Taloustieteen laitos - Helsingin yliopisto\n22nd September, 12 o’clock (the event ends in at 2 o’clock p.m. at the latest), University of Helsinki, Metsätalo 1 (University of Helsinki, Metsätalo, Unioninkatu 40, 1st floor). Welcome!\nOrganizers: Consumer Economics (Dept. of Economics and Management), Finnish Association of Consumer Research, Consumer Society Research Centre, Doctoral Programme in Political, Societal and Regional Change\nTaloustieteen laitoksen pääaineista muodostuu 1.8.2017 alkaen ympäristö- ja elintarviketalouden koulutusohjelma, josta voi hakea maisterin tutkinnon suorittamisoikeuta mm. Elintarviketalouden ja kulutuksen maisteriohjelmaan tai Maatalous-, ympäristö- ja luonnonvaraekonomian maisteriohjelmaan. Ennen vuotta 2017 yliopistoon sisäänpäässeet opiskelijat voivat suorittaa tutkintoaan 31.7.2020 asti vanhojen tutkintovaatimisten mukaan tai siirtyä uusien koulutusohjelmien opetusohjelmiin, jotka julkaistaan kesällä 2017.\nLisätietoa kandidaatin koulutusohjelmaan hakemisesta ja hakukohteista löytyy opintopolusta.\nNordean Maataloussäätiö jakoi 28 stipendiä maa- ja metsätalouden sekä niihin läheisesti liittyvien alojen korkeakouluopiskelijoille.\nItämeren suojelun ekonomian profesuurille jatkokausi (25.11.2016)\nValtava määrä kipsiä voi pelastaa Saaristomeren (7.11.2016)\nAino Immonen väitteli aiheesta Essays on emotional influences in consumer food choice - Understanding emotional intricacies in consumers’ price vs. ethicality trade-off decisions, and perceptions of genetically modified food products". 27.11.2015\nTaloustieteen laitos muutti maaraskuussa 2015 uusiin tiloihin Viikin C-rakennukseen (latokartanonkaari 5, 3 krs.) ja laitekeskusiipeen (DK-siipi, latokartanonkaari 5).\nKyösti Arovuori väitteli 4.9.2015 aiheesta "Political effectiveness of agricultural policies - An empirical analysis\nMML Kyösti Arovuori väitteli 4.9.2015 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Political effectiveness of agricultural policies - An empirical analysis" (Empiirinen analyysi maatalouspolitiikan vaikuttavuudesta).\nVastaväittäjänä toimi Associate Professor, Ph.D. Eirik Romstad, Norwegian University of Life Sciences, ja kustoksena on professori Antonios Rezitis.\nVäitöskirja julkaistaan sarjassa PTT julkaisuja. Väitöskirjaa myy Pellervon taloustutkimus PTT, Eerikinkatu 28A, 00180 Helsinki, ptt@ptt.fi.\nOsuuskunnat ja kestävä kehitys” –kirja julkaistiin 24.2\nErkki Tuomioja uutuuskirjassa: ”Osuuskuntien asemaa ei pidä tietosesti heikentää”\nOsuuskunnissa on mahdollista yhdistää ekologinen, sosiaalinen ja taloudellinen kestävyys. ”Osuuskunnat ja kestävä kehitys” –julkaisu käsittelee osuustoiminnan ja kestävän kehityksen ulottuvuuksia monista eri näkökulmista. Julkaisun artikkeleissa ovat esillä osuuskuntien kehitys ja kilpailuedut yritysmuotona.\nValtaosa maailman elintarvikkeiden jalostuksesta tapahtuu tuottajaosuuskuntien kautta. Euroopassa yli 60 prosenttia maataloustuotteista jalostetaan osuuskunnissa. Useissa kehitysmaissa osuuskunnat ovat merkittävässä asemassa köyhyyden vähentämisessä ja kansalaisyhteiskunnan rakentamisessa.\n”EU:n sisämarkkinaperiaatteita on sovellettava tavalla, joka ei johda osuustoiminnan aseman tietoiseen tai tahattomaan heikentämiseen. Tämä tulee ottaa huomioon sekä Suomessa että Euroopan unionissa elinkeinoelämää ohjaavassa lainsäädännössä ja kilpailupolitiikan soveltamisessa”, ulkoministeri Erkki Tuomioja (sd.) toteaa artikkelissaan.\nOsuuskunnat edistävät ruokaturvaa kehitysmaissa\nLiiketaloustieteen oppikirjoissa tulisi hänen mielestään käsitellä myös osuustoimintaa ja pohtia, miten osuustoiminnalliset yritykset toimivat ja mitä ne voisivat tarjota nykyisessä taloustilanteessa.\n”Osuuskunnat ja kestävä kehitys” –kirjan kirjoittajina ovat Helsingin yliopiston rehtori Jukka Kola, ulkoministeri Erkki Tuomioja, MMM:n kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallio, professorit Visa Heinonen, Tapani Köppä, Petri Ollila ja John Sumelius, Pellervo-Seuran toimitusjohtaja Sami Karhu sekä tutkijat Sara Lindberg, Shimelles Tenaw, Pekka Hytinkoski ja Eliisa Troberg. Kirjan julkaisijoina toimivat Pellervo-Seura ja Helsingin yliopiston taloustieteen laitos. Kirja sopii yliopisto- ja korkeakoulukurssien materiaaliksi.\nLisätietoja toimitusjohtaja Sami Karhu sami.karhu@pellervo.fi, puh. 0400 545 989.\nKirjaa voi ostaa 25 eurolla ( + postimaksu) taloustieteen laitokselta. Yhteydenotot: outi.o.pajunen(at)helsinki.fi\nNatalia Kuosmanen väitteli aiheesta Applying insights from production theory and frontier estimation to sustainability assessment in agriculture\nNatalia Kuosmanen väitteli 24.10.2014 aiheesta "Applying insights from production theory and frontier estimation to sustainability assessment in agriculture".\nVastaväittäjänä toimi Professor Alfons Oude Lansink, Wageningen University, ja kustoksena professori John Sumelius.\nVäitöskirja julkaistaan sarjassa MTT Science. Väitöskirjaa myy MTT Agrifood Research Finland, FI-31600 Jokioinen, julkaisut@mtt.fi.\nLisätietoja väitöksestä (MTT:n tiedote)\nMMM Kimmo Ollikka väitteli 15.4.2014 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Essays on auction mechanisms and information in regulating pollution".\nVastaväittäjänä toimi professori Juan-Pablo Montero, Ponti\ncia Universidad Católica de Chile, ja kustoksena professori Markku Ollikainen.\nVäitöskirja julkaistaan sarjassa VATT Publications.\nETL Leena Alakoski väitteli 21.3.2014 aiheesta "Yritysasiakkaan arvon muodostuminen luontomatkailupalvelusta – palvelukeskeisen liiketoimintalogiikan näkökulma".\nVastaväittäjänä toimi professori Raija Komppula, Itä-Suomen yliopisto, ja kustoksena professori Markku Koskela.\nVäitöskirja julkaistaan sarjassa Taloustieteen laitoksen julkaisu.\nMaster of Social Sciences Janne Helin väitteli 13.12.2013 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Cost-efficient nutrient load reduction in agriculture - a short-run perspective on reducing nitrogen and phosphorus in Finland" (Maatalouden ravinnekuormituksen kustannustehokas vähentäminen - lyhyen aikavälin näkökulma typen ja fosforin vähentämiseen Suomessa).\nVastaväittäjänä toimi Associate professor Eirik Romstad, Norwegian University of Life Sciences, ja kustoksena professori Markku Ollikainen.\nVäitöskirja julkaistaan sarjassa MTT Science. Väitöskirjaa myy MTT, Media and Information services, FI-31600 Jokioinen, +358-295300700, julkaisut@mtt.fi.\nMMM Janne Artell väitteli 15.11.2013 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Recreation Value and Quality of Finnish Surface Waters - Revealed Preferences, Individual Perceptions and Spatial Issues" (Suomen pintavesien virkistysarvo ja laatu - Paljastetut preferenssit, kansalaisten näkemykset ja spatiaaliset kysymykset).\nVastaväittäjänä toimi professori Jeffrey Englin, Arizona State University, ja kustoksena on professori Markku Ollikainen.\nVäitöskirja julkaistaan sarjassa MTT Tiede. Väitöskirjaa myy MTT Agrifood Research Finland, Media and Information services, FI-31600 Jokioinen, phone +358 29 5300 700, e-mail julkaisut@mtt.fi.\nOsuuskunnat ja kestävä kehitys -seminaari 20.11.2013\nTervetuloa Helsingin yliopiston taloustieteen laitoksen järjestämään ”Osuuskunnat ja kestävä kehitys” -seminaariin seuraamaan esityksiä ja paneelikeskustelua osuustoiminnan roolista kestävän kehityksen edistäjänä!\nSeminaarin tavoitteena on käsitellä kysymystä, onko osuustoiminta eräänä vaihtoehtoisena yritysmuotona pystynyt toteuttamaan tavoitteita, jotka toisten yritysmuotojen on hankala toteuttaa? Missä tilanteissa osuuskunnat ovat toimivampia tai sopivampia kuin esimerkiksi osakeyhtiöt? Missä olosuhteissa ne eivät ole sitä? Vastaako osuustoiminta maaseudun kestävän kehityksen haasteisiin tulevaisuudessa? Mikä on Suomen mahdollinen lisäpanos maan vahvan osuustoimintaperinteen pohjalta.\nLisätietoja seminaarista, ohjelma ja ilmoittautuminen:\nMMM, FM Pauli Lappi väitteli 30.8.2013 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Emissions trading under market imperfections".\nMML Anna-Maija Heikkilä väitteli 17.8.2013 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Replacement decisions on Finnish dairy farms – toward better economic performance with novel technology and sustainable herds".\nVäitöskirja julkaistaan sarjassa MTT Science. Väitöskirjaa myy MTT Agrifood Research Finland, Media and Information services, FI-31600 Jokioinen, phone +358 29 5300 700, e-mail julkaisut@mtt.fi.\nVäitöskirja on myös elektroninen julkaisu ja luettavissa osoitteesta: http://hy.etapahtuma.fi/ www.mtt.fi/mtttiede/.\nETM Riikka Sievänen väitteli 22.5.2013 aiheesta "Exploring the drivers of responsible investment in European pension funds".\nETM Riikka Sievänen väittelee 22.5.2013 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Exploring the drivers of responsible investment in European pension funds".\nMMM Piia Aatola väitteli 22.3.2013 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Putting a Price on Carbon – Econometric Essays on the European Union Emissions Trading Scheme and its Impacts".\nMML Leena Erälinna väitteli 15.2.2013 Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Liikesuhteen ulottuvuuksien väliset vaikutussuhteet maataloustarvikekaupassa" (The Connections between Dimensions of the Business-to-Business Relationship in Agricultural Supplies Trade).\nLisätietoja väitöksestä: http://www.helsinki.fi/mmtdk/esittely/uutiset/2013/130205_eralinna.html\nMMM Juho Soirinsuo väitteli 30.11 aiheesta: Growth and profitability of logging and transportation in wood procurement companies in Finland - What strategies and entrepreneurs are needed for profitable growth?\nVäitöskirja julkaistaan sarjassa Department of Economics and Management Publications.


Le Conquet – hotellit\n29217 Le Conquet, Ranska\nHoliday home Résidence Des Iles 3 on toivottanut asiakkaat tervetulleeksi 14. toukok. 2013 lähtien\nMilloin haluaisit yöpyä majoituspaikassa Holiday home Résidence Des Iles 3?\n6 syytä valita Holiday home Résidence Des Iles 3\n14 majoituspaikkaa kohteessa Le Conquet\nMukavuudet: Holiday home Résidence Des Iles 3\nLiinavaatteet ja pyyhkeet eivät sisälly huoneen hintaan. Asiakkaat voivat vuokrata ne majoituspaikasta lisähintaan 27 EUR per henkilö tai tuoda omat mukanaan.\nArvioiden pistemäärän laskemiseksi tarvitaan vähintään 5 arviota. Jos arvioit varaamasi oleskelun, autat majoituspaikkaa Holiday home Résidence Des Iles 3 tavoitteen saavuttamisessa.\nSuosittuja majoituspaikkoja: Le Conquet\nLe Conquet – parhaat palat\nKlikkaa tästä, niin näet lisää suosittujen maamerkkien lähellä olevia majoituspaikkoja kohteessa Le Conquet\nMonumentit Saint-Mathieu Lighthouse\nLe Conquet – Säästä jopa 50 %\nSulje kartta 130401,127172,131517,130238,128467,130779,125705,131615,127757,130011,129783,127270,131658,126791,131642|1,130356,130468,127931,127170,130239,129064,129611,129082,130006,129997,131316|1,128228,126432,127174,127168,128989,130120,127260,129053,129808,129494,131316,130456|1,131639,126886,128118,130648,131682,128740,122919,128146,130221,124382,128335,128014,128445,129703,126809,131666,129162,130354,122773,120188,128886,127370,129561,126879,131514,131642,130070,131521,130151,127383,131610,129384,130456,124860,127247,130433,117210,130068,128824,129838,130120|1


Muistatko Seppo Rädyn legendaarisen lohkaisun Heli Rantaselle? Nyt Räty kertoo mitä oikeasti sanoi - Yleisurheilu - Ilta-Sanomat\nMuistatko Seppo Rädyn legendaarisen lohkaisun Heli Rantaselle? Nyt Räty kertoo mitä oikeasti sanoi\nSeppo Räty paljasti totuuden 20 vuotta vanhasta legendasta.\n(KUVA: Tuomas Selänne, Jussi Nukari/Lehtikuva)\nJulkaistu: 3.8.2016 7:24\nTohmajärven keihäslegenda muistaa elävästi tapahtumat ennen naisten keihäsfinaalia.\nAtlantan olympiakisat 1996 muistetaan suomalaisittain erityisesti Heli Rantasenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Heli%20Rantasen keihäskullasta. Miksei myös pronssille kiskaisseesta Seppo Rädystähttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Seppo%20R%C3%A4dyst%C3%A4, joka kannusti intohimoisesti Rantasta ennen tämän finaalia. Mutta mitä Räty itse asiassa tokaisi tulevalle kultamitalistille?Sanavalmiin keihäslegendan on kerrottu lohkaisseen: Nyt Heli kiskaise niin että v*ttu repeää. Räty muistaa elävästi tapahtumat ennen finaalia ja kertoo nyt, mitä hän todellisuudessa sanoi.– Siinä olimme Helin kanssa harjoituskentällä, kun hän teki lähtöä kentälle. Tokaisin Helille: nyt vedä niin että kusi lentää. Heli vaan hymyili ja lähti kisaamaan, Räty muistelee.\nOlympiavoittaja Rantanen vahvisti lukemattomista kuolemattomista sitaateistaan kuuluisan Rädyn tarinan Ilta-Sanomille tiistaina. Räty itsekin oli yhä juttutuulella.– En tiedä, oliko sillä kannustuksella mitään merkitystä Helin heittoihin, mutta ei se varmaan ainakaan haitaksi ollut, Räty sanoi hymyillen.\nMitä Heli Rantanen lupasi Seppo Rädylle Atlantassa olympiakullasta?\nKeihäsmiehet ja -naiset muistetaan rempseistä lausunnoistaan Atlantan olympialaisissa. Lue lisää ›\nAbdelrahmanin B-näyte on edelleen tutkimatta


Ii - Sivu 5 - Rantapohja\nIi, Keskustelemme, Yleisö 19.08.2021 00:00\nÄänesi ei todellakaan mennyt keskustalle. Teijo Liedeksen ja Leena Tiiron kirjoitus Rantapohjassa ei selvittänyt asiaa ihan täysin oikein. Heti ensimmäisen…\nAjankohtaista, Haukipudas, Ii, Jääli, Kello, Kiiminki, Kuivaniemi, Yli-Ii, Ylikiiminki 19.08.2021 00:00\nOokko nää kuullu: Lampaat tekivät työnsä\nRantapohjasta 4.1.1974: Tanja 3 v söi puuroa. Naapurin poika, 2 v, tuli ja istui toiselle puolelle pöytää ja katsoi tyttöä.…\nIi 19.08.2021 00:00\nKuntoutuuko Adhd-lapsi siivousvälinevarastossa?\nElämme 2020-lukua. Neuropsykiatrisesti oireilevan lapsen kuntouttava terapia voi yhä tapahtua päiväkodin tai koulun siivouskopissa tai urheiluvälinevarastossa. Koppiterapian pitäisi olla historiaa, mutta ikävä kyllä se on liian monelle lapselle totisinta totta edelleen. Miksi näin on? Ammattilaisina tiedämme, ettei kopissa tehty terapia siirry lapsen arkeen, vaan jää lapselle ainoastaan kivaksi leikkihetkeksi. Terapian tavoite on kuntouttaa, ei tarjota pelkkää leikkihetkeä jossakin kopperossa. Vaikka leikki kuuluukin osana terapiaan.\nHaukipudas, Ii, Kiiminki, Yli-Ii, Ylikiiminki 19.08.2021 00:00\nMuista Hyvinvointisi ‑kiertue alkaa\nIi 17.08.2021 00:01\nTerveydenhuollon uhkakuvat heijastuvat teoksiin\nIin pääkirjaston muusajuhlien ensimmäisenä kirjailijavieraana saatiin kuulla ihotautilääkärinä päätyötään tekevää iiläislähtöistä Toni Ahoa, jolta on tänä vuonna ilmestynyt Milla Vartiainen ‑trilleritrilogian kolmas ja näillä näkymin viimeinen osa Partus. Ensimmäinen osa Exitus ilmestyi vuonna 2017, ja jatkokseen se sai Organus ‑teoksen jo seuraavana vuonna. Partusta Aho puolestaan työsti suurelta osin koronapandemian aikana, ja hän tunnustikin ajan olleen itselleenkin kaikinpuolin vaikea. Trilogiaa ennen Aholta on ehtinyt ilmestyä kaksi teosta, esikoisteos Samuel vuonna 2010 sekä nuorille suunnattu Vettä sakeampaa vuonna 2013.\n“Käyttöön, ei näyttöön” – Ari Malmberg tekee veitsiä Iin Rantakestilässä\nIin Rantakestilään on noussut uusi yritys, MoRel Knives Oy. Yrittäjä Ari Malmberg kertoo, että tällä hetkellä yrityksen päätuotteena ovat täysin käsityönä valmistetut, laadukkaat keittiöveitset.\nHaukipudas, Ii, Keskustelemme, Yleisö 17.08.2021 00:00\nIissä perussuomalaiset liittoutuivat vaalien jälkeen keskustan kanssa, jotenka ääni persuille meni suuren keskustapuolueen laariin. — Petetty\nAjankohtaista, Haukipudas, Ii, Kiiminki, Kuivaniemi, Yli-Ii, Ylikiiminki 17.08.2021 00:00\nPoisnukkuneet ja maanpoveen saatetut 17.8.\nPoisnukkuneet Jari Pekka Liedes Haukiputaalta kuoli 4.7. 59-vuotiaana.\nIi, Yleisö 17.08.2021 00:00\nVesivastuullisuus koskee kaikkia, myös tuulivoimahankkeita\nÄllistynyt (Rantapohja 10.8.2021) kommentoi aikaisempaa tuulivoimapuistoihin ja pohjavesialueisiin liittyvää kirjoitustani Rantapohjassa ja samalla väittää, että olisin ollut hyväksymässä Yli-Olhavan tuulivoimalan. Yleensä en vastaile nimettömiin puskista huuteluihin mutta nyt haluan tekstarin väitteitä korjata. Kunnanvaltuusto hyväksyi Yli-Olhavan tuulivoimahankkeen osayleiskaavan kokouksessaan 1.2.2021. Varavaltuutettuna en ollut tämän asian käsittelyn aikana mukana kokouksessa, en siis ole ollut hyväksymässä enkä päättämässä kyseisestä hankkeesta.\nIi 17.08.2021 00:00\nRoope Jokela huippuaikaan Illissä hiihtäjien ja suunnistajien juhlassa\nKuten hyvin tiedetään, Rantapohja leviää alueensa ohella ympäri Suomen, jopa eri puolille maailmaa. Näillä illinjuoksujutuillakin on monenkirjava lukijakunta. Peräti Valko-Venäjän presidentin emäntä Galina on tilannut Rantapohjan juuri Illinjuoksujen takia ja palkannut sihteerin kääntämään jutut valkovenäjäksi. Homma on kuulemma haasteellinen, jopa hankala ja moni yrittäjä on saanut tehtävästä potkut. Yhtenäkin päivänä Galina-rouva sanoi innoissaan Alexandrille: – Kuule, tässä on taas hauska juttu Illinjuoksuista. Lukasenko?


Nuoret kävääsi – Rautalinnun räpiköönnit\nPoijan väki tuli torstaiehtoolla tänne. Rymy oli kuulemma pitäny kauhian ulinan, ku se oli hoksannu, mihinkä ollahan tulos. 😀 Silti se ei autosta päästyä hetkehen kerkiä pirättää tervehtimähän, ku sillä on hepuli päällä.\nMulla oli nuorille pitsa valamihina ja me söimmä kaikin iltaruaan Etelä-Eurooppalaasehen tapahan puoli kymmeneltä. 😀 Jäläkiruaaksi oli viimme jouluusesta torttutaikinasta tehtyjä ”viineriä”. Kauaa ei jaksettu tuusia ruaan jäläkihin vaan painuttihin maata.\nPerijantaina poika kävi katsastamas autonsa ja ku mä olin töis, oli isännän keittovuoro. Ruokana oli makkarasoppaa, johonka siltä oli vähä ”lipsahtanu” liikaa chiliä. Kelepas kumminki kaikille, ku oli tarpeeksi näläkä. Totesin kyllä vain, jotta pieraasta ei tohori, ku saa pelijätä, jotta housut syttyy palamahan.\nEileen poijalla oli joku tapahtuma, mihinä sillä meni koko päivä. Miniänaluulla oli pää kipiä, eikä se lähteny sinne. Me käyymmä isännän kans hakemas mun silimäklasit. Niistä tuli ilimootus jo tiistaina, mutta mä sanoon, jotta hajetahan vasta sitte ku isännänki klasit tuloo. No, niistä ei oo vieläkää kuulunu mitää, niin isäntä päätti, jotta ku on niin sateenen sääki, jottei voi mitää teherä, niin käyrähän hakemas mun klasit ja ruokakaupas ja syömäs samalla. Poika nimittään ilimootti, jotta heillä on krilliruokapäivä eikä niille tarvinnu siis keittää. Tosin niitten ruokaalu meni taas johonki puoli yhyreksähän ehtoolla.\nSaunas käytihin vasta sen jäläkihin. Meki tulimma isännän kans saunasta joskus puoli yhyrentoista aikahan. Ei oo varmahan ikänä saunoottukaa niin myöhään. Mutta mitäpä sen oli väliä, ku ei tänä aamuna ollu kiirus mihinkää.\nPari konehellista oon tänään pesny pyykkiä ja on ollu niin aurinkoonen ja tuulinen sää, jotta ne oli melekeen kuivia, ku äsköön hain ne tupahan. Ripustin kumminki vielä pesuhuonehen narulle kuivamahan loppuhun. Niistä tuloo niin hyvä haju, kun ne saa pihalla kuivata.\nTänään oli poijan påyynnöstä taas krilliruokaa. Tällä kertaa iskän krilliltä: halloumia, possun filettä, juustomakkaraa ja lisukkeheksi Cesar-salaattia. Jäläkiruaaksi tein murovohovelia. Niitten kans mansikkahillua ja vaahtoutuvaa vanilijakastiketta.\nNuorille laitettihin evähäksi kaikkia tämänpäivääsiä ruaanloppuja. Paitti Cesar-salaattia en antanu. Sen mä haluan syörä itte. 😀 Nuoret on ny kotomatkalla. Pyyrän aina laittamahan viestiä, ku ovat päässehet perille, niin ei tartte murehtia.\nNext postKale Puonti: Manni\nOne thought on “Nuoret kävääsi”\nPyyki kuivatus ulkon näi syksysel sääl, ai et tuoksuu ihanalle.\n107 179 hits


Virkatut värikkäät rengaskoristeet juhlaan ja arkeen\nVirkatut rengaskoristeet ovat oiva tapa koristella kesän juhlat! Halutessasi voit kiinnittää renkaaseen helmiä tai sulkia.\nKoot: Halkaisija. 18 cm ja 15 cm\nLanka: Katia Monaco -lanka (100 puuvilla, 50 g =110 m, 22 s ja 27 krs = 10 cm)\nLangan menekki: Katia Monaco -lankaa: 2 suureen koristeeseen vihreää (17) ja lilaa (34) molempia 50 g. 2 pieneen koristeeseen pinkkiä (41) ja sinistä (19) molempia 50 g.\nSaatat olla kiinnostunut myös näistä virkkausohjeista:\nVirkkaa tähtiä vaikka kangaskassin somisteeksi\nVirkkaa ihana Rytmi-laukku puuhelmillä\nPidä kahvit kuumana, virkkaa hauska pannumyssy\nVirkkuukoukku: Nro 2 tai käsialan mukaan.\nMuut tarvikkeet: 2 puista rengasta, joiden halkaisija on 18 cm ja 2 samanlaista rengasta, mutta niiden halkaisija on 15 cm.\nMallivirkkaus: Virkkaa piirroksen ja ohjeen mukaan.\nTee suuret rengaskoristeet näin:\nVirkkaa aloitusketjuksi 10 kjs ja sulje ketju renkaaksi ps:lla. Tee sitten suljettuna virkkauksena piirroksen 1.–2. krs:t. Katkaise sekä päätä lanka ja aloita 3. krs siten, että kiinnität langan ps:lla yhden kjs-ketjun yläreunaan. Virkkaa sitten 3. krs piirroksen mukaan. Sulje krs ps:lla, katkaise ja päätä lanka.\nAseta kuvio renkaan sisään ja kierrä lankaa yhden p-ryhmän keskellä olevan kjs:n ja renkaan ympäri. Solmi langanpäät ja katkaise ne lyhyiksi. Kiinnitä kaikki muutkin 9 p-ryhmää samoin renkaaseen. Virkkaa sitten ripustuslenkiksi 40 cm pitkä kjs-ketju, sulje ketju ps:lla, katkaise ja päätä lanka. Kierrä ketjun toinen pää puurenkaan ympäri ja vedä toinen pää ketjun taitteen läpi.\nTee pienet rengaskoristeet näin\nVirkkaa koriste muuten samoin kuin edellinen, mutta tee nyt 2. krs:lla jokaisen 25 kjs:n tilalle vain 20 kjs. Kiinnitä koriste ja tee ripustuslenkki kuten edelliseen koristeeseen.\nJulkaistu Kotiliesi Käsityö 4/2015\nKommentoi juttua: Virkatut värikkäät rengaskoristeet juhlaan ja arkeen


VÄÄRIN TYÖSKENNELTY, VÄÄRIN LOMAILTU? – Työterveyshuollon virtuaaliyliopiston blogi\nVÄÄRIN TYÖSKENNELTY, VÄÄRIN LOMAILTU?\nPosted\ton\t 17.6.2013 by\tJarmo Heikkinen / 1 Comment\nHesarissa 13.6.13 siteerattiin 50 vuotta aiemmin samalla päivämäärällä ilmestynyttä lehteä. Tuolloin Euroopan eri puolilla oli käyty debattia siitä, onko viiden päivän työviikko vai talviloma parempi lisä lyhyelle kesälomalle. Vuonna 1963 vielä tehtiin yleisesti 6-päiväistä ja 45-tuntista työviikkoa. Esimerkiki Saksassa lääkärikunta oli yllättäen 5-päiväistä viikkoa vastaan senaikaiseen näyttöön perustuen: ”Pitkäaikaisten tieteellisten tutkimusten pohjalla väittävät lääkärit, että vapaa lauantai työtätekevälle ihmiselle ei suinkaan merkitse virkistystä. Pitempi ja varsinkin toinen loma vuodessa olisi terveydelle verrattomasti suurempi apu.” Näytöstä en osaa sanoa, mutta mieleeni tulee Minna Canthin tunnettu sanonta: ”Vanhojen totuuksien on väistyttävä uusien tieltä!”\nSuomessa kyse oli viikkotyöajan lyhentämisestä 45 tunnista 40 tuntiin. Tämä oli selvintä toteuttaa siten, että viikon kuudennen työpäivän, lauantain, viisituntinen työpäivä jäi pois. Lopullisesti työmarkkinakeskusjärjestöt sitten sopivat tästä vuonna 1965 ja laki työajan muuttamisesta Suomessa astui voimaan 1.1.1966. Työaika lyheni sitten eri aloilla asteittain vuoteen 1970, jolloin kaikki työntekijämme tekivät viisipäiväistä työviikkoa – tässä muutoksessa olimme ensimmäisten joukossa Euroopassa. Koululaisten työviikko muuttui 5-päiväiseksi lopullisesti syksyllä 1971.\nTyöaika on sadassa vuodessa lyhentynyt noin 10 tunnilla. Laki ”vain” 6-päiväisestä ja 47-tuntisesta työviikosta säädettiin Suomessa vuonna 1917 ja 40 tuntia siis vuonna 1963. Vuonna 2011 Suomessa kokoaikaisen työn viikkotuntimäärä oli Wikipedian mukaan keskimäärin 37,8 tuntia (mukana mahdolliset ylityötunnit ja poissaolot). Kokoaikaisten lääkäreiden keskimääräinen työaika on puolestaan yllättävän lähellä vuosisadan alun yleisiä työtuntimääriä, sillä se on Lääkärit Suomessa 2012 –kyselyn mukaan 44 tuntia viikossa. Osa-aikaisten lääkäreiden työaika oli keskimäärin 33 tuntia viikossa – osa-aikatyötä tekee kollegoista hieman alle viidennes.\nVuosilomasta puolestaan säädettiin vuoden 1922 työsopimuslaissa, loman vähimmäispituudeksi määriteltiin 7 päivää. Lomaoikeus piteni vaiheittain, kunnes vuoden 1973 vuosilomalaki nosti lomaoikeuden nykyiselle tasolle, joka keskimäärin on 25 päivää ja päälle yleisiä vapaapäiviä kymmenen, eli vuodessa on keskimäärin 35 loma-/vapaapäivää (Wikipedia).\nEntä miten voi pitää ansaitun vuosilomansa oikein? Lomastressi on tuttu ilmiö, lomallejääntistressi samoin, lomaltapaluustressistä puhumattakaan. Ratkaisuksi Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori Kiti Muller sanoo Hesarin haastattelussa 8.6.13, että : ” Toivon, että nykyinen 24/7-elämä muuttuisi sellaiseksi, että pitkin vuotta voitaisiin ottaa taukoja. 20 vuoden päästä tuntuisi sitten jo oudolta ajatella, että ihmisellä olisi vain yksi tietty aika vuodessa, joka pyhitetään työrasituksista palautumiseen ja lomailuun.” Minilomat, pitkät viikonloput… kuulostaa hyvältä. Esimerkiksi koululaisten lomat kuitenkin rajoittavat tätä tapaa lapsiperheissä.\nKiti Muller toteaa lopuksi, että ” Elämme valmennuksen ja ohjeistamisen yhteiskuntaa. Ei ole mitään yhtä oikeaa tapaa lomailla. Tärkeintä on virkistyä. Jos näet lehdessä jutun, jossa neuvotaan, miten lomailet oikein, jätä se lukematta.”\nMullerin loppukaneettiin on helppo yhtyä: jokaiselle meistä on omat parhaat ja riittävän hyvät tavat lomailla – meille sopivat tavat tiedämme vain me itse. Sopivasti rentouttavaa omatapaista lomakautta kaikille!\nPalataan elokuussa innokkaina työn imuun ja blogin ääreen!\nKiitos hyvästä kesäkirjoituksesta Jarmo!


En ole ainoa, joka on menettänyt vanhempansa - Kalevavakuutus\nVertaistukiviikonloppu toi yhteen joukon lapsia, joiden toinen vanhempi on kuollut. Kokemus samanlaisuudesta, surusta, yhteiset pohdinnat ja vaikeiden tilanteiden käsittelykeinot kantavat tulevaisuuteen.\nKun lapsen toinen vanhempi kuolee\nLapsi tarvitsee apua rankan tilanteen kohtaamiseen, kun toinen vanhempi menehtyy. Yleistä tukea saa, mutta saman kohtalon kokeneita keskustelukumppaneita ei noin vain löydy. Suomen nuoret lesket paikkaa tätä aukkoa vertaistukiryhmillään. Yhdistys järjesti nuorten vertaistukiviikonlopun Helsingissä syksyllä 2019. Kaleva tuki sitä vuonna 2018 järjestämänsä hyväntekeväisyyskampanjan tuotolla, jota henkivakuutuksen hintalaskurin käyttökerrat kerryttivät.


Bella-blogit\t- 19.09.2018 06:03\nJoskus telkkarisarjoja mainostetaan joka bussipysäkillä ja naistenlehdessä, joskus uutuudet menevät ihan ohi. Seuraamamme OITNB:n uuden kauden alkamisen äkkäsin muistaakseni Nooran Instastoriesista. Uuden kauden Isänmaan puolesta sarjaa-tajusin Me Naisten pienestä kommentista. Ja taisinpa kyseisestä lehdestä bongata tiedon siitäkin, että viime sunnuntaina jatkui Yle TV1-kanavalla klo 22 ruotsalainen sarja Nousuvesi toisen kauden jaksoilla. Kuka seurasi ensimmäistä kautta...\nOptimismia ja energiaa\t- 19.09.2018 06:03\nJoskus telkkarisarjoja mainostetaan joka bussipysäkillä ja naistenlehdessä, joskus uutuudet menevät ihan ohi. Seuraamamme OITNB:n uuden kauden alkamisen äkkäsin muistaakseni Nooran Instastoriesista. Uuden kauden Isänmaan puolesta sarjaa-tajusin Me Naisten pienestä kommentista. Ja taisinpa kyseisestä lehdestä bongata tiedon siitäkin, että viime sunnuntaina jatkui Yle TV1-kanavalla ruotsalainen sarja Nousuvesi toisen kauden jaksoilla. Kuka seurasi ensimmäistä kautta? Ajattelin...\nUmami\t- 14.10.2018 07:00\nSyksyn väriloistosta nauttimaan\nMatti Mattila\t- 24.09.2018 16:57\nMarja-Leena\t- 11.09.2018 17:31\nKotona ja kaupungilla\t- 25.08.2018 12:21\nEnsi kertaa tuli syksyinen fiilis tällä viikolla. Meillä ei ole koululaisia ja pojan dagiskin alkaa vasta ensi kuussa, joten sen kannalta meillä ei vielä ole ollut syksyn tuntua. Ilma on kuitenkin muuttunut kuuman ja kuivan kesän jälkeen. Täällä Pietarsaaressa on ollut aika kivat ilmat viime päiviin asti. Kesällä koin parisen pientä vesisadetta ja nekin olivat illalla jotain kuuroja. Tällä viikolla satoi parina päivänä jo heti aamusta ja oli jotenkin mukava fiilis katsella...


Tiivisteet RK Ikkuna- ja ovitiiviste P-profiili - Carlson\nRK Ikkuna- ja ovitiiviste P-profiili\nItseliimautuva, korkealaatuinen, kestävä ja joustava EPDM -kumista valmistettu tiiviste. Veden- ja pesunkestävä. Suojaa kylmältä, vedolta, kosteudelta, pölyltä ja ääneltä, vähentäen myös energiahukkaa. Kestää sääolosuhteista riippuen jopa 8 vuotta. Soveltuu lähes kaiken tyyppisiin ikkunoihin ja oviin. Vältä asennusta alle +5 asteessa. P-profiili soveltuu 3-5 mm rakoihin.\nMateriaali : EPDM-kumi\nSoveltuu 3-5 mm raoille\nProfiilinkoko: 5,5 x 9 mm\nItseliimautuva, korkealaatuinen, kestävä ja joustava EPDM -kumista valmistettu tiiviste. Veden- ja pesunkestävä. Suojaa kylmältä, vedolta, kosteudelta, pölyltä ja ääneltä, vähentäen myös energiahukkaa. Kestää sääolosuhteista riippuen jopa 8 vuotta. Soveltuu lähes kaiken tyyppisiin ikkunoihin ja oviin. Vältä asennusta alle +5 asteessa. P-profiili soveltuu 3-5 mm rakoihin. 6418091347234 https://www.carlson.fi/media/catalog/product/cache/0f831c1845fc143d00d6d1ebc49f446a/6/4/6418091347234_1.jpg 6418091347234\n€ 7.49 https://www.carlson.fi/rauta-ja-remontointi/rakentaminen/ovet-ja-ikkunat/tiivisteet/6418091347234-rk-ikkuna-ja-ovitiiviste-p-profiili.html\nhttps://www.carlson.fi/6418091347234-rk-ikkuna-ja-ovitiiviste-p-profiili.html?___store=fi 85378 RK Ikkuna- ja ovitiiviste P-profiili https://www.carlson.fi/media/catalog/product/6/4/6418091347234_1.jpg 7.49 7.49 EUR InStock /RAUTA JA REMONTOINTI/Rakentaminen/Ovet ja ikkunat/Tiivisteet RK Ikkuna- ja ovitiiviste P-profiili Itseliimautuva, korkealaatuinen, kestävä ja joustava EPDM -kumista valmistettu tiiviste. Veden- ja pesunkestävä. Suojaa kylmältä, vedolta, kosteudelta, pölyltä ja ääneltä, vähentäen myös energiahukkaa. Kestää sääolosuhteista riippuen jopa 8 vuotta. Soveltuu lähes kaiken tyyppisiin ikkunoihin ja oviin. Vältä asennusta alle +5 asteessa. P-profiili soveltuu 3-5 mm rakoihin. 0 https://www.carlson.fi/media/catalog/product/6/4/6418091347234_2.jpg add-to-cart


Jukka Kaukolalle Tampereen kaupungin elämäntyö-esteettömyyspalkinto\nTampereen kaupungin vammaisneuvoston myönsi vuoden 2017 esteettömyyspalkinnon kirjastotalo Metson valmistuneelle peruskorjaukselle vammaistenpäivän juhlaseminaarissa keskusvirastotalolla 29.11.2017. Samassa tilaisuudessa luovutettiin myös esteettömyyspalkinto elämäntyöstä aiemmin tänä vuonna eläkkeelle jääneelle Jukka Kaukolalle, joka toimi Tampereen kaupungin ensimmäisenä vammais- ja esteettömyysasiamiehenä vuodesta 2007 vuoteen 2017.\nVammaisneuvoston esteettömyyspalkinto kirjastotalo Metsolle\nTampereen kaupungin vammaisneuvoston vuoden 2017 esteettömyyspalkinto on myönnetty kirjastotalo Metson valmistuneelle peruskorjaukselle. Kirjastotalon peruskorjauksen pääsuunnittelusta vastasi arkkitehti Marko Suutarla Arkkitehtitoimisto Lasse Kosunen Oy:stä. Esteettömyyspalkinto luovutettiin Tampereen vammaisneuvoston järjestämässä vammaistenpäivän juhlaseminaarissa keskusvirastotalolla 29.11.2017.\nLielahtikeskuksessa kysellään arvioita kehitteillä olevasta terveysteknologiasta\nLielahtikeskuksessa (Antti Possin kuja 1) on keskiviikkona 29.11. sekä maanantaina 4.12.2017 klo 9 - 16 kaksi Teknologian tutkimuskeskus VTT:n tutkijaa, jotka kysyvät kuntalaisten mielipiteitä ja arvioita kehitteillä olevasta puhelinsovelluksesta ja puhelimeen liitettävästä laitteesta, joka tunnistaa hengitysilmasta vatsasyövän.\nTyöryhmät ryhtyvät selvittämään köyhyyden ennaltaehkäisyä ja huumeongelman tilannekuvaa Tampereella\nPormestari Lauri Lyly on nimennyt työryhmät selvittämään köyhyyden ennaltaehkäisyä ja huumeongelman tilannekuvaa Tampereella. Hyvinvoinnin tukeminen on myös köyhyyden, syrjäytymisen ja huono-osaisuuden ennaltaehkäisyä.\nPohjolan palvelukeskuksessa julkistetaan asiakkaiden tekemä Suomi 100 -yhteisötaideteos\nPohjolan palvelukeskuksen kädentaitopajan asiakkaat ovat koko syksyn ajan tehneet ohjaajan opastuksella Suomi 100 -aiheista yhteisötaideteosta. Teos on vaatinut aikaa sekä virkkuukoulun hiertämiä sormia, mutta nyt se on valmistunut.\nTampere tarjoaa sotiemme veteraaneille juhlalounaan itsenäisyyden kunniaksi\nTampereen kaupunki tarjoaa tamperelaisille sotiemme veteraaneille, heidän puolisoilleen ja leskilleen sekä sotaleskille perinteisen juhlalounaan itsenäisyyspäivän aattona, tiistaina 5.12.2017 klo 12 - 14. Satavuotiaan Suomen kunniaksi juhlalounas syödään tänä vuonna Sampolan ravintolassa (Tammerkosken lukio, Sammonkatu 2).\nKotitori muuttaa Frenckelliin joulukuun alussa\nIkäihmisten palvelu- ja neuvontapiste Kotitori muuttaa Frenckelliin. Kotitori palvelee uusissa tiloissa osoitteessa Frenckellin aukio 2 B perjantaista 1.12.2017 lähtien.\nSähköiset oire- ja hyvinvointiarviot koekäytössä\nYskittää, kurkkua kutittaa ja on kuumetta – mitä pitäisi tehdä? Tai pohditko, olisitko oikeutettu omaishoidon tukeen? Sähköiset oire- ja hyvinvointiarviot tarjoavat pian vastauksia ja ohjeita netissä ympäri vuorokauden.\nHyvinvointikertomuksesta laajasti tietoa tamperelaisten tilasta\nTampereen kaupungin hyvinvointikertomuksessa vuosilta 2013–2016 kuvataan kattavasti tamperelaisten terveyden ja hyvinvoinnin tilaa. Nyt toista kertaa laaditussa kertomuksessa nostetaan esille onnistumisia, huolenaiheita sekä toimenpide-ehdotuksia tamperelaisten hyvinvoinnin parantamiseksi. Kaupunginvaltuusto hyväksyi hyvinvointikertomuksen 20.11.2017.\nMaahanmuuttajainfo palvelee videochatissa seitsemällä kielellä\nTampereen kaupungin maahanmuuttajainfo Mainio on avannut uuden videochat-palvelun. Maahanmuuttajainfon videochatissa voi keskustella joko tavallisella tekstichatilla tai videopuhelussa. Videopuhelussa on mahdollista jakaa ruutua ja katsoa nettisivuja tai täyttää lomaketta yhdessä neuvojan kanssa.\nOmakuva – sata vuotta suomalaisena 2017 -valokuvanäyttely saapuu Tampereelle\n− Mieti, mikä sinulle on elämässäsi tärkeää ja mikä kuva siihen liittyy. Ryhmä ikäihmisiä mietti vastauksia samoihin kysymyksiin, ja siitä syntyi Omakuva – sata vuotta suomalaisena 2017 -kokonaisuus, kertoo valokuvaaja Leena Louhivaara.\nValinnanvapauskokeilussa testataan yhteistä asiakaspalautteen väylää\nSosiaali- ja terveysministeriön rahoittaman valinnanvapauskokeilun yhtenä tavoitteena on kehittää palveluntuottajien hakemisen ja vertailun mahdollistavia sähköisiä palveluja ja valinnanvapautta tukevia tietojärjestelmäratkaisuja.\nEtä-äidit tapaavat Perheiden talossa\nPerheiden talo järjestää yhteisen kahvihetken kaikille lapsensa etävanhempana toimiville äideille. Etä-äideille tarkoitettu vertaiskahvila on avoinna torstaina 30.11.2017.\nInfluenssaa vastaan rokotetaan lauantaina 18. marraskuuta\nTänä vuonna Tampereella ja Orivedellä on rokotettu jo 18 000 aikuista influenssaa vastaan. Jos rokote on vielä ottamatta, järjestää Tampereen kaupunki lauantaina 18. marraskuuta 2017 aikuisten influenssarokotuksille omistetun päivän Hatanpään, Hervannan, Tammelakeskuksen, Tipotien sekä Oriveden terveysasemalla. Myös Omapihlaja rokottaa omia asiakkaitaan samaan aikaan Hervannan ja Kehräsaaren terveysasemalla. Rokotuksia annetaan kello 8–15.\nAsiakaspalautelaitteiden määrä tuplattiin avo- ja asumispalveluissa\nTerveysasemalla, neuvolassa, sosiaaliasemalla, palvelukeskuksessa tai muussa Tampereen kaupungin avo- ja asumispalvelujen toimipisteen ovensuussa olevalla tablettilaitteella voi antaa helposti palautetta saamastaan palvelusta. Asiakaspalautelaitteita on ollut toimipisteissä vuodesta 2012 lähtien. Tänä vuonna laitteiden määrä on kaksinkertaistettu: nyt palautetta voi antaa 40 laitteella.\nSairaala- ja kuntoutuspalvelujen asiakkaista 88 prosenttia suosittelisi sairaalaa läheisilleen\nTampereen kaupungin sairaala- ja kuntoutuspalveluissa eli esimerkiksi Hatanpään sairaalassa kerätään monin eri tavoin palautetta toiminnan kehittämiseksi.\nTamperelaiset lapset ja nuoret kokevat terveytensä lähes yhtä hyväksi kuin koko maassa keskimäärin\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) toteuttaman kouluterveyskyselyn Tamperetta koskevista tuloksista käy ilmi, että tamperelaiset lapset ja nuoret kokevat terveytensä lähes yhtä hyväksi kuin koko maassa keskimäärin. Kyselyn mukaan kouluasteiden sekä sukupuolten välillä on eroja terveyden kokemisessa. Perusopetuksen alaluokilla terveys koetaan huomattavasti paremmaksi kuin yläluokilla ja toisen asteen koulutuksessa. Pojat kokevat terveytensä tyttöjä paremmaksi kaikilla kouluasteilla. Perusopetuksen yläluokilla ja toisen asteen koulutuksessa terveytensä melko hyväksi tai erittäin hyväksi kokevien määrä on kuitenkin laskenut vuodesta 2013.\nTestaa diabetesriskisi 14. marraskuuta\nMaailman diabetespäivänä tiistaina 14.11.2017 seitsemällä Tampereen kaupungin terveysasemalla voi maksutta testata, onko riskissä sairastua diabetekseen.


Toivon tarinat tuo nuorten harrastajien tarinat esiin - Nuorisoseurat\nKoronapandemia sekä siitä johtuvat rajoitukset ovat koetelleet koko yhteiskuntaamme pahasti. Erityisen raskasta korona-aika on ollut lapsille ja nuorille. Suomen Nuorisoseurojen Nuoret Vaikuttajat haluavat nostaa esiin nuorten harrastajien tarinoita ja kertoa myös siitä, millaiset asiat ovat tuoneet valoa korona-arkeen. Näitä tarinoita varten aloitettiin Toivon tarinat -projekti tammikuussa 2021, ja mukaan tuli kolme nuorta harrastajaa eri puolilta Suomea. Tarinat julkaistaan maanantaista 7.6. alkaen kahden päivän välein. Tarinoita julkaistaan niin lyhytelokuvina kuin podcasteina.\nYhteistyökumppaniksi Toivon Tarinoihin saatiin pitkän linjan visuaalisen viestinnän ammattilainen Zim Mhone Touch Engage Mediasta. Amerikkalaistaustainen Mhone on saanut koulutuksensa Lontoossa sekä työskennellyt monipuolisissa audiovisuaalisen viestinnän tehtävissä Britanniassa. Suomessa Mhone on työskennellyt yrittäjänä ja keskittynyt erityisesti vahvojen tarinoiden kertomiseen niin videon kuin audionkin muodossa.\nElsa Weckström, kuvaaja Venla Lankinen\nToivon tarinoiden ensimmäinen osa julkaistaan maanantaina 7.6. klo 12.00, toinen osa keskiviikkona 9.6. klo 12.00 ja kolmas ja viimeinen osa perjantaina 11.6. klo 12.00 osoitteessa www.toivontarinat.fi.


57 m² Osmajärventie 25 A, 79130 Leppävirta Kerrostalo 3h myynnissä - Oikotie 15967478\nMyytävät asunnot Leppävirta Sorsakoski Osmajärventie 25 A, 79130 Leppävirta\n10 500 €57 m²\nOsmajärventie 25 A, Sorsakoski, Leppävirta3h, k, ph/wc, lasitettu parveke\nLeppävirran Sorsakoskella siisti toisen kerroksen parvekkeellinen kerrostalo kaksio. Taloyhtiön pihapiirissä oleva grillikota tuo tunnelmaa taloyhtiön asukkaille. Yhteiset tilat siistit, joissa on hyvä toimia. Leppävirran keskustaan matkaa n. 8 km. Lisätietoja 044 444 0528.\nOsmajärventie 25 A, 79130 Leppävirta\n3h, k, ph/wc, lasitettu parveke\nKaapistot, tiskitaso ( 2:lla altaalla), liesi (4-lev.)/uuni, liesituuletin, pakastin (Bosch), jääkaappi\nsuihku, peilikaappi, lavuaari, pidet, wc-istuin, ppk-liitäntä\n1997 katon maalaus ja parvekkeiden kunnostus; 1998 käytävien maalaus; 2001 sisäpiipun asennus, saunan kunnostus; 2002 vesimittarien asennus, ilmanvaihdon korjausta; 2003-2004 lämmityskattilan ja ilmanvaihtokoneen uusinta, 8.5.2003 öljysäiliö tarkastettu; 2004 Pyykkikone uusittu ja antennijärjestelmä digikelpoiseksi; 2006 yhteistilojen ja kerhohuoneen korjaus; 2007 porrashuoneiden lisäkaiteet; 2009 öljysäiliön tarkastus ja ulko-ovien uusiminen; 2010 ikkunoiden ja parvekeovien uusiminen IV-mittaus ja säätö, imurin taajuusmuuntajan asennus, pyykinkuivaushuoneen puhallin ja lämmityspatteri; 2011 pesutuvan korjaus (vesieristys), 2012 turvavarusteet tikkaille, katonkorjaus (osittain), uusi antennikeskus ja savupiipun korjaus; 2013 öljypolttimon korjaus, kylmiön huolto, ilmastoinnin puhdistus, rakennettu grillikatos; 2014 antennijärjestelmän päivitys, ulko-ovien lippojen korjaus, pihavalaisimien uusiminen; 2017 piha-alueen pinta murskeen uusiminen ja pinta kallistuksen korjaus, poistoilman lämmöntalteenottolaitteiston asennus, ovien ja lukituksen uusiminen\nPintamateriaalit: Lattia: muovimatto, epox // Seinät: betoni, kaakeli// Katto: betoni Säilytystilat: Säilytyskomero, jäähdytetty talouskellari\n184,21 € / m2\nSaunamaksu 8€/kk (ensimmäinen) seuraavat 5€/kk, pesutupa 2,70€/pesutunti, autonpesu 3€/pesukerta, mankelinkäyttö 0,50€/käyttötunti\nEeva Hirviniemi, Laskenta- ja Rakentajapalvelu Hirviniemi Oy\nLämmitysenergia: kevyt polttoöljy, lämmönjakotapa: vesikeskuslämmitys\nToteutettuja autopaikkoja 24 kpl, talli-, halli- ja katospaikkoja 12 kpl.\nAskartelu-/kerhohuone, pyykki- ja kuivaushuone, pyörä- ja ulkovälinevarasto


Kauneimmat rakkauslaulut - - böcker (9789511323372) | Adlibris Bokhandel\nSata ikuista romantiikan helmeä maailman kauneimmista lauluista. Ihastuttava lahjakirja rakkaimmalle, kihla- ja hääparille tai tunnelmahetkiin kaikenikäisille runon ja musiikin ystäville! Lauluista on julkaistu melodiat sointumerkkeineen sekä sanat - usein myös alkukielellä. Sävelkorkeus on valittu niin, että sävelmät soveltuvat sekä yksin että yhteisesti laulettaviksi.\nRedaktör: Ari Leskelä\nAnu Juva, Juha Seitajärvi


17.9. Elokuun reseptikilpailun voittajat - Lifestyle - MTV.fi\n17.9. Elokuun reseptikilpailun voittajat\nLifestyle > Koti Julkaistu 17.09.2007 00:00\n2 kg tummia luumuja\n250 g salottisipuleita\n150 g rusinoita mausteeksi\n1/2 tl kutakin: inkivääriä, maustepippuria, sinappijauhetta, mustapippuria, muskottia, chiliä\n1 l (hunaja)omenaviinietikkaa\nPoista luumuista kivet. Mittaa kasariin luumut, pilkotut salottisipulit, mausteet, rusinat ja puolet etikasta. Keitä miedolla lämmöllä ilman kantta niin, että luumut muuttuvat pehmeiksi ja soseuta sauvasekoittimella tasaiseksi. Lisää loput etikat, sokeri ja suola. Keitä kunnes kastike hieman sakeutuu. Säilö kuumana kuumiin pulloihin tai purkkeihin\nTämä kastike sopii kaikenlaisten grilliruokien lisäkkeeksi ja dipiksi varsinkin possun ja kanan kanssa.\nKommentit: Kivan erilainen, hieman chutneyn tyylinen kastike!\nKunniamaininta: Marin kaneli-vadelmaihanuushilloke\nMittaa marjat ja sokeri kattilaan. Keitä miedolla lämmöllä 15-20 minuuttia. Kuori vaahto, jos sitä tulee. Sekoita joukkoon lopuksi mausteet, hauduta hetki ja tölkitä lasipurkkeihin, jotka on ensin käytetty 100 asteen uunissa. Säilytä viileässä.\nKommentit: Tuttu ja helppo, mutta mausteet tekevät tästä hillosta todella ihanan. Ajatuksena juuri se, että mausteita voi rohkeasti käyttää tutuissa jutuissa!\nTäytetyt herkkusienet kahdella tavalla Sieni-pinaattikääröt


VIMPOJA, SUUTAREITA JA S�YNEIT� - Vanhankaupunginlahden kaloja ja kalastajia Karlssonien kalastajasuku\n"Meit� oli kuusi veljest�, ammattikalastajia. Kolme velje� on hukkunut, kaksi t�h�n lahteen", aloitti Erik Karlsson (s.1912) kertomuksen suvustaan, pys�htyess�ni kev�ttalvella 1990 katsomaan, kun h�n nosti parikiloisia haukia verkkoavannollaan Kuusiluodon it�puolella.\nKuusisaaressa lahden keskell� asui Erikin is� Johan Wilhelm Karlsson (1885-1935) perheineen. Kivinokan pohjoisrannalla toisella kalastustilalla asui Johanin veli, Aapo Karlssonin perhe. T�m�n lis�ksi lukuisat lahden rantojen torpparit ja muut asukkaat harjoittivat kalastusta pienemm�ss� mittakaavassa.\nKummatkin ammattikalastustilat olivat suuria. J.W.Karlssonin kuusi poikaa osallistuivat jo nuorina kalastukseen ja kaksi tyt�rt� talon muihin t�ihin. Tilat ty�llistiv�t kalastusrenkej�, Aapo Karlsson parhaimman sesongin aikana kymmenisen, Johan muutaman. Kivinokan kalastustilasta on j�ljell� urheiluseura Ponnistuksen k�yt�ss� oleva maja. Kuusiluodoksi my�hemmin ristityss� Kuusisaaressa ei kalastajaperheen vanhoja rakennuksia kellaria lukuunottamatta ole j�ljell�. Karlssonien suku muutti Ruotsista ja asettui 1800-luvun alussa Vanhankaupunginlahdelle. Kuusisaaren luoteisnurkassa nykyisen huvilan kohdalla ollut Karlssonien satavuotias kotitalo paloi vuonna 1928. Uuteen torpparilakiin nojaten Karlssonit yrittiv�t ostaa itselleen vuokraamansa osan Kuusiluotoa 1920-luvulla, mutta pitk�llisen oikeustaistelunkaan j�lkeen Helsingin kaupunki ei suostunut aluetta myym��n.\nKuusiluodon viereinen Kokkoluoto oli jo vuosisadan alussa vuokrattu kalastusv�lineiden s�ilytyspaikaksi. Vuonna 1932 Erik Karlsson rakensi sinne asuintalon, osa perheest� asui siell� 1960-luvulle asti. Erik Karlsson perheineen k�ytt�� Kokkosaarta edelleen kes�isin.\nTaimen ja Vanhankaupunginkoski\nHelsingin kaupungin t�ytt�ess� 400 vuotta vuonna 1950 Erik Karlsson esitti juhlakulkueen k�rjess� suomalaisia kalastusrenkej�. Suomalaisethan olivat renkein� ennen Helsingin perustamista Virosta tulleille saksalaismunkeille, joiden hallinnassa olivat Vantaanjoen taimenenkalastusoikeudet vuodesta 1351. Taimenen nousun estyi Vantaaseen 1872, kun joen l�ntiseen haaraan valmistui pato. Nousun uudesta mahdollistamisesta ja kalaportaiden rakentamisesta Vanhankaupunginkoskeen keskusteli Suomen Keisarillinen Senaatti jo 1894. Kalaportaat valmistuivat l�hes sata vuotta my�hemmin, vuonna 1986, tullakseen mm. siialle riitt�m�tt�min� puretuiksi vain vuosikymmen my�hemmin (Ks. Hurme 1952; Suomen kalastuslehti 1894:6, s. 12 ja 1894:3, s.85; Huttunen ym. 1997, 130.) Kalastus ja kalansaaliit\nVanhankaupunginlahti on ollut koko Uudenmaan mittakaavassa hyvin t�rke� kalastuslahti, alueen harvoja sis�lahtia, johon laskee suuri joki. Monia kalalajeja saatiin lahdella vuosisadan alkupuolella huomattavasti nykyist� enemm�n. Matala lahti on erityisen sovelias rys�kalastukseen, erikokoiset ja -malliset rys�t olivat pyydyskalastuksen p��v�lineit�. Rysi� oli lahdella paljon, toukokuun lopussa kev�tsesongin aikana vuonna 1950 niit� oli l�hes 80. Suurin osa rysist� oli sijoitettu tuolloin Kyl�saaren ja Toukolan edustalle, useita Kivinokan, Kuusisaaren ja Klobbenin rantamille (Halme&Hurme 1952, 138).\nTasapohjaiset ruuhet olivat soveliaita ruovikkoalueilla liikkumiseen. Herttoniemen rannan Brakvikin torpparintyt�r Maria Lindstr�m (1883-1971) kalasti is�ns� kanssa 1890-luvulla rantamien matalissa avovesilampareissa ("glanan"). Verkkoja laskettiin lammikoihin. Ruuhessa odotettiin jonkin aikaa, jonka j�lkeen kiinni saadut kalat irrotettiin ja verkot siirrettiin uuteen paikkaan. Verkkoja oli kuivattava p�ivitt�in. Lindstr�mit k�yttiv�t my�s rysi� Brakvikissa. Saaliiksi saatiin lahnoja, haukia, s�rki� ja s�yn�vi�. (L�nnqvist 1963, 62.) Nuotan vetoon oli pohjaa raivattu Kivinokan k�rjess�, jossa Karlssonit vetiv�t nuottaa viel� toisen maailmansodan j�lkeen. Yleens� nuotanveto tapahtui ulompana, Naurissalmen takana Kulosaaren etel�puolella. Muina kalastusv�linein� olivat verkot ja pitk�tsiimat.\nTalvikalassa k�ytiin hevosella lahdella ja kauempana. Puotilassa ja muilla Helsingin it�puolisilla syvill� vesill� kalastettiin enimm�kseen verkoilla, jotka saattoivat olla kymmenenkin metri� korkeita. Koettaessa verkkojen kiinni j��tyminen j��h�n v�ltettiin peitt�m�ll� niit� lumella. Talvikalassa verkkoja saatettiin paikata j��ll�kin, pystytt�m�ll� teltta ja l�mmitt�m�ll� sit� kaasul�mmittimell�. Verkot olivat pumpulilankaa. Niit� t�ytyi huolellisesti kuivattaa saunassa. Verkkojen kestoik� oli vain viitisen vuotta.\nVanhankaupunginlahden t�rkeimm�t saaliskalat olivat osaksi samoja kuin nyky��nkin. Er��n ammattikalastajan saalistilaston mukaan vuosina 1948 ja 1949 t�rkeimm�t saalislajit olivat lahna, hauki ja kuha. Lahna muodosti yli 60 prosenttia kokonaissaaliista (n. 6450 kg kumpanakin vuonna erikseen), hauki kymmenisen prosenttia (tuhat kiloa) ja kuha viisi prosenttia kokonaissaaliista (n. 500 kg). Taimen, vimpa, suutari, ahven, s�rki, kuore ja ankerias muodostivat vain kukin korkeintaan muutamia prosentteja kokonaissaaliista ja kalastajan tuloista. Saalistilastossa huomiota her�tt�� se, ett� suutarien m��r� putosi vuoden 1948 216 kilosta vuoden 1949 kolmeentoista kiloon. Vimpaa nousi vuonna 1948 melkein nelj�sataa kiloa, mutta vuoden 1949 tilastoista se puuttuu kokonaan. Lajisto oli monipuolista, El�inmuseon kokoelmiin saatiin parin p�iv�n aikana rysist� ruutana, sorva, turpa, vimpa, pasuri, suutari ja s�yn�v�. Suomen uhanalaisten el�inten luettelossa taantuneeksi ja silm�ll�pidett�vksi lukiteltu vimpa, "vimba", oli yleinen. Vimpaa saatiin kev�tkudun aikaan sek� rysill� ett� suoraan Vanhankaupunginkosken suulta haavilla, niin paljon kuin vene jaksoi kantaa. Vimpaa k�ytettiin suolakalana. Vimpaa on nostettu Vanhassakaupungissa kev�isin suoraan haavilla kosken alta jo 1870-luvulla, kirjoittaa G.W.Boijer lapsuutensa kalastusel�myksist��n (Boijer 1927, 116).\n1920 ja 1930-luvulla pikkupojat saivat nahkiaisia k�sin kiinni kosken it�haarasta, kun vett� oli v�h�n loppukes�ll�. My�s varhaiskev��ll� kutevia norsseja eli kuoreita lappoivat Vanhankaupungin asukkaat yksinkertaisella haavilla veneeseen kosken suulta, torillakin myyt�v�ksi ihmisravinnoksi. Kalastajatkin arvostivat kuoretta ja kalastivat sit� j��n alta verkoilla kev�ttalvella. Joku saattoi paistaa rannassa �ljykeittimell� kuoreita koko p�iv�n, ja sy�ji� riitti Vanhankaupunginlahden j��n luistelijoita my�ten, kertoo Erik Karlsson. Kuoretta eli norssia k�ytettiin silakan kanssa my�s lannoiteeksi. Kalat k��nnettiin syksyll� auran kanssa maahan variksilta piiloon. Maanviljelij�t ostivat kuoretta my�s kuivattavaksi ja jauhettavaksi kananrehuksi. Fosforipitoinen rehu teki munankuorista erityisen kovia: munan sai vaikka heitt�� maahan, eik� se hajonnut. Kaloja meni rehuksi muuallekin, sikaloihin ja Korkeasaaren El�intarhaan. Vuosisadan alkupuolen kovina talvina avantoja hakattiin maderysill� tuuralla yli metriseen j��h�n, loppuiskut polvillaan. Matikoiden maailman ovella kannatti kyykki�. Pelk�st��n Lammassaaren etel�puolelta rysist� tuli mateita talvikudun aikaan joskus "enemm�n kuin hevonen jaksoi vet�� reess� kotiin Kuusisaareen".\nSamoilla pikkurysill�, "pokarysill�", joilla talvisin otettiin mateita, saatiin avoveden aikaan nykyiselt� luonnonsuojelualueelta suutareita, rys�pussit makkaralla. Suutareita oli hyvin runsaasti ennen sotia Fastholman asukkaiden Lohikoskienkin pyydyksiss�. Suutari on Helsingin vesiin istutettu, todenn�k�isesti ensimm�isen maailmasodan aikaan Laajasalon rantamiin. Ensimm�iset tiedot helsinkil�isist� suutarisaaliista ovat Herttoniemen nykyisen sataman edustan Laivalahdesta vuodelta 1926. My�hemmin pelk�st��n Saunalahdesta kerrotaan joinain vuosina saadun suutareita yli 500 kiloa. Toisinaan Saunalahden j��h�n revenneest� railosta nousi vett� j��n p��lle meriveden noustessa nopeasti, ja s�yn�vi� tuli uimaan j��n p��ll� olevaan veteen. Veden laskiessa niit� j�i loukkuun j��lt� noukittavaksi ja maanviljelij�t tulivat niit� poimimaan hevoskuormaansa.\nKarlssonien pyydyst�m�t lahnat olivat vuosisadan alkupuolella kooltaan jopa nelj�tt� kiloa, kun nyky��n ne kitukasvuisina ylt�v�t harvoin reilusti toiselle kilolle. Suurimmat kuhat ovat olleet kuusikiloisia. Suurin Karlssonin saama lohi on ollut 20 kiloinen, hauki on ylt�nyt samaan mittaan. Rys�kalastaja Antero Finnb�ckin suurimmat kalat viimeisen kolmen vuosikymmenen aikana ovat olleet: lohi 15 kg, taimen 12 kg, hauki 8,5 kg, kuha 6,5 kg, ankerias 3,3 kg, lahna 3,6 kg, siika 3 kg. Kalastaja Leo Lehtonen on saanut 11,5 kg painoisen hauen, suurin lohi on ollut 12 kg, ankerias 2,5 kg. Vuonna 1950 Vanhankaupunginlahdelta pyydystetyn lahnan keskipaino on ollut julkaistujen saalistilastojen mukaan vain 517 g, parisataa grammaa pienempi kuin Laajalahdella. Hauen keskipaino on sit�vastoin ollut samana vuonna suuri, 2,23 kg, puolisen kiloa suurempi kuin Laajalahdella. Kalastus oli ammattikalastajalle my�s ajanvietett�. Erik Karlsson tapasi huvikseen aamuvarhaisella kalastaa haukia vapav�lineill� matalista lahdelmista. Er�s aamuretki oli ikimuistoinen, sill� yhdell� heitolla tuli viisi haukea. Kolmihaaraisessa koukussa oli sy�ttin� el�v� s�rki. Kerran hauki iski, mutta p��si irti. Hauki nappasi sitten heti uudestaan. T�m�n hauen nappasi ja nielaisi sitten toinen hauki, 16-kiloinen j�tti. Muta p�llysi ja vesi p�rskyi, kunnes lopulta hirmuhauki hirtti itsens� siimassa kaislikkoon ja sit� sai ly�ty� airolla p��h�n. Sy�dyksi tullut ensimm�inen hauki oli sekin ollut kannibaali: sill� oli yksi hauki vatsassaan. Toisella, joka nielaisi ensimm�isen hauen, oli jo kaksi haukea ennest��n sis�ll��n. Yhteens� saalis oli siis yhdell� heitolla viisi haukea.\nT�llaisia, jopa liki parinkymmenen kilon j�ttej� lymysi nykyisen luonnonsuojelualueen matalissa lahdissa 1940-luvulla. Ne tulivat tavallisesta rys�st� l�pi kuin ammus. Vahvemmilla rysill� niit� sai, mutta niist�kin ne repiv�t paloja kuusipuukaarista. Ravintolat ostivat fileiksi n�it� petoja.\nMuisteltavaa on my�s kalastajissa. Vanhankaupungin poliisi Spaak kalasti 1900-luvun alkupuolella. Spaakin kalakaverina oli Karlssoneillekin kalastusrenkin� joskus palkattu Emansson. Komisario her�tti Emanssonin usein poliisilaitoksen putkasta aamukalaan, jonne joutumisen syyn� oli mekastaminen juovuksissa. Emanssonille oli oma putkamajoitus mukavuuksilla, patjan ja aamukahvin kanssa. Komisario l�hti kalaan putkavieraan kanssa ty�varustuksissaan, pistooli vy�ll��n takamuksen p��lle k��nnettyn�.\nErik Karlssonin �iti Agnes (1887-1968) myi Kauppatorilla kalaa viisikymment� vuotta. Talvella Karlssonit veiv�t kalat torille hevosella suoraan p�iv�ty�n j�lkeen, myyt�v�ksi seuraavana aamuna. Kauppatorin vieress� oli halli y�varastoksi kalalle. Avoveden aikana kalat kuljetettiin torille veneell� ja myytiin suoraan veneest�. Ennen laatikoiden yleistymist� kaloja vietiin torille el�v�n�kin, erityisell� sumppuveneell�. Siin� oli erilliset altaat kuhalle, hauelle ja kolmas allas muille kaloille. Kaloja varastoitiin sumpussa my�s lahdella. Kuhia s�ilytettiin suuressa, syv�lle asetetussa sumpussa. Sen sis�sein�t olivat s�kkikangasta, etteiv�t kuhat repisi itse��n sumppuverkkoon. Perjantaip�iv�n torimyyntiin sumputettiin ruutanaa, suutaria ja kiiske�. N�m� lajit olivat Helsingihn juutalaisten parissa haluttuja. My�s s�rki kuului helsinkil�isten ruokalistaan ja niit� myytiin torilla. Kala pidettiin myyntikelpoisena l�mpim�n� aikana my�s j�itt�m�ll�. Viel� 1950-luvulla j��t� sahattiin ja nostettiin maaliskuun aikaan sahanpuruilla eristettyihin j��varastoihin. Lammassaaren Pohjolan pirtiss� toimineella ravintolallakin oli oma j��varastonsa, maan p��ll� oleva katos, jonka sein�t on paksusti eristetty sahanpuruilla. Kuusisaaren kalastajaperhe sai sivutuloja j�iden nostamisesta monelle ostajalle, muiden muasssa Bastmanin kaljatehtaalle.\nKun Vantaata ja Vanhankaupunginlahtea k�ytettiin aikanaan my�s tukinuittoon, t�ytyi karanneita ja uponneita tukkeja nostaa pois kalanpyydyksien tielt�. Erik Karlssonin kaksi velje� hukkui loppusyksyll� 1948, ilmeisesti ajettuaan moottoriveneell� uppotukkia p�in. Venett� ei naarauksista huolimatta l�ytynyt, mutta ruumiista l�ytyi t�rm�yksen j�lki�.\nTukinuittoon k�ytetty on vanha hirsilotja, joka on kaislikkorantaan ajautuneena seissyt vuosikymmeni� Lammassaaren ja Kokkoluodon v�liss�. Joitakin ikivanhoja tukinuittov�yl�n reunojen paaluja pultteineen seisoo kaislikossa Kokkoluodon ja Pornaistenniemen v�liss� merkkin� vanhasta rantaviivasta.\nJ��ll� kulkemiseen kuului omat varokeinonsa. Rautapiikkiset j��keng�t olivat elint�rke�t sile�ll� j��ll�. Railoja syntyy Vanhankaupunginlahdella edelleen samoihin paikkoihin kuin aikoinaan. Kuusiluodon ja Kivinokan v�liin y�ll� syntyneeseen railoon hukkui 1930-luvulla nelj� potkukelkkailijaa. Fastholman Lohikosket k�yttiv�t sopivalla s��ll� potkukelkkaan kiinitetty� purjetta kulkiessaan S�rn�isten kaupunkiasunnoilleen. Matka lahden yli taittui ilman purjettakin hyv�ll� j��ll� alle kymmeness� minuutissa. Varsinaista j��purjehdusta harrasti Karlssonien kalastajaperhe, joiden useita henkil�it� kantava, takaa ohjattava pursi "meni sataa" ja sill� k�ytiin Kruunuvuoren sel�ll� asti.\nKyit� ja saukkoja\nSaukkoja esiintyi Vanhankaupunginlahdella vuosisadan alkupuolella. Joskus ne repiv�t Karlssonien kalanpyydyksi�. Kokkoluodon ja Pornaistenniemen v�liss� oli kaislikossa virtaava uoma, jota sanottiin saukon rei�ksi, asukkiensa mukaan. Suuria, vihreit� m�lysammakoita oli onkimiehen n�ht�viss� my�s Lammassaaren l�nsipuolella 1940-luvulla. My�s Saunalahdella n�it� m�ly�ji� oli, pieneksi h�iri�ksi asti. Fastholman asukkaat kertoivat niiden m�ly�misen kuuluneen S�rn�isten rantaan asti. Yhden ammutun sammakon pituus kuonosta takajalkoihin oli 31 cm. Fastholman Lohikoskien perheen mukaan Saunalahdella puhuttiin, ett� joku merimies olisi tuonut sammakkoja lahdelle. Porvoon Ruskiksella tavattiin yksi m�lysammakko kes�ll� 1940. Arveltiin, ett� se olisi kuljetettu Helsingist� siirtoistutettujen suutarien mukana Porvooseen. Fastholmassa esiintyi paljon kyit� ja jonkin verran rantak��rmeit�. Lohikosken perheen pikkupoikaa puri kerran kyy jalkaan. Myrkytysoireita ei tullut, kun perheen is� k�ski parannuskeinona v�litt�m�sti ty�nt�� jalan mutahaudan kylm��n mutaan.\nErik Karlssonin mukaan aikanaan tavattiin rapuja Viikin purosta, joka virtaa peltojen l�pi M�lyl�n edustalle. Aasialaisen erikoisuuden, It�mereen parikymment� vuotta aikaisemmin laivojen mukana tulleen tulokkaan, villasaksiravun, saivat Karlssonit pyydykseens� vuonna 1934. Kauppatorilla eksoottisten kalojen ja �yri�isten havainnointia harrastanut el�intieteen professori Kaarlo Mainio Levander sai Karlssoneilta n�ytteeksi t�m�n ravun. Rapuerikoisuuta oli pidetty Kuusisaaressa el�v�n� kuukausi. Ensimm�iset villasaksiravut saatiin Suomesta vuotta aikaisemmin. Ensimm�inen esiintymishavainto miekkas�rjest� Viipurin it�puolella tehtiin 1909, kun Karlssonit saivat yhden yksil�n Kulosaaren vierest�. Miekkas�rki p��tyi Societas pro Fauna et Flora Fennica seuran kokoukseen esitelt�v�ksi. Erik Karlsson harjoitti vesilintujen kev�tmets�styst� Kivinokan k�rjess�. Syysmets�styst� eiv�t Karlssonit harrastaneet Vanhankaupunginlahdella. He mets�stiv�t syksyll� alleja ulkomeren luodoilla. Alleja myytiin torilla ja niit� s�il�ttiin omiksi tarpeiksi vahvasti suolaamalla tynnyreihin. Karjatalous\nTalvikalastuksessa mukana olleet Karlssonien hevoset oli opetettu kulkemaan j�ill� niin, ett� ne itse osasivat vaistota ja v�ist�� heikkoa j��t� ja askeltaa varovasti. Erityisen etev� Kikka-tamma osasi kokeilla j��t� "kuin tanssien". Karlssonit teurastivat hevosia Kuusisaaressa pula-aikana, pikkupoikana Erik ratsasti hevosia Pornaistenniemelt�. Loppumatka p�rskytettiin seip�ill� merkitty� kovapohjaisempaa vesireitti� Lammassaaresta. Saarten v�liss� oli kaksikin vesiuomaa, joista p��si veneell�. Kapinan j�lkiselvittelyiss� Johan K. sai luvattomasta teurastamisesta puolen vuoden vankilatuomion, jota ei kuitenkaan joutunut istumaan. Karlssonit toimivat my�s ammattimaisten hevoskauppiaiden oppaina n�iden hakiessa Virosta j�itse talvella hevosia Suomeen yli Suomenlahden. Viimeinen j��matka Viroon tapahtui vuonna 1932.\nKotiel�imi� Kuusisaaressa oli parin kolmenkin hevosen lis�ksi joitakin lehmi�, lampaita puolenkymment�, joskus vuohi ja kanoja. Vartiokyl�n kartanosta haettiin veneell� kes�ksi sikoja kasvatettavaksi. Kuusisaaren pohjoisp��ss� lehm�t kulkivat vapaana, etel�p��t� vuokraavan Postiljooniyhdistyksen alue oli aidattu lehmilt� kallioon pultatulla aidalla, jonka kiinnikkeet ovat edelleen n�kyviss�. Laidunalueena oli lis�ksi Lammassaaren pohjoispuolen suurta niitty�, joka on nyttemmin tarkoituksellisesti palautettu laitumeksi linnuston ja kasvillisuuden monipuolistamiseksi. Sodan j�lkeen tuolla niityll� oli ylilaidunnusta, toistasataa armeijan hevosta. Yksi Karlssonien hevonen makasi Lammassaaren niityll� pari p�iv�� kunnes kuoli, vesik��reist� huolimatta, ilmeisesti sy�ty��n myrkkykeisoa, jota lahdella esiintyy edelleen. Hevosta piti Erik Karlsson Kuusiluodossa viel� 1950-luvulla. J�rviruokoa Karlssonit niittiv�t Lammassaaren takaa alkukes�st�. Vain ruo'on latvaosa niitettiin. Niitto tapahtui suoraan veneest�, veneen laitaa vasten sirpill�. Rehu s�il�ttiin hein�n tapaan navetan ylisille. Lehm�t lypsiv�t talven t�ll� rehulla hyvin ja sit� s�iv�t my�s hevoset. Ruokoa niittiv�t my�s Brakvikin (Ry�n�lahden) torpan asukkaat 1890-luvulla. Korret kasattiin punoksilla nippuihin sidottuna pihalle talonkokoiseksi ruokosuovaksi (vasakarvor), josta rehua otettiin lehmille pitkin talvea. Kun rehu loppui, meniv�t lehm�t umpeen. H�t�tilassa Brakvikin Lindstr�mit niittiv�t ruokoa talvella j��lt� sioille. Ruo'on r�yhyj� kerrottiin aikaisemmin k�ytetyn patjoissa. Jo Helsingin perustamisen aikaisesta Brackvikin kyl�st� j��nteen� s�ilynyt Brakvikin torppa viittaa jo nimess��n ruovikkoon. Vrak merkitsee ajopuuta tai roskaa ja Helsingin pit�j�n murteessa brak tarkoitti rannalle paiskautunutta kaislikkoa (Granlund 1992, 17).\nFastholmassa oli vuosisadan alkupuolella hevosia, lehmi�, paljon sikoja. Fastholman sioille haettiin soutuveneell� ruokaa Suomenlinnastakin asti ennen itsen�isyytt�. Ven�l�isten sota-aluksista ruoka kipattiin suoraan veneeseen "ett� r�ikin� k�vi." Fastholman pohjoisp��n puutarhaviljelij�perheell� Levandereilla oli hevonen viel� 1960-luvun alussa. Sill� vietiin torimyyntiin ja tukkuun vihanneksia. Fastholmaa yhdisti Herttoniemeen vetinen niitty, jossa laidunsi my�s Herttoniemen kartanon ja torppareiden lehmi�. Lohikosket muistavat niittyll� pesineen t�yht�hyyppien ja kuovien. Alueesta tuli 1960-luvulla t�ytt�maata, nyky��n se kasvaa sankasti koivua ja lepp��. Rantojen laidunalueiden metsittyminen ja ruovikoituminen on yksi alueen keskeisi� ymp�rist�muutoksia, joka alkoi luontaiselinkeinojen loputtua.\nKyl�saaren vedenpuhdistamo alkoi vuonna 1932 laskea vesi��n Vanhankaupunginlahteen. Sit� ennen lukuisat pikkuviem�rit laskivat t�ysin puhdistamattomia likavesi� mereen. Viikin puhdistamon toiminta alkoi vuonna 1962.\nFastholman Lohikosket kertovat kuhien olleen evilt��n repaleisia, mink� arveltiin johtuvat saasteista. Erik Karlsson kertoo aikaisemmin runsaiden kuhasaaliiden hiipuneen jo vuoden 1930 tienoilla, jolloin heid�n perheens� t�ytyi siirty� joiksikin vuosiksi lahden ulkopuolelle kalastamaan. Karlssonien ammattikalastaminen lahdella loppui vuonna 1955 lahden kalojen h�vitty� veden saastumiseen. He myiv�t pois kalastusv�lineens� huutokaupalla asuinpaikassaan Kokkoluodossa ja siirtyiv�t avomerikalastukseen ostettuaan troolarin Ruotsista.\nSivutoiminen kalastus lahdella silti jatkui. Kalastaja Leo Lehtonen kertoo 1950- ja 60-luvuilla olleen rys�npit�ji� puolenkymment�. Rys�t olivat l�hinn� Kuusiluodon ja Kivinokan rannoilla, ja ne olivat paikoillaan koko avovesikauden. Kev�isin oli kilpailuakin parhaista rys�paikoista, vesille mentiin heti j�iden l�hdetty�. Rys�t mustuivat Viikin vedenpuhdistamon laskuojan suulla, "paskar��rin edess�", josta ne piti siirt�� pois. Toinen saastuttaja oli Helsingin kaupungin vesilaitos kosken yl�puolella, jonka puhdistusprosesseista syntyi p��st�j�. Vesilaitoksen miehet tulivat rantaan noin kuukausittain kehottamaan rys�npit�ji� ottamaan pyydyksens� yl�s joiksikin p�iviksi. Vanhankaupunginlahden kalat kelpasivat saastuneimpana aikana huonosti. Antti Finnb�ck kertoo kaloissa olleen makuhaittoja 1960-luvulla, vaikkei kovin runsaasti. Verkkojen ja rysien silmiin j�i melkoisesti p��kaupunkilaisten toileteista kulkeutuneita ehk�isykumeja. Lahden 1950- ja 60-lukujen likaisuutta kuvailivat helsinkil�iskirjailijatkin, kuten Alpo Ruuth. "Jengin kanssa oli metskattu Mustiksen laiturilta, Kuliksen sillan alta, viem�rien suuaukoilta; kortonkien seasta oli kiskottu skitareita ja solkenaan s�rki�. Faijan kanssa taas oli metskattu pitkin Verkkosaarta ja saatu abboreita. Silloin viel� oli kalaa noussutkin, sanottiin ett� lahti oli ollut kutupaikka, kunnes puhdistuslaitos oli laajennettu ja se falskasi. Meri oli silm�nkantamattomiin harmaiden paskalauttojen peitossa." Viem�r�inti kohensi s�rn�isl�isten elintasoa ja paransi asumisymp�rist��, mutta pilasi viereiset uimarannat, matonpesulaiturit ja kalapaikat.\nEnnen vesivessojen aikaa oli s�rn�isl�isten huussinalustoilla arvoa. Kaupunkilaisten makkilanta kulki arvokkaana lastina rekikuormissa viljelymaille. Maajussit tyhjensiv�t makkeja y�ajan, jolloin t�m� tuoksuva ty� oli sallittua. Vanhankaupunginlahden sel�n mukavan tasainen j��tie sai y�n huhkineet maamiehet torkahtamaan rekeens�. Kokonainen karavaani nuokkuvia hevosmiehi� makkilastissa oli tyypillinen n�ky lahden j��tiell�, kertoo Erik Karlsson. Kev�tauringon paistaessa j��tielle kertyneisiin hevosenkakkaroihin ja heikent�ess� j��t� siirryttiin ajamaan vanhan uran vierustaa. Hevosteiden varret olivat muuttolintujen olinpaikkoja. Magnus von Wright ja Palmgren mainitsevat ensimm�isten sinisorsien, t�yht�hyyppien, varisten ja pulmusten oleilevan Helsingin j��teill� (Wright 1873, Palmgren 1913, 77). Vanhankaupunginlahden vesilt� on n�hnyt kaupungin historian monet k��nteet. Lahden veden laadun parannuttua on kalastaja Karlssonin voinut tavata kymmenien vuosien tauon j�lkeen taas verkkoavannoillaan kotisaarensa Kuusiluodon kupeessa ja paikkaamassa verkkojaan Kokkoluodossa.\nPyydyskalastus on kuitenkin enimm�kseen mennytt� aikaa. Jalokalaistutukset ja niit� seuranneet nykyiset kalastuskiellot ovat olleet sen loppu. Pyydyskalastus on rajoitettu alkuvuoteen, ja siksi rys�kalastus on loppunut lahdella. T�m� tietenkin harmitti rys�nomistajia. "Kalastuskielto oli onneton sattuma. Tuntui kuin olisi jalat viety alta veke. Katsoi milt� kannalta tahansa, tuntui todella masentavalta. Se on ollut kaikinpuolin kulttuurihistoriallisesti ja muuten suuri menetys. Muuta ei voi sanoa. T�m� supistettiin todella minimiin. Olisi ollut jatkajia, se olisi rullannut edelleen, mutta leikattiin pois t�m� haara t�ss� stadin milj��ss� ja se tuntui niin raskaalta," mainitsi Finnb�ck Pornaistenniemell�. Toimeton rys�mies savustaa nyt ostokalaa. Lahden olosuhteisiin valmistetut rys�t makaavat k�ytt�m�tt�min�. Uusia kalastajia on monia ja tunnelmia on monenlaisia syksyisell� Vanhankaupunginkoskella. Vapamiehet n�kev�t kosken edustalla lupaavia mulahduksia ja tummia selki� vedess�.\nVanhankaupunginlahdella tapahtunut muutos on tavallinen muuallakin rannikollamme. Ruokaa tuotetaan yh� kauempaa ihmisten asuinpaikkoihin ja suurkaupunkeihin. Kun ennen ravinnon tuotanto ja kuljetus suoritettiin ihmisten ja hevosten lihasenergialla, se hoidetaan nyky��n konevoimalla. Ammattikalastusvedet ovat muuttuneet saastekauden j�lkeen virkistyskalastusvesiksi my�s Vanhankaupunginlahdella. Rys�keppien lepattavat liput ovat vain muistoja. Muun muassa Klobbenin rantakalliossa on mustia l�ikki� merkkin� menneest�. Se on tervaa, jolla pumpulilankaisia rysi� pidettiin vuosikymmeni� sitten pyyntikunnossa.\nArtikkelini p��l�htein� ovat 1912 syntyneen Erik Karlssonin nauhoitetut haastattelut 9.7. ja 8.8. 1995, sek� 7.8., 21.8. ja 26.10.1996. Muita informantteja ovat 22.7.95 haastateltu, 1949 syntynyt sivutoiminen rys�kalastaja Antero Finnb�ck, joka on kalastanut Arabiasta ja Pornaistenniemelt� k�sin n. vuodesta 1960 alkaen. Pornaistenniemelt� k�sin n. 1955-1992 kalastanutta Leo Lehtosta (s. 1921) haastattelin 6.11.1996. Herttoniemen Fastholman huvilayhteis�n asukkaina 1909-1980 olleita Niilo ja Oiva Lohikoskea (s. 1909 ja 1912) haastattelin 18.10.96. Fastholman puutarhaviljelij� Laura Levanderia (s.1919) haastattelin 5.7.1995. ��nitteiden s�ilytyspaikka on Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Kansanrunousarkiston ��nitearkisto. Painamattomia haastattelul�hteit� my�s: L�nnqvist, Bo, Anteckningar om folklivet i Helsinge socken i Nyland. Spr�kliga och sakliga uppteckningar gjorda under slutet av 1950-t., b�rjan av 1960-t. Skrivet h�sten 1963. S�ilytyspaikka Svenska Litteraturs�llskapet i Finland, Folkkulturens Arkiv, SLS 794. (Viitteiss� L�nnqvist 1963).\nAnttila, Risto, Helsingin edustan merialueen kalatalousselvitys. Helsingin kaupungin hankintatoimisto, Helsinki 1972.\nBoijer, G.W., Sportfiske i forna dagar. Finlands Jakt- och Fisketidskrift 1925, s. 115-119.\nGranlund, �ke, Keskiaikaisia nimi� nykyisess� Helsingiss�. Teoksessa Granlund �ke ym., Helsingin kadunnimet, toinen korjattu painos, Valtion painatuskeskus, Helsinki 1992, s. 13-30.\nHalme, Erkki ja Hurme, Seppo, Tutkimuksia Helsingin rannikkoalueen kalavesist�, kaloista ja kalastusoloista. Helsingin kaupungin julkaisuja N:o 3, Helsinki 1953.\nHurme, Seppo, Vantaanjoki taimenveten�. Mets�stys ja Kalastus 1952, s. 149-151.\nHuttunen, Heikki ym., Kalaan Helsingin vesille. Otava, Helsinki 1997.\nRuuth, Alpo, Viimeinen syksy. Tammi, Helsinki 1979.\nSuomalainen, Esko, J�rvisammakko, Rana ridibunda, maallemme uusi sammakkolaji. Luonnon yst�v� 1941, s. 86-91. Vanhanen, Mauri, Helsingin vesien kuhakanta. Toimenpiteit� sen lis��miseksi. Mets�stys ja Kalastus, 1958, s. 5-7.


Glaukoomatyypit | Terve.fi\nGlaukoomatyyppejä on 25–30, mutta niistä seuraavat ovat kaikkein tavallisimpia.\nTämä on kaikkein tavallisin glaukooman muoto, joka käsittää yli 90 % kaikista tapauksista. Afroamerikkalaiset ja hispaanot sairastuvat siihen selvästi eurooppalaisperäisiä useammin. Se on lisäksi yli 60-vuotiailla tavallisin tyyppi ja on ainakin osaksi periytyvä.\nAvokulmaglaukooman nimi juontuu siitä, että kammiokulma, jonka kautta kammioneste virtaa pois etukammiosta, pysyy avonaisena (katso kuva 6). Tästä huolimatta kammioneste virtaa silmästä ulos liian hitaasti, mikä johtaa nesteen kertymiseen etukammioon ja hitaaseen mutta jatkuvaan silmänpaineen kohoamiseen. Tämä vaurioittaa lopulta näköhermoa ja aiheuttaa näkökentän puutoksia, mikäli sitä ei hoideta ajoissa tai saada lääkityksellä hallintaan. Sairaus on varhaisvaiheessaan yleensä oireeton, joten säännölliset silmätutkimukset ovat tärkeitä, etenkin niillä potilailla, joiden riski sairastua glaukoomaan on kohonnut.\nKuva 1 - Glaukooma eli silmänpainetauti\nAkuutissa sulkukulmaglaukoomassa silmäpaine kohoaa nopeasti värikalvon ja sarveiskalvon välisen kammiokulman kaventuessa ja värikalvon tukkiessa äkillisesti ansasverkon eli trabekkeliverkon estäen kammionestevirtauksen silmästä ulos. Kun tämä glaukooman muoto puhkeaa, silmämuna kovettuu nopeasti ja kohonnut silmänpaine aiheuttaa kovaa kipua ja näön sumenemista. Monet potilaat näkevät tässä vaiheessa valonlähteiden ympärillä valokehiä eli haloja.\nTässä harvinaisemmassa glaukoomatyypissä näköhermossa ilmenee glaukoomalle ominainen vaurio, vaikka silmänpaine on normaali. Diagnoosi tehdään usein vasta näköhermon jo vaurioiduttua, mutta yhä herkempien tutkimusmenetelmien ansiosta tämä tauti on mahdollista havaita jo aikaisemmin, ennen vaurioiden syntymistä. Kun näköhermovaurion ja näkökentän puutosten muut mahdolliset syyt on saatu suljettua pois, silmänpaineen alentaminen lääkkeillä, kirurgialla tai molemmilla yleensä vakauttaa tilan.\nTämä harvinainen, usein perinnöllinen sairaus on olemassa jo syntymän hetkellä. Se liittyy kammiokulman rakenteelliseen poikkeamaan ja todetaan usein molemmissa silmissä.\nSekundaarinen glaukooma voi kehittyä muiden silmäsairauksien, kuten pitkäaikaisten silmätulehdusten, silmävammojen, harmaakaihin, diabeteksen tai silmän verisuonitukoksen seurauksena tai joidenkin lääkkeiden haittavaikutuksena (yleisimmin kortikosteroidien).\ntaudin varhaisvaiheessa vain vähän tai ei lainkaan oireita\nmyöhemmin näkökentän puutokset ja heikentynyt perifeerinen näkö\n(hätätapauksissa hakeuduttava välittömästi hoitoon)\nvärillisiä valokehiä valojen ympärillä\nnäön sumeneminen ja nopea näön menetys


Yamaha XV 750 Virago 750 cm³ 1998 - Pielavesi - Moottoripyörä - Nettimoto\nMyydään erinomaisessa kunnossa oleva Yamahan XV 750 Virago vuosimallia 1998. Ajettu vain noin 24 400 kilometriä. Kromipinnat erittäin hyvässä kunnossa. Moottoripyörässä juuri uusittu akku ja takarengas. Myös nahkainen takalaukku on priimakunnossa. Koeajoista ja näytöistä (Pielaveden alueella) voi sopia numerosta 0400 676724. Muut tiedustelut numerosta 044 548 7756.\nMyydään erinomaisessa kunnossa oleva Yamahan XV 750 Virago vuosimallia 1998. Ajettu vain noin 24 400 kilometriä. Kromipinnat erittäin hyvässä kunnossa. Moottoripyörässä juuri uusittu akku ja takarengas. Myös nahkainen takalaukku on priimakunnossa.\nKoeajoista ja näytöistä (Pielaveden alueella) voi sopia numerosta 0400 676724. Muut tiedustelut numerosta 044 548 7756.\nNettimoto ID 2035123


ARANDA TUTKII ITÄMERTA\nMerentutkimuslaitoksen tutkimusalus Aranda tekee kahden viikon tutkimusmatkan kiertäen kaikki Suomen merialueet aina pohjoista Itämerta ja Perämerta myöten. Mereltä raportoidaan leväkukinnoista suoraan Internetiin.\nMatkanjohtaja Juha Flinkmanin mukaan tarkoituksena on tutkia Itämeren tilaa mahdollisimman monipuolisesti.\n- Keräämme näytteitä avomeren kasvi- ja eläinplanktoneista. Lisäksi tutkimme meren suolaisuutta ja ravinteita, Flinkman selvitti lähtötunnelmissa.\nTutkimusmatka on osa Merentutkimuslaitoksen Itämeren tilan seurantajärjestelmää.\n- Mereltä raportoidaan tuttuun tapaan kaikista leväkukintoihin liittyvistä havainnoista Merentutkimuslaitoksen verkkosivuilla, Flinkman opastaa maakrapuja.\nLämpimästä alkukesästä huolimatta sinilevä ei ainakaan vielä ole levinnyt Itämerelle. Flinkmanin mukaan rehevöityminen on kuitenkin yhä yksi Itämeren suurimmista ongelmista.\nTouhua ympäri vuorokauden\nKahden viikon tutkimusjakso 60-metrisellä Arandalla on kallista lystiä. Koko reissun hinnaksi kertyy yli miljoonaa markkaa. Matkalla olo käytetäänkin tiiviiseen tutkimustyöhön eikä aikaa jää maisemien ihailulle tai auringon otolle.\n- Tämä on yhtä touhuamista lähes 24 tuntia vuorokaudessa. Sydänyöllä ehtii vähän nukkuakin, mutta muuten töitä tehdään lähes kaiken aikaa, Flinkman kuvailee aluksen kannella.\nFlinkmanin mukaan kalliista meriajasta otetaan muutenkin kaikki mahdollinen hyöty irti.\nKymmenenhenkisen tutkimusryhmän mukaan on päässyt tällä kertaa neljä meribiologian opiskelijaa, joilla on oiva tilaisuus tutustua Itämeren eläinplanktoniin.\nViikon 27 alussa Aranda pyörähtää Hangon satamassa, jossa tehdään vaihto ja otetaan seuraavat neljä opiskelijaa kyytiin.\nAranda on liikkeessä lähes koko tutkimusmatkan ajan lukuun ottamatta pysähdyksiä näytteenottopaikoilla.\nKahden viikon aikana alus täyttyy tutkimusaineistosta, jota kerätään muun muassa sinilevistä, eläinplanktonin tuotannosta, ravinnonkäytöstä ja lajistosta.\nFlinkmanin suunnitelmissa on myös koota Internetiin eläinplankton-opas, josta löytyisivät kuvien kera eri lajit ja niiden kehitysvaiheet. Sitä varten Itämereltä on tarkoitus saada kokoon mahdollisimman paljon kuva-aineistoa.\nTutkimusmatkan jälkeen alus nostetaan Kotkaan telakalle, jossa se saa uudet potkurinlavat. Huollon jälkeen Arandan miehittää kansainvälinen tutkimusryhmä, joka syventyy sinilevien tutkimiseen.\nKymmenen vuotta seilannut Aranda on muutenkin tiiviissä käytössä lähes ympäri vuoden. Vuoden ensimmäinen matka suuntautui maaliskuun alussa Gotlannin kaakkoisrannikolle.\nElokuuksi alus on vuokrattu miehistöineen brittiläis-tanskalaiselle geologiselle retkikunnalle, joka tutkii Islannin ja Grönlannin välisen Tanskansalmen pohjakerrostumien päällimmäisiä osia.


JKV-koodaimen testauslaitteiston tuotekehityshanke \nTräskbäck, Aleksi (Oulun ammattikorkeakoulu, 2017)\nOpinnäytetyön aiheena oli kehittää testausmenetelmä ja -laitteisto rautateiden liikenteenohjausjärjestelmään liittyvien JKV-koodaimien korjauspalvelua varten. Työn tavoitteena oli laatia testauslaitteiston yksityiskohtainen ...\nKäynninvarmistus ennakoivalla operaattorityöllä \nMÄNTYSELLUN JAUHATUKSEN SAKEUSSÄÄDÖN PARANTAMINEN \nPeltola, Janne (Oulun ammattikorkeakoulu, 2017)\nOpinnäytetyön tavoitteena oli parantaa Stora Enso Oulu Oy:n PK6-linjan mäntysellun jauhatuksen sakeussäätöä. Työ suoritettiin Oulun tehtaiden projektoinnista vastaavalle Efora Oy Engineeringille. Paperimassan sakeudella ...\nMobiilirobotin navigointimenetelmä \nOksanen, Taavi (Oulun ammattikorkeakoulu, 2017)\nTässä työssä kehitettiin navigointimenetelmä Probot Oy:n valmistamalle differentiaaliajoiselle mobiilirobottialustalle. Alusta oli tarkoitus saada kulkemaan kartioiden ja seinien määrittämää rataa pitkin, käyttäen apuna ...\nSellutehtaan pesulinjan ylätason säätöjen toimintakuvausten päivittäminen \nYlitapio, Mikko (Oulun ammattikorkeakoulu, 2017)\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli päivittää Stora Enso Oulun sellutehtaan pesulinjan pesulaitekohtaisia ylätason säätöjen toimintakuvauksia MetsoDNA-automaatiojärjestelmään, joka tunnetaan nykyään nimellä ValmetDNA. Samalla ...\nTCe500-vaahdotustankin automaatiosaneeraus \nSuhonen, Petteri (Oulun ammattikorkeakoulu, 2017)\nOpinnäytetyön tavoitteena oli siirtää TCe500 vaahdotustankin ohjaus tankin toimittajan järjestelmästä laitoksen omaan automaatiojärjestelmään. Tällä tapaa ohjattavuus ja sitä myötä vaahdotustankin tuotto paranisivat. Työn ...\nTuotantotestereiden sähköinen koestus \nJärvinen, Aleksi (Oulun ammattikorkeakoulu, 2017)\nTyön aiheena oli tuotantotestereiden sähköinen koestus. Tavoitteena työssä oli suorittaa tuotantotestereiden sähköinen koestus ja tehdä siitä työohje Elkome Installaatiot Oy:lle uusien koestajien koulutusta varten. Koestukseen ...\nSMS-hälytysviestin lähettäminen Indusoft-valvomosta \nHaukipuro, Miika (Oulun ammattikorkeakoulu, 2016)\nTyössä tutkittiin mahdollisuutta toteuttaa Indusoft-ohjelmistolla tehtyihin valvo-moihin SMS-ominaisuus. Työn tilaajana toimi Protacon Oy, joka suunnittelee ja toteuttaa automaatiojärjestelmiä monelle eri teollisuuden ...\nMobiilirobotin koordinaattiohjaus \nPulkkinen, Jussi (Oulun ammattikorkeakoulu, 2016)\nTämän työn tavoitteena oli luoda toimiva koordinaattiohjaus Probot Oy:n valmistamalle mobiilirobottialustalle Oulun VTT:llä. Ohjauksen koodi toteutettiin käyttäen Qt Creator -ohjelmaa. Ohjelmointikieleksi valittiin C++. ...\nRAKENNUSAUTOMAATION MALLIKAAVIOKIRJASTON LUOMINEN CADS PLANNER HEPAC -OHJELMISTOLLA \nAavavirta, Jenna (Oulun ammattikorkeakoulu, 2016)\nTyön toimeksiantajana toimi Insinööritoimisto Ylitalo Oy, jonka toiminta-alaa ovat taloteknisten järjestelmien suunnittelu. Tämän työn tarkoituksena oli luoda Insinööritoimisto Ylitalo Oy:lle automaatiopuolen ...\nViljakas-viljakuivurin automaatiojärjestelmän päivittäminen \nJuusola, Ilkka (Oulun ammattikorkeakoulu, 2016)\nOpinnäytetyön aiheena on Viljakas-viljakuivurin automaatiojärjestelmän päivittäminen. Aihe sisältää uusien ratkaisujen mietinnän erityisesti kuivurin tuloilmapuhaltimen ohjaukseen ja kuivurin turvallisuuden parantamisen. ...\nMYYNNIN TYÖKALU FIDELIX-KOTIAUTOMAATIOJÄRJESTELMÄLLE \nJoensuu, Jukka-Pekka (Oulun ammattikorkeakoulu, 2016)\nTehtävänä oli luoda kotiautomaatiojärjestelmän myyntiä sekä prosessia edistävä työkalu. Työkalussa asiakkaan kanssa suoritetaan valintaprosessi läpi, jossa määritellään taloon tuleva talotekniikka sekä automaatio-ominaisuudet. ...\nPassiivitalon painetasapaino-ongelman hallinta säädinohjatulla tuloilmapuhaltimella \nRäisänen, Raino (Oulun ammattikorkeakoulu, 2016)\nTyön lähtökohtana oli kehittää ratkaisu passiivi- ja lähes passiivitalojen alipaineongelmaan käyttämällä erillistä säädettävää tuloilmapuhallinta kompensoimaan liian suurta alipainetta. Projektin alullepanija oli oululainen ...\nTESTILAITTEIDEN PAIKANNUSJÄRJESTELMÄN SOVELTUVUUSTUTKIMUS \nHalttu, Sami (Oulun ammattikorkeakoulu, 2016)\nTämän opinnäytetyön aiheena oli tutkia erilaisia paikannusjärjestelmiä ja teknologioita, jotka voisivat sopia Nokian tehtaille testilaitteiden paikannusjärjestelmäksi. Soveltuvuustutkimuksen tavoitteena oli selvittää, mitä ...\nAsiasanaautomaatio (35)automaatiojärjestelmät (18)rakennusautomaatio (16)kunnossapito (9)kiinteistöautomaatio (8)Modbus (8)Fidelix Oy (7)instrumentointi (7)ilmanvaihto (6)lämmitys (6)ohjelmointi (6)Automaatio (5)ohjelmoitavat logiikat (5)energiankulutus (4)Fidelix (4)... Katso lisääTekijäAavavirta, Jenna (1)Ahola, Ville (1)Akhonen, Dmitri (1)Alajuuma, Heikki (1)Alardt, Markus (1)Antinmaa, Aapo (1)Asikainen, Jukka (1)Bäck, Niko (1)Eronen, Arto (1)Eronen, Pasi (1)... Katso lisääKoulutusohjelmaAutomaatiotekniikan koulutusohjelma (94)Automaatiotekniikan tutkinto-ohjelma (44)SuuntautumisvaihtoehtoProjektointi (19)Automaatiotekniikka (7)Projektoinnin suuntautumisvaihtoehto (4)Projektoinnin sv (3)Projektoinnin sv. (3)Automaatio (1)automaatiotekniikka (1)Insinööri (1)projektoinnin sv. (1)projektointi (1)Julkaisuvuosi2017 (7)2016 (14)2015 (22)2014 (22)2013 (24)2012 (28)2011 (18)2010 (3)


Hitachi / HiKOKI Kampanja « Tooloutlet\nAkkukonepaketti HiKOKI KC18DRBL Combo Kit 18V\nKahden erittäin tehokkaan, voimakkaan ja nopean koneen setti. Koneet soveltuvat raskaisiin ja vaativiin ammattitöihin. Varustettu pitkäikäisillä hiiliharjattomilla moottoreilla. Paketti sisältää pienen ja huippunopean pora/ruuvinvääntimen DS18DBSL sekä vahvan ja erittäin suorituskykyisen poravasaran DH18DBL.\nToimitetaan kahdella 5 Ah:n akulla pinottavassa HSC-laukussa.\nHiKOKIn akkukonesarja, jossa 3 hiiliharjattomalla moottorilla olevaa akkutyökalua: akkuporakone DS18DBSL, kulmahiomakone G18DBVL ja iskevä mutterinväännin WR18DBDL2. Toimitetaan 2:lla 5,0 Ah:n Li-Ion akulla.\nHitachin akkukonesarja, jossa 3 akkutyökalua hiiliharjattomilla moottoreilla: pora/ruuvinväännin DS18DBSL, iskevä ruuvinväännin WH18DBDL2 ja pyörösaha C18DBAL. Toimitetaan 2:lla 5,0 Ah:n Li-Ion akulla ja mukana myös laturi sekä kätevä kantolaukku.\nHiKOKI C18DBL Akkupyörösaha 47mm, runko salkussa\nAkkukäyttöinen 18V pyörösaha Hitachin hiiliharjattomalla moottorilla liuku-mallisille akuille. Sahaussyvyys 47 mm. Pieni ja kevyt pyörösaha, joka soveltuu esim. katolla työskentelyyn.\nToimitetaan ilman akkuja ja laturia, pinottavassa HSC-muovisalkussa, jossa paikat akuille ja laturille\nHiKOKI CJ18DSL Akkupistosaha, runko salkussa\nHiKOKI:n akkukäyttöinen 18V:n kuviosaha. Terän pikakiinnitys (standardi) - helposti ja nopeasti ilman työkaluja. Portaattomasti säädettävä iskuluku. 4 heiluriasetusta. Elektroninen "Feed Back" tehonsäätö.\nhiKOKI:n edullinen kuviosaha yläkahvalla. Ergonominen kumipinnoitettu otekahva. Pikakiinnitys nopeaan työkalun vaihtoon. Elektroninen nopeudensäätö, 5 portainen jatkuva tehonsäätö. 4 terän noukintaliikkeen asentoa. Tukeva alumiinipöytä. Tehokas purun puhallus.\nHiKOKI DB3DL2 Akkuruuvinväännin 3,6V\nHiKOKIN laadukas pienikokoinen sauva/pistooliruuvinväännin. Kaksi mekaanista vaihdetta. Toimitetaan kahdella 1,5Ah Li-ION akulla.\nHiKOKI DS36DA Akkuporakone 36V (Multi Volt)\nErittäin voimakas ja nopea akkuporakone 138 Nm väännöllä on osa Multi Volt 36V -tuotesarjaa, jonka koneet yhdessä Multi Volt -akun kanssa yltävät samaan suorituskykyyn kuin sähköjohdolliset koneet. Ne ovat nopeampia, vahvempia ja tehokkaampia kuin vastaavat 18V koneet. MultiVolt 36V akku sopii myös 18V:n koneisiin, jolloin akku vaihtaa jännitetason automaattisesti. Toimitetaan kahdella akulla muovisalkussa.


"Väkivaltaa koskevat uhkakuvat vahvistavat eriarvoisuutta" | Keskustelu | Anna\n"Väkivaltaa koskevat uhkakuvat vahvistavat eriarvoisuutta"\nViestiketju osiossa 'Ajankohtaista' , käynnistäjänä amanda, 23.03.2020.\namanda Tunnettu jäsen\nOli niin hyvä kirjoitus Turunsanomissa että kopioin sen kokonaisuudessaan tänne. Halusin lyhentää sitä, mutta joka sana kirjoituksessa on lukemisen arvoinen ja pois jättäminen olisi artikkelin katkomista pois kokonaisuudesta.\nAnna-foorumi on säästynyt aika hyvin eriarvoisuuden linjalta, jonkin verran toki ollut, mutta vähäistä jos esim. vertaa eräisiin muihin foorumeihin.\nAlla oleva lainaus, kirjoitus, on ajankohtainen, aina ja kaikkialla.\n"Ajankohtaisissa keskusteluissa tiettyihin ihmisryhmiin liitetyt väkivaltaiset uhkakuvat peilaavat ja kärjistävät yhteiskunnallista eriarvoisuutta. Meidän on puhuttava väkivaltariskeistä, mutta tämä ei saa johtaa yksinkertaistavaan leimaamiseen, jossa asetamme jo ennestään eriarvoisessa asemassa olevat ryhmät pelkojen, vihan ja ulossulkemisen kohteiksi.\nErityisesti verkkofoorumien kansalaiskeskusteluissa väkivallan tekeminen yhdistyy monenlaisiin eriarvoisuuden ulottuvuuksiin, kuten etniseen, uskonnolliseen ja kulttuuriseen taustaan sekä sukupuoleen, sosioekonomiseen tilanteeseen ja sosiaalisiin ongelmiin. Tämä on omiaan ruokkimaan vastakkainasetteluita yhteiskunnassa.\nViime vuosina etenkin muslimitaustaiset miehet on herkästi mielletty potentiaalisiksi seksuaaliväkivallan harjoittajiksi tai terroristeiksi. Näitä mielikuvia on käytetty perusteluna maahanmuuton rajoittamiselle ja turvapaikkapolitiikan kiristämiselle.\nMyös romanit leimataan usein kollektiivisesti valtaväestöä väkivaltaisemmiksi, eikä heitä kohdata yksilöinä. Ympäristölleen vaarallisiksi mielletään samoin esimerkiksi mielenterveys- ja päihdeongelmaiset sekä kouluttamaton kansanosa ja syrjäytyneet, joiden ajatellaan olevan kykenemättömiä hillitsemään aggressioitaan.\nTällaiset väkivaltaistavat uhkakuvat rakentuvat ennakkoluuloista käsin ja saavat pontta julkisuuteen tulleiden väkivaltatapausten vääristävistä tulkinnoista. Monimutkaisten ilmiöiden taustojen, syiden ja ratkaisujen yksinkertaistaminen johtaa yleistyksiin, jotka eivät edesauta turvallisuutta.\nPerusteettomilla uhkakuvilla ei ole vain eriarvoistavia vaan suorastaan väkivaltaisia seurauksia, mikäli käytämme niitä oikeuttamaan halveksuntaa, epäinhimillistämistä, välinpitämättömyyttä tai kaltoinkohtelua. Niiden kautta ihmisarvo ja ihmisoikeudet näyttäytyvät ehdollisina: ne ansaitaan tai menetetään tiettyihin ihmisryhmiin liitettyjen ominaisuuksien perusteella.\nNykytilanteella on pitkä historiallinen taustansa. Vuosisatojen ajan esimerkiksi romaniväestön, ei-kristittyjen, seksuaalivähemmistöjen sekä etnisesti erottuvien ryhmien on koettu uhkaavan yhteiskunnan vakautta niin Suomessa kuin muualla Euroopassa. Valtaväestöstä poikkeavien ryhmien toiseuttaminen yhdeksi ongelmalliseksi joukoksi on vahvistanut valtaväestön moraalista ylemmyydentunnetta. Näillä keinoin ei kuitenkaan olla onnistuttu luomaan väkivallatonta ja vakaata yhteiskuntaa.\nNykyään syrjintä on kielletty lailla, mutta menneiden aikojen kaiut kuuluvat yhä merkittävämmäksi keskusteluareenaksi muodostuneessa sosiaalisessa mediassa. Se toimii tahattomien ja tahallisten väärinymmärryksien kasvualustana, kierrättäjänä ja lietsojana. Käsitykset väkivallan lisääntymisestä ja tähän kytkeytyvät pelot ovat usein yhteydessä myös niin sanottujen vaihtoehtoisten tietolähteiden käyttöön rikostiedon lähteenä.\nVäkivaltaa koskevien mielivaltaisten uhkakuvien ei tule olla väline poliittisten päämäärien edistämiseksi. Keskeinen kysymys onkin, miten onnistumme katkaisemaan eriarvoisuutta vahvistavien uhkakuvien kiertokulun siten, ettei tämä vaienna puhetta tosiasiallisista väkivaltailmiöistä.\nMeidän on tunnistettava erilaiset väkivaltariskit ja etsittävä keinoja niiden torjumiseksi. Esimerkiksi kunniaan liittyvä väkivalta ja seksuaaliväkivalta ovat vakavia, tehokkaita toimia vaativia ongelmia. Niiden olemassaolon tunnustaminen ei kuitenkaan saa johtaa rasismiin tai yksioikoisuuteen: emme voi varmuudella päätellä yksilön ulkonäön tai taustan perusteella mitään hänen asenteistaan ja aikomuksistaan.\nEmme tarvitse oletuksia ja uskomuksia, vaan tietoa ja ratkaisukeskeisyyttä. Mielipiteet eivät ole faktoja. Julkisessa keskustelussa tulee aiempaa rohkeammin nähdä väkivaltailmiöt osana historiallisesti muodostuneita ja nykyhetkessä monin tavoin ylläpidettyjen valtasuhteiden kokonaisuutta.\nUlossulkemisen ja osoittelun sijaan tulee rakentaa kuuluvuuden tunnetta niiden kohdalla, jotka syystä tai toisesta elävät yhteiskunnan marginaalissa. Tämä ei tarkoita väkivallantekojen ja uhan väheksymistä, vaan päinvastoin niiden moniulotteisempaa ja ratkaisukeskeisempää tarkastelua."\n(Dosentit Satu Lidman ja Tuija Virkki työskentelevät tutkijoina Koneen säätiön rahoittamassa tutkimushankkeessa ”Yhteiskunnallisten eriarvoisuuksien väkivaltaistavat tulkinnat”.)\nKoneen säätiö elättää näitä naisia pupeltamaan tekstiä josta saa rahaa. Luotanko rahahananaisiin vai kenties poliisiamk:n tekemään tutkimukseen jossa rasismia esiintyy ryhmien sisällä toisiaan vastaan. Kantaväestöllä ei heidän peleihinsä ole asiaa.\nListasta unohtui rasismi ja ennakkoluulot blondeja kohtaan: heitä pidetään tyhminä ja yksinkertaisina.\nTai lihavia ihmisiä, heitä syyllistetään terveydenhuollon kustannuksista ja heitä vältellään koska vievät kuulemma kahden ihmisen paikan.\namanda sanoi: ↑ Näytä alkuperäinen viesti\n"Oli niin hyvä kirjoitus Turunsanomissa että kopioin sen kokonaisuudessaan tänne. Halusin lyhentää sitä, mutta joka sana kirjoituksessa on lukemisen arvoinen ja pois jättäminen olisi artikkelin katkomista pois kokonaisuudesta."\nMitäpä tähän lisäämään. Kirjoitus oli todella syvältä luotaava ja oikeaan osunut joka kohdiltaan. Niin hyvä, että piti ottaa talteen. Ihmeen hyvin osattu kiteyttää näin monisyinen asia. Hyvä, ettet lyhentänyt koska ymmärsit joka sanan merkityksen kokonaisuuteen.\nEnnakkoluulo, syrjintä ja rasismi\nEnnakkoluulo on järjetön tunne henkilöä tai ryhmää vastaan, joka perustuu yleensä stereotypioihin.\nSyrjintä on, mitä tapahtuu, kun ennakkoluuloista tulee toiminta. Sana kuvaa sitä, mitä tapahtuu, kun henkilö kieltää toiselta henkilöltä työn rodun tai uskonnollisen vakaumuksen vuoksi. Voit itse syrjiä ketä tahansa henkilöä tai ryhmää, jos sinulla on valtaa tehdä se henkilölle. Valkoinen voi syrjiä mustia, ja mustat voivat syrjiä valkoisia, jos esimerkiksi haastatellaan toista työnhakijana.\nRasismi puolestaan kuvaa syrjiviä rakenteita, jotka ovat institutionalisoituneita ja nähdään "normaalina" koko kulttuurissa. Se perustuu ideologiseen uskoon, että "rotu" on jollakin tavalla parempi kuin toinen "rotu". Se ei ole yksittäinen syrjivä henkilö, vaan koko väestö toimii sen rakenteissa, jotka tekevät vaikeaksi olla syrjimättä.\n"Rasismin" ilmiö löytyy siis valkoisesta, länsimaisesta, kulttuurista kohti mustaa,\nmutta ei päinvastoin.\nPäinvastaista rasismia ei olemassakaan juuri tuon takia että tummat ihmiset ei ole mahtiasemassa jotta kykenisivät syrjimään ja olemaan rasistisia valkoisia kohtaan. Historia jo osoittaa että näin on.\nTämä on täyttä sontaa. Mistä tällainen teksti on kopioitu.\nTämä on oma kirjoitukseni, en ole sitä mistään kopioinut, mutta olen lukenut aikaisemmin paljon rasismin syrjiviä rakenteita, esim. USAssa.\nEn tidä kuinka vanha tai nuori vierailija on...\n...mutta minä olen tutustunut perin pohjin rasismiin USAssa jo siihen aikaan kun mustat järjestyivät monet heistä liikkeeseen, "Black Panther". Luin heidän ideologiaa ja heidän taistelusta saadakseen samat arvot kuin valkoinen USA. Luin paljon kirjallisuutta jota he itse oli kirjoittanut ja näin ollen sain hyvän kuvan mitä he ajatteli, miten he toimi ja mitä he halusi ja miltä tuntui olla instituutisen rasismin uhri.\n...luin myös valkoisten näkemystä mustista ja mite he kohteli mustia ja minkä takia.\nUSAsa ion edelkleenkin intituutinen rasismi vallassa, sen takia niin paljon on mustia ja latinoja vankiloissa, sillä heitä laki ja poliisi kohtelee edelleenkin eri tavalla, paljon kovemmin ja syrjivästi, mitä valkoisia rikollisia.\n...kannatta lukea aiheesta enemmän ja tutyústua rasismiin, rasismiin joka on kiinni yhteiskunnassa edelleenkin, enemmän tai vähemmän, riioouen tietenkin eri valtioista, sillä missään ei ole samalla tavalla. Jokainen altio luo itselleen oman systeemin jos rasismia haluavat harrastta.\nEsim. Suomessa ja Ruotsissa rasismi ei esiinny samalla tavalla kuin USAssa, sillä meidän valtiot haluaa samanarvoisuutta kaikille.\nSen sijaan insituuttinen rasismi on edelleenkin eräitten kansalaisten keskuudessa ja he hyvin avoimesti puhuu siitä eräillä foorumeilla ja blogeilla ja jotkut menevät niin pitkäölle että esim. pohjoismaiset rasistit kokoontuu yhdessä ja miettii miten voisivat olla enemmän rasistisia, sillä laki on heitä vastaan, mutta ei ei siitä välitä\nÄlä valehtele, sinä et kykene tuollaista tekstiä tuottamaan vrt tekstit mitä täällä on. Tuo on jotain painettua länsimaalaisvastaista propagandaa jostain omista lähteistäsi.\nÄsken ei viestit tulleet läpi. Tuo Rasismin määritys-teksti ei ole omaa tekstiäsi, koska et edes ymmärrä mitä institutionaalinen tarkoittaa, olet kopioinut sen jostain omista hämäristä lähteistäsi. Luoja tietää, kuka niitäkin on rahoittanut, Saudi-Arabia?\nMinä en ala epäilemään vierailijan kirjoituksia jostakin muualta lainatuksi\nVierailija luulee että en tiedä rasismista mitään ja että jos ei tiedä niin että silloin valehtelen ja lainaan tekstiä muualta yrittäen syöttää sitä omanani\nEpäluulo minua kohtaa ei pure eikä satuta minua, olen siihen sen verran tottunut teinistä lähtien jotta kaikkeen tottuu, kaikki syytökset mitä päälleni laitetaan, painan usein villasella, unohdan ne ja menen eteen päin, sillä tiedän että se ei kannata alkaa itseään puolustelemaan luulottelojoita vastaan.\nLuulottelijat saa rauhassa luulotella mitä haluavat minusta.\nKuten äsken kirjoitin, olen seurannut USA rasismia Black Panther ja Angela Davis ajoilta saakka, erittäin tarkkaan ja monet kirjat olen aiheesta lukenut ja omistan ne kirjat edelleenkin, ovat kirjahyllyssäni\nTaistelin verbaalisti esim. Angela Davisin vapauttamisen puolesta yli kaksi vuotta. Ja Angela vapautettii vankilasta kovan internationell kamppanjan kautta.\nMinulla on lapsesta lähtien ollut kiinnostus taistella rasismia vastaan.\nOlen myös omakohtaisesti jounut pitämään puoliani rasisteja vastaan, kauan sitten.\nMinun elämäntylni on aina ollut puolustaa heitä joita muut pitää vähemmän arvoisina jollakin tavalla.\nSiinä ei ole mitään ihmeellistä, jokaisella on omat toimintansa yhteiskunnassa.\nOn vapaus valita polkunsa.\nTätäkään ei kenenkään tarvitse uskoa En etsi ihmisiä jotka alkaisi uskoa minuun, kirjoitan vain silloin tällöin myös omista kokemuksistani, on tapani tehdä niin.\nTummat ihmiset ovat enemmistönä ja mahtiasemassa omalla mantereellaan, esim. Afrikassa, missä löytyy rasismia muita kuin mustia kohtaan.\nValkoiset imi mustien, tummien maita monien vuosien ajan ja alisti asukkaita, älkää unohtako sitä.\nEsim. valkoiset imi luonnonrikkauksia Afrikasa, olivat valta-asemassa siellä ja olivat olevinaan parempia kuin mustat.\nJa mustat "imee" nyt valkoisia vastaanottamalla avustuksia sen sijaan että yrittäisivät nousta jaloilleen ja tulla omillaan toimeen. Aasialaiset nosti itsensä eivätkä jääneet avustuksia kerjäämään.\nNoo, valkoiset jotka kollonnisoi Afrikkaa, opetti mustille miten rasismi toimii\nMielenkiintoista. Copypastasin tämän lauseen:\nRasismi puolestaan kuvaa syrjiviä rakenteita, jotka ovat institutionalisoituneita ja nähdään "normaalina" koko kulttuurissa.\nGoogleen ja kappas, sehän veikin yhden lisähaun jälkeen tänne:\nAinoat johtopäätökset; Amanda:\n1) Valehtelit sanoessasi, että teksti on omaasi -tai-\n2) Tiedämme nyt, kuka todellisuudessa olet.


Verkko avautuu vuoden päästä Pohjois-Amerikassa - Mobiili - Ilta-Sanomat\nTerreStar aloittaa toimintansa operaattorien operaattorina ja hakee erityisesti viranomaisasiakkaita.\nJulkaistu: 12.11.2007 12:50\nTerreStar Networks rakentaa Pohjois-Amerikan ensimmäisen täysin ip-pohjaisen langattoman 4G-mobiiliverkon, jota tuetaan yhtiön omalla satelliitilla. Verkon palvelujen on määrä avautua vuoden kuluessa. Valtavaan rakennusprojektiin on värvätty maailman johtavia radio- ja mobiiliteknologian osaajia.\nNokia Siemens Networks toimittaa TerreStar Networksin täysin ip-pohjaisen verkon ja Elektrobit on värvätty kehittämään yhtiölle kaksi mobiili-satelliitti-referenssipuhelinta. TerreStar Networksinhttp://www.terrestar.com/ viimeisin tiedote kertoo Accenturen valinnasta kumppaniksi Pohjois-Amerikan langattoman matkapuhelinverkon rakentamisessa. TerreStarin uusi verkko tarjoaa käyttäjilleen ääntä, dataa ja mediavirtaa korkeammilla nopeuksilla kuin nykyiset langattoman viestinnän verkot. Sopimuksen arvoa ei julkistettu. Osana tukkumyyntiin perustuvaa liiketoimintamalliaan TerreStar suunnittelee antavansa muiden operaattoreiden, ulkopuolisten kehittäjien sekä portaaliyritysten tarjota laajakaistapalvelujaan langattomien päätelaitteiden käyttäjille yhtiön uudessa 4G-mobiiliverkossa, joka koostuu maanpäällisistä rakenteista sekä satelliittiosasta. TerreStar aikoo tarjota muille operaattoreille sekä USA:n hallinnolle pääsyn 4G-verkkoonsa, jonka yhtiö aikoo avata viimeistään alkuvuodesta 2009.Uusi verkko-operaattori käyttää radioliikenteeseen kahta 10 megahertsin taajuuskaistaa kahden gigahertsin alueella Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Sen peittoalueella asuu yhteensä 330 miljoonaa ihmistä. Myöhemmin konserni suunnittelee laajentavansa toimintaansa myös Eurooppaan. Space Systems/Loral rakentaa parhaillaan yhtiön ensimmäistä satelliittia, TerraStar-I:ä. Siitä tulee maailman suurin ja tehokkain kaupallinen satelliitti. Sen antennin leveys on noin 20 metriä ja siinä 500 dynaamisesti hallittavaa pistesädettä. Satelliitti on myös herkempi kuin nykyiset satelliitit. Satelliitti pystyy tarjoamaan suuren kirjon kaupallisia palveluita kuluttajatyyppisille langattomille laitteille mukaan lukien matkapuhelimet, kämmentietokoneet, kannettavat ja viranomaisradiopuhelimet. TerreStar teki syyskuussa Elektrobitin kanssa sopimuksen kahden älypuhelinprototyypin kehittelystä, jossa Elektrobit toimii pääintegraattorina ja tuottaa tuotekehityspalvelut. Elektrobitin mukaan sopimuksen tuoma liikevaihto riippuu käytännön kehitystyöstä, mutta kokonaislaskutus vuosina 2007, 2008 ja 2009 ei kuitenkaan saa ylittää 54 miljoonaa dollaria. Toisaalta TerraStarilla on oikeus katkaista sopimus lyhyeen maksamalla alasajomaksu. Nokia Siemens Network toimittaa TerreStarin verkon maanpäällisen osan Pohjois-Amerikassa. Siinä käytettään wcdma-teknologian i-hspa (internet-high speed packet access) päivitystä, joka yltää megabittien sekuntinopeuksiin tiedonsiirrossa. Satelliittiyhteyden nopeudeksi arvellaan 64 kilobittiä sekunnissa. TerraStar Corporation tunnettiin ennen nimellä Motient Corporation. Se muutti elokuussa nimensä. Yhtiössä on kaksi tytäryhtiötä, Networks Inc. ja TerreStar Global Ltd.\nSealand laukaisee kaupallisen satelliitin venäläisellä rahalla\nBritannian edustalla sijaitseva Sealandin “herttuakunta” laukaisee oman viestintäsatelliitin avaruuteen. Satelliitin avulla itsenäiseksi julistautunut Sealand saa rajoittamattomat internet-yhteydet, joita maassa sijaitseva verkkokasino voi hyödyntää. Lue lisää ›