi on toimialuenimi, jonka määritit Active Directory-hakemistoa luotaessa.\nmääritä DNS-palvelimen IP-osoite 2003 (sisäinen verkkopuoli).\nWINS-palvelin kääntää NetBIOS-nimet IP-osoitteiksi ja päinvastoin.\njätä ruutuun ”Kyllä, Haluan aktivoida tämän scope nyt” valittu ja valitse ”Seuraava”.\nkun ohjattu toiminto on valmis, napsauta ”Valmis”.\nsitten, In ”Hallitse palvelinta”, valitse ”Hallitse tätä DHCP-palvelin”.\nklikkaa oikealla DHCP-palvelinta (kuten kuvassa) ja valitse ”Salli”.\nKäynnistä 2003-palvelin uudelleen muutosten voimaantuloa varten ja liitä sitten Windows-tietokone kytkimeen ja siirry Ohjauspaneeliin – > verkkoyhteydet ja napsauta hiiren kakkospainikkeella Lähialueyhteyttä.\njos yhteys lähiverkon asiakkaaseen on automaattinen (oletusarvo), tulee saada 10.x.x. x IP-osoite kuvana.\njos näin ei ole, napsauta hiiren kakkospainikkeella ”Local Area Connection” -> Properties. Valitse ” Internet Protocol (TCP / IP)” ja klikkaa ”Ominaisuudet” – painiketta alapuolella.\nsilloin aukeaa” Properties of Internet Protocol (TCP / IP)”. Varmista, että 2 laatikot ”Hanki IP-osoite automaattisesti” ja ”hanki DNS-palvelimen osoite automaattisesti” tarkistetaan. Jos näin ei ole, valitse ne ja klikkaa ”OK”.\nsitten, palvelimella, palaa DHCP-palvelimelle napsauttamalla ”Hallitse tätä DHCP-palvelinta”.\nklikkasi ”Address Leases” – kohtaa varmistaakseen, että asiakastietokoneesi on vastaanottanut IP: n DHCP-palvelimeltasi eikä toiselta. Jos kuvaksi lisätään rivi, että DHCP-palvelin toimii oikein ja että asiakas sai IP: n DHCP-palvelimelta.\nnyt asiakkaasi saavat IP: n DHCP-palvelimeltasi ja verkko toimii palvelimen ja asiakkaiden välillä, mutta asiakkaitasi vastaan ei pääse Internetiin, mikä on melko ärsyttävää näinä päivinä.\nitse asiassa tunnet usein laatikon, Liveboxin,… ovat itse asiassa verkkolaite, joka yhdistää useita asioita.\nBoxissa on nämä ominaisuudet :\n– modeemi: ID: llä, jonka avulla voit käyttää Internetiä kotona.\n– reititin : että reitittää paketteja Internetistä tietokoneeseen verkossa, joka on pyytänyt ja päinvastoin, kun PC lähettää tiedoston internetiin, reititin reitittää tiedoston (koostuu paketeista) internetiin. Reitittimen toimintoja käytetään siis vain silloin, kun samassa talossa on vähintään 2 tietokonetta, jotka haluavat käyttää Internetiä.\nreitittimessä on myös sisäänrakennettu DHCP-palvelin, jossa vammaisten apuohjelma ja tämän opetusohjelman NAT-toiminto toimii reitittimen kanssa Kytkimen sijaan, kuten alussa suosittelit.\n– Kytkin: käytetään PC-verkon yhdistämiseen. Se on kuin strippi.\nPrevious: miten tehdä Mehiläisvahalakkaa\nNext: the Best Ways to lunastaa RBC Avion Points