Ajankohtaista - Tampereen Kannen areena\nTampereen Kannen areenan virallinen kotisivu\nAreenalle oma uutiskirje – tilaa tästä!\nAreenan liiketoiminnasta vastaava yhtiö perustettu\nKohti areenaa: Areenan menestykselle on loistavat lähtökohdat\nHotellielämys syntyy oivaltavista yksityiskohdista\n"Halumme luoda uudenlaisia elämyksiä näkyy jo tulevan hotellin ratkaisuissa." Ari Vuorentausta, Lapland Hotels\nVeikkaus: Uuden aikakauden kasino luodaan yhdessä\n"Casino Tampereella tulevaisuuden teknologiat valjastetaan parantamaan asiakaselämystä, turvallisuutta sekä vastuullista pelikokemusta.”\nAri Tuuli, Veikkaus\nAreenaan upea aitiomaailma\nValokuvia, kolikoita, pala Hakametsän hallia, mustaamakkaraa ja sahtia…\nRed Bull Tampereen Kannen areenan kumppaniksi\nRed Bull on Tampereen Kannen areenan virallinen energiajuomakumppani. Yhteistyösopimus käsittää energiajuomamyynnin lisäksi myös markkinoinnillista yhteistyötä.\nPeruskivi muurattiin iloisissa tunnelmissa – katso video ja kuvat\nTampereen Kannen areenan peruskivi muurattiin juhlallisin menoin 5. syyskuuta 2019. Ensimmäisessä areenan työmaalla järjestetyssä tapahtumassa olivat läsnä kaikki hankkeen yhteistyötahot areenayhtiön, SRV:n ja Tampereen kaupungin kutsumina.\nTampereen Kannen areenan peruskivi muurattiin työmaan sydämessä\nTampereen Kannen areenan toimitusjohtajaksi Marko Hurme\nTaiteilija Tuomo Rosenlund kuvittaa Areenan rakentumista: “Työmaan estetiikka kiinnostaa”\nTampere Kannen areena 2022 jääkiekon MM-kotikisojen päänäyttämö\nVuoden 2022 jääkiekon MM-kotikisojen pääpaikkana toimii Tampereen Kannen areena. Suomen Jääkiekkoliiton tänään julkistaman päätöksen mukaan Tampereella pelataan kisojen toinen alkusarjan lohko, kaksi puolivälierää, välierät ja mitalipelit.\nElämysten eturiviin – areenan verkkosivusto on avattu\nTampereen Kannen areenan viralliset kotisivut on avattu osoitteessa areenatampere.fi. Uusi sivusto kokoaa yhteen tiedon kansainvälisestikin kiinnostavasta areenahankkeesta. Se kertoo ajankohtaiset kuulumiset hankkeen etenemisestä ja esittelee areenan jatkuvasti kasvavaa, upeaa kumppanijoukkoa.\nAreenan toimitusjohtajan valinta käynnissä\nToukokuussa avoinna ollut Tampereen Kannen areenan toimitusjohtajan tehtävä herätti laajaa kiinnostusta. Valintaprosessi etenee nyt ehdokkaiden haastatteluilla. Toimitusjohtajan valinta on areenan liiketoiminnasta vastaavan yhtiön ensimmäinen rekrytointi ja uusi toimitusjohtaja julkistetaan myöhemmin tänä vuonna.\nTampereen Kannen areenan virallinen kotisivu © KOY Tampereen Monitoimiareena


Uusi ”jymysähköpyörä” lähtee ensipolkaisulla kuin rusakko puskasta – huomioi nämä asiat, kun lähdet liikenteeseen - Autot - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 2.9.2019 6:52\nUudet Bond-pikasähköpyörät on rekisteröity mopoiksi. IS tutustui Bondin ominaisuuksiin.\nPikasähköpyöriksi kutsutut Bond-pikasähköpyörät aiheuttivat heti käyttöön tullessaan pienoisen kohun. Kulkuvälineiden markkinointi polkupyörinä närkästytti poliisitarkastajaa, ja kypärän käyttövaatimuksia piti tarkastella lakikirjoista.\nKeskustelu sai alkunsa, kun Bond Mobility -yritys toi kesä-Helsinkiin heinäkuun lopussa ensimmäiset kevyiksi kaksipyöräisiksi moottoriajoneuvoiksi rekisteröidyt ja mopoksi luokiteltavat nopeat kaupunkipyörät.\nArtikkelin videosta voit katsoa, millaisia menopelejä Bond-pyörät ovat. IS tutustui Bond-pyöriin Helsingin Kalasatamassa.\nBond-pyörät ovat tehokkaita pikasähköpyöriä, jotka yltävät jopa 45 kilometrin tuntinopeuteen.\nMaajohtaja Panu Kuhlberg kertoo, että merkittävin asia pikasähköpyörässä on sähköavustuksen toimintaperiaate.\n– Se mikä tekee tästä erikoisen verrattuna perinteisiin sähköpyöriin on tämän sähköavustuksen toiminta. Se toimii myös yli 25 kilometrin tuntinopeudessa. Tämä on se syy, miksi nämä rekisteröidään mopoiksi.\nMaajohtaja Panu Kuhlberg kertoo, että Sveitsissä saatujen kokemusten perusteella Bond-pyöriä käytetään etenkin työmatkaliikenteessä.\nJokainen Bond-pyörä on katsastettu, rekisteröity ja vakuutettu.\nLähimmän Bond-pyörän löytää kirjautumalla sovellukseen ja antamalla luottokorttitiedot ja kuvan ajokortista. Ilman ajokorttia sovelluksen käyttö ei onnistu.\nAjokorttitietojen lataaminen sovellukseen saattaa olla pelottava ajatus. Maajohtaja Kuhlberg vakuuttaa, että tietoturva on otettu sovelluksessa vakavasti.\n– Käytämme suurta platformia, joka toimii hyvin monien vastaavien yritysten kanssa – juuri siksi, että nämä asiat olisi otettu oikealla tavalla huomioon.\nLue lisää: Nopeaa sähköpyörää käyttävä tarvitsee mopokortin\nPyöriä on tällä hetkellä Helsingissä 60 kappaletta, ja niitä voi käyttää Helsingissä noin sadan kilometrin säteellä.\nVeloitettava summa muodostuu käyttöönotosta, käytetystä ajasta ja ajetuista kilometreistä. Kun pyörän ottaa käyttöön, mittariin napsahtaa yhden euron käyttöönottomaksu. Sen jälkeen minuuttimaksu on 10 senttiä ja kilometrimaksu yhden euron.\nEsimerkiksi viiden kilometrin pyöräily maksaa näin ollen kuusi euroa ja päälle tulee ajankäyttömaksu. Jos matka kestää esimerkiksi 20 minuuttia, loppuveloitus on kahdeksan euroa.\nPeriaatteessa pyörällä voisi sotkea vaikka Porvooseen, mutta laskutus pyörii väistämättä siihen saakka, että pyörä on tuotu takaisin palautusalueelle.\n– Jotkut haluavat ajaa tällä pidempiä matkoja. Siksi meille on tulossa päiväpasseja ja niin sanottuja kuukausilippuja, Kuhlberg kertoo.\nKuva: KUVANKAAPPAUKSET, KÄSITTELY: IS\nBond-pyörien sovellukseen ladataan luottokorttitiedot ja kuva ajokortista. Vapaat pyörät näkyvät kartalla.\nKun käyttöön vaadittavat tiedot ovat selvillä, on aika nousta satulaan.\nRaskaalta näyttävää pyörää katsoessa mieltä lämmittää tieto sähkömoottorista. Tuntuma pyörän selässä ei eroa ennen liikkeellelähtöä juurikaan astetta jykevämmästä polkupyörästä.\nEnsimmäisen polkaisun jälkeen pyörä tuntuu ampaisevan eteenpäin, ja kädet hakeutuvat jarrukahvoille. Ajatus mopoilusta iskostuu päähän viimeistään, kun asettuu liikennevaloissa rekan taakse.\nMopoille sallittuja kevyen liikenteen väyliä saa etsiä keskusta-alueen lähistöllä tosissaan, joten käyttäjän kannattaa suunnata suoraan autojen sekaan. Liikkumista helpottaa, kun alleviivaa itselleen alusta lähtien, että liikenteessä kyseessä on mopo.\nKiihtyvyys vaatii aluksi totuttelua. Bond-sähköpyörällä lähtö liikennevirran mukana liikennevaloista osoittautui helpoksi.\nLiikennevaloista tekisi automaattisesti mieli lähteä pyöräilijöiden sekaan. Pysyttelen sen sijaan edessä olevan auton takana ja suuntaan vihreän valon jälkeen kohti ylämäkeä. Sähköavustuksessa on kolme eri tasoa. Ajan keskimmäisellä avustustasolla, eikä ylämäki tunnu jaloissa lainkaan.\nAutojen seassa liikkuessa tulee väistämättä ajatelleeksi, miten pyöräilykypärä kestäisi törmäyksen huippunopeudessa. Bond-pyörän käyttäjä pärjää nimittäin halutessaan tavallisella pyöräilykypärällä. Kypärä löytyy takatarakalle asennetusta korista.\nPyöräilykypärä on tallessa Bond-pyörän takakorissa. Mopokypärää ei käyttöön vaadita.\nMopokypärän käyttöä ei vaadita, sillä kyseessä on poikkeuksellinen kulkuväline.\nSyynä on ajoneuvojen käytöstä tiellä annettu asetus. Suojakypärän käyttövelvollisuus ei koske mopoksi luokitellun polkimin varustetun sähköpolkupyörän kuljettajaa, jos hän käyttää polkupyöräilijälle tarkoitettua kypärää ja jos polkupyörän massa ajokunnossa on enintään 35 kilogrammaa ja moottorin nimellisteho enintään yksi kilowatti.\nLue lisää: Uudet ”jymysähköpyörät” herättivät kiivaan keskustelun – nyt selvisi, että tavallinen pyöräilykypärä kelpaa sittenkin\nBond-pyörät täyttävät asetuksen vaatimukset, joten kyseessä on poikkeustapaus. Käyttäjiä muistutetaan kuitenkin sovelluksessa siitä, että kypärää tulee käyttää.\nPolkupyörään tottuneelle pikasähköpyörän merkittävin ominaisuus on lyhyen testiajon perusteella kiihtyvyys. Bond-pyörällä ampaisee liikennevaloista helposti liikennevirran mukaan. Vaikka liikkuminen autojen välissä sujuu helposti, niin olo on aluksi hiukan turvaton. Vauhti tuntuu pelottavan hyvältä ja ajaminen vaatii keskittymistä.\nMiten Bond-pikasähköpyörien turvallisuus on otettu huomioon?\n– Yritämme olla täsmällisiä siinä, miten kommunikoimme. Tämä on mopo. Rekisteröitymisen yhteydessä pyydämme ajokorttia. Tämä on tärkeä asia. Käyttöön tarvitaan aina mopokortti tai henkilöautokortti, Kuhlberg kommentoi.\nLiikenneturvallisuuteen erikoistunut poliisitarkastaja Konsta Arvelin on muistuttanut IS:n haastattelussa ja yhteisöpalvelu Twitterissä, että Bond-sähköpyöriä koskevat mopon liikennesäännöt ja promillerajat. Arvelin uskoo, että nopeiden sähköpyörien käytössä on paljon ongelmia muun muassa liikenneturvallisuuden näkökulmasta.\nLue lisää: Helsinkiin ilmestyi tuliteriä ”jymysähköpyöriä”, joilla voi ajaa jopa 45 km/h – poliisitarkastaja jyrähtää menopeleistä\nArvelinin mukaan pyöräilijät eivät aina noudata liikennesääntöjä. Hän epäilee myös, että joillekin käyttäjille saattaa tulla mieleen käyttää pikasähköpyörää päihtyneenä. Lisäksi Bond-pyörien markkinointi pyörinä on Arvelinin mielestä harhaanjohtavaa, sillä liikenteessä Bond-pyörä on mopo.\nSekä maahantuoja että viranomaiset alleviivaavat, että Bond-pyörällä ajaminen päihtyneenä on rattijuopumus.\nBond on tosiaankin melkoisella nopeudella kulkeva mopoksi luokiteltu pikasähköpyörä, mikä on syytä ymmärtää.\nBond-pikasähköpyörä on rekisteröity mopoksi, joten liikenteessä on liikuttava samaan tapaan kuin mopolla. Esimerkiksi kuvassa vasemmalla näkyvällä pyöräkaistalla ei saa ajaa.\nViime kädessä merkittävintä on se, että käyttäjä seuraa liikennesääntöjä, pitää tilannenopeuden sopivana ja kunnioittaa muita tienkäyttäjiä.\nParhaimmillaan kyseessä tuntuu olevan toimiva skootterinkorvike, jonka päältä kaupungin näkee näppärästi. Keskusta-alueella asuville Bond voi toimia myös auton korvikkeena, vaikkei pikasähköpyörällä lipastoja liikutellakaan.\nNähtäväksi jää, miten helsinkiläiset ottavat ympäri vuoden käytössä olevat pyörät haltuunsa. Merkittävää on joka tapauksessa se, että jokainen Bondilla liikkuva ymmärtää noudattaa liikennesääntöjä.


27.1 pe - Rakas harjoituspäiväkirja... - Juoksufoorumi.fi\n27. tammikuuta , 2012 in Rakas harjoituspäiväkirja...\nLähetetty 27. tammikuuta , 2012\nAreenalla pk-10km@5:38. Hiljalleen kiihtyvä 6:04 - 5:30. Tänään olikin perjantai aamuksi porukkaa mukavasti. Sai väistely harjotusta kotiultraan ;) Kiitos Jamolle, hyvin näytti berliinimunkki uppoovan...\nAiniin tänään loppuu jokapäivä putki 38 päivää@424.5km Huominen huilitaan ja juhlitaan 2v syntymäpäiviä.\nPK 11,9 km @ 5:37/km, ave 144. Jee! Kevyt lenkki, koska eilen oli hieronta. Alkaa syke/vauhti olla siellä, missä kuuluukin. Oli kyllä ihana juosta. Tuntui, että olisi voinut lähteä vaikka lentoon. Hiukan kylmä, tosin. Illalla en taida ehtiä enää juoksemaan, kun pitää mennä yhden firman pikkujouluihin. Pitää yrittää pitää mopo käsissä, sillä huomenna olisi tarkoitus juosta pitkis. Joulukuun kilsat (303,6) ylittyivät jo tänään, tammikuusta tulee hyvä juoksukuukausi.\nTavaroiden pakkailua,viikonlopuksi mökille.En ota juoksukamoja mukaan katsotaan sitten sunnuntai\niltana mikä on juoksu fiilis.\n5,5km matolla puoleen tuntiin. Eilinen kävely tuntui varsinkin illalla jaloissa, ei ollut tottunut sellaiseen varsinkin kun kannoin välillä semmosta 10kg nyyttiä sylissä. Huomenna pitäs tulla vauhdin tapailua, sekä lisää määrää muutenkin viikonlopulla, jos vaan jalat kestää.\nKymppi aikaan 55.50, avg 154, hi 172. No niin, nyt kestää jo hieman reipaampaakin lenkkiä ja olo on varsin hyvä :).\nKuin myös kiitos, mulle aluksi 1,9 km n. kuutoista, yht 11,9 km\nHieno alku päivään, tykkään munkeista.\nLepoa juoksusta. Hienoa ulkoilukeliä ei tosin voinut olla hyödyntämättä joten noin tunnin reipas kävely.\n5km 28,25 avg 5.42 142\nUinti 1000m vaparia\n10 min verkkaa + 30 min reipasta (alle 5:00 / km) + 10 min verkkaa\nHyvin kulki pienessä pakkaskelissä. Ei helppoa, mutta hyvällä fiiliksellä\nPerinteinen perjantai-illan punttisessio.\n16 km 5.48/km AVG 120 MAX 146\nAamulla puntti ja illalla 6,5 km vk. Aivan mahtava fiilis ja kulki hyvin :running:\nYhteensä kolme varttia kuntopyörää ja keskimakkaran kiusaamista.


uni | Tiedebasaari\nNukkumistottumuksien muutosten kansainvälisen vertailun yllätystulos: Kansalaiset nukkuvat liian paljon useammin kuin liian vähän\n≈ Kommentit pois päältä artikkelissa Nukkumistottumuksien muutosten kansainvälisen vertailun yllätystulos: Kansalaiset nukkuvat liian paljon useammin kuin liian vähän\nunen kesto, uni, uni ja terveys\nSuomessa yli 9 tuntia vuorokaudessa nukkuvien määrä on 1.5-kertaistunut kolmessa vuosikymmenessä\nOikea unimäärä on hyvinvoinnille tärkeä, mutta valitettavan monet nukkuvat joko liian vähän tai liian paljon.\nOikea unimäärä ja hyvä unen laatu ovat tärkeitä hyvinvoinnillemme. Liian vähäinen tai liian suuri nukkumisen kesto lisäävät sairastumisriskejä\nRiittävän ja hyvälaatuisen unen merkitys terveydellemme on keskeisen tärkeä. Viime vuosina on julkisuudessa esitetty paljon tietoja ja arveluja, että nykyinen elämänmenomme on hyvinvoinnille haitaksi runsaan valvomisen ja liian lyhyiksi jäävien yöunien takia. Mutta mitalilla on myös kääntöpuolensa: Unet voivat venyä myös liian pitkiksi. Terveyden kannalta liian lyhyiksi vuorokautista nukkumisen määrää pidetään, jos unta saadaan alle 6 tuntia vuorokaudessa. Mutta nukkumisen ylärajakin tunnetaan: haittoja voi ilmaantua – ja useille ihmisille ilmaantuukin – jos nukumme jatkuvasti 9 tuntia tai enemmän vuorokaudessa. Nukkumistapojen muutoksista iltojen venyttämisestä ja öiden valvomisesta on julkaistu useita tutkimuksia, mutta tämä ei ole suinkaan ainoa – eikä edes vallitseva – nukkumistapojen viime vuosikymmenien muutos. Vuorokautisen nukkumisen määrässä on ollut lisäystä useammassa maassa kuin unien lyhenemistä.\nAustralialaisen Sydneyn yliopiston tutkijan Nick Glozierin johdolla American Journal of Epidemiology -tiedelehden verkkopainoksessa ennakkoon 22.3.2013 julkaistussa tutkimuksessa selvitettiin 10 teollisuusmaan väestötutkimuksien perusteella kansalaisten nukkumistapojen ja unen määrän muutoksia 1970-luvun ja 2000-luvun alun välillä. Unen kestoaika on selvityksen perusteella useammin pidentynyt kuin lyhentynyt. Tutkimuksessa oli mukana 38 kansallisia nukkumistapoja selvittänyttä tutkimusta, joissa oli ollut mukana 328 018 aikuista kansalaista. Vuorokautisen unen määrän lisäksi selvitettiin muina mahdollisina tuloksiin vaikuttavina muuttujina sukupuoli, ikä, seurannassa olleiden viikonpäivien lukumäärä sekä tutkimuksen toteutuksen vuodenaika.\nPaljon julkisuudessa ollut vuokautisen nukkumisen määrä on – ehkä odotusten mukaisesti – yleistynyt kahdessa maassa mutta toisaalta vähentynyt kolmen maan kansalaisilla. Lyhyitä yöunia nukkuvien määrä on lisääntynyt Italiassa, jossa suhteellinen osuus on lisääntynyt 2.6-kertaisesti 1970- luvun ja 2000-luvun seurantojen välillä. Norjassa lyhyiden unien yleisyyden suhteellinen osuus on yleistynyt 2.3-kertaisesti. Mutta toisaalta lyhyitä yöunia nukkuvien määrän suhteellinen osuus on entistä pienempi Ruotsissa, Iso-Britanniassa ja Yhdysvalloissa.\nKymmenen vertailussa olleen valtion kansalaisten keskimääräinen vuorokautinen nukkumisaika on pidentynyt viidessä maassa ja vastaavasti vähentynyt kahdessa maassa. Verrattuna 1970-luvun unitilastoihin vuorokaudessa yli 9 tuntia nukkuvien määrän suhteellinen osuus on lisääntynyt Itävallassa 1.1-kertaiseksi, Suomessa 1.3-kertaiseksi, Ruotsissa 1.5-kertaiseksi, Britanniassa 2.0-kertaiseksi ja Yhdysvalloissa 1.5-kertaiseksi. 1970-luvun tilanteeseen verrattuna pitkiä yöunia nukkuvien määrän suhteellinen osuus on puolestaan vähentynyt Italiassa ja Kanadassa.\nSaksassa ja Alankomaissa kansalaisten vuorokautisissa nukkumismäärissä ei havaittu mitään merkittäviä muutoksia 1970-luvun ja 2000-luvun välillä.\nVertailussa oli mukana vain 10 valtiota, mutta mukana olleiden kansalaisten suuren kokonaismäärän perusteella tuloksista voitaneen tehdä yleistettäviäkin johtopäätöksiä. Näiden vertailujen perusteella viime vuosina paljon julkisuutta saaneet tiedot univajeisesta elämänmenosta näyttävät liioitelluilta tai yksipuolisilta, vaikka ongelma on varmasti todellinen. Sen sijaan vuorokautisen nukkumismäärän venyminen liian pitkäksi on ongelma, joka saattaa olla aliarvioitu terveydellinen haitta, tutkijat muistuttavat.\nOptimaaliseksi luokitellusta unirytmistä poikkeamisen terveydelliset haitat tunnetaan ja tunnustetaan. Haittoja nukkumistaseen poikkeamista on todettu sekä nuorilla että aikuisilla ainakin diabeteksen (Liikaa tai liian vähän unta lisää diabeteksen riskiä ylipainoisilla nuorilla. Tiedebasaari 21.9.2011; https://tiedebasaari.wordpress.com/2011/09/21) sekä sydäntautien vaaraa lisäävinä tekijöinä (Liian vähäinen tai liika uni lisää aikuisilla sydänsairauksien ja diabeteksen riskiä. Tiedebasaari 8.8.2012; https://tiedebasaari.wordpress.com/2012/08/08).\nVuorotyötä tehneillä on nukkumisvaikeuksia vielä eläkevuosinaan\n≈ Kommentit pois päältä artikkelissa Vuorotyötä tehneillä on nukkumisvaikeuksia vielä eläkevuosinaan\neläkeläisten nukkumisvaikeudet, eläkeläisten unen laatu, nukkuminen, nukkumisvaikeudet, unen laatu, uni, vuorotyö, vuorotyö ja nukkumisvaikeudet, vuorotyö ja unen laatu\nAktiiviurallaan vuorotyötä tehneillä on vielä eläkevuosinaankin univaikeuksia enemmän kuin päivätyössä olleilla.\nNiin kutsutun normaalin päivärytmin sotkevaa vuorotyötä tekevillä henkilöillä on nukahtamisvaikeuksia ja/tai heidän unensa laatu on tavallista huonompi. Nukkumisvaikeudet heikentävät luonnollisesti elämän laatua, ja myös useiden fyysisten ja henkisten sairauksien riski lisääntyy unen määrän ja laadun vajauksista. Vuorotyössä olleet eivät pääse eroon univaikeuksistaan edes työuran jälkeen.\nYhdysvaltalaisen Pittsburghin yliopiston unitutkimukseen erikoistuneen lääketieteellisen tutkimuskeskuksen (Sleep and Chronobiology Center) tutkijan Timothy H. Monkin johdolla Journal of Sleep Research -tiedelehden verkkopainoksessa ennakkoon julkaistussa tutkimuksessa selvitettiin eri pituisia työuria vuorotyössä aikanaan olleiden, selvityshetkellä jo eläkkeellä olleiden miesten ja naisten unen määrää ja laatua. Yli 65-vuotiailta, vuorotyöammateista eläkkeelle jääneille esitettiin puhelinhaastatteluissa vakioituja kysymyssarjoja, joilla selvitettiin keskenään vertailukelpoisesti esimerkiksi nukkumaanmenon ja heräämisen aikataulut sekä nukkumisjaksojen aikaista unen laatua. Haastatellut jaettiin kolmeen ryhmään vuorotyöuran kestoajan mukaan: 1–15 vuotta vuorotyössä olleet, yli 15 vuotta vuorotyötä tehneet sekä ne, jotka eivät olleet työurallaan koskaan vuorotyössä. Naisten ja miesten tulokset analysoitiin erikseen, ja lisäksi huomioitiin henkilöiden työn laatua jakamalla ammatit kahteen ryhmään: Johtavassa asemassa olleet sekä ryhmä ”muut ammatit”.\nVuorotyössä aikanaan olleilla – riippumatta vuorotyöuran kestosta – unen määrä ja laatu olivat vakioiduilla asteikoilla ilmaistuna huonompia kuin niillä, jotka olivat olleet vakituisessa päivätyössä. Ero oli tilastollisesti merkitsevä sekä 1–15 vuotta että yli 15 vuotta vuorotyötä tehneillä, tutkimushetkellä jo eläkkeelle olleilla.\nKokonaisuudessaan eläkevuosien unen laatua arvioitaessa sukupuolten välillä havaittiin huomattavia eroja. Miehillä unen laatu oli parempi kuin naisilla, ja johtavassa asemassa työurallaan toimineilla uni oli samoin parempaa kuin muunlaisissa työtehtävissä toimineilla. Vuorotyön vaikutuksissa sukupuolen tai menneen työnkuvan mukaisia eroja ei havaittu, vaan unen laadun heikkeneminen oli yleistettävissä kaikkiin vuorotyötä tehneisiin.\nEläkevuosien nukkumistottumuksia selvitettäessä todettiin, että työuran jälkeiset nukkumaanmeno- ja heräämisajat olivat samankaltaiset pitkiä tai lyhyitä vuorotyöuria tehneillä ja päivätyössä olleilla.\nAikaisemmalla vuorotyöuralla ei ollut vaikutusta myöskään eläkeläisten yleiseen terveydentilaan tai erityisesti aamuun liittyviin vaikeuksiin (aamu-unisuuteen tai alentuneeseen suorituskykyyn aamuisin). Aamuun liittyvien, terveydellisiksi ongelmiksi luokiteltuja vaikeuksia voi itse kukin arvioida nopeasti toteuttavalla kysymyssarjalla (englanninkielinen Morningness-Eveningness -testi löytyy esimerkiksi internet-osoitteesta: http://www.cet-surveys.org/Dialogix/servlet/Dialogix?schedule=3&DIRECTIVE=START\nLiian vähäinen tai liika uni lisää aikuisilla sydänsairauksien ja diabeteksen riskiä\n≈ Kommentit pois päältä artikkelissa Liian vähäinen tai liika uni lisää aikuisilla sydänsairauksien ja diabeteksen riskiä\nnukkuminen, nukkuminen ja terveys, unen laatu, unen määrä ja terveys, uni, uni ja terveys, univaikeudet, univaje, univaje ja terveys\nUni on tärkeää terveydelle, mutta nukkumisen määrän on oltava oikea.\nUnen merkitys terveyteen ja hyvinvointiin on tunnetusti keskeinen. Jo vähäisenkin univajeen tiedetään heikentävän sekä fyysistä että henkistä suorituskykyä. Liian vähäisestä tai laadultaan heikosta nukkumisesta johtuva stressitila on yksi useiden yleisten sairauksien pääsyyllisistä. Mutta niin tärkeää kuin nukkuminen onkin, unella on myös ylärajansa. Optimaalista unen määrää merkittävästi vähäisempi tai runsaampi nukkuminen lisäävät aikuisten ihmisten riskiä useisiin vakaviin sairauksiin, vahvistaa laajaan aineistoon perustuva australialainen selvitys.\nWollogongin yliopiston tutkijan Christopher A. Mageen johdolla Journal of Sleep Research -tiedelehden elokuun 2012 numerossa ilmestyneessä selvityksessä analysoitiin vuorokautisen unen sekä vakavien kansantautien välisiä suhteita. Tutkimukseen osallistui peräti 218 155 iältään vähintään 45-vuotiasta kansalaista. Tavoitteena oli selvittää, poikkeaako sairastumisen riski kuusi tuntia tai seitsemän tuntia vuorokaudessa nukkuvien henkilöiden välillä. Vähemmän eli kuusi tuntia nukkuvilla sydäntautien suhteellinen riski oli 11 prosenttia suurempi kuin seitsemän tuntia nukkuvilla. Vastaavasti diabeteksen riski oli 15 prosenttia suurempi, aivohalvauksen riski oli 25 prosenttia suurempi ja kohonneen verenpaineen riski 8 prosenttia suurempi kuusi tuntia nukkuneilla kuin seitsemän tuntia nukkuneilla.\nMutta unta voi olla myös vaarallisen paljon. Enemmän kuin yhdeksän tuntia nukkuneiden riskiä verrattiin seitsemän tuntia nukkuneisiin. Pitkiä, yli 9-tuntisia unia nukkuneilla sydäntautien suhteellinen riski oli 14 prosenttia suurempi kuin 7 tuntia nukkuneilla. Vastaavasti paljon nukkuneilla diabetesriski oli 25 prosenttia suurempi, aivohalvauksen riski 50 prosenttia suurempi ja kohonneen verenpaineen riski 4 prosenttia suurempi kuin seitsemän tuntia nukkuneilla.\nUnen määrän ja sairastumisriskien suhteet vaihtelivat eri ikäisillä aikuisilla. Yli 75-vuotiailla unen määrän ja seurannassa olleiden sairauksien riskien lisääntymisen välillä ei enää havaittu yhteyttä. Henkilökohtaisia eroja aikuisten välillä oli odotetusti. Sairastumisriskien ja unen määrän välisten yhteyksien voimakkuus vaihteli ainakin painoindeksin, tupakointitottumuksien sekä liikunta-aktiivisuuden erojen mukaan.\nTämän aikuisia seuranneen tutkimuksen tulokset tukevat havaintoja, jotka on aikaisemmin saatu ylipainoisilta nuorilta (Liikaa tai liian vähän unta lisää diabeteksen riskiä ylipainoisilla nuorilla; Tiedebasaari 21.9.2011; https://tiedebasaari.wordpress.com/2011/09/21).\nVastoin yleistä käsitystä unen laatu paranee ikääntymisen myötä\n≈ Kommentit pois päältä artikkelissa Vastoin yleistä käsitystä unen laatu paranee ikääntymisen myötä\nikääntyminen ja unen laatu, ikäihmiset, masennus ja uni, uni, unihäiriöt, univaikeudet\nJos sairaudet eivät häiritse, ikäihmisten unen laatu paranee elinvuosien myötä.\nVallitseva, niin maallikoiden kuin asiantuntijoidenkin piirissä yleinen käsitys unen ja iän suhteesta on osoittautumassa vääräksi. Uskotaan, että vanhukset nukkuvat muita lyhyempiä yöunia, ja ikäihmisten unen laatu on heikompi. Ainakin nukkumisen ja unen laadun suhteen tuo oppikirjatotuus näyttää laajan amerikkalaisen aineiston perusteella olevan virheellinen. Alallaan kaikkien aikojen laajin haastattelututkimus unen laadusta eri ikäisillä ihmisillä osoittaa unen laadun ainakin asianosaisten itsensä arvioimana – paranevan iän myötä. Parhaat arviot oman unensa laadusta antoivat 80 vuotta täyttäneet seniorit, sekä miehet että naiset.\nPennsylvanian yliopiston tutkijan Michael Gardnerin johdolla Sleep -tiedelehden maaliskuun 2012 numerossa julkaistussa kyselytutkimuksessa oli mukana 155 877 eri ikäistä amerikkalaista aikuista. Puhelinhaastattelussa osanottajilta kysyttiin unen häiriöistä ja päiväaikaisesta väsymyksestä. Osallistujilta huomioitiin ikä, sukupuoli, etninen tausta, koulutus, tulotaso, mahdolliset mielialahäiriöt kuten masennusoireet,, yleinen terveydentila sekä viimeisimmän lääkärissä tai sairaalassa käynnin ajankohta.\nKuten odottaa saattaakin, fyysisen terveyden ongelmat ja masennus lisäsivät univaikeuksia. Unen häiriintyminen sekä päiväaikainen väsymys näyttävät amerikkalaisen tutkimuksen mukaan olevan yleisempiä naisilla kuin miehillä. Keski-ikäisillä havaitaan kyselyn mukaan vaihe, jossa univaikeudet lisääntyvät etenkin naisilla, mutta muuten trendi johdonmukaisesti iän mukainen: Univaikeudet – ainakin henkilökohtaisesti koetun unen laadun mukaan – vähenevät iän myötä.\nTulokset olivat yllättäviä, ja niiden sanoma tulisi ottaa huomioon etenkin ikäihmisten terveydenhoidossa. Sairaudet voivat vaikuttaa paljonkin ihmisten nukkumiseen ja unen laatuun. Kun näiden vaikutukset eliminoidaan arvioinneissa, ikäihmisten tulisi kertoa unen laadun paranevan kertyvien ikävuosien myötä. Jos näin ei tapahdu, lääkärien tulisi kiinnittää erityistä huomiota seniorien nukkumiseen ja lepoon, Gardner ja kumppanit muistuttavat.\nNukkumatta jääneet päiväunet haittaavat pikkulapsen tunteiden ilmaisemista.\n≈ Kommentit pois päältä artikkelissa Nukkumatta jääneet päiväunet haittaavat pikkulapsen tunteiden ilmaisemista.\nlasten päiväunet, unen merkitys, uni, uni ja henkinen suorituskyky, uni ja mieliala, uni ja tunne-elämä, väsymys, väsymys ja henkinen suorituskyky\nPäiväunien avulla saavutettu virkeys on tärkeää tehtävien onnistumiselle ja suorituksen aiheuttamien tunteiden ilmaisulle.\nVäsymys voi haitata aivojen tunnealueiden kehitystä pitkälle tulevaisuuteen\nKaikki lapset ovat ajoittain oikeita itkupillejä ja kiukkupusseja, mikä on luonnollista tunteiden osoitusta rajoittuneiden kommunikointikykyjen puitteissa. Ja kuten kaikki lasten kanssa tekemisissä olevat tietävät, väsymys pahentaa kiukunpurkauksia. Väsymykseen johtavan puutteellisen levon merkitys on kuitenkin paljon suurempi kuin hetken mielialojen notkahdus. Jo yhden normaalin päiväunituokion jääminen nukkumatta saattaa vaikuttaa pitkäjänteisesti lapsen henkiseen suorituskykyyn ja kehitykseen pitkälle tulevaisuudessakin, osoittaa valvotuissa oloissa tehty yhdysvaltalaistutkimus.\nColoradon yliopiston fysiologian professorin Monique LeBourgeoisin johdolla Journal of Sleep Research -tiedelehdessä julkaistussa tutkimuksessa seurattiin 30–36 kuukauden ikäisiä lapsia sekä normaalien päiväunien jälkeisenä aikana että vastaavaan vuorokauden aikaan toisena päivänä, jolloin he eivät olleet päiväuniaan nukkuneet. Videolle tallennetun tarkkailun kohteena oli lasten kyky osoittaa tunteita kuvallisen palapelin kokoamistilanteissa – sekä onnistuneissa että epäonnistuneissa.\nLasten tulokset olivat hyvin erilaisia eri testipäivinä. 90-minuuttisten päiväunien väliin jäämisen seurauksena lapset olivat ahdistuneempia ja olivat vähemmän kiinnostuneita tai iloisia käsillä olevan tehtävän parissa, ja myös varsinainen palapelin kokoaminen onnistui huomattavasti heikommin kuin normaalisti nukuttujen päiväunien jälkeen.\nOllessaan väsyneitä päiväunien väliin jäämisen takia lapset osoittivat palapelin onnistuneen kokoamisen jälkeen myönteisiä tunteita 34 prosenttia vähemmän kuin vastaavassa tilanteessa kunnolla nukuttujen nokosten jälkeen. Jos palapelin kokoaminen ei onnistunut, päiväunia ilman jääneet lapset osoittivat kielteisiä tunteita 31 prosenttia enemmän kuin samassa epäonnistuneessa tilanteessa unensa nautittuaan. Vastaavasti nukkumatta jääneiden päiväunien jälkeisessä testissä palapelin kokoamisyrityksen aikana lapset olivat 39 prosenttia useammin hämmentyneitä kuin normaalisti nukuttujen unien jälkeisissä ratkaisuyrityksissä.\nHämmennys ei ole suinkaan paha asia, vaan osoittaa ainoastaan lapsen ymmärtävän, että kaikki asiat eivät nyt ole ihan oikein. Normaalisti – virkeinä hyvin nukuttujen päiväunien jälkeen – hämmentynyt lapsi osaa hakea apua muilta pystyäkseen täyttämään tavoitteensa.\nRiittävä uni on lapselle yhtä tärkeä hyvinvoinnin turvaaja kuin kunnollinen ja riittävä ravinto. Väsynyt lapsi ei saa elämäänsä täysipainoista kokemusta ihmisille tärkeistä ja kiinnostavimmista jokapäiväisistä asioista eikä osaa luontevasti sopeutua eteen tuleviin pettymyksiin. Jos univajetta syntyy esimerkiksi päiväunien väliin jäämisen takia, lapsen kyky muodostaa ja ilmaista tunteitaan häiriytyy. Pahimmillaan väsymys voi haitata kasvussa olevien aivojen kehittymistä ja johtaa jopa elinikäisiin vaikeuksiin tunne-elämän alueilla, professori LeBourgeois muistuttaa.


Jättiläismäinen sinikettu järkytti kokeneen villieläinten hoitajankin | Yle Uutiset | yle.fi\nJättiläismäinen sinikettu järkytti kokeneen villieläinten hoitajankin\nMustasaaressa toimiva villieläinhoitola sai huhtikuun lopulla hoidettavakseen poikkeuksellisen suurikokoisen siniketun.\n4.5.2018 klo 19:53päivitetty 5.5.2018 klo 09:45\nMarkku Harjulla on pitelemistä Villieläinhoitolaan päätyneessä jättiläisketussaAntti Haavisto / Yle\nJaa artikkeli Facebookissa2832\nKokkolan keskustasta huhtikuun lopulla löydetty jättiläiskettu oli jo lähellä joutua poliisien lopettamaksi, mutta ketun löytäneet naiset toimittivat sen Markku Harjulle, jonka vuodesta 2005 asti toiminut villieläinhoitola saa erilaisia luonnonvaraisia eläimiä hoitoonsa pitkin Suomea.\nSinikettu on mitä todennäköisimmin karannut joltain paikalliselta turkistarhalta. Naisten Utuksi ristimä kettu oleilee nyt Mustasaaressa noin 30 neliömetrin kokoisessa piha-aitauksessa.\nVaikka tilat vaikuttavatkin kettutarhan 0,8 neliömetrin kokoisiin tiloihin nähden suurilta, eivät nekään lain valossa vielä riitä. Jos ketusta tulee villieläinhoitolan asukas, vaaditaan sille 50 neliömetrin tilat, sekä myös vaativa ja kallis silmäleikkaus, jotta sen näkö voidaan pelastaa.\nVaasalaisen eläinklinikka Saaren eläinlääkäri kävi tutkimassa Utun. Tutkimuksissa kävi ilmi, ketun silmät ovat liikajalostuksen vuoksi puoliksi ummessa koska turkki on silmien alapuolella kasvanut liikaa ja kääntynyt vasten pupilleja.\nTämä taas vaatisi useamman tuhannen euron hintaisen silmäleikkauksen, jonka maksajasta ei ole tietoa, sillä Harjun toiminta on pitkälti lahjoitusten varassa.\nYlijalostukseen liittyy myös hedelmällisyysongelmia, liikkumisvaikeuksia ja ylipaino saattaa vääntää myös kettujen jalkoja ja lonkkia epänormaaliin asentoon.\nUtu-ketusta uutisoitiin toukokuussa laajasti eri medioissa.Antti Haavisto / Yle\nSuomen turkiseläinten kasvattajien liitossa ongelmat ja myös kyseinen Utu-ketun tapaus ovat tiedossa ja niihin on yritetty myös puuttua.\n– Ongelma tämän ketun tapauksessa on se, ettemme tiedä mistä tarhalta kettu on peräisin vaikka sitä on liitossa yritetty kyllä selvittääkin. Emme myöskään tiedä, onko se karannut jonkun liittoon kuulumattoman niin sanotun villin toimijan tilalta vai joltain järjestäytyneeltä, sanoo liiton viestintäpäällikkö Olli-Pekka Nissinen.\nVaikka maamme kaikki lähes 1000 kasvatustilaa Suomen turkiseläinten kasvattajien liittoon kuuluvatkin, löytyy maasta silti vajaat sata siihen kuulumatonta, ja liittoon kuuluminen on edelleen vapaaehtoista.\n– Liittomme näkemys on se että eläinten terveys ja hyvinvointi on ihan ykkösasia. Sitä painotetaan tilojen sertifioinneissa sekä myös käytännön eläinten hoitotyössä. Ongelmiin ja epäkohtiin pitää puuttua nopeasti, Olli-Pekka Nissinen sanoo.\nYlijalostusta vai ei\nOngelmat ovat olleet tiedossa jo lähes kolmisenkymmentä vuotta sitten, kun Suomessakin kiellettiin ylisuurten kettujen kasvattaminen vuonna 1991.\n– Lakeja ja säännöksiä on vaikka kuinka paljon mutta kun niitä ei noudateta, niin se johtaa sitten tällaisiin tapauksiin. On aivan selvää, että ellei tälle ketulle voida esimerksi tuota silmäleikkausta tehdä, se joudutaan lopettamaan, Markku Harju sanoo.\nSamaa ihmettelee myös Iltalehdessä haastateltu (siirryt toiseen palveluun) Eläinten hyvinvointikeskuksen erityisasiantuntija Tiina Kauppinen.\nSuomen turkiselinkeinon edunvalvonta- ja koulutusjärjestö ProFur joutui ottamaan kantaa vastaavankaltaiseen tapaukseen viime kesänä. Tuolloin julkisuuteen päätyi Suomessa kuvattua video- ja kuvamateriaalia Utun kaltaisista jättiläisketuista.\nProFurin oma eläinlääkäri Johanna Korpela totesi Maaseudun tulevaisuudessa (siirryt toiseen palveluun), että löysä nahka on luonnollinen seuraus laihtumiselle talven jälkeen. Hänen mukaansa turkiseläinten jalostuksessa koon kasvua on tapahtunut useasta syystä, mutta erityistä superketun jalostamista ei ole tapahtunut.\nSuomen turkiseläinten kasvattajain liiton toiminnanjohtaja Marja Tiura lupasi kuitenkin tuolloin, että ongelmiin puututaan.\n– Liiton lääkärit voivat sanoa mitä haluavat, mutta tässä meillä on elävä todiste siitä että jalostusta on tapahtunut, ja jokainen voi katsoa mihin se on johtanut, Markku Harju sanoo.\nEi pelkkä turkisalan ongelma\nVaikka Harjun villieläinhoitolaan päätyy vuodessa aina muutamia turkistarhaeläimiä, on nyt hoidossa oleva jättikettu ensimmäinen Harjulle päätynyt tapaus. Muut ovat olleet normaalin kokoisia.\nOngelma ja sen lieveilmiöt ovat valitettavan tuttuja myös lemmikkieläimien rodunjalostuksessa, kun yhä useammat koira- ja myös kissarodut alkavat kärsiä ylijalostuksesta.\n– Tämä pitää paikkansa ja haluan korostaa että tässä ei ole tarkoituksena nyt potkia yhtä alaa, vaikka tämä tapaus nyt tässä tapetilla voimakkaasti onkin. Aivan jokainen ylijalostetun kotieläimen hankkinut omistaja saa kyllä tässä katsoa peiliin. Muista tuotantoeläimistä nyt puhumattakaan, Markku Harju sanoo vakavana.


kilpirauhasfoorumi :: View Post :: Verikysymys\nTänään on 29.11.2003, 23:22\nkilpirauhasfoorumi :: Keskustelua lääkäreistä, lääkityksestä ja vaihtoehtoisista hoitomuodoista :: Verikysymys\nOlipa huitaisu tämä Ben Furmanin ohjelma maanantaina, mutta aihehan on niin laaja, että parempi olisi pitää parinkin tunnin avoin keskusteluilta töllössä.\nMeitä konkareita olisi ohjelmassa kaivattu, kiva olisi kuulla maanantaisten studiovieraiden kuulumiset vuodenkin päästä. Hienoa, jos kaikki sujahti pulkkaan ookoo, mutta toisinkin voi käydä.\nMä olen miettinyt sellaista asiaa, että olenkohan mä mahdollisesti tietämättäni siirtänyt jotain sairaudensiementä verenluovutuksessa. Kilpparisairashan ei saa luovuttaa verta, sehän on klaari, mutta ennen v. 1996, jolloin sairastuin, luovutin SPR:ssä verta (sitä kuuluisaa kilppari O+ :aa) öbaut 30 kertaa vuosien mittaan. En ollut tietenkään lääkityksellä, että sikäli puhdasta verta tuli luovutettua. Tää on varmaan ihan typerä kysymys, mutta jos joku jotain tietäisi, kuulisin mielelläni.\nMua alkoi huvittaa toi mun otsikko, jotenkin se alkoi muistuttaa mulle Omertasta ...\nJa todellinen syy siihen miksi ohjelma oli mitä oli on: Ben F:n kaikkien ohjelmien on oltava positiivisiä ja ratkaisukeskeisiä eli sopimus YLE:n kanssa kieltää tekemästä epäkohtiin liiaksi paneutuvaa ohjelmaa - eli eipä oikein antanut meille "kärvistelijöille" mitään\nHyvähän tuo kysymys oli, oikein hyvä!\nMinulla on sellainen käsitys, että ainakin alitoimintainen voi luovuttaa verta. Veressä ei ole mitään ylimääräistä mikä ei sinne kuuluisi, vaikka olisi lääkityksellä - hormooni on samaa mitä kilppari normaalisti tuottaa, tosin synteettistä, mutta sillä ei liene mitään merkitystä.\nOlen ottanyt yhteyttä SPR:n veripalveluun ja palaan tähän asian (voiko luovuttaa vai ei) kunhan saan virallisen vastauksen.\nolen vajaatoimintaisena verenluovuttaja, veripalvelun tietoon olen "lääkitykseni" tuonut erikseen kysynytkin\nEIKÄ se estä verenluovutusta eikä keväällä todettu astmakaan sitä estä.\nainoa este on mokoma nämä leikkaukset ( eivät olleet kilpparileikkauksia) täytyy pitää taukoa vaikka ei\njaksaiskaan odottaa aikaa loppuun, kun tuntuu että pitäis jo päästä\nKiitti kannanotoista. Oot sä Kylmäkalle aikamoinen jehu, jos aloit asiaa ihan selvittää! Olisinhan mä itsekin voinut ottaa tietysti yhteyttä SPR :iin, mutta ei näköjään välähtänyt, ittekseni vaan oon vähän aikaa aprikoinut.\nMulla tosiaan alkoi liikatoiminnalla tää kilpparitouhu silloin 1996, olin käynyt Kivihaassa pääkallonpaikalla aikaisemmin luovuttamassa. Muistaakseni juttu meni niin, että ne sieltä soittivat ja kutsuivat luovutukseen, mutta kerrottuani tästä kilpirauhashommasta sanoivat ettei saa luovuttaa. Siinä vaiheessa mulla ei ollut vajaatoiminnasta vielä kokemusta, koska arvoja hilattiin Tyrazolin ja Thyroxinin yhdistelmällä alaspäin. Sen jälkeen mä ilmeisesti vain oletin (?) että se on loppu-slut nyt luovutuksen kanssa kokonaan. Ei tullut kysästyä, tosin sitten sain kuopuksenikin 1997 ja raskauden jälkeen muistaakseni piti muutenkin pitää vuoden tauko. Ja vuonna 2000 vetäisin sitten radiojodin uudelleen alkaneen liikatoiminnan vuoksi.\nKiinnostaa kyllä toi SPR:n virallinen vastaus. Ootellaan!\nMulla olis sitä erinomaista, tyroksiinipitoista O:ta, jota sais antaa kaikille muille veriryhmille. Mun tilanne vain on sellainen, että näköjään mun kroppa toimii normaalisti, silloin kun TSH on lähellä alarajaa ja T4-V hipoo ylärimaa.\nKerrankin aurinkoisempaa päivänjatkoa ja hyvää oloa jokaiselle!\nSiitä Benin ohjelmasta vielä, tottakai sen pitää sopimuksen puitteissa pysyä eikä nostattaa hirveätä kuohuntaa, onhan se klaari. Muutenhan jengi laukkais ihan sikana terveyskeskuksiin otattamaan ittestään kokeita.\nOhjelman rakentavuusvaatimuksen tajuan hyvin.\nHuitaisu mikä huitaisu, mutta eihän esmes diabeteksestakaan mitään koko illan paneutuvia juttuja oo mediasta ulos tullut, en ole ainakaan nähnyt.\nTällä Timolla, jolla se vajis oli, oli muuten ihan samantyyppinen "rikkoutunut" ääni, kun mullakin on vajiksessa ollut. Mä siis oon siinä pisteessä, että kuuntelen ääniä haaaahahahaha . Eiku ihan totta, ihmisten äänten soinnikkuuden seurailu ja tarkkailu kuuluu silloin tällöin mun harrastuksiin. Ääni ja puhetapa kertoo ihmisestä enemmän kuin sanat, joita hän käyttää.\nSain vastauksen, valitettavasti vain puoliksi ei ollu otettu huomioitu ylitoimintaisia, vaikka kysyin samalla myös heidän tilanteestaan - no, minäpä lähetin uuden asiaa tarkentavan kysymyksen\nKrisse on oikeassa ja minäkin oikeassa käsityksessä\nVirallinen vastaus on, että kilpirauhasen toimintahäiriö ei vaikuta verenluovutukseen, jos lääkityksenä on Thyroxini ja häiriö pysyy sillä kurissa.\nVoit Tatti aivan hyvin jatkaa verenluovutusta\nOlen myös verenluovuttaja, mutta kun tuo olotila on ollut niin huono - en ole pystynyt "penkillä" käymään\nTattista Kylmäkalle ja Krisse!\nMä näköjään vain oletin että seinä nousi pystyyn sen verenluovutuksen kanssa, toisaalta mullahan on tauti seilannut liikiksestä vajikseen. Katsotaan vielä, mitä se SPR sanoo liikatoiminnasta. Mutta - vaikuttaa siltä, että väärinkäsitys on mun puolella ja mä voin ilmeisesti jatkaa uraani verenluovuttajana. Ajattelin kuitenkin odotella vielä vähän aikaa, että pysyyko mun arvot ja olotila hyvänä, mutta sitten saatan hyvinkin ampaista Kivihakaan.\nKiitos vaivannäöstä ja mukavaa päivänjatkoa!\nsanoiko se SPR siitä mitään jos joku on luovutellut verta aika aktiivisesti ennen koko kilpparidiagnoosin saamista. Mä ajattelin lähinnä sitä, että epäilen kärsineeni kilpirauhasen epätasaisesta toiminnasta jo jostain teini-iästä saakka, vanhoja olotilojani ja oireitani muistellen.\nEn mä sillä, että tuntisin nyt syyllisyyttä - eihän sairautta etukäteen voi ennustaa. Meillä vaan suvussa on tapauksia vilisemällä.\nTarkoitus ainakin oli hyvä!\nkyllä ainakin minä luovutin vajaalla ja vielä reippaalla sellasella, kun mun vajaatoiminta todettiin oli tsh 134,\nja ennen kun lääkityksen sain se oli 155,\nstoori on sama kun kylmäkallen eli kilpirauhas tulehdus kroonisena jonka jälkeen liikatoiminta ja siitä vajaatoiminta\nja tosiaan todettiin vasta noilla luvuilla.\nmulla on kanssa o veri hb nykyisin 152 yleensä ja olo tuntuu olevan parempi luovutuksen jälkeen.\ntuntuu jotenkin helpommalta\nSain uuden tarkennetun vastauksen ja se kuuluu näin:\nYlitoimintaiset eivät saa luovuttaa verta, jos syövät Tyrazolia. Vaikka lääkitys olisi jo loppunut, joutuu 1 vuoden karanteeniin aika myrkkyä tuo lääke!\nEt ole ainoa, joka kiinnitti huomiota tuohon Timon ääneen ja vähän "katkeilevaan" puhetyyliin. Ajattelin heti kun\navas suunsa, että puhuu samoin kuin minä.\nMulla itellä ainakin puhe "jämppäilee" vajaalla ja saa toisinaan vähän vaitonaiseks, paikasta ja seurasta riippuen.\nFurmanin ohjelmasta vielä, että "kolauttiko" ketään muuta\nvajaasta olotilasta kärsinyttä Viivin kommentti, että\nvajaa ei oo mitään verrattuna liikatoimintaan?\nTarkoitti sillä varmaan omaa nykytilannettaan,kun on nyt vajaalla ja siihen on lääkitys, mutta kuulijalle jäi ehkä käsitys, että liikatoiminta ois paljon rankempaa.\nKyllä varmaan joka on joutunut vajaalla tekemään ne kaikki samat hommat kuin terveetkin, on myös joussut jonkulaista "maratonia", pysyäkseen muiden vauhdissa, vai oletteko samaa mieltä?\nItellä ei ole kokemusta liikatoiminnasta, joten olen jäävi\nsanomaan, enkä tarkoita tehdä tästä mitään kilpailua, kumpi\non rankempaa. Molempi paha\nRE: Viivin kommentista(15.11.2003, 14:39)\nKysyit Viivin kommentista. Itseäni se kolautti sillä tavalla, että tuntui hirvittävän tutulta!\nItselläni oli aluksi tosi raju liikatoiminta ja elimistö kävi pitkään hurjilla ylikierroksilla. Struumaleikkauksen jälkeen alkanut vajaatoiminta tuntuu minusta Viivin lailla helpommalta kestää kuin jatkuva liikatoiminta. Liikatoimintakin nimittäin uuvuttaa omalla tavallaan.\nHaluan korostaa, että tällä kommentilla en missään nimessä halua väheksyä vajaatoiminnan aiheuttamaa oloa, rankkaa on tämäkin. Mutta molemmat läpikäyneenä olen Viivin kanssa samaa mieltä tässä asiassa.\nItse ymmärsin tuon "maratonin" sillä tavalla, että elimistö on koko ajan kestokykynsä äärirajoilla liikatoiminnassa. Sitä tunnetta on vaikea selittää sellaiselle, jolla ei ole omakohtaista kokemusta asiasta.\nystävällisin terveisin rauha\nOn ehkä tapauskohtaistakin, ja riippuu ehkä omasta vaatimustasostakin (en tarkoita sinua!)?\nItse yritin viimeiseen asti pysyä lujana omia vaatimuksia/tavoitteita kohtaan, kun en tiennyt missä mennään, ihmeissäni vaan olin, kun ei mennyt "kirjojen" mukaan.\nSanotaanhan myös, että kun vaan piisalle tahtoo, niin saa mitä haluaa. Mutta tää ei oikein toiminut tämän sairauden kanssa\nPudotin painoa väkisin, liikkumalla sitten vaikka iltayön viimeisinä tunteina, kunnes seinä tuli vastaan, eikä jaksanut enää edes pientä mäkeä pyörälläkään polkea hengästymättä ja painokin vaan nousi väkisin.\nItellä "Timon" tapaan pulssi alimmillaan tasan saman 36.\nLääkärissä siihen ei reagoitu mitenkään, olis kai pitänyt loppua kokonaan, että oltais toimittu\nTöitä piti tehdä terveiden tapaan, kun vikaa ei löytynyt ja oli myös rankkaa. Istumaan ei kärsinyt laittaa, jos aikoi tehdä työt loppuun.\nRytmihäiriöitä,lisälyöntejä ja sydämen vasemman kammion suurenemista oli myös, joten en ihan siis purematta niele Viivin kommenttia. Struumakin (hashimoto)kasvoi käsitykseni mukaan siitä syystä, että kilppari yritti pysyä vauhdissa mukana kasvattamalla itseään.\nVajaatoiminta ehkä kolahtaa helposti itsetuntoon, jos\nsyyn selvittämisessä menee aikaa ja alkaa muistuttaa enemmän jotain muuta kuin itseään. Siksi kai tämäkin ajatusten vaihto\nEn halua kenenkään mieltä pahoitaa ja korostan vielä,\nettä en vähättele liikatoimintaa!\nSympatiat jokaiselle kilpparivaivojensa kanssa kamppailevalle!\nkyllä tää Viivi mun käsittääkseni omia olotilojaan tarkoitti, mutta saihan siitä tosiaan senkin käsityksen, että vajaatoimintaisilla olisi jotenkin helpompaa. Ja olishan se tosiaan helpompaa, jos säännöllinen ja oikea tyroksiiniannos toimisi kuin koko kilpirauhasongelmaa ei olis koskaan ollutkaan. Totuus vain on ainakin osalle meistä toinen ja hakemista annoksen ja olotilan kanssa riittää.\nIlmeisesti Viivin lääkitys on toistaiseksi - ja toivon, että pysyykin kohdallaan.\nMulla on ollut kumpaakin lajiketta ja kun muistelen ja yritän jotenkin vertailla näitä kahta, on vaikea sanoa mitään. Sen kuitenkin muistan, että liikatoiminnasta toivuttuani radiojodin jälkeen vajaatoimintaan ajattelin että vajis olis helpompaa, koska en enää esim herännyt öisin siihen, että pumppu jyskytti. Se onnellisuus siitä kropan rauhallisemmaasta tilanteesta kesti vain vähän aikaa, koska kilppari aloitti vuoristoradan, joka on kestänyt nyt neljättä vuotta.\nViivihän oli aloittanut vajaa-uran vain vähän aikaa sitten.\nLiikatoiminnassa esim itselläni vauhtia riitti kaikkeen ihan stressiksi asti, lähes maanisuuden rajoille. Kasvojen hikoilu oli kovaa, samoin muun kropan, sekavuus oli sitä luokkaa että oli joskus pakko ottaa Diapam. Aamupalaa en malttanut syödä loppuun, vaan nousin kovalla kiireellä pois, vaikka en ollut menossa mihinkään. Hirvittävän kiireen tuntu ilman syytä oli kamalaa. En vain pystynyt pysäyttämään vauhtia. Lievästä kuumeestä ja ripulista kärsin 2-3 kuukautta, samoin käsien vapinasta ja sydämentykytyksestä. Sen tolkuttoman kiireen jälkeen vajaatoiminta tuntui hyvältä vähän aikaa. Älytön kiire loppui, mutta tilalle ei tullut normaaliolotilaa, vaan liiallinen hitaus, muistamattomuus, lihaskivut, lihominen, asioiden tajuamattomuus, saamattomuus jne.\nPaha on verrata ns. pitkässä juoksussa, mutta uskon että Viivin liikatoiminnasta aiheutuneen kiireen loppuminen tuntuu jumalaiselta. Ikään kuin olis päässyt kiireestä lomalle, vihdoinkin.\nJa kiitti taas Kylmäkallelle, kun selvitti tuon verenluovutuskysymyksen . Kaameeta kamaa ilmeisesti se Tyrazol. Muistan lukeneeni jostain, että sitä ei sais syödä kuin yhden pitkän kuurin.\nMuuten - mulle on alkanut suola maistua nyt syksyllä. Tää on siis sitä jodihommaa. Mä muistan, että joskus teini-iässä multa piilotettiin suolasirotin, kun tungin aivan hirveesti lisäsuolaa ruokaan. Ja muistan senkin, että joskus kävin suolasalkkarilla "tankkaamassa" muuten vaan.\nIhmetouhua ton jodin kanssa .\nNo hyvä kun Peppikin kuuntelee ääniä. . Mun puhe oli tossa kesällä sellaista kummallista raakkumista ja voimaa siinä ei ollut yhtään. Nielemisvaikeuksia oli samalla ja kuulo huono. Oli kiva yhdistelmä. Jos yritti hyräillä tai laulaa, ei pysynyt nuotissa. Ääneni on aina ollut naiseksi matala.\nTimon puhe oli samantyyppistä, "raakaa", soinnitonta ja katkeilevaa, mutta kaipa se korjaantuu ajan mittaan hänelläkin. Ainakin itselläni on nyt taas toistaiseksi ehjä, vanha ääneni.\nTuo kiire kuulosti tosi tutulta, vaikka itse olenkin vajaalla. Mulla tuo kiire vaan ollut vajiksen takia, ja\njatkuva kiire taas saa aikaan just saman, että on kovin\nrauhaton ja ei tosiaan muka ehdi syödä edes rauhassa,\nniin ettei hoitais siinä samalla muita asioita.\nMulla on elämäntilanne ehkä jossain suhteessa normaalista poikkeava ja enemmän kuluttavakin, joten voi olla omat vaikutuksensa. Ja vajiksesta huolimatta tässä käydään sitten välillä ylikierroksilla, tai just siitä syystä.\nKun apua ei tule, mutta pakko on painaa..\nNyt kun olen ollut kotona puolisen vuotta, niin tilanne vähän tasoittunut. Lisäks olen nyt sitten vielä raskaana 21vk) ja se on muuttanut taudinkuvaa vaihtelevasti.\nLääkitystä mulla ei ole vieläkään, koska Tsh ollut "vain"\nkolmen-neljän pinnassa ja T4-V 11-12:ta.\nTämänkin takia tämä asia ehkä kolautti, kun en ole kokenut\nomaa tilanetta mitenkään helppona\nVielä kun Välimäkeä kuunteli ja sai harmistella vaan, että\nei ole ollut sen potilaana Nyt kun olen käynyt kans vuoden\nkestäneen kierroksen eri poleja läpi, mutta kokonaisuus\non jäänyt katsomatta ja ehkä väärien lääkityksienkin takia oikea diaknoosi tekemättä?\nYmmärsin kyllä itsekin, että Viivi puhui vain omasta kokemuksestaan. Uudelleen ohjelman läpi katsoneena olin myös kriittisempi, kun katsoin ohjelmaa asioista tietämättömien silmin.\nNyt oma tilanteenikin jo näyttää taudin osalta siinä suhteessa "valoisammalta", että T4-V on nyt 9, ja jos\non sitä vielä parin viikon päästä, tai sen alle, niin lääkitys on "luvattu"? aloittaa. Sittenhän tosin ehkä aloittaa vasta mahdollinen uusi kamppailu, ennen kuin oikea annos löytyy, mutta että edes jotain asialle tehdään, on jo jonkinlainen helpotus\nEn ota yleisesti kantaa, kumpi on pahempaa vajaatoiminta vai ylitoiminta, mutta molemmista kärsineenä MINUN mielestäni vajaatoiminta tuntuu taivaalliselta liikatoiminnan jälkeen siitä yksinkertaisesta syystä että nukuttaa!!! Kun ei ole kuukausiin nukkunut kunnolla, tuntuu mukavalle kun pystyy nukkumaan kuinka paljon vaan\nTosin pitemmän päälle pelkkä nukkuminen ei ole kivaa kun töissäkin pitäisi pystyä käymään...


TaVM 48/2010 vp HE 182/2010 vp | Arkisto | Valiokuntamietinnöt | STUKlex\n1. Laki sähköisestä huutokaupasta ja dynaamisesta hankintajärjestelmästä\n4 §. Yleiset periaatteet.\n8 §. Ilmoitusvelvollisuus.\n15 §. Dynaamisen hankintajärjestelmän perustaminen.\n16 §. Dynaamisen hankintajärjestelmän kulku.\n17 §. Hankintailmoitus ja tarjouspyyntöasiakirjat.\n18 §. Dynaamiseen hankintajärjestelmään hakeminen ja hyväksyminen.\n19 §. Dynaamisen hankintajärjestelmän käyttäminen EU-kynnysarvon ylittävässä hankinnassa.\n23 §. Jälki-ilmoitus ja selvitykset EU-kynnysarvon ylittävistä dynaamisen hankintajärjestelmän avulla tehdyistä hankinnoista ja sähköisestä huutokaupasta.\n24 §. Muutoksenhaku ja seuraamukset.\n2. Laki julkisista hankinnoista annetun lain muuttamisesta\n77 §. Odotusaika.\n96 §. Tehottomuusseuraamus.\n98 §. Seuraamusmaksu ja sopimuskauden lyhentäminen.\n4. Laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain muuttamisesta\n11 §. Asianosaisen oikeus tiedonsaantiin.\nTaVM 48/2010 vp HE 182/2010 vp\nHallituksen esitys laiksi sähköisestä huutokaupasta ja dynaamisesta hankintajärjestelmästä sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi\nTaVM 48/2010 vp - HE 182/2010 vp Hallituksen esitys laiksi sähköisestä huutokaupasta ja dynaamisesta hankintajärjestelmästä sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi\nEduskunta on 12 päivänä lokakuuta 2010 lähettänyt talousvaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen laiksi sähköisestä huutokaupasta ja dynaamisesta hankintajärjestelmästä sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi ( HE 182/2010 vp).\nhallitusneuvos Elise Pekkala , työ- ja elinkeinoministeriö\nlainsäädäntöneuvos Anna-Riitta Wallin , oikeusministeriö\nylituomari Kimmo Mikkola , markkinaoikeus\njohtava lakimies Juha Myllymäki , Suomen Kuntaliitto\nhankintalakimies Caspar Friberg , Helsingin kaupungin hankintakeskus\nlakimies Kirsi-Maria Halonen , Hansel Oy\nkiinteistölakimies Pekka Henriksson , Senaatti-kiinteistöt\nasiantuntija Jukka Lehtonen , Elinkeinoelämän keskusliitto EK ry\nvaratuomari Juha Terho , Rakennusteollisuus RT ry\nlakiasiain päällikkö Esa Näätänen , Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL ry\nlainopillinen asiamies Anja Tuomola , Suomen Yrittäjät\nJyväskylän kaupungin Hankintakeskus\nprofessori Kai Kalima.\nEsityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki sähköisestä huutokaupasta ja dynaamisesta hankintajärjestelmästä. Esityksen mukaan lakia sovellettaisiin julkisista hankinnoista annetun lain ja vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista annetun lain soveltamisalaan kuuluvissa julkisissa hankinnoissa.\nEsityksellä pantaisiin täytäntöön julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi ja vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi niiltä osin kuin ne koskevat sähköistä huutokauppaa ja dynaamista hankintajärjestelmää. Mainittujen direktiivien lähtökohtana on, että jäsenvaltio voi ottaa käyttöön kyseiset hankintamenettelyt, jos käyttäminen tapahtuu direktiiveissä säännellyllä tavalla. Direktiivit tulee siten tältä osin saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi säädettäisiin kevennetystä dynaamisesta hankintajärjestelmästä ja sen käytöstä kansallisissa hankinnoissa.\nLisäksi esityksessä ehdotetaan muutettavaksi julkisista hankinnoista annettua lakia, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista annettua lakia ja viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia. Muutokset ovat pääosin teknisiä.\nValiokunta puoltaa lakiehdotusten hyväksymistä seuraavin huomautuksin ja muutosehdotuksin.\nEhdotuksen tavoitteena on tehostaa ja nopeuttaa hankintaprosessia sähköisiä menettelytapoja käyttäen. Tämän lisäksi ehdotuksessa säännellään hankintayksikön oikeudesta keskeyttää hankintamenettely sekä täsmennetään hankinta-asiakirjojen julkisuussääntelyä.\nValiokunta pitää ehdotuksia päälinjoissaan kannatettavina. Sähköisten menettelyjen avulla hankintaprosessia on mahdollista nopeuttaa, mikä koituu sekä hankintayksikköjen että tarjoajien eduksi. On kuitenkin todettava, että nykymuodossaan ne palvelevat parhaiten suuria hankintayksiköitä. Valiokunta painottaa, että sähköisiäkin menettelyjä käytettäessä tulee kiinnittää tarvittavaa huomiota sekä hinta- että laatukriteereihin.\nValiokunta pitää myös asiakirjojen julkisuussääntelyn ja hankintamenettelyn keskeyttämisen osalta tehtyjä ehdotuksia perusteltuina. Julkisuussääntelyyn tehtävät muutokset täsmentävät sääntelyä ja parantavat osaltaan asianosaisten oikeusturvaa. Hankintamenettelyn keskeyttämistä koskeva sääntely puolestaan kirjaa lakiin jo vallitsevan oikeuskäytännön mukaiset periaatteet.\nKomission sähköisiä viranomaispalveluja koskevassa selvityksessäSähköisten viranomaispalvelujen 9. vertailuraportti; julkaistu 21.2.2011 todetaan, että sähköistä hankintajärjestelmää käytetään vasta noin 5 prosentissa kaikista julkisista hankinnoista. Arviona esitetään, että laajemmin käytettynä sähköiset menettelyt voivat alentaa julkisista hankinnoista koituvia kustannuksia jopa 30 prosenttia. Suomi sijoittuu tehdyssä julkisten hankintojen sähköisten palvelujen saatavuutta koskevassa vertailussa alle Euroopan unionin keskiarvon.\nTalousvaliokunta toteaa, että lakiehdotus luo puitteet jatkokehittää sähköisiä palveluja siten, että niiden avulla voidaan kattaa koko hankintaprosessi. Sääntelyn soveltamisala on pyritty direktiivien asettamissa rajoissa jättämään laajaksi ja antamaan näin hankintayksiköille mahdollisuus harkita, milloin sähköiset menettelyt palvelevat hankintatointa. Hankintalaki ja erityisalojen hankintalaki täydentävät yleislakeina ehdotettua sääntelyä.\nKansallinen hankintalainsäädäntö pohjautuu EU:n direktiiveihin, joiden sisältö on monilta osin epätarkka. Tämän vuoksi niin EU-tuomioistuimen kuin kansallistenkin tuomioistuinten ratkaisuilla on hankintamenettelyssä korostunut merkitys haettaessa yksityiskohtaisempia toimintaohjeita eri tilanteisiin. Julkisiin hankintoihin osallistuvien tulee nykyisellään osata lukea rinnan kansallista sääntelyä, direktiivejä ja tuomioistuinratkaisuja saadakseen kokonaiskuvan hankintatoimen sääntelystä. Koska sähköiset menettelyt ovat vielä olleet vähän käytössä, on myös tuomioistuinratkaisuja annettu vähän. Soveltamiskäytännöt tulevat tälläkin sektorilla muotoutumaan oikeuskäytännön kautta. Tilanne ei ole kestävällä pohjalla. EU:ssa on käynnistymässä EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamishankeVihreä kirja EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamisesta — Kohti tehokkaampia eurooppalaisia hankintamarkkinoita; KOM(2011) 15 lopullinen, joka tarjoaa hyvän pohjan kattavalle uudistustarpeiden kartoitukselle myös kansallisesti. Valiokunta pitää tärkeänä, että Suomi toimii aktiivisesti sääntelyn jatkokehittämiseksi ja selkeyttämiseksi.\nValiokunta täsmentää jäljempänä joitakin asian käsittelyn yhteydessä esille tulleita tulkintakysymyksiä, mutta toteaa, että sähköisten menettelyjen osalta on tarpeen antaa lisäohjeistusta ja jakaa tietoa parhaista käytännöistä sitä mukaa kuin kokemusta uusien menettelytapojen osalta kertyy.\nDynaaminen hankintajärjestelmä mahdollistaa hankinnan suorittamisen kokonaisuudessaan sähköistä menetelmää käyttäen. Se vastaa prosessiltaan hyvin pitkälle jo voimassa olevaa puitejärjestelyä. Hankintamenettely on kaksivaiheinen. Ensin valitaan alustavan tarjouksen perusteella eräänlaiseen toimittajarekisteriin ne tarjoajat, jotka täyttävät hankintayksikön asettamat laatu- ja luotettavuuskriteerit. Toimittajarekisteriä päivitetään saataessa uusia hyväksyttäviä alustavia tarjouksia. Alustavaa tarjousta voi pitää eräänlaisena osallistumishakemuksena. Hankintatarpeen ajankohtaistuessa hankintayksikkö lähettää rekisterissä oleville toimittajille sähköisen tarjouspyynnön (ns. sisäinen hankinta), jossa yksilöidään normaaliin tapaan hinta- ja/tai laatukriteerit. Hankintapäätös tehdään sähköisten tarjousten perusteella. Kansallisiin hankintoihin, EU:n kynnysarvot ylittäviin B-listan hankintoihin ja käyttöoikeussopimuksiin voidaan soveltaa ns. kevennettyä dynaamista hankintamenettelyä.\nDynaaminen hankintajärjestelmä voi olla voimassa maksimissaan 4 vuotta, ja sen sisällä tehtävät hankinnat voivat näin ollen olla erilaisia tavoitteiltaan, sisällöltään ja toteuttamistavaltaan. Tämän vuoksi ovat myös koko järjestelmää koskeva tarjouspyyntö ja sen perusteella annetut alustavat tarjoukset luonteeltaan lähtökohtaisesti yleisempiä kuin puitejärjestelyn sisällä järjestetyssä hankinnassa tehty pyyntö tarjouksen esittämiseksi ja tähän annetut tarjoukset. Hankintadirektiivin (33 artiklan 3 kohdan b alakohta) ja erityisalojen hankintadirektiivin (15 artiklan 3 kohdan b alakohta) mukaan koko järjestelmää koskevissa tarjouspyyntöasiakirjoissa tulee ilmoittaa muun muassa järjestelmän kohteena olevien suunniteltujen hankintojen luonne, kaikki tarvittavat tiedot hankintajärjestelmästä sekä lisäksi tiedot viestintäyhteyttä koskevista järjestelyistä ja teknisistä eritelmistä. Ehdotetun 20 §:n 1 momentin mukaan hankintajärjestelmän sisäisen hankinnan pyynnössä tarjouksen esittämiseksi voidaan täsmentää hankintailmoituksessa tai alustavassa tarjouspyynnössä ilmoitettuja hankinnan kohteen määrittelyjä ja vertailuperusteita.\nAlustavan tarjouksen jättämisen tarkoituksena on yrityksen hakeutuminen dynaamiseen hankintajärjestelmään. Alustava tarjous voidaan jättää, kun dynaaminen hankintajärjestelmä on perustettu tai kun järjestelmän sisällä kilpailutetaan yksittäinen hankinta. Alustava tarjous on luonteeltaan melko suppea, lähinnä tarjoajan soveltumista ja tuote- tai palveluvalikoimaa yleisemmällä tasolla määrittävä tarjous. Järjestelmään jo hyväksyttyjen toimittajien ei tarvitse jättää uutta alustavaa tarjousta saadakseen tarjouspyynnön dynaamisen hankintajärjestelmän sisällä tehtävästä hankinnasta. Järjestelmän piiriin jo hyväksytty tarjoaja voidaan poistaa sieltä vain silloin, kun tarjoaja ei enää täytä dynaamisen hankintajärjestelmän perustamista koskevassa hankintailmoituksessa ja alustavia tarjouksia koskevassa tarjouspyynnössä asetettuja vaatimuksia. Poissuljennan syynä voi näin ollen olla esimerkiksi tarjoajan syyllistyminen hankintalain 54 tai 53 §:ssä tarkoitettuihin tekoihin taikka veronmaksun tai sosiaali- ja eläkemaksujen suorittamisen laiminlyöminen.\nVoimassa olevan hankintalainsäädännön mukaisesti asianosainen voi tehdä valituksen markkinaoikeudelle hankintayksikön päätöksestä tai muusta ratkaisusta, jolla on vaikutusta tarjoajan asemaan. Tarjoajalla on siten oikeus valittaa hankintamenettelyn keskellä tehdystä poissulkemis- tai hylkäämisratkaisusta, vaikka tästä ei olisikaan annettu kirjallista päätöstä tiedoksi tarjoajalle. Hankintalaissa on myös nimenomaisesti säädetty markkinaoikeuden mahdollisuudesta kieltää hankintapäätöksen täytäntöönpano tai määrätä hankintamenettely muutoin keskeytettäväksi. Se, voiko hankintayksikkö jatkaa menettelyään vireillä olevasta markkinaoikeuskäsittelystä riippumatta, on näin ollen markkinaoikeuden harkinnassa.\nEhdotuksen mukaisesti dynaamiseen hankintajärjestelmään sovellettaisiin muiden hankintojen tapaan 21 päivän odotusaikaa. Oikeussuojadirektiivi (2007/66/EY) mahdollistaa kuitenkin vähintään 10 päivän odotusajan käytettäessä sähköisiä keinoja hankintapäätöksen tiedoksiannossa. Ottaen huomioon, että dynaamiselta hankintajärjestelmältä odotetaan erityistä tehokkuutta ja nopeutta, valiokunta esittää, että odotusajaksi muutetaan 10 päivää.\nSähköinen huutokauppa ei ole itsenäinen hankintamenettely, vaan sitä voidaan käyttää kilpailuttamisprosessin viimeisenä vaiheena hankinnoissa, joissa tarjoukset voidaan asettaa lopulliseen paremmuusjärjestykseen numeerisesti mitattavien ominaisuuksien perusteella. Sähköisen huutokaupan käyttämisestä ilmoitetaan jo hankintailmoituksessa, jolloin myös tarjoajat ovat tietoisia huutokaupan käytöstä ja tavasta, jolla voittava tarjous valitaan. Huutokauppamenettelyn soveltaminen edellyttää, että hankintayksiköllä on käytössään huutokaupan mahdollistava tietokoneohjelma.\nHuutokauppa on kaksiportainen. Ensin valitaan laatu- ja soveltuvuuskriteerien perusteella huutokaupan osallistujat ja sen jälkeen toteutetaan varsinainen huutokauppa etukäteen ilmoitettujen menettelytapojen mukaisesti.\nLakiehdotuksen 2 §:n mukaan "sellaiset rakennusurakat ja sellaiset palveluhankinnat, joiden sisältönä ovat henkiset suoritukset, kuten rakennusurakoiden suunnittelu, eivät voi olla sähköisen huutokaupan kohteena". Lainkohdassa henkisenä suorituksena esimerkkinä mainitun suunnittelutyön lisäksi henkinen suoritus voi olla myös muuta tämänkaltaista työtä, jota ei voida yksiselitteisesti määritellä numeerisesti. Kuten hallituksen esityksen yksityiskohtaisissa perusteluissa on todettu (s. 14), voi sähköinen huutokauppa tulla rakennusurakoidenkin osalta sovellettavaksi esimerkiksi tilanteessa, jossa rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevia hankintasopimuksia uusitaan.\nMuun muassa harmaan talouden välttämiseksi tarjoajien soveltuvuus varmistetaan samalla tavalla kuin muidenkin hankintamenettelyjen yhteydessä. Huutokauppaan voidaan ottaa mukaan vain ne tarjoajat, jotka täyttävät kaikki etukäteen tarjoajan luotettavuudelle ja resursseille asetetut vaatimukset (esimerkiksi vakuudet verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksamisesta). Huutokaupassa yritys hinnoittelee urakkansa niin, että se pystyy täyttämään vakuuttamansa edellytykset. Hankintayksiköllä on samanlainen velvollisuus kuin muissakin menettelyissä arvioida tarjoajan luotettavuutta ja myös sitä, onko tehty tarjous alihintainen. Lisäksi on normaaliin tapaan valvottava, että sovittuja sitoumuksia noudatetaan niin pääsopimuskumppanin kuin mahdollisten alihankkijoiden osalta.\nHankintamenettelyn keskeyttämismahdollisuudesta on nykyisessä laissa säännelty puutteellisesti. Hankintalakiin lisättäväksi ehdotettu uusi 73 a § selkeyttää nykytilaa. Esitettyjen muutosten tavoitteena on kirjata lakiin jo muotoutuneen oikeuskäytännön mukaiset periaatteet. Lähtökohtana tulee jatkossakin olla, että hankinnat valmistellaan hankintalain 2 §:n edellyttämällä tavalla niin hyvin, ettei keskeyttämiseen tarvitse turvautua puutteellisen valmistelutyön vuoksi.\nLakiehdotuksen mukaisesti hankintamenettely voidaan keskeyttää vain todellisesta ja perustellusta syystä. Säännöksen edellytys todellisesta syystä perustuu Euroopan unionin tuomioistuimen hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevaan oikeuskäytäntöön. Ratkaisukäytännössä on lisäksi todettu, ettei hankintamenettelyn keskeyttäminen edellytä vakavien tai poikkeuksellisten seikkojen olemassaoloa. Hankintaviranomaisen on kuitenkin keskeytyspäätöksen tehdessään noudatettava julkisia hankintoja koskevia yhteisön oikeuden perussääntöjä, kuten syrjinnän kiellon ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteita.\nHankinta-asiakirjojen julkisuussääntelyssä tulee ottaa huomioon sekä hankintayksikön että elinkeinonharjoittajien tarpeet.\nSääntelyn on turvattava mahdollisuus toteuttaa hankinta siten, etteivät tarjoustiedot tule julkisiksi kesken hankintaprosessin. Ehdotettu muutos julkisuuslain 7 §:ään ottaa nykyistä paremmin huomioon kilpailutusten vaiheittaisuuden. Esitys varmistaa, etteivät kilpailutukseen vaikuttavat tiedot tule hankintamenettelyn välivaiheen päätösten myötä ennenaikaisesti julkisiksi ja vaaranna tehokkaan kilpailutuksen toteuttamista.\nEsitetty 11 §:n muutos puolestaan turvaa asianosaisjulkisuutta. Lainkohdassa tarkoitettuja asianosaisia ovat pääsääntöisesti tarjouskilpailuun osallistuneet toimittajat sekä tietyissä tilanteissa, kuten kilpailuttamatta jättämistapauksissa, markkinoilla toimivat potentiaalit toimittajat. Asianosaisille tulee turvata tiedonsaanti kaikista niistä seikoista, joita hankintayksikkö on päätöstä tehdessään käyttänyt vertailuperusteena, riippumatta siitä, ovatko tiedot luokiteltavissa liike- tai ammattisalaisuuden piiriin kuuluviksi. Lakiehdotuksessa tiedonsaanti on rajattu hintatietoon. Valiokunta esittää säännöstä täsmennettäväksi siten, että siitä selkeästi ilmenee kaikkien vertailussa käytettyjen seikkojen kuuluvan asianosaisjulkisuuden piiriin. Asianosaisella on näin ollen oikeus saada tiedot esimerkiksi tarjoajan yksikköhinnoista siinä laajuudessa kuin ne ovat vaikuttaneet tarjousten vertailuun.\nValiokuntakäsittelyn aikana on tullut esille myös vaatimuksia turvata sopimuksen arvoa koskevan tiedon saatavuus kaikissa tilanteissa siten, että esimerkiksi kuntalaisilla on oikeus aina saada tieto kunnalle hankittujen tavaroiden ja palvelujen hinnasta. Talousvaliokunta painottaa, ettei edellä asianosaisjulkisuutta koskevalla muutoksella puututa liike- ja ammattisalaisuuden määritelmään eikä näin ollen myöskään vallitsevaan käytäntöön. Liike- ja ammattisalaisuutta ei toisaalta voida myöskään määritellä esitetyllä tavalla esimerkiksi luettelemalla tiettyjä tietoja aina kuuluviksi tai kuulumattomiksi sen piiriin. Se, mitkä tekijät kulloinkin ovat liike- ja ammattisalaisuuksia, voi vaihdella ajankohdan tai esimerkiksi toimialan mukaan. Talousvaliokunta katsoo, että kysymys on laajempi kuin pelkästään hankintamenettelyä koskeva ja sitä on tarkoituksenmukaista selvittää yleisempänä linjauksena julkisuuslain uudistamista harkittaessa.\nPykälään on tehty säädöstekninen muutos. Lain ja asetuksen välisen hierarkkisen suhteen vuoksi säännöksestä on poistettu suora viittaus asetustasoiseen sääntelyyn (vrt. esim. PeVL 20/2005 vp ja PeVL 13/2005 vp). Tämä on korvattu viittauksella hankintalainsäädäntöön, joka on määritelty kattamaan mitä hankintalaissa ja erityisalojen hankintalaissa sekä niiden nojalla annetuissa säädöksissä säädetään. Vastaava muutos on tehty myös 8, 15—19 ja 23 §:ään.\nPykälään on tehty vastaava säädöstekninen muutos kuin edellä 4 §:n osalta on todettu. Laissa käytetty termi "hankintailmoitukset" on yläkäsite, jonka alakäsitteitä ovat "kansallinen hankintailmoitus" ja "EU-hankintailmoitukset". EU-hankintailmoituksista on säädetty tarkemmin hankintalain 35 §:ssä.\nPykälään on tehty vastaavat säädöstekniset muutokset kuin edellä 4 §:n osalta on todettu.\nPykälään on tehty vastaava säädöstekninen muutos kuin edellä 4 §:n osalta on todettu.\nPykälän 1 momenttiin on tehty vastaava säädöstekninen muutos kuin edellä 4 §:n osalta on todettu.\nPykälän 2 momentissa on täsmennetty määräaikojen laskemiseen liittyvää sääntelyä siten, että se vastaa muualla hankintalainsäädännössä omaksuttua menettelyä. Hankintadirektiivistä poiketen hankintalainsäädännössä sovelletaan määräaikojen laskemisen osalta määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä annettua neuvoston asetusta (1182/1971/ETY, Euratom). Asetuksen mukaisesti määräaikojen laskeminen aloitetaan hankintailmoituksen lähettämistä seuraavasta päivästä.\nValiokunta on sisällyttänyt lakiin mahdollisuuden käyttää hankintaoikaisua vastaavalla tavalla kuin muualla hankintalainsäädännössä on säädetty.\nHankintalain 10 luvussa ja erityisalojen hankintalain 7 luvussa säädetään hankintayksikön oikeudesta käyttää hankintaoikaisua. Sillä tarkoitetaan hankintayksikön oikeutta itse poistaa tekemänsä virheellinen päätös tai peruuttaa muu hankintamenettelyssä tekemänsä ratkaisu, jolla on oikeudellisia vaikutuksia ehdokkaiden tai tarjoajien asemaan, ja ratkaista asia uudelleen. Hankintayksikkö voi ottaa hankintaoikaisun käsiteltäväkseen omasta aloitteestaan tai asianosaisen pyynnöstä.\nJohtolausetta on muutettu pykäliin tehtyjen muutosten vuoksi.\nValiokunta esittää, että pakollinen odotusaika lyhennetään 10 päivään.\nOikeussuojadirektiivi (2007/66/EY) mahdollistaa vähintään 10 päivän odotusajan, kun käytetään sähköisiä keinoja hankintapäätöksen tiedoksiannossa. Dynaaminen hankintajärjestelmä on täysin sähköinen järjestelmä, jossa pyritään hankintaprosessin nopeuteen ja tehokkuuteen. Valiokunta pitää tämän vuoksi perusteltuna tehostaa menettelyä myös odotusaikaa lyhentämällä.\nPykälään on tehty edellä 77 §:n osalta esitetyn muutoksen edellyttämät täsmennykset.\nValiokunta esittää, että säännöstä muutetaan vastaamaan paremmin EU-sääntelyä ja jo vallitsevaa oikeuskäytäntöä siten, että asianosaisjulkisuus täsmennetään kattamaan kaikki tarjousten vertailuperusteina käytetyt tiedot.\nMuutoksen tavoitteena on taata, että hankintakilpailun asianosaiset voivat varmistua tarjouksensa tulleen vertailluksi asianmukaisesti. Lakiehdotuksessa esitetyn hintatiedon lisäksi asianosaisella tulee olla oikeus saada tieto myös muista mahdollisista tarjouskilpailussa vertailuperusteena käytetyistä seikoista, vaikka nämä muutoin kuuluisivat julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 20 kohdan nojalla salassa pidettävien tietojen piiriin. Valiokunnan esittämällä muutoksella ei ole vaikutusta julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 20 kohdassa säädettyyn liike- ja ammattisalaisuuden määritelmään.\nettä 3. lakiehdotus hyväksytään muuttamattomana ja\nsähköisestä huutokaupasta ja dynaamisesta hankintajärjestelmästä\nSähköisten viestintä- ja tiedonvaihtotapojen tulee olla sellaiset, että ne tarjoavat tasapuoliset mahdollisuudet kaikille taloudellisille toimijoille ja ovat mahdollisimman pitkälle yhteensopivia muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa käytössä olevan tekniikan kanssa. Sähköiseen viestintään sovelletaan muutoin, mitä hankintalaissa ja erityisalojen hankintalaissa sekä niiden nojalla annetuissa säädöksissä (hankintalainsäädäntö) säädetään.\n6 ja 7 §\nSähköisen huutokaupan käytöstä on ilmoitettava (poist.) kansallisessa hankintailmoituksessa, (poist.) EU-hankintailmoituksessa tai erityisalojen EU-hankintailmoituksessa. Ilmoittamismenettelyn osalta noudatetaan, mitä hankintalainsäädännössä säädetään.\nHankintayksikön tulee perustaa dynaaminen hankintajärjestelmä ilmoittamalla siitä hankintailmoituksella. Hankintalain 16 §:n tai erityisalojen hankintalain 12 §:n mukaisen EU-kynnysarvon ylittävän dynaamisen hankintajärjestelmän perustamisesta ilmoitetaan EU-hankintailmoituksessa, lukuun ottamatta hankintalain liitteessä B ja erityisalojen hankintalain liitteessä B mainittuja palveluita ja palveluiden käyttöoikeussopimuksia.\nEU-kynnysarvon alittavan, mutta hankintalain 15 §:n mukaisen kansallisen kynnysarvon ylittävän dynaamisen hankintajärjestelmän perustamisesta ilmoitetaan kansallisella hankintailmoituksella. Hankintalain liitteessä B tai erityisalojen hankintalain liitteessä B tarkoitettuja palveluhankintoja tai hankintalain palveluja koskevaa käyttöoikeussopimusta koskevan dynaamisen hankintajärjestelmän perustamisesta ilmoitetaan kansallisella ilmoituksella myös, jos hankinnan arvo ylittää hankintalain 16 §:n tai erityisalojen hankintalain 12 §:n mukaisen EU-kynnysarvon.\n( 3 ja 4 mom. kuten HE)\nDynaamisen hankintajärjestelmän sisällä tehtävän yksittäisen hankinnan ylittäessä EU-kynnysarvon, hankintayksikön tulee kilpailuttamisen käynnistämiseksi ilmoittaa siitä hankintalainsäädännössä tarkoitetulla dynaamista hankintajärjestelmää koskevalla lyhennetyllä hankintailmoituksella, jäljempänä lyhennetty hankintailmoitus, siten kuin 19 §:ssä säädetään. Lyhennetyn hankintailmoituksen julkaisemisen jälkeen järjestelmään voidaan hyväksyä uusia tarjoajia siten kuin 18 ja 19 §:ssä säädetään. Kaikkia järjestelmään hyväksyttyjä tarjoajia on pyydettävä tekemään tarjous yksittäisestä hankinnasta.\nHankintailmoitus ja tarjouspyyntöasiakirjat\nDynaamisen hankintajärjestelmän perustamista koskevat hankintailmoitukset EU-kynnysarvon ylittävistä hankinnoista (poist.) ja kansallisen kynnysarvon ylittävistä hankinnoista tulee toimittaa julkaistaviksi siten kuin siitä erikseen säädetään.\nToimittaja voi esittää alustavaa tarjousta paremman tarjouksen missä tahansa vaiheessa, jos tarjous on vähimmäisvaatimusten mukainen. Saadut alustavat tarjoukset voidaan (poist.) avata, kun ne on vastaanotettu.\nDynaamisen hankintajärjestelmän käyttäminen EU-kynnysarvon ylittävässä hankinnassa\nJos hankintayksikkö aikoo tehdä dynaamisen hankintajärjestelmän avulla sellaisen yksittäisen tavaroita, palveluita tai urakoita koskevan hankinnan (poist.), joka ylittää EU-kynnysarvon, sen tulee toimittaa julkaistavaksi (poist.) lyhennetty hankintailmoitus. Ilmoitus toimitetaan julkaistavaksi internetosoitteessa www.hankintailmoitukset.fi.\nLyhennetyssä hankintailmoituksessa hankintayksikkö kutsuu kaikkia kiinnostuneita toimittajia jättämään alustavan tarjouksen kulloinkin kilpailutettavasta yksittäisestä hankinnasta. Hankintayksikön tulee asettaa alustavien tarjousten antamiselle määräaika, jonka on oltava vähintään 15 päivää lyhennetyn hankintailmoituksen lähettämispäivää seuraavasta päivästä.\n20 ja 21 §\nJälki-ilmoitus ja selvitykset EU-kynnysarvon ylittävistä dynaamisen hankintajärjestelmän avulla tehdyistä hankinnoista ja sähköisestä huutokaupasta\nHankintayksikön on toimitettava julkaistavaksi EU-kynnysarvon ylittävistä hankinnoista hankintalainsäädännössä tarkoitetut jälki-ilmoitukset dynaamiseen hankintajärjestelmään perustuvan hankintamenettelyn ja sähköisen huutokaupan tuloksista (poist.). Ilmoitukset tulee toimittaa viimeistään 48 päivän kuluttua kunkin erillisen hankintasopimuksen tekemisestä. Hankintayksikkö voi kuitenkin toimittaa jälki-ilmoitukset dynaamisen hankintajärjestelmän tuloksista yhteen koottuina vuosineljänneksittäin. Tällöin kyseiset ilmoitukset voidaan lähettää samalla kertaa viimeistään 48 päivän kuluttua kunkin vuosineljänneksen päättymisestä. Hankintayksikön on laadittava dynaamisen hankintajärjestelmän perustamisesta kirjallinen selvitys, josta on ilmettävä hankintalainsäädännössä säädetyt tiedot. Selvitys on toimitettava Euroopan unionin komissiolle hankintalainsäädännössä säädetyn mukaisesti.\nMuutoksenhaku ja seuraamukset\nHankintaoikaisuun, muutoksenhakuun ja seuraamuksiin tämän lain soveltamisalaan kuuluvissa hankinnoissa sovelletaan hankintalain 10 ja 11 lukua ja vastaavasti erityisalojen hankintalain 7 ja 8 lukua.\njulkisista hankinnoista annetun lain muuttamisesta\nkumotaan julkisista hankinnoista annetun lain (348/2007) 5 §:n 17 ja 18 kohta, 109 §:n 1 kohta, sellaisena kuin niistä on 109 §:n 1 kohta laissa 321/2010,\nmuutetaan 1 §:n 1 momentti, 24 §:n 1 momentti, 65 §:n 2 momentti, 78 §, 87 §:n 2 momentti, 96 §:n 3 momentti ja 98 §:n 3 momentin 4 kohta, sellaisina kuin niistä ovat 78 §, 87 §:n 2 momentti, 96 §:n 3 momentti ja 98 §:n 3 momentin 4 kohta laissa 321/2010, sekä\nlisätään 77 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 321/2010, uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 momentti siirtyy 3 momentiksi, ja lakiin uusi 73 a § seuraavasti:\n1, 24, 65 ja 73 a §\n77 § (Uusi)\nEU-kynnysarvon ylittävissä dynaamiseen hankintajärjestelmään perustuvissa hankinnoissa 1 momentissa tarkoitettu odotusaika on 10 päivää. (Uusi)\n78 ja 87 §\n96 § (Uusi)\nJos hankintayksikkö on tehnyt puitejärjestelyyn tai dynaamiseen hankintajärjestelmään perustuvassa kilpailuttamisessa hankintasopimuksen 78 §:n nojalla käyttämättä odotusaikaa ja jos kilpailuttamisessa on menetelty 32 §:n 2 tai 3 momentin tai sähköisestä huutokaupasta ja dynaamisesta hankintajärjestelmästä annetun lain 3 luvun 19 tai 20 §:n vastaisesti siten, että virhe on vaikuttanut muutoksenhakijan mahdollisuuksiin saada hankintasopimus, markkinaoikeus voi todeta hankintasopimuksen tehottomaksi.\n98 § (Uusi)\nSeuraamusmaksu ja sopimuskauden lyhentäminen\nMarkkinaoikeus voi määrätä hankintayksikön maksamaan valtiolle seuraamusmaksun tai lyhentää hankintasopimuksen sopimuskauden päättymään määräämänsä ajan kuluttua, kun on kyse tämän lain liitteen B mukaisesta palveluhankinnasta, jonka arvo ylittää 16 §:ssä tarkoitetun EU-kynnysarvon, jos hankintayksikkö on tehnyt:\n4) puitejärjestelyyn perustuvassa kilpailuttamisessa hankintasopimuksen 78 §:n nojalla noudattamatta odotusaikaa ja jos kilpailuttamisessa on menetelty 32 §:n 2 tai 3 momentin tai sähköisestä huutokaupasta ja dynaamisesta hankintajärjestelmästä annetun lain 3 luvun 19 tai 20 §:n vastaisesti siten, että virhe on vaikuttanut muutoksenhakijan mahdollisuuksiin saada hankintasopimus.\nviranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain muuttamisesta\nmuutetaan viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 7 §:n 2 momentti ja 11 §:n 2 momentin 6 kohta seuraavasti:\n6) julkisessa hankinnassa toisen ehdokkaan tai tarjoajan liike- tai ammattisalaisuutta koskeviin tietoihin; tieto tarjousten vertailussa käytetystä hinnasta ja muusta tekijästä on kuitenkin aina annettava;\nHelsingissä 24 päivänä helmikuuta 2011


Dräger Alcotest 4000 alkometri - Marinea erikoisliike ja verkkokauppa\nEnsiapulaukku kaupan päälle!\nTarkkuutta yli 60 vuoden ajan: mm poliisin käyttämä mittaustekniikka.\nAlcotest 4000 -alkometrin mittaustekniikka on sama kuin tarkkuusalkometreissä.\nNyt ensiapulaukku kaupan päälle!!\nJatkuva tekninen kehitystyö yli kuuden vuosikymmenen ajan on tehnyt Alcotest 4000 -alkometristä verrattoman nopean ja luotettavan.\nHinta: 279,00 € 27900 349,00 € 34900\nSuukappale, sylkiloukulla varustettu, 5 kpl +13,00 €\nSuukappale, sylkiloukulla varustettu, 50 kpl +130,00 €\nSuukappale, sylkiloukulla varustettu, 100 kpl +250,00 €\nSuukappale on helppokäyttöinen ja siinä on suojus. Jokaisen testattavan tulee käyttää uutta suukappaletta. Henkilökohtaisessa käytössä samaa suukappaletta voidaan käyttää useita kertoja. Lisää suukappaleita on saatavana lisävarusteena. Uloshengitysilma kulkee ilmakanavaa pitkin laitteen yli ja vain pieni näyte puhallusilmasta imetään analysoitavaksi. Tämä varmistaa, ettei laitteessa ole jäännösalkoholia ja että mittaukset ovat aina tarkkoja ja luotettavia. Myös poliisi käyttää samaa menetelmää.\nKompaktin muotoilunsa ansiosta Alcotest 4000 mahtuu housuntaskuun. Siksi voit ottaa puhallusnäytteen huomaamattomasti koska tahansa – riippumatta siitä, missä olet. Saat aina tarkan tuloksen, kun mittaat jäännösalkoholin vaikka liikelounaan jälkeen, juhlissa tai seuraavana aamuna.\nAlcotest 4000 valmistetaan Saksassa ja se täyttää korkeimmat laatustandardit. Laitteen säännöllinen kalibrointi takaa, että mittaustekniikka pysyy tarkkana pitkään. Maailmanlaajuinen, alueisiin jaettu Dräger-huoltoverkosto varmistaa, että voit jatkaa laitteen käyttöä vuodesta toiseen.\nMittausalue: 0 - 5,00 ‰; jos mittausalueen rajat ylittyvät, näyttöön tulee ilmoitus\nNäytteenotto: Automaattinen näytteenotto, kun riittävä puhallusmäärä tai -aika on saavutettu;\nautomaattinen näytteenotto puhalluksen päättyessä; ohjelmoinnista riippuen\nNäytteen käsittelyaika: Noin 3 sekuntia (kun 0,00 ‰);\nnoin 10 sekuntia (kun 1,00 ‰, huoneenlämpötilassa)\nKäyttölämpötila: -5 - +50 °C\nSuhteellinen kosteus: 10 - 100 % suhteellinen kosteus\nIlmanpaine: 600 - 1300 hPa\nNäyttö: Graafinen taustavalaistu LCD-näyttö;\n32 x 22 mm / 1,3” x 0,9” (128 x 64 pikseliä)\nMuisti: 400 viimeisimmän testin muisti\nVirtalähde: 1x CR123A-paristo, varaustason ilmaisin näytössä, paristo riittää noin 1500 uloshengitysilman mittaukseen\nKäyttöliittymä: Mittaustoimintojen ohjaamiseen vain yksi painike\nKotelo: Iskunkestävä ABS/PC\nMitat ja paino: Noin L 50 x K 133 x S 29 mm /noin. 130 g paristoineen\nDräger Alcotest suukappale 50 kpl\nSopii vain malliin 3820\nDräger Alcotest suukappale 5 kpl\nDräger Alcotest suukappale 100 kpl


Takaisin Westfalenin tielle? - Pääkirjoitus | HS.fi\nTakaisin Westfalenin tielle?\npentti.sadeniemi@sanoma.fi Kirjoittaja on Helsingin Sanomien pääkirjoitustoimittaja. Kylmän sodan maailmanjärjestelmä oli kaksinapainen sekä voimapoliittisesti että aatteellisesti, mikä teki siitä melko helposti hahmotettavan. Vastakkaisten leirien kyky tuhota toisensa ydinsodalla oli kiistaton.


Philip K. Dick: Ubik (Ubik, 1969),\nISBN 951-0-19409-3, 220 s.\nSuom. Matti Rosvall, päällys: Jukka Murtosaari.\nUbik on surullinen tarina menetetyistä mahdollisuuksista. Kaikki on lupaavaa. Telepaatteja, telepaatin nollaajia. Kuolleita, joita säilytetään tietopankeissa. Henkilö, joka pystyy muuttamaan menneisyyttä. Mystisiä aikahyppyjä taaksepäin. Tuntematon, joka suunnassa väijyvä vihollinen. Minuuteissa vuosisadan pölyksi murenevia ystäviä. Alfred Bester teki sen niin kauniisti.\nSitten alkaa mureta kirja eikä vain todellisuus. Menneisyyden muuttaja on pelkkä punainen silli. Juoni rakennetaan hänen ympärilleen, ja sitten hän vain murenee. Kirjaimellisesti. Salaperäinen uhka kuolleiden maailmasta alkaa muistuttaa rosvoja ja poliiseja - vai olisiko "cowboyt ja intiaanit" parempi termi? Ja lopulta käy ilmi - en kadu yhtään, vaikka paljastan heti kirjan järisyttävän lopun - ei vain osa porukasta ole kuollut, KAIKKI ovat kuolleet. Joten hitonko väliä sillä, että he juoksevat hippaa toistensa ympärillä merkillisissä aikamaailmoissa - todellisuudessa (kirjan todellisuudessa) he makaavat siististi lasiarkuissa rinnakkain jossakin näppärässä hautaustoimiston ja tietopankin yhdistelmässä.\nEdes siitä miekkosesta ei kuulla enää mitään, joka räjäytti liikekilpailijansa taivaan tuuliin ja aiheutti koko tämän mellakan. Se valmiiksi kuollut roisto ilmeisesti pidetään mukavasti aisoissa, kun jo kirjan alussa lasiarkussa makaava vaimo käy taisteluun. Kyseinen vaimo on oksettavasti kaiken kauniin ja hyvän puolella oleva amerikkalaisen joulukuusen latvaenkelin ja Lumikin risteytymä. Koko kirja on hyvä perustelu sille, miksi en lue Dickiä.


Ennuste: Älypuhelimia ja tabletteja myydään tänä vuonna 821 miljoonaa kappaletta | Yle Uutiset\nEnnuste: Älypuhelimia ja tabletteja myydään tänä vuonna 821 miljoonaa kappaletta\nGartner arvioi, että tänä vuonna yrityskäyttöön ostetaan 13 miljoonaa tablettia ja vuoteen 2016 mennessä määrä yli kolminkertaistuu.\nÄlypuhelimia ja tabletteja myydään tänä vuonna yhteensä 821 miljoonaa kappaletta, arvioi tutkimusyhtiö Gartner. Ensi vuonna rikotaan miljardin raja.\nGartenerin tutkimusjohtaja Carolina Milanesi arvioi, etteivät älypuhelimet ja tabletit kuitenkaan kokonaan syrjäytä pc-tietokoneita.\n- Vuonna 2016 kahdella kolmasosalla liikkuvasta työvoimasta on älypuhelin, ja 40 prosenttia työvoimasta on liikkuvaa, sanoo Milanesi.\nGartnerin mukaan kiinteistä työpisteistä irrallaan olevan työnteon yleistymisessä auttavat myös tablettitietokoneet. Gartner arvioi, että tänä vuonna yrityskäyttöön ostetaan 13 miljoonaa tablettia ja vuoteen 2016 mennessä määrä yli kolminkertaistuu.\nVuoteen 2016 mennessä yrityskäytössä olevien tablettien kärjessä ovat Apple ja Android. Kolmantena ovat Windows 8 -tabletit.\nYrityskäytössä olevista älypuhelimista Gartner ennustaa, että vuonna 2016 Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa yrityskäyttöön ostetuista älypuhelimista 56 prosenttia on Android-puhelmia. Tänä vuonna vastaavan osuuden odotetaan olevan 34 prosenttia.\nTalousGartner IncGartner GroupTaulutietokoneetÄlypuhelimetMatkapuhelimet ja mobiililaitteetTietokoneetTietotekniikkaTietoliikennelaitteetOhjelmistoyrityksetTaskutietokoneetMarkkinatutkimusPuhelimetAndroidMobiiliteknologiaTeknologia


Edellinen viikko oli hiljainen, niin blogin puolella kuin muutenkin. Olen aivan tarkoituksella hidastanut tahtia, hiljentänyt elämääni, sillä juuri nyt sille tuntuu olevan tarvetta.\nEikä kyse tarvitse olla mistään vakavasta. Joskus vain tuntuu siltä, että tahtia pitää hidastaa, karsia pois ylimääräistä. Joskus tuntuu parhaimmalta kulkea hieman sumussa, elää vain päivä ja hetki kerrallaan, antaa elämän soljua eteenpäin omalla painollaan.\nMinä olen siis pysähtynyt aivan tarkoituksella. Olen hidastanut tahtia myös lenkeilläni, vaikka en aina muutenkaan hikilenkkiä ole vetänyt. Mutta nyt olen pysähdellyt enemmän, nauttinut syksyn tuoksuista, ihaillut luontoa, joka tarjoaa niin paljon nautittavaa. Kunhan vain katsoo välillä ympärilleen, pysähtyykin.\nAina ei tarvitse odottaa loppuupalamista tai suurta kriisiä, jotta ymmärtäisi hellittää. Itse asiassa niitä ei kannattaisi koskaan odottaa. Tärkeämpää olisi kuunnella itseään, kysyä, mitä minä tarvitsen ja kaipaan juuri nyt. Pitää pysähtyä kuuntelemaan omaa kroppaa, sillä joskus se tarvitsee hieman lempeämpää viikkoa, lepoa, rauhallista venyttelyä. Ja kroppaakin enemmän pitäisi pysähtyä kuuntelemaan omia ajatuksiaan ja tuntemuksiaan, sitä mitä pääkopasta löytyy. Pitää olla armollinen itselleen, levätä, rentoutua, puuhastella pieniä sen sijaan että ryntäilee paikasta toiseen.\nEdellisellä viikolla minä olen siis pysähtynyt, hidastanut tahtia, antanut itselleni aikaa. Sen sijaan että olisin poikien jalkapallotreenien aikana vetänyt hikilenkin pururadalla käveleskelin metsässä kuopuksen kanssa, nautin kauniista syysillasta. Ja sen sijaan, että olisin yrittänyt täyttää päiväni kaikella mahdollisella velvollisuudella ja tekemisellä olen tehnyt vain välttämättömän, ja antanut itselleni luvan tietynlaiseen haahuiluun, siihen etten tee mitään tuottavaa, en ole tehokas. Koska ei tarvitse olla. Olen taas yrittänyt muistuttaa, että tämä on minun elämäni eikä kenenkään muun.\nEdellisellä viikolla aloitin myös kansalaisopiston kuvataidekurssin. Päätin uskaltautua liikkeelle, antaa itselleni mahdollisuuden kehittyä kuvataiteissa. Ja vaikka vielä on hieman vaikeaa ottaa opettajan neuvoja vastaan tiedän ylittäväni itseni joka kerta. Ja vaikka vielä muiden kurssilaisten läsnäolo häiritsee omaa työskentelyäni, omien töiden näyttäminen muille sitäkin enemmän, tiedän että tarvitsen tämän jo oman itseni vuoksi. Ja itsensä haastaminen palkitsee...\n(Selvennykseksi, yllä oleva kuva ei ole tekemäni. Jäljensin tuon pohjalta kyllä oman hiilityöni, josta kuvaa ei vielä ole...)\nKaiken keskellä minulla on ollut enemmän aikaa maalata, sillä monologin suhteen olemme siinä pisteessä, että näyttelijäni opettelee tekstiä, joten minä keskityn sen aikaa muihin asioihin. Kuten esimerkiksi maalaamiseen. Torstaina harjoittelin käden tekemistä, ja oli taas kerran upeaa huomata kuinka ajantaju vain katoaa kun uppoaa työhön. Ehkä olen ajatellut hieman myös sitä, että jos tällä hetkellä onkin maalaamisen aika, annan itselleni siihen luvan...\nJa on elämässä kaiken ohella myös jotain aivan uuttakin, sillä aloitin monimuoto-opinnot Iso Kirja -opistolla. Viime viikonlopun vietin siis Keuruun Pohjoisjärven maisemissa. Heräsin aamuisin hieman aikaisemmin, kävin pienellä lenkillä kirpeässä syysaamussa, ihailin kaunista luontoa ympärilläni. Viikonlopun aikana nautin valmiista ruokapöydästä ja pienestä irtiotosta omasta arjesta. Mutta sitäkin enemmän taidan nauttia siitä prosessista, joka on tainnut juuri lähteä liikkeelle sisimmässäni.\nJa tähän loppuun vielä perinteisen viikkokoosteen tapaan viikon luetuimmat tekstit:\n- Parin vuoden takainen listaus Kymmenestä vaikuttavimmasta kirjasta.\n- Tekstini vehnättömästä elämästä, kahden vuoden takaa myös. Pitäisi hieman päivittää, sillä alkuvuodesta siirryin vehnättömyydestä gluteenittomuuteen...\n- Muutaman päivän takainen lukupäiväkirjamerkintä Maija Nymanin kirjasta Naisia kaivolla.\nJos viime viikkoa on kuvastanut jollain tavalla pysähtyneisyys, pysähtyminen ja elämän rauhoittaminen, niin totisesti toivon näiden kaikkien jatkuvan edelleen. Ajattelin haravoida hieman puutarhassa, kerätä omenoita, nauttia syysauringosta ja kauniista luonnosta. Suunnitelmissa on myös lukea hieman, maalata sitäkin enemmän ja sukeltaa entistä syvemmälle siihen johonkin uuteen, jonka olen juuri löytänyt...\nKatriina Ttk 28. syyskuuta 2015 klo 16.50\nHidastaminen, rentoutuminen ja rauhoittuminen ovat välillä paikallaan :)\nKirsi 29. syyskuuta 2015 klo 14.25


Lasten kampauspöytä tarvikkeineen – maceakauppa.fi\nLasten kampauspöytä tarvikkeineen\nLelukampauspöytä, joka menee kasaan kuljetusta varten.\nUpea peilipöytä, jossa on lokeroita erilaisille ehostusvälineille. Kampauspöydän saa helposti kasaan matkalaukun muotoon varastoitavaksi tai mukaan reissuun.\nMukana kauneussetissä tulee muun muassa hiustenkuivain, huulikiilto ja muita pikkutarvikkeita.\nKoko 390 x 150 x 240 mm\n40 × 29 × 26 cm\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Lasten kampauspöytä tarvikkeineen” Peruuta vastaus


Ruotsin Kokoomuksesta tiukennettaisiin työperäistä maahanmuuttoa – Konservatiivi\nRuotsin Kokoomuksesta tiukennettaisiin työperäistä maahanmuuttoa\nOn: lokakuu 31, 2019\nRuotsissa on keskusteltu tänä syksynä siitä, miten paljon väkeä Ruotsiin mahtuu. Ruotsin KD:n puheenjohtaja Ebba Busch Thor vähentäisi maahanmuuttoa noin 70 %. Maahanmuuttoa pidetään osaltaan syynä Ruotsin nousseeseen työttömyyteen. Lokakuun tilastoista selviää, että maassa oli 7,4 % työttöminä, mikä ylittää jo Suomenkin 6,8 % varsin korkeat työttömyyslukemat. Riitasointuja alkaa kuulua yllättävältä taholta. Virallisesti Ruotsin Kokoomus, Moderaatit ovat olleet vapauttamassa työperäistä maahanmuuttoa. Nyt puolueen sisältä on alkanut kuulua toisenlaisia ääniä.\n– Se on hankalaa, että tuomme tänne erittäin heikosti koulutettua työvoimaa. Lisäksi on merkkejä siitä, että asiat eivät suju hyvin, kun heikosti koulutetut työntekijät saapuvat maahan, sanoo Skånen Moderaattien puheenjohtaja Lars-Ingvar Ljungman Aftonbladetin haastattelussa.\nRuotsissa oli varsin kireä työperäisen maahanmuuton tarveharkinta ennen vuotta 2008 EU:n ulkopuolelta tulevalle työvoimalle. Siellä asiantuntijatehtävät ja muut kuuluivat tarveharkinnan piiriin, toisin siis kuin nyt Suomessa. Vuonna 2008 tarveharkinta poistettiin kokonaan Moderaattien johtaman hallituksen toimesta.\nNyt liberaalin politiikan on korvannut kovempi linja. Ruotsin Moderaatit ovat muuttaneet käsityksiään maahanmuutosta tiukemmiksi. Kantoja koskien perheiden yhdistämistä ja turvapaikkapolitiikkaa on kiristetty hiljattain, mutta tarveharkinnan poistoon puolue ei ole julkisissa kannoissaan esittänyt muutosta. Nyt näyttää kritiikki alkaneen.\nTarveharkinnan poistosta on varsin ristiriitaiset tutkimustulokset. Työnantajajärjestöt ovat pitäneet uudistusta onnistuneena, kun taas työntekijäjärjestöt pitävät sitä virheenä. Suuri osa myönnetyistä työluvista kohdistuu matalapalkkaisille aloille, joista on valmiiksi ylitarjontaa. Ruotsin maahanmuutto on ollut tarjontavetoista, jossa maahanmuuttajien pyörittämät yritykset ottavat kansalaisiaan maahan matalille palkoille, eikä niinkään muun elinkeinoelämän kontrolloimaa kysyntävetoista maahanmuuttoa, jossa hankittaisiin osaamista, mitä maasta puuttuu. Tällä on seurauksensa.\nTarveharkinnan poistaminen on johtanut väärinkäytöksiin ja harmaantalouden kasvuun. Työlupia on myyty valetyöpaikkoihin. Ruotsiin tulevat työntekijät maksavat oman palkkansa, jotta pääsisivät Ruotsiin. Tämä on tuttua myös Suomesta. Nepalilaiset ravintolat ovat palkanneet työntekijöitä Suomeen lähes orjatyövoimaksi. Raha siirtyy nimellisesti, mutta palkka maksetaa takaisin työnantajan taskuun. Se on kaukana yleisen työehtosopimuksen mukaisesta palkasta. Näin ollen nepalilaiset ravintolat vääristävät kilpailua ja haittaavat sääntöjä ja TES-palkkoja noudattavien yrittäjien kilpailukykyä.\nMyös Moderaattien nuorisojärjestön puheenjohtaja Benjamin Dousa kritisoi estottomasti Ruotsin tilannetta. Hän haluaa päivittää säännöt tähän päivään.\n-Alhaisen ammattitaidon saaneiden työntekijöiden suuri maahanmuutto köyhistä maista, joissa he voivat myös tuoda suurikokoisia perheitä ilman elatusvaatimuksia, tarkoittaa melkein aina Ruotsalaisille veronmaksajille miinusmerkkistä lopputulosta, sanoo Dousa\nDousan mukaan Moderaattien politiikan tulisi perustua kahteen näkökulmaan. Tulisi saada aikaan alhaisemmat maahanmuutto- ja integraatiokustannukset sekä toisaalta nopeampi väylä tuottaville tietotekniikkainsinööreille. Dousa olisi valmis kiristämään tarveharkintaa.\n– On täysin kohtuutonta että työskennellään osa-aikaisesti McDonald’sissa ja tuodaan maahan kumppaneita ja useita lapsia, joita veronmaksajien odotetaan tukevan, linjaa Dousa.\nRuotsin Moderaattien liikkeitä seurataan tunnetusti suurennuslasin kanssa Suomen Kokoomuksen puoluetoimistossa kansakoulunkadulla. Miten asiaa kommentoisi vaikkapa kansanedustaja Juhana Vartiainen?\nPrevious Post: Ihmissyöntiä ehdotetaan avuksi ilmastonmuutoksen torjunnassa\nNext Post: Onko Päivi Räsänen rikollinen?\nJärki palaa hiljalleen pätkittäin vuosien täydellisen tauon jälkeen.\nMutta saattaa olla jo myöhäistä. Pommit räjähtelee , autot palavat , raiskaukset ja muut väkivaltarikokset huipussaan?? Käsittämätöntä? Ja Suomi syöksyy johtajiensa johdolla samassa psykoosissa perässä?\nOttaisin pois tuon “lähes orjatyövoimalla” ja muuttaisin sen: orjatyövoimalla tai toistolla. Lahdessa on ainakin yksi ravintola tutkinnassa tällä hetkellä, ja yksi tapaus on jo tutkittu. Teetetty töitä 12 tuntia joka päivä juurikin ilman lomia. Pahoinpidelty ja melkein asutettu vankilaolosuhteissa kielitaidottomia ihmisiä.\nTällainenko on Suomen tulevaisuus? Hyvää ruokaa orjatyövoimalla.\nNo – ei nyt onnistu: “riistolla’\nJa, nimimerkki on tiAmo


Hotellit lähellä kohdetta US Bank Center (pilvenpiirtäjä) | Hotels.com\nHotellit lähellä US Bank Center (pilvenpiirtäjä) – Milwaukee\nHotellit lähellä kohdetta US Bank Center (pilvenpiirtäjä)\nEtsi hotelleja lähellä kohdetta US Bank Center (pilvenpiirtäjä)\nMilloin aiot matkustaa kohteeseen Milwaukee?\nNäytä kartalla hotellit, jotka ovat lähellä kohdetta US Bank Center (pilvenpiirtäjä)\nEtsitkö hotellia lähellä kohdetta US Bank Center (pilvenpiirtäjä)?\nKun haluat yöpyä lähellä nähtävyyttä US Bank Center (pilvenpiirtäjä) kohteessa Milwaukee, Hotels.com tarjoaa monia käteviä hakutoimintoja, joiden avulla löydät helposti soveltuvan majoituksen alueelta.\nVoit käyttää karttapohjaista hotellihakuamme tällä sivulla olevan kartan kautta (tai vakiohaun tulosten kautta). Koska kaikkien hotellien sijainti nähtävyyden US Bank Center (pilvenpiirtäjä) ympärillä näytetään kartalla selvästi, voit tarkentaa hakuasi kohteessa Milwaukee tai Wisconsin esimerkiksi lähistön muiden nähtävyyksien, kaupunginosien ja julkisen liikenteen palveluiden perusteella. Jos olet matkassa omalla autolla, muista hakea pysäköintiä tarjoavia hotelleja.\nKun haet parhaita hotellitarjouksia nähtävyyden US Bank Center (pilvenpiirtäjä) lähistöltä, voit suodattaa tuloksia myös hinnan ja keskimääräisen vuorokausihinnan perusteella. Jos tiedät, millaista hotellia haet, voit suodattaa tuloksia myös tähtiluokituksen ja muiden maasta Suomi tulevien asiakkaiden arvosteluiden perusteella.\nJos olet tutustumassa nähtävyyteen US Bank Center (pilvenpiirtäjä) perheesi tai muun ryhmän kanssa, muista tutustua huonevaihtoehtoihin ja hotellien tarjoamiin palveluihin, jotta löydät varmasti tarpeitasi vastaavan hotellin. Tällä hetkellä kohteen Milwaukee suosituin hotelli on Luxury 2 Bedroom Downtown Apartment. Sinne on tehty jo 5 varausta edellisen tunnin aikana.\nKaikki hotellien erikoistarjoukset kohteessa Milwaukee, Wisconsin\nViime hetken hotellitarjoukset kohteessa Milwaukee, Wisconsin


Pysähdy, rentoudu ja inspiroidu | Joensuun Uutiset\nTeksti Eero Lehtimäki, Joensuun kaupunginorkesterin taiteellinen johtaja\nNuori mies hyräilee konsertin päätöskappaletta vielä Carelia-salin narikalla takkia hakiessaan. Moni oli ehkä miettinyt, jaksaako vielä torstai-iltana rankan viikon päätteeksi lähteä mihinkään. Lähtipä kuitenkin, ja konsertin jälkeinen innostunut kuhina todistaa taiteen eheyttävää voimaa. Tämän arjen juhlan jälkeen on kiva puurtaa perjantai töissä ja suunnata viikonlopun viettoon.\nMutta mitä perinteinen orkesteri voi tarjota nykyaikana, kun kaikki ympärillä on nopeata, digitaalista ja välkkyvää? Juuri sitä, mitä ei muualta meinaa saada: aitoa käsityötä, rauhoittavaa läsnäoloa ja ainutkertaisia kokemuksia, jotka on luotu paikan päällä kuulijoita varten. Orkesterin tehtävä on myös tuoda ihmiset yhteen.\nOrkesterimme ja sitä ympäröivä hyvä pöhinä ovat nousseet puheenaiheeksi ympäri Suomen. Olemme kuitenkin vasta pääsemässä vauhtiin. Odotan innolla, että saan toivottaa yhä useamman tervetulleeksi unelmoimaan kanssamme, löytämään uusia maailmoja ja todistetusti virkistymään kulttuurin vaikutuksesta.\nKonserttiin tullaan nauttimaan ja ihmettelemään – mitään ei tarvitse ymmärtää etukäteen. Kerron kyllä tarinoita biisien taustoista, mutta saat halutessasi keksiä ihan omat tarinat. Tärkeintä on, että saat pysähtyä, rentoutua ja inspiroitua.\nMutta mitä perinteinen orkesteri voi tarjota nykyaikana, kun kaikki ympärillä on nopeata, digitaalista ja välkkyvää?


13.9.2006 Oulu Energia Areenalla (Raksila)\nA-nuorten SM-liiga, runkosarja\nKÄRPÄT - ILVES 1 - 3 (0 - 1, 1 - 2, 0 - 0)\nA-nuorten SM-liigan sarja-avaus 13.09.2006 Raksilassa\nVille Rajalan tekemää Kärppien 1-2 kavennusmaalia Raksilan yleisö pääsi ihailemaan kautta aikain ensimmäisenä virallisessa SM- sarjapelissä tehtynä Kärppämaalina POMI-mediakuutiosta keskiviikkoiltana.\nMutta edes "oululainen energia" ei riittänyt "areenalla" kauden avauksessa enempään. Liekö mahtava POMI-kuutio uutuus peliareenan yllä sitten vienyt osan pelitarkkuudesta?\nJoka tapauksessa Ilves tarrasi pikkupetojen turkkiin sen verran terävästi, ettei enempiä Kärppä- tuuletuksia päästy videotaululta enään ihailemaan.\nMyös alkaneen kauden uudet tiukemmat sääntötulkinnat toivat ajoittain tungosta "rangaistusboksiin" ja antoivat hyvää harjoitusta niin toimitsijoille kuin uuden tulostaulun hoitajalle. Sillä päätuomari Janne Isometsän pillistä lähti yhteensä liki parikymmentä rangaistusta.\nMutta yleisön harmiksi ja kotijoukkueen tappioksi erikoistilanne pelaamisen hyödynsivät ainoastaan vieraat tekemällä avausmaalinsa ylivoimalla ja kaksi muuta maaliaan alivoimalla. Kärppäveskari Matti Alasimonen muutamilla huipputorjunnoilla Ilveksen avopaikoissa kuitenkin esti rumemmat lukemat.\nJa kun kotijoukkueen ruutikin oli sarja-avauksessa vielä hieman märkää ja maalijyvääkin pitää vielä kohdistaa. A-nuorten SM-liigan viimekauden hopeajoukkue tuli kesän riemujen jälkeen tylysti palautetuksi takaisin jään pinnalle. Mutta tästähän se sarjakausi vasta alkaa.\nPALOLA Olli JÄRVINEN Jan-mikael MATTILA Lassi\nRAJALA Ville KARHUNEN Ossi OHTAMAA Atte\nSAVOLAINEN Antti JÄRVINEN Jan-mikael SUOMAA Juha\nALASIMONEN Matti, Kärpät 12 + 4 +13 = 29\nLAITINEN Jarno, Ilves 10 + 14 + 7 = 31\nANTONEN Juuso Ilves Kiekkolehden kolmostähti 3\nJÄRVINEN Jan-mikael Ilves Kiekkolehden kakkostähti 2\nRAJALA Ville Kärpät Kiekkolehden ykköstähti 1\nPäätuomari Janne Isometsä, linjatuomarit Pasi Heikkinen ja Timo Malinen\nOttelua seurasi lähes 200 katsojaa\n33 ALASIMONEN Matti, 31 KARHUNEN Tomi\n42 WEDMAN Joonas, 20 PIIRAINEN Arttu, 50 MÄKELÄ Ville\n4 LEHTO Joel, 24 GAZUR Boris\n26 ALAMÄKI Antti\n27 KÄHÖNEN Niko, 39 MEMONEN Iiro, 11 HEIKKINEN Tuomo C\n3 HIMANKA Markus A , 19 MATTILA Akseli\n21 PERKKIÖ Matias, 25 KURIKKA Ville, 37 RAJALA Ville\n12 PYLKÄS Matti (H), 43 KARHUNEN Ossi\n15 AHO Jukka, 17 KAIJALA Teemu, 23 JÄÄSKELÄ Jaakko\nValm. Jari Laukkanen\nJ.joht. Jouni Kukkonen\nHuolt. Kalle Aalto\nLääk. Petri Koivunen\nFysiot Esa Sihvonen\n35 LAITINEN Jarno , 30 PÄTSI Mikko\n39 PALOLA Olli ,33 MATTILA Lassi C, 22 ANTONEN Juuso\n12 SAVOLAINEN Antti, 5 KAARIO Ville A\n31 PELLINEN Jaakko A ,40 KALLIO Markus, 23 SANDVIK Henri\n32 NÄPPILÄ Jarkko, 52 FRIMAN Petteri\n19 SUOMAA Juha, 17 JÄRVINEN Jan-mikael, 42 TUOMINEN Pasi\n4 ALATALO Jonas 8, AALTO Jouni\n15 ROPPO Antti, 16 RAJALA Juuso, 11 MÄKELÄ Veli-petteri\n34 LEPPÄNEN Jarkko, 37 AALTO Jarmo\nValm. Sami Hirvonen\nJ.joht. Jouko Mattila\nHuolt. Pentti Aho\nHieroja Antti Muurila\nTekstit, Eero Pylkäs\n16.9.2006 Sampo Anttila