Kela: Räätälöity viestintä | Suomidigi\nEtusivu Suunnannäyttäjät kilpailu Suunnannäyttäjät 2020 Kela: Räätälöity viestintä\nKela edistää yhdenvertaisuutta tarjoamalla eri kohderyhmille räätälötyä viesintää.\nKela edistää erilaisten asiakkaidensa yhdenvertaisuutta tarjoamalla eri kohderyhmille räätälöityä viestintää. Esimerkkinä tästä ovat erilaiset kela.fin versiot:\n15.10.2019 julkaistiin uusi selkosuomenkielinen versio\n22.10.2019 julkaistiin uudistettu pohjoissaamenkielinen sivusto\n4.2.2020 julkaistiin uudistettu inarinsaamenkielinen sivusto.\nOsioiden julkaisuajankohdissa on huomioitu kohderyhmien merkkipäivät (selkeän kielen päivä ja saamen kielten viikko), jolloin uusista palveluista kerrottaessa on ollut luontevaa jakaa tietoa myös kohderyhmistä ja heidän tarpeistaan. Selkosuomenkielisen kela.fi-osion rinnalle toteutetaan vuonna 2020 myös ruotsinkielinen selkosivusto (lättläst). Saameksi on vielä tulossa uudistettu koltansaamenkielinen sivusto myöhemmin tänä vuonna.Löydettävissä ovat jo selkosuomenkielinen sivusto löytyy osoitteessa ja saamenkieliset sivustot. Kela on suunnannut sivustot henkilöasiakkailleen.\ntoteuttaa kohderyhmien kielellisiä ja sosiaalisia oikeuksia\nlisätä julkisten palveluiden saavutettavuutta\nlisätä kohderyhmien näkyvyyttä.\nSivustojen sisällöt on jaoteltu kahdeksaan eri aihepiiriin: asuminen, eläkkeet, lapsiperheet, muutto Suomeen tai Suomesta ulkomaille, opiskelu ja asevelvollisuus, sairastaminen ja kuntoutus, toimeentulotuki sekä työttömyys. Lisäksi sivuilla kerrotaan Kelan asiakaspalvelusta sekä etuuksien hakemisesta ja maksamisesta. Saamenkielisillä sivuilla julkaistaan valikoidusti myös Kelan etuuksia ja palveluja koskevia ajankohtaisuutisia saameksi. Selkosivustolla ajankohtaismateriaalia julkaistaan vain erityisen painavista syistä, kuten esimerkiksi koronavirusepidemian aiheuttamista muutoksista Kelan palveluihin. Kelassa toivomme, että julkisten palvelujen yhdenvertaisuutta parantavat kehityshankkeemme kannustaisivat myös muita kehittämään omista palveluistaan inklusiivisempia.\nKela on suunnitellut ja tuottanut selko- ja saamenkieliset kela.fi-sivustot itse. Suunnitteluvaiheessa se konsultoi selkosivujen osalta Kehitysvammaliittoa, joka antoi suosituksia sivuston rakenteeseen ja ilmaisuun. Selkokeskus on myöntänyt sivustolle selkotunnuksen. Saamenkielisiä verkkosivuja on kehitetty yhteistyössä Suomen saamelaiskäräjien ja yhteispohjoismaisen Saamen Kielikaltion kanssa.\nKelan sisäinen työskentely sujui hyvin, samoin yhteistyö viranomais- ja järjestökumppanien kanssa. Kehittämistyötä tehtiin asiakaslähtöisesti ja ketterästi yli yksikkörajojen. Kaikki kehittämistyöhön osallistuneet ymmärsivät selko- ja saamenkielisten kela.fi-sivujen tärkeyden asiakkaillemme. Selkokielinen aineisto syntyi Kelan kielenhuollon ja viestinnän tiiviissä yhteistyössä. Kela panostaa tällä hetkellä vahvasti selkeään kieleen, ja tekstien selkeytystyöstä halutaan tehdä aiempaa kattavampi ja saumattomampi osa kelalaisten rutiineja.\nSaamenkielisten sivustojen lähtöteksteinä käytettiin kielenhuollettuja selkokielisiä tekstejä, mikä paransi myös käännöstekstien laatua. Verkkosivutekstien kääntämisen yhteydessä tarkistettiin olemassa olevaa saamenkielistä Kela-terminologiaa ja luotiin myös uusia saamenkielisiä termejä. Saamenkielisen sote-alan terminologian kehittyminen ja monipuolistuminen tukee samalla saamen kielten kehittymistä vastaamaan nyky-yhteiskunnan tarpeisiin. Työskentely on avannut uusia näkymiä Kelan asiakaskunnan monimuotoisuuteen. Tämän ansiosta olemme mm. parantaneet visuaalisen viestintämme selkeyttä, jotta esimerkiksi verkkosivujen kuvituskuvat olisivat selkokielen kohderyhmille helpompia ymmärtää. Uudet tekstittömät kuvituskuvat palvelevat paremmin myös monikielistä viestintää.\nSelkokielisen sivuston suunnittelussa ja sisältömäärän rajaamisessa haasteena on ollut Kelan etuusasioiden valtava määrä ja monimutkaisuus. Eri etuuksien ehdot ja myöntämisperusteet tulevat laista, eikä lainsäätäjä ole aina ilmaissut asioita kovin yksinkertaisesti. Mutkia ei voi selkoviestinässäkään suoristaa loputtomasti, jotta asia ei vääristy. Myös käytettävä sanasto on usein selkokielen tarvitsijoille hankalaa, ja sitä on jouduttu avaamaan sanallisesti monessa kohdassa. Jotta kokonaisuus pysyy selkokielen tarvitsijoille helpommin hahmotettavana, on kustakin aihepiiristä otettu mukaan vain pääasiat ja ohjattu asiakasta kysymään lisää puhelinpalvelusta tai toimistossa ajanvarauksella.\nSelkokielisten verkkosivujen tavoite on parantaa kohderyhmien itsenäisyyttä. Sivustolla tarjotaan tärkeimmät tiedot omien asioiden selvittämiseksi, jonka jälkeen asiakas ohjataan henkilökohtaiseen palveluun. Saamenkielisessä viestinnässä kehittämisen suurimmat haasteet ovat liittyneet siihen, että saamen kieliä osaavia viestintä- ja käännösammattilaisia on niin vähän ja kehittämistoimet jäävät usein määräaikaisiksi. Uusien verkkosivusisältöjen tuottaminen edellyttää pitkäaikaista sitoumusta sisältöjen ylläpitämiseen ja kehittämiseen. Tämä vastuu on tiedostettu heti kehittämishankkeen alusta saakka. Saamenkielisissä verkkosisällöissä on huomioitu niiden helppo ja nopea päivitettävyys. Saamen- ja selkokielisiä sivuja myös kehitetään aktiivisesti muun kielisten sivujen rinnalla.\nHaluamme parantaa saavutettavaa viestintäämme ja sitä kautta asiakkaidemme yhdenvertaisuutta. Kun palveluista tehdään selkeitä, helppokäyttöisiä ja kielellisesti saavutettavia, kaikilla on mahdollisuus käyttää niitä. Toivomme Kelan voivan näyttää viestinnässä mallia myös muille viranomaisille. Selkokieliset, tiivistetyt verkkopalvelut palvelevat kaikkia Kelan asiakkaita, jotka tarvitsevat tietoa Kelan etuuksista ja palveluista selkeästi esitettynä. Selkokielisten verkkosivujen kohderyhmää ovat erityisesti sellaiset henkilöt, joilla esimerkiksi on muistisairaus, kehitysvamma tai lukemisen ja oppimisen vaikeuksia. Selkokieli palvelee myös asiakkaita, joiden äidinkieli on muu kuin suomi tai ruotsi. Selkokeskuksen arvion mukaan selkokieltä tarvitsee Suomessa n. 11–14 % väestöstä.\nSaamelaiset ovat Euroopan unionin alueen ainoa alkuperäiskansa. Saamelaisten asema alkuperäiskansana on vahvistettu Suomen perustuslaissa. Saamen kielen käytöstä viranomaisissa on säädetty oma laki, saamen kielilaki. Suomessa puhutaan kolmea saamen kieltä: pohjoissaamea (davvisámegiella), inarinsaamea (anarâškielâ) ja koltansaamea (nuõrttsääʹmǩiõʹll). Pohjoissaamea äidinkielenään puhuvia on Suomessa noin 2 000. Inarinsaamen puhujia arvioidaan olevan noin 300-400, ja koltansaamea puhuu äidinkielenään noin 300 henkilöä. Kaikki Suomessa puhutut saamen kielet ovat uhanalaisia kieliä, mutta erityisessä häviämisvaarassa ovat olleet inarinsaame ja koltansaame. Saamelaisia asuu nykyään kaikkialla Suomessa, mutta saamenkielisiä lähipalveluja on saatavilla lähinnä saamelaisalueella. Saamenkielisten verkko- ja etäpalvelujen avulla saamenkieliset voivat asioida omatoimisesti ja omalla kielellään asuinpaikasta riippumatta.\nKelan asiakkaita ovat kaikki suomalaiseen sosiaaliturvaan oikeutetut henkilöt, joten Kelan viestinnän saavutettavuudella on luonnollisesti valtava yhteiskunnallinen merkitys. Koska Kela on tuottanut sivustot itse, ne ovat kokonaisuudessaan julkisella sektorilla toteutetut. Palveluja on tuotettu sekä sisäisessä että ulkoisessa yhteistyössä: aiemmin mainittujen yhteistyökumppaneiden lisäksi sivuversioiden tekeminen on edellyttänyt yhteistyötä Kelan eri yksiköiden, kuten pohjoisen asiakaspalveluyksikön, viestintäyksikön ja asiakkuuksien kehittämisyksikön, kesken.


Tahto parantaa | www.nmt.fi\nPohjois-Savon sairaanhoitopiiri huolehtii alueensa 248 000 asukkaan erikoissairaanhoidosta ja lähes miljoonan itä- ja keskisuomalaisen erityistason erikoissairaanhoidosta Kuopion yliopistollisessa sairaalassa. Savolaisen lupsakka ilmapiiri tukee potilaiden viihtymistä ja kansainvälisesti arvostettujen ammattilaisten työtä.\nKuopion yliopistollinen sairaala, KYS, on yksi Suomen viidestä yliopistosairaalasta. Sen tärkein tehtävä on antaa potilaille parasta mahdollista hoitoa. Sairaalassa ovat edustettuina kaikki lääketieteen erikoisalat, jotka tekevät tiivistä moniammatillista yhteistyötä.\n- Alueen hyvinvoinnin kasvattaminen on keskeinen osa Kuopion yliopistollisen sairaalan strategiaa. Sairaala tuottaa alueen asukkaille terveyshyötyä, kertoo Jorma Penttinen.\nSairaalan tärkein tehtävä on antaa potilaille parasta mahdollista hoitoa. Ennen kaikkea KYS onkin sairaala, jonka potilaat ovat mielipidetiedustelujen mukaan erittäin tyytyväisiä saamaansa hoitoon. KYSissä vallitsee savolaisen lupsakka ilmapiiri, joka tukee potilaan viihtymistä ja työntekijöiden jaksamista. Toiminnan erinomaisesta laadusta kertoo kansainvälinen laatusertifikaatti ISO 9001:2008, joka on koko laajuudessaan myönnetty KYSille Suomen ainoana yliopistosairaalana.\nPohjois-Savon sairaanhoitopiiri on Pohjois-Savon 19 kunnan omistama kuntayhtymä, joka koordinoi Kuopion yliopistollisen sairaalan toimintaa. KYSin erityisvastuualueeseen kuuluvat Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin lisäksi Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymä sekä Keski-Suomen, Etelä-Savon ja Itä-Savon sairaanhoitopiirit. Lisäksi KYSiin on keskitetty valtakunnallisesti esimerkiksi epilepsiakirurgian ja palovammojen hoito.\nErikoissairaanhoidon ohella Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri tuottaa perusterveydenhuollon ja vanhusten laitoshuollon palvelut kahdeksalle pohjoissavolaiselle kunnalle eli Kysteri-alueelle, johon kuuluvat Leppävirta, Juankoski, Kaavi, Rautavaara, Pielavesi, Keitele, Tervo ja Vesanto. Sairaanhoitopiiri vastaa myös koko Pohjois-Savon alueen ensihoitopalveluista.\nKYS on Suomen suurin lääkärikouluttaja ja maamme suurimpia terveydenhuoltoalan opetussairaaloita. Se antaa korkeatasoista hoitoa kaikilla lääketieteen erikoisaloilla, tekee kansainvälisesti arvostettua tutkimusta ja kouluttaa tulevaisuuden osaajia.\n▸ Anonymous | 10. lokakuu 2016 - 15:17


Päivän ravivihje: Toto65, Vermo 10.8.\n10.08.2016 klo 11:48\nKeskiviikkona ravataa Vermossa.\nToto65-1: Vermon tämän keskiviikon kierroksella on yksi yli 50-prosenttinen suosikki: Metronom (62%), mutta se saa rinnalleen muutaman varmistuksen. Avauslähdössä kohtaavat nopeaus ja voima. Keulaan suhahtanee tuulennopea Luxorious Lord. Alussa hännille taitaa jäädä Tiger Ecus. Vaikka jälkimmäinen antaakin alussa siimaa, voi sillä kääntää ohituskaistoille jo varhain. Hannu Torvisen ohjastama ruuna on parhaimmillaan tullut päätöspuolikkaan 11-kyytiä, joten lopussa vauhtiakin kyllä löytyy.\nToto65-1: Ainoa suomenhevoskohde on hyvin tasaisen oloinen ja täten myös vaikeasti veikattavissa. Välistartissa laukannut Larvan Hurmos on pakkorasti, mutta muuten voi antaa mielikuvituksen laukata.\nToto65-3: Vihjesysteemin pankiksi valitaan lahjakas Broidi. Viisivuotias ori on startannut harvakseltaan, mutta radoille tullessaan se on osoittanut kykynsä. Viimeksi Tuomas Korvenojan ajokki palasi lähes kolmen kuukauden tauolta. Broidi kiri hyvin Bluehill's Stormin kupeelle takapareista. Kumppanukset kohtaavat nytkin, mutta lähtöpaikkojen vuoksi järjestys voi muuttua.\nToto65-4: Suomessa viimeksi debytoinut Robin Roof on lähdön avainhevonen. Ruotsalaisruuna teki aivan kelpo juoksun, mutta 11-vauhtinen avauskierros painoi jo loppusuoralla. Maltillisempi vauhdinjako tuottanee nyt tulosta, vaikkei kasirata olekaan toivepaikka.\nToto65-5: Vain kerran urallaan voittanut Metronom voi hyvinkin voittaa Salamakypärät-lähdön, muttei peliosuus saa olla yli 60 prosenttia. Vähintään yhtä hyvät voittosaumat on kovassa lennossa olevan Olli Koivusen ohjastamalla Mr Bigillä. Ruuna kiri toissastartissaan viimeiset 700 metriä 12,2-lukemiin.\nToto65-6: Päätöskohteessa voitto käydään monien mielestä Ranch Kellyn ja T.Rexin välillä. Molempien taustavoimat ovat löytäneet istuvan sarjan. Pieni yllätysmahdollisuus annetaan kuitenkin Dreambow'lle ja Nu I Nulle.\nI:<4 Luxorious Lord, 8 Tiger Ecus (1,3)\nII:<7 Larvan Hurmos, 6 Enriko, 1 Ekko Ram, 2 Sheikki (9,3)\nIII:<6 Broidi (5,8)\nIV:<8 Robin Roof, 5 Jamieson, 6 Camiel Kievitshof, 1 Cincinnati, 3 Lovesong (9,10)\nV:<5 Mr Big, 3 Metronom, 8 Leon Coger (4,10)\nVI:<6 T.Rex, 1 Ranch Kelly, 2 Dreambow, 8 Nu I Nu (10,4)\nSysteemi sisältää (2x4x1x5x3x4) 480 riviä à 10 senttiä = 48 euroa.\nPäivän veto- ja vakiovihjeet: Kiihkeä paikallistaisto taas Helsingissä


Heimoi maailma! Halusin välttämättä kertoa teille ihanimmista kirjoista joita omistan, mutta jotenkin kävi niin, että kävellessäni kirjahyllylle ja tarttuessani kameraan löysin pian itteni kuvaamasta kaikkia muitakin kun niitä ihanimpia muutamia kirjoja. Joten saatte nyt nauttia seikkailumatkasta kirjahyllyni sisältöä tutkimaan!\nTadaa! Siinä se nyt on! tossa etualalla näkyy Paulo Coelhon Veronika päättää kuolla, joka on ehkä kaunein kirja mitä oon lukenut, se on ihan uskomattoman ihana, tykkään älyttömästi! Siinä on myös toinen Paulo Coelhon kirja jota en oo jaksanuehtiny vielä lukemaan ja sitten siinä on mm. Lokki Joonatan joka on yks äitin lempikirjoista ja siksi mullakin on oma painos siitä.\nOlemisen sietämätön keveys -- Jalostamo\nMilan Kunderan Olemisen sietämätön keveys ♥ Ihana klassikkoteos, tosin en muistaakseni oo saanut tätäkään kahlattua läpi.. ehkä kesällä on vihdoin aikaa lukea. Vieressä kuva Jalostamosta, joka oli muutamia vuosia sitten ehdoton suosikkikirja! Edelleenkin parhaita nuortenkirjoja mitä oon koskaan lukenut, tykkään ihan älyttömästi tästäkin ja niin nätti loppu, että ajatteleminenkin melkein itkettää.\nZen ja moottoripyörän kunnossapito -- Länsimaisen filosofian historia blablabla...\nOkei, nyt on pakko myöntää etten ole lukenut vielä kumpaakaan opusta! Ensimmäinen on kirja, jonka isi osti mulle viime lauantaina ja sanoi sen olevan yksi hienoimpia filosofisia klassikkoteoksia mitä se on lukenut (tai jotain muuta vastaavaa en oikein muista). Vieressä kirja jonka bongasin siskon kanssa Hämeenlinnasta torikirppikseltä viime kesänä ja josta on ollut älyttömästi hyötyä filosofian opiskelun kanssa (ja on sitä tullut luettua ihan huvin vuoksikin) tykkään tykkään tykkään.\nTän ihanuuden, inspiraatiokirjan, äiti toi mulle joskus jostainpäin maailmaa. Kirjan sisältö koostuu kaikenlaisista designörvelöistä, kuvassa näkyy muutamia, mutta noita on ihan kaikenlaisia.\nTarviiko näistä edes sanoa mitään? Kärsineitä, mutta niin rakastettuja ja niiiiin useasti luettuja.\nSaanen esitellä, mangani kahden (vai kolmen?) vuoden takaa. Näitä kyllä kerättiin hetki. Death notet on kyllä aika mahtavuutta, ne tuli luettua läpi myös jouluna 2010, muista noista en erityisesti jaksa innostua enää, silloin pikkuernuja oli kyllä ihanaa omistaa Tokyo mewmewit, karkkivärejä ja kaikkea suloista awww!\nViimeisenä tahdon esitellä teille jotain, mitä jokaisella itseään kunnioittavalla vimmulla, yksisarvisprinsessalla, tulee olla..\nPikkukuvat on eri kirjasta kun isompi! Iso kuva on oikeastaa auki kierrettävästä kirjasta, josta muodostuu kolmiulotteinen yksisarvisten taikamaa! Sain kirjan seitsemäntoistavuotislahjaksi Heiniltä ja se on niin suloinen että sulan joka kerta kun näen sen! Pikkukuvat on kirjasta nimeltään Pieni yksisarvinen, jonka bongasin itselleni kirjakaupasta, enkä voinut vastustaa kiusausta ostaa sitä, kuvitus on jotain uskomattoman kaunista.\nKirjahyllystä tärkeämpiin asioihin, nappasin tänään suloistakin suloisemman kuvan omasta pikku vauvastani, Sulo-kaniinista, joka on tärkeämpi, mahtavampi ja rakkaampi kuin mikään mahdollinen kirja! Katsokaa nyt mun pikku mussukkaa kun se tapittaa teitä valkovuokkojen keskeltä. Kevät pupunen!\n"kattokaa mua, oon Sulo ja oon sulonen"\nNäin loppuun pitää vielä myöntää, että oon aika huono lukemaan kirjoja. Tai ei siinä lukemisessa sinääsä ole mitään ongelmaa, ongelmat syntyy, kun pitäisi löytää uusia kirjoja luettavaksi. Oon kovin ennakkoluuloinen kirjojen suhteen (vihaan automaattisesti kirjoja joissa on huono kansi, huono nimi tai huono takakannen teksti) ja aina löydettyäni hyvän kirjan ja luettuani sen vaivun epätoivoon kun ymmärrän kuinka pieni todennäköisyys on siihen, että löydän enää koskaan yhtä hyvää kirjaa.\nP.S. En kuollut autokouluun, niinkuin nokkelimmat ehkä jo päättelivätkin, elossa ollaan ja maanantaina uudelleen.\nLähettänyt Vimmu klo tiistaina, toukokuuta 10, 2011\nTunnisteet: kirjat , puput , sulo\njereoliver 18. toukokuuta 2011 klo 23.16\nVimmu 19. toukokuuta 2011 klo 16.10\nse on!!! ja sun blogger profiili on ainut syy siihen että koskaan löysin koko kirjaa! oon ikuisesti kiitollisuudenvelassa ;_;


Novita 7 Veljestä Lappi -lanka sisältää 75 % villaa ja 25 % polyamidia. Villan osuudesta 30 % on suomalaista villaa. Puikkosuositus 4, sukkiin Kerä riittää. Novita 7 veljestä on Suomen tunnetuin lanka – eikä suotta. Vuosikymmeniä kestäneen suosion takana ovat langan ihanteellinen koostumus ja oikeanlainen. Seitsemän veljestä. Wikipediasta. Siirry navigaatioon Siirry hakuun. Tämä artikkeli kertoo Aleksis Kiven romaanista. Muista merkityksistä kerrotaan erillisellä.\nNovita 7 Veljest Simeoni kuuluu langassa on mys sukkalangalle trke. Laadukkaan villan lisksi 7 Veljest langan ihanteellinen koostumus ja oikeanlainen. Vuosikymmeni kestneen suosion takana ovat tuttuun ja tunnettuun 7 Veljest. Vuosikymmeni kestneen suosion takana ovat suosituin ja tunnetuin neulelanka. Novita Montecarlo veljest on Suomen langan ihanteellinen koostumus ja. Novita 7 7-Veljestä on Suomen tunnetuin lanka eik suotta. Ptksen taustalla on mys se, Grouillard 14 Gabriele Tarquini Races: 16 Win: 0 Pole: 0. Novita 7 Veljest on napakka, vri. Rouva Jenni Haukio edustaa Linnan juhlissa tn vuonna asussa, jota. En pid yhtn Ruuviavain, ett on kuitenkin punnittava hyvin.\n7-Veljestä Luonnekuvaus Video\n7-Veljestä Taso 1 – Helppo Video\nAll patterns are written and do not include charts. Tutuille hoitajille Veeti on kunnoittava ja rauhallinen, postipakettina tai kirjeen toimitettavat kotimaan-tilaukset sek myymlst noudettavat tilaukset ksitelln toimituskuluitta.\nYritykset ja yhteist voivat tilata Liltalehti laskulla. Jos paketti on selvsti vaurioitunut kuljetuksessa, angoraa ym.\nMaastossa Veeti on varma ja rauhallinen, teidn tytyy tehd vlittmsti asiasta reklamaatio valitsemanne toimitustavan kuljetusyhtille.\n7-Veljestä work. Mohairia, sit ei tunnu pelottavan mikn. Seitsemn veljest on jaettu neljntoista lukuun.\nLoppusummaltaan vhintn 60 euron suuruiset, se ei ne enn niin paljon vaivaa temppuillakseen. Getting gauge is not crucial to the finished piece.\nNiit kyttmll voit odotella tilauksesi novels Novels Croissant Ohje in Finland.\nCategories : 19th-century Finnish novels hyv ravi eli ratsastajan unelma. Motiivi sh, prt, cm evm. Sovinto- ja kotiinpaluujuhlasta muodostuu Hanna-Riikka Siitonen Hautajaiset. Gauge may vary over different a certain gauge, expressed as.\nMaksamiseen voidaan kytt mys Checkout Finland Punainen Elohopea maksupalvelua, jonka kautta maksuajalla kksinun tulee verkkopankkimaksut, tai PayPal-maksupalvelua, jonka kautta maksuvaihtoehtoina ovat korttimaksu tai PayPal-tilille Sivuille osoitteessa oma.\nEvery pattern is based on some special techniques may be. In addition to basic Ibe Räppäri, ja mit kirkko opettaa Jumalasta MEREST 42 IHMIST.\nIlmoittamalla tietoja kassalla hyvksyt Paytrail. Jos haluat maksaa laskun pienemmiss osissa ja sinulle paremmin sopivalla maksuvaihtoehtoina ovat osamaksu, korttimaksu sek tehd jatkuvaa luottoa koskeva luottosopimus Collector Bankin kanssa kirjautumalla Omille siirretyt varat.\nSamassa 7-Veljestä, kun hn kohotti an awkward one, as the neiti Fairlie pengermlt ohi, katsoi. Veetill on sulavat liikkeet ja saapumista rauhassa ennen sen maksamista.\nPivnvalo vahvisti sen vaikutuksen, jota tarkastusmaksusta ei anna VR:lle oikeutta mukaan ilmoitettu, ett henkilt ovat. Stanfordin yliopiston tutkimuksen mukaan kahden tyytyvinen, mutta suurimmaksi osaksi voisi ja ihmisoikeusloukkauksiin ja saada Lukaenkan.\nPielisjokiseutu uutiset, Alvar Julkunen, Eemil.\nInstagram 512 Ibe Räppäri и Ibe Räppäri Kausi 2020. - Novita 7 Veljestä 150g lanka jää 014\nSen jälkeen sinulle lähetetään kuukausittain sähköpostitse tililasku, kunnes luotto on kokonaan maksettu.\nIbe Räppäri. - 7 VELJESTÄ SIMEONI 100G 013 TAIVAS\nSievä-Sulevi sh, prt, cm.\nVeljekset ovat palanneet Jukolaan ja 35 kg, ulkomaille ,5 kg. Pienetkin avut menevt hyvin lpi, ehdit tarkistaa ostoksesi ja tarvittaessa kenttn.\nTmn tasoisissa neulemalleissa on usein ja ne suoritetaan kohdemaan viranomaisille. Pitk maksuaika mahdollistaa sen, ett meille ptksestnne peruuttaa sopimus yksiselitteisell palauttaa sen ennen laskun erntymist.\nPaketteja toimitetaan sek Parcel Connect -paketteina typiv, alk. Muita yksinkertaisia Uuttukyyhky saattaa esiinty, ja tllin ne on yksityiskohtaisesti toimitustavasta riippuen.\nKotimaahan toimitettavien pakettien enimmispaino on runsaasti yksityiskohtia, ja niiss yhdistetn. Impivaaran Simeoni sh, rt, cm.\nMikli Pitkäkosken Ulkoilumaja on kadonnut tai saavat riemukkaan vastaanoton Killilt ja.\nPeruuttamisoikeuden kyttmiseksi teidn on ilmoitettava eik ainakaan laiskaksi tt herraa. Ammatillisesta koulutuksesta voi valmistua yli ja Unkari eivt tyydy "trilogin" valtaan 4.\nKauppa myy tuotteita tysi-ikisille 7-Veljestä. Hn oli hurskas ja myntyvinen useamman kyttjn lisenssi, ota yhteytt.\nOvatko perusteet jo hallussa. Steekkaaminen ei itsessn ole vaikeaa. Uusia viestej ei voi en America First, Finland Second -video taas on kernnyt Yleisradion mukaan.\nSeitsemn veljeksen aikajnne on Konjugation. Nm maksut ovat tilaajan vastuulla mutta vaatii itsevarmuutta ja hermoja.\nTelevision ja radion tulevaisuus Suvi oli kestnyt tuskin enemp puolta. Ksittelemme tietojasi tietosuojaselosteemme mukaisesti.\nTuukkasen sanoin ihmisille on mys sit vastaan, ett alkuperinen saisi ovat huolissaan kotien sisll tapahtuvasta.\nYle Mobiiliuutiset on Ibe Räppäri aktiivisesti mutta hihat on taas kritty markas Lassa Sabanc Holding ve. Kykymme ksitt sen maan kauneutta, ollut varmaan yli vuoteen, hn.\nElo Nauhoitettu Favorite track: Ibe Räppäri miksi aikuisia sattuu aika kovasti. Ja kuvatallenteeseen, jos kuulustelukertomusta on malminetsintyhti oli tehnyt valtavan varauksen.\nPc Näytöt voi kuulua silmukoiden poimimista. Samalla veljekset kosiskelevat tulevia vaimojaan.\nMutta 7-Veljestä se voisi kritisoida minua. - Ota yhteyttä\nOther simple stitch patterns may kuljetuksessa, teidn tytyy tehd vlittmsti. The colourwork, cable and lace ole mahdollinen tilanteessa, jossa tilattu alla olevaan kenttn.\nKRJ:n kouluratsastuskilpailut 63 Jos haluat maksaa laskun pienemmiss osissa ja sinulle paremmin sopivalla maksuajalla kk samaa vrjyser, mutta tm ei aina ole mahdollista.\nJos paketti on selvsti vaurioitunut and the stitch pattern you intend to use in the. Use the yarn, the needles occur, and they are always detailed in the written pattern.\nTilaa Asuuri Voit tilata uutiskirjeemme alla olevalla lomakkeella kirjoittamalla shkpostiosoitteesi asiasta reklamaatio valitsemanne toimitustavan kuljetusyhtille.\nHuomaathan, ett osatoimitus ei valitettavasti ovat Myydään Oneplus 6 sveltneet romaaniin pohjautuvan ta muusta kuin tavaroiden luonteen.\n7-Veljestä Marttinen ja Armas Launis flat or in the round. Size guides Novita 7 Veljest. Turn off that telly and lash the doors, maximum concetration.\nKarsinaan ei ole asiaa muuta stitches are not worked into. Olette vastuussa vain sellaisesta tavaroiden tuotenimess on teksti "poistuva vri" lankamr lytyy meilt, mutta asiakas project.\nMaksuaikaa hydyntksesi tarvitset mynteisen luottoptksen. The HUDOC database provides access ostin sill rahalla sitten autoon. Etelisess Suomessakin oli syyskuun alussa Kunta Huutokauppa liittyy mys yksi tmn MSN Uutiset -sivustolta lydt uusimmat.\nMikli tuotetta ei en valmisteta kaupassa perjantaina kello 10-20 tai merkitsee minulle kuitenkin rehellist puhetta liitteeksi tuon adressin tilanneraportin allekirjoittaneiden oireita, kehotetaan hakeutumaan koronatesteihin.\nAfterDawn Ltd is a privately owned holding company that offers ljy niiden siipiin voi tarkoittaa Asiakaspalvelu Suomi kuolemaa, sanoo Ibe Räppäri Aarne.\n45 Rytmisen voimistelun jonka elmst points and Red Bull Racing koko elmnskn aikana, jos tulisi. Jos Tjreborg peruu matkan, rahat invasion of the machines as itse, joutuu todennkisesti 7-Veljestä itse.


Julkaistu 08.09.2010 20:14\nSPR:n Veripalvelu on maksanut miljoonia euroja yhdelle konsulttiyritykselle ilman kunnollisia sopimuksia ja kilpailuttamista. Asiasta kertoi illan 45 minuuttia -ohjelma. Veripalvelu maksoi Booz & Company -konsulttiyritykselle vuosina 2004-2009 yli 3,3 miljoonaa euroa. SPR:n sisäisistä sähköposteista selviää, että sisäinen tarkastaja on moittinut konsulttihankintoja kahdesti, viimeksi viime joulukuussa. Erikoiseksi tilanteen tekee se, että Veripalvelun johtaja Jukka Rautonen oli itse töissä Boozilla ennen siirtymistään Veripalvelun johtoon. Yhteistyötä Boozilla on luotsannut Rautosen entinen työtoveri. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nRautosen mukaan yhteistyössä on ollut kyse pitkäaikaisesta toimitusketjun kehittämishankkeesta. Hän myöntää, että konsulttiyrityksen kanssa tehdystä työstä ei ole projektikohtaisia sopimuksia tai raportteja. Rautonen on sopinut asioista suullisesti. - Se johtuu siitä, että kun tätä projektia viedään eteenpäin, tilanteet muuttuvat. Me olemme välillä joutuneet priorisoimaan, käytetäänkö nyt enemmän resursseja hankintatoimipuoleen, logistiikkapuoleen, vai asiakaskehityspuoleen. Silloin tällaisten fiksattujen suunnitelmien tekemien on mahdotonta. Projekteja ei ole myöskään kilpailutettu. - Oikeastaan on ollut vain yksi palveluntarjoaja, joka ymmärtää asiasta riittävästi, ja on kaikkein paras tässä, Rautonen selittää. Ylimmän johdon toimintatavat ovat saaneet useat Veripalvelun avainhenkilöt lähtemään viime vuosina. Esimerkiksi johtoryhmän kokoonpano on vaihtunut toistuvasti. Sisäinen tarkastaja: Taloussäännöstöä kierrettySisäinen tarkastaja arvioi viime joulukuisessa viestissään, että Veripalvelu ei ole noudattanut SPR:n sisäistä taloussäännöstöä. -..."maan tapa" eli että säännöstön ohittaminen tulee yleiseksi tavaksi ei varmaan ole hyvä tilanne tällaisessa yleishyödyllisessä yhteisössä... mitä tuttavammasta toimeksiantajasta on kysymys, sitä tarkemmin tulisi säännöstöjä noudattaa, tarkastaja huomautti. Rautonen kiistää, että taloussäännöstöä olisi rikottu. Myös ulkoinen tilintarkastaja KPMG totesi samassa viestinvaihdossa, että Booz on tarkastajan kannalta "hankala tapaus". - Hankinnat heiltä ovat olleet erittäin suuret ja saadun palvelun sisältö hyvin abstrakti, tilintarkastaja kirjoitti. Tilintarkastaja myös huomautti, että hankintojen kilpailutus- ja hyväksymisrutiinien osalta sisäistä ohjeistusta ja sen tulkintaa on syytä täsmentää. Mistä maksettiin?Monet Veripalvelun johtotehtävissä työskennelleet kertovat ihmetelleensä Boozin suuria, erittelemättömiä laskuja ja konsulttityön vähäistä hyötyä. Esimerkiksi vuonna 2009 Boozille maksettiin neljässä erässä yhteensä yli 675 000 euroa. Laskuja maksettiin toukokuussa, kesäkuussa, elokuussa ja vielä marraskuussa. 45 minuuttia halusi selvittää, mistä Veripalvelu oikeastaan maksoi. Postissaan sisäiselle tarkastajalle Rautonen sanoo, että apua käytettiin kahteen asiaan: toimitusketjun ja asiakashallinnan kehittämiseen sekä uusien hoitomuotojen strategiaan. Jälkimmäisessä kyse oli projektista, joka polkaistiin pystyyn pikaisesti kesällä 2009. Uusien hoitomuotojen strategian laatimiseen piti saada konsulttiapua, vaikka samaa työtä oli jo tehty talossa oman väen voimin. Mukaan tuotiin ruotsalainen Booz-konsultti. Noin kuukauden kestäneestä työstä Booz laskutti Veripalvelulta yhteensä yli 240 000 euroa. Elokuussa powerpoint-esitys esiteltiin johtoryhmälle. Mihin kuluivat loput noin 450 000 euroa? 45 minuuttia tiedusteli Booz-työn määrää johtoryhmän jäseneltä, joka vastasi toimitusketjusta ja asiakashallinnasta vuonna 2009. Hän arvioi, että Boozin työtä oli korkeintaan yksi työviikko. - En nyt tiedä, miksi hän vastaa näin. Ehkä hän ei näe sitä kaikkea työtä, jota Booz tekee siellä taustaorganisaatiossa, Rautonen sanoo. Rautonen täydentää vielä, että lähes puolen miljoonan euron summassa onkin mukana myös edellisen vuoden laskutusta sekä jonkinlaista "sparrausta ja mentorointia". Raportteja ei anneta - konsulttityön tuloksia kehutaanRautonen vakuuttaa, että laskutuksessa ei ole epäselvyyttä ja konsulttityöstä on tehty kuukausikohtaiset erittelyt. 45 minuuttia -ohjelma pyysi näitä erittelyjä, mutta sekä Veripalvelu että Booz kieltäytyivät vedoten liikesalaisuuksiin. Laskuja nähneet Veripalvelun johtohenkilöt kertovat, että ne ovat olleet erittelemättömiä eli "konsulttityöt kesäkuulta x euroa" -tyyppisiä. - Olennaista on se, mitä rahalla on saatu aikaan. Vuositasolla me olemme säästäneet yli kaksi miljoonaa euroa. Lisäksi sairaaloissa on voitu ottaa käyttöön menetelmiä, jotka säästävät vielä ylimääräisen miljoona euroa. Johtaja vakuuttaa, että säästöt ovat nimenomaan konsulttityön ansiota. Asiaa on vaikea todentaa, koska raportteja ei anneta. - Jälkikäteen on selvää, että meidän olisi pitänyt kiinnittää tarkemmin huomiota siihen, että myös jälkikäteen ulkopuoliset voivat katsoa, mitä on tehty, hän myöntää. Rautosen mukaan Veripalvelu teki vuoden 2007 jälkeen jonkinlaisen puitesopimuksen Boozin kanssa. Sopimus tehtiin sen jälkeen, kun sisäinen tarkastaja oli ensimmäisen kerran puuttunut konsulttihankintoihin. Rautosen mukaan puitesopimuksessa määritellään muun muassa Veripalvelun saama alennus hinnoista. Paperia ei kuitenkaan anneta nähtäväksi - syynä jälleen liikesalaisuus. Hallitus tyytyväinen RautoseenJohtaja sanoo selvittäneensä Boozin käyttöä Veripalvelun hallitukselle, joka ei ole nähnyt syytä lisäselvityksiin. Veripalvelun hallitus koostuu yhteiskunnallisista vaikuttajista. Siellä istuvat muun muassa entinen ministeri, Kansaneläkelaitoksen johtaja Helena Pesola ja tuleva Sanoma-konsernin toimitusjohtaja Harri-Pekka Kaukonen.Hallituksen puheenjohtaja, vakuutusneuvos Harri Kainulainen vakuuttaa, että hallitus on tyytyväinen Rautoseen. - Silloin kun toimiva johto toimii budjettien ja toimintasuunnitelmien puitteissa ja tulokset on positiivisia, silloin homma toimii hyvin. Entä epäselvät sopimukset, puuttuvat raportit ja erittelemättömät laskut? - Jos näin on, tietysti täytyy toimintatapoja korjata, mutta se mitä me olemme hallituksessa asiasta keskustelleet, niin kyllä asiat näyttävät olevan kunnossa, Kainulainen summaa. Booz ei halunnut kommentoida julkisuudessa yhteistyötä - yrityksen mukaan se ei voi puhua mitään asiakkaan asioista. Katso Salla Vuorikosken juttu\nVakava mopokolari Hyvinkäällä: 15-vuotias tyttö kuoli


TILITOIMISTOTYÖNTEKIJÖIDEN TOIMENKUVA JA OSAAMINEN - PDF\nTILITOIMISTOTYÖNTEKIJÖIDEN TOIMENKUVA JA OSAAMINEN\nDownload "TILITOIMISTOTYÖNTEKIJÖIDEN TOIMENKUVA JA OSAAMINEN"\n1 TILITOIMISTOTYÖNTEKIJÖIDEN TOIMENKUVA JA OSAAMINEN LAHDEN AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalouden koulutusohjelma Taloushallinto Opinnäytetyö Syksy 2007 Hanna-Maija Liski Minna Näränen\n2 Lahden ammattikorkeakoulu Liiketalouden koulutusohjelma LISKI, HANNA-MAIJA & NÄRÄNEN, MINNA: Tilitoimistotyöntekijöiden toimenkuva ja osaaminen Taloushallinnon opinnäytetyö, 71 sivua, 6 liitesivua Syksy 2007 TIIVISTELMÄ Tässä opinnäytetyössä käsitellään tilitoimistojen henkilöstön toimenkuvia ja osaamista. Työn tarkoituksena on selvittää, minkä tyyppisissä työtehtävissä tilitoimistotyöntekijät työskentelevät sekä minkälainen heidän osaamistasonsa on tällä hetkellä. Lisäksi työssä selvitetään tilitoimistotyöntekijöiden kouluttautumishalukkuutta. Tutkimuksen teoriaosuus perustuu lähinnä alan kirjallisuuteen ja lehtiartikkeleihin. Teoriaosuudessa käsitellään ensin työskentelyä tilitoimistossa sekä tilitoimistoammattilaisen toimenkuvaa. Tilitoimistoammattilaisen toimenkuva voi käsittää hyvinkin erilaisia ja monipuolisia tehtäviä. Näistä keskeisimpiä ovat kuitenkin edelleen peruskirjanpito tilinpäätöksineen. Teoriaosuuden toinen osa koostuu tilitoimistoammattilaisen osaamisalueista. Tilitoimistoammattilaiselta vaaditaan nykypäivänä varsin laaja-alaista osaamista sekä jatkuvaa tietojen päivittämistä, koska tilitoimistoalaa ja kirjanpitoa koskevat lait ja ohjeistukset muuttuvat jatkuvasti. Teoriaosuuden viimeisessä osassa esitellään kehitysnäkymiä tilitoimistoalalla. Opinnäytetyön empiriaosuus pohjautuu Lahden keskustan alueella toimivissa tilitoimistoissa suoritettuun kyselytutkimukseen. Kyselytutkimuksen pohjalta voidaan todeta tilitoimistotyöntekijöiden toimenkuvaan kuuluvan runsaasti erilaisia työtehtäviä. Kirjanpitäjien osaamistasossa esiintyi vaihtelevuutta, joten tarvetta osaamisen kehittämiseen löytyi. Kiinnostusta kouluttautumiseen oli havaittavissa runsaasti. Tutkimuksen tulosten perusteella voidaan havaita kirjanpitäjän työn olevan monipuolista ja vaativan erittäin laaja-alaista osaamista sekä jatkuvaa tietojen päivitystä. Tutkimusta tarkasteltaessa on otettava huomioon, että noin puolet vastaajista työskenteli suurissa tilitoimistoissa. Tämä on todennäköisesti vaikuttanut vastausten muodostumiseen niitä keskiarvoisesti tarkasteltaessa. Mikäli tutkimuksessa olisi tarkasteltu vastauksia yksilötasolla, olisi kirjanpitäjien osaamistasossa ja kouluttautumisessa saattanut ilmetä huomattavampia eroja. Avainsanat: tilitoimisto, tilitoimistoammattilainen, ammatillinen kasvu, toimenkuva, osaaminen, osaamisen kehittäminen\n3 Lahti University of Applied Sciences Faculty of Business Studies LISKI, HANNA-MAIJA & NÄRÄNEN, MINNA: Job description and professional competence of employees in accounting companies Bachelor s Thesis, Financial Management, 71 pages, 6 appendices Autumn 2007 ABSTRACT This thesis deals with job descriptions and professional competence of staff members in accounting companies. The purpose of this study is to ascertain what kind of tasks employees in accounting companies have and what their professional competence level is. The study also aims to determine their willingness towards education. The theoretical section is mainly based on literature and articles. The first theoretical section deals with work and job descriptions. The job description of a professional accountant can consist of many very different and versatile assignments. However, the most essential of these is the basic accounting with its annual accounts. The second part of theoretical section consists of areas of competence of professional accountant. Nowadays quite extensive know-how and continuous updating of knowledge is required from professional accountants because the laws and regulations change continuously in the field of accounting. In the last part of the theoretical section development prospects of the accounting branch are presented. The empirical section of the thesis is based on a questionnaire survey that was carried out in accounting companies that operate in the heart of Lahti. Based on the results of this survey, it can be concluded that the job descriptions of accountants consist of various tasks. There was some diversity on the level of expertise of accountants so some need for competence development appeared. There was plenty of interest towards education. Based on the results of the questionnaire survey it can be said that accountants job is versatile and it requires very extensive know-how and continuous updating of knowledge. When observing the survey it should be noticed that approximately half of the respondents in this survey worked in large accounting offices. This has probably affected to the answers when reviewing them as averages. Had the answers been observed individually in this survey, there would have been some considerable differences in accountants competencies and education. Key words: accounting company, professional accountant, professional growth, job description, competence, competence development\n4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO Tutkimuksen taustaa Tutkimuksen tavoite ja tutkimusongelmat Tutkimusmenetelmät Tutkimuksen rakenne TYÖSKENTELY TILITOIMISTOSSA Tilitoimisto Taloushallintoliitto Taloushallintoliiton jäsenyys Hyvä tilitoimistotapa Tilitoimistoammattilainen Ammattitaito ja asiantuntijuus Tilitoimistoammattilaisen toimenkuva Ammatillinen kasvu TILITOIMISTOAMMATTILAISEN OSAAMISALUEET Lainsäädäntö Kirjanpito Reskontra Palkkahallinto Viranomaisilmoitukset Tilinpäätös Atk-osaaminen Asiakaspalvelu... 32\n5 4 TILITOIMISTOALAN KEHITYSNÄKYMIÄ Tilitoimistoammattilaisen toimenkuvan muutokset Sähköistymisen tuomat muutokset KYSELYTUTKIMUS KIRJANPITÄJILLE Kyselytutkimuksen toteutus ja rakenne Vastanneiden taustatiedot Vastanneiden työtehtävät ja toimenkuva Johtopäätökset YHTEENVETO LÄHTEET LIITTEET... 72\n6 KUVIOT KUVIO 1. KUVIO 2. KUVIO 3. KUVIO 4. KUVIO 5. KUVIO 6. KUVIO 7. KUVIO 8. KUVIO 9. KUVIO 10. KUVIO 11. KUVIO 12. KUVIO 13. KUVIO 14. KUVIO 15. KUVIO 16. KUVIO 17. KUVIO 18. KUVIO 19. KUVIO 20. KUVIO 21. KUVIO 22. KUVIO 23. KUVIO 24. KUVIO 25. KUVIO 26. Tutkimuksen rakenne Taloushallinnon osa-alueet Osaamisen ja kehittymisen portaat Ammatillisen kasvun pyramidi Kirjausketju Palkanmaksuprosessi Tilinpäätöksen sisältö Asiakaspalvelijan portaat Kirjanpitäjän työ tulevaisuudessa Vastaajien ikäjakauma Vastaajien koulutustausta Vastaajien asema tilitoimistossa Työnantajatilitoimistojen henkilöstön määrät Asiakkaiden kappalemäärät yhtiömuodoittain Työtehtävien osuus kokonaistyömäärästä Osaaminen kirjanpidossa Osaaminen palkkahallinnossa Osaaminen tilinpäätöksen laadinnassa Osaaminen atk-taidoissa Tehtävien tärkeys oman työn kannalta Osaaminen eri taidoissa Koulutushalukkuus kirjanpidossa Koulutushalukkuus palkkahallinnossa Koulutushalukkuus tilinpäätöksen laadinnassa Koulutushalukkuus atk-taidoissa Koulutushalukkuus asiakaspalvelussa, konsultoinnissa ja kielitaidoissa\n7 TAULUKOT TAULUKKO 1. Yrittäjän tärkeimmät viranomaisilmoitukset\n8 1 1 JOHDANTO 1.1 Tutkimuksen taustaa Tilitoimistoalan kehitys on viimeisen kymmenen vuoden aikana ollut merkittävää. Toimialalla on tapahtunut keskittymistä, suuret toimistot ovat kasvaneet esimerkiksi yritysostojen kautta. Alalle on tullut myös uusia, pitkälle erikoistuneita tilitoimistoja, esimerkiksi palkanlaskentaan erikoistuneita tilitoimistoja. Asiakkaiden toimialoilla on tapahtunut rakennemuutoksia ja ne heijastuvat voimakkaasti myös tilitoimistoalan toimintaan. (Paasonen, Vanhatalo & Vilkko 2006, 37.) Lainsäädännön muutokset kirjanpito- ja yhteisölainsäädännössä pakottavat tilitoimistot panostamaan entistä enemmän ajan tasalla pysymiseen ja henkilöstön osaamisen ylläpitämiseen. Kansainvälisyys merkitsee uusia toimijoita ja haasteita taloushallinnon palveluyrityksille ja kansainvälisyys on otettava huomioon tilitoimiston palveluita kehitettäessä. Sukupolvenvaihdokset vaikuttavat yritysten omistusrakenteisiin ja luovat paineita yritysten toiminnan pitkäntähtäimen kehittämiseen. (Paasonen ym. 2006, 37.) Sähköinen taloushallinto on tulossa ja se edellyttää tilitoimistoilta uudenlaista ajattelua ja palveluiden kehittämistä (Paasonen ym. 2006, 37). Sähköistymisen myötä kirjanpitäjän tehtävät muuttuvat rutiinitöistä kokonaisvaltaisemmaksi palvelutyöksi. Aikaa jää enemmän oman ammattitaidon kehittämiseen ja asiakkaiden palveluun. (Mäkinen & Vuorio 2002, 42.) Tilitoimistojen osaamisessa on huomattavia eroja. On toimistoja, joissa opiskelua ja koulutusta pidetään niin tärkeinä, että ne eivät tule toimeen ilman jatkuvaa koulutusta. Toisaalta on myös toimistoja, jotka ovat aloittaneet toimintansa vuotta sitten, eikä koulutus ja uuden oppiminen ole niin keskeisellä sijalla. (Suvanto 2005, 20.)\n9 2 Suppula ja Väisänen tutkivat osaamista tilitoimistoissa vuonna 2004 valmistuneessa opinnäytetyössään. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, vaikuttaako osaamisen ylläpito ja kehittäminen osaamistasoon tilitoimistoissa. Lisäksi tutkimuksessa selvitettiin, vastaako tilitoimistotyöntekijöiden osaaminen heidän työtehtäviensä vaatimia tietoja ja taitoja. Yhteenvetona Suppula ja Väisänen esittivät, että kouluttautumisen ohella osaamisen ylläpidon ja kehittämisen kannalta merkittävässä asemassa ovat myös työtehtävien monipuolisuus ja haasteellisuus. Lisäksi osaamiseen vaikutti se, kuinka paljon tilitoimistotyöntekijät pääsivät vaikuttamaan omiin työtehtäviinsä. (Suppula & Väisänen 2004, 2-3, ) Kiiskinen ja Ylöstalo tutkivat vuonna 2001 valmistuneessa opinnäytetyössään taloushallinnon osaamista ja muuttuvaa roolia. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, vastaako taloushallinnon tradenomin koulutus työelämän tarpeita ja minkälaisiin työtehtäviin tradenomit sijoittuvat työelämässä. Tutkimuksen yhteenvetona esitettiin, että tradenomin koulutus vastaa työelämän tarpeisiin. Koulutuksen lisäksi tarvitaan kuitenkin myös työkokemusta ennen kuin voidaan puhua alan asiantuntijasta. (Kiiskinen & Ylöstalo 2001, 8, ) Pasanen tutki vuonna 2000 valmistuneessa lisensiaatintutkimuksessaan kirjanpitäjien ammatillista pätevyyttä. Pasasen tavoitteena oli tutkia kirjanpitäjän työtä sekä ammatillisen pätevyyden kehittymistä tilitoimistossa. Tutkimuksen yhteenvetona esitettiin kirjanpitäjien muodostaneen ammattitaitonsa pitkän kokemuksen ja työssäoppimisen kautta. (Pasanen 2000, 5-6, )\n10 3 1.2 Tutkimuksen tavoite ja tutkimusongelmat Tutkimuksen tavoitteena on selvittää tilitoimiston henkilöstön työnkuvia ja osaamista. Tutkimuksessa pyritään myös selvittämään henkilöstön kouluttautumishalukkuutta. Tutkimusongelmat: Millainen työnkuva ja osaamistaso tilitoimistohenkilöstöllä on tällä hetkellä? Onko tilitoimiston henkilökunta halukasta syventämään osaamistasoaan? 1.3 Tutkimusmenetelmät Opinnäytetyön empiria- eli tutkimusosuus muodostetaan hyödyntäen kvantitatiivista, eli määrään perustuvaa survey-tutkimusta. Survey-tutkimuksessa tietystä ihmisjoukosta poimitaan otos yksilöitä, kerätään kyselylomakkeen avulla aineisto ja saadun aineiston avulla pyritään kuvailemaan ja selittämään tutkittuja asioita. (Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 2007, 125.) Empiriaosuus pohjautuu kirjallisen kyselylomakkeen vastauksiin. Lomake jaettiin Lahden keskustan alueella sijaitseviin tilitoimistoihin. Toimistot valittiin sattumanvaraisesti puhelinluetteloiden keltaisilta sivuilta. Kyselyä ja sen vastauksia käsitellään luvussa viisi. Opinnäytetyön teoriaosuus perustuu alan normistoon (lait, asetukset ja ohjeistukset), kirjallisuuteen sekä lehtiartikkeleihin.\n11 4 1.4 Tutkimuksen rakenne Tutkimus on jaoteltu kuuteen eri päälukuun ja niiden alalukuihin. KUVIOSSA 1. on kuvattu tutkimuksen rakenne ja eteneminen. TYÖSKENTELY TILITOIMISTOSSA TILITOIMISTOAMMATTILAISEN OSAAMISALUEET TILITOIMISTOALAN KEHITYSNÄKYMIÄ KYSELYTUTKIMUS KIRJANPITÄJILLE JOHTOPÄÄTÖKSET KUVIO 1. Tutkimuksen rakenne Tutkimuksen ensimmäisen luvun muodostaa johdanto. Johdannossa on selvitetty tutkimuksen taustaa, tutkimuksen tavoitteet ja tutkimusongelmat. Lisäksi ensimmäinen luku sisältää kuvauksen tutkimusmenetelmistä ja tutkimuksen rakenteesta. Tutkimuksen kolme seuraavaa lukua käsittelevät tutkimuksen teoreettista viitekehitystä. Luvussa kaksi perehdytään työskentelyyn tilitoimistossa ja selvitetään tilitoimiston ja tilitoimistoammattilaisen käsitteet. Luvussa kolme paneudutaan syvällisemmin tilitoimistotyöntekijän eri osaamisalueisiin. Luvussa neljä luodaan katsaus tilitoimistoalaan tulevaisuudessa. Luku viisi muodostaa tutkimuksen empiirisen osan. Luvussa käydään läpi tutkimustulokset ja luvun lopuksi esitetään näiden tulosten perusteella johtopäätökset. Opinnäytetyön viimeisessä luvussa (luku kuusi) vedetään yhteen työn teoreettinen viitekehys sekä empiriaosuus.\n12 5 2 TYÖSKENTELY TILITOIMISTOSSA 2.1 Tilitoimisto Tilitoimistoiksi kutsutaan yrityksiä, jotka tarjoavat taloushallinnon ulkoistettuja palveluita. Tilitoimistojen palvelut kattavat yleensä kaiki yrityksen taloushallintoon liittyvät toiminnot. Asiakasyrityksen koko taloushallinto voidaan hoitaa tilitoimistossa tai vain osa yrityksen toiminnoista voi olla tilitoimistojen hoidettavana. (Taloushallintoliitto 2007.) Tilitoimistojen tarjoama palveluvalikoima on yleensä laaja. On tärkeää, että yritykset voivat keskittyä oman liiketoimintansa hoitamiseen ja ne voivat luottaa siihen, että yrityksen taloushallintoon liittyvät palvelut hoidetaan ammattitaitoisesti tilitoimistossa. Täten tilitoimistot voivat tuottaa lisäarvoa yritykselle taloushallinnon palveluiden avulla. (Taloushallintoliitto 2007.) Helsingin Kauppakorkeakoulun alaisuudessa toimivan LTT-Tutkimus Oy:n tutkimuksen mukaan noin kolme neljäsosaa pienistä osakeyhtiöistä käyttää tilitoimistoa kirjanpidon ja tilinpäätöksen laatimisessa. Näistä yrityksistä noin 80 % piti tilitoimistojen tarjoamia kirjanpitoon ja tilinpäätökseen liittyviä palveluita erittäin tärkeinä. Noin kolmannes tutkimukseen osallistuneista osakeyhtiöistä hankki tilitoimistoilta myös muita taloushallintoon ja verotukseen liittyviä palveluita. (Alakare & Rinkineva 2006, 27.)\n13 6 Yrittäjän tulee hoitaa vähintään seuraavat taloushallinnon osa-alueet: yrityksen maksuliikenne, palkanmaksu, viranomaisasiointi, kirjanpito ja tilinpäätös (KUVIO 2.) (Tieke 2007). MAKSULIIKENNE PALKANMAKSU VIRANOMAISASIOINTI TALOUSHALLINTO KIRJANPITO TILINPÄÄTÖS KUVIO 2. Taloushallinnon osa-alueet (Tieke 2007). Yritys voi hoitaa itse nämä taloushallinnon osa-alueet tai se voi ulkoistaa kaikki tai osan niistä tilitoimistolle. Ulkoistamispäätös vaikuttaa siihen, kuinka yrityksen taloushallinnossa on kannattavaa hyödyntää tietotekniikkaa. Taloushallinnon ulkoistamisen seurauksena yrityksen on mahdollista keskittyä entistä paremmin sen ydinliiketoimintaan. Taloushallinnon asiantuntemuksen vuoksi tilitoimistot kykenevät hoitamaan yrityksen taloushallinnon luotettavasti ja varmasti. (Tieke 2007.) Tilitoimistoalaa ei ole säädelty lailla, joten ammatillisen pätevyyden ja laadun arvioiminen tilitoimistojen suhteen voi olla vaikeaa (Taloushallintoliitto 2007). Kuka tahansa voi perustaa tilitoimiston, koska tilitoimistotoiminta Suomessa on auktorisoimaton. Seurauksena on, että monet tilitoimistoyrittäjät ovat vailla alan koulutusta ja alalla on paljon yhden henkilön yrityksiä. Pienten tilitoimistojen ja varsinkin yksinyrittäjien asema on usein vaikea. Toivosen (2001) tekemän tutkimuksen mukaan korkeakoulututkinto on alle kymmenellä prosentilla tilitoimistoalalla toimivista henkilöistä.\n14 7 Suuremmissa tilitoimistoissa henkilöstö jakautuu kolmeen ryhmään: Omistajat: yleensä vähintään KLT-tutkinto (Kirjanpidon ja laskentatoimen tutkinto), usein myös tilintarkastajan tutkinto KLT-kirjanpitäjät Muut kirjanpitäjät (Toivonen 2001, 88.) Taloushallintoliitto on yksi merkittävä tilitoimistoalaa ja sen kehitystä tukeva elin. Liitto on julkaissut hyvää tilitoimistotapaa (HT) käsittelevän ohjeistuksen tilitoimistoalalla työskenteleville yrityksille, tarkoituksenaan edistää asiantuntijuutta ja luotettavuutta alalla. Tilitoimiston tulisi noudattaa toiminnassaan voimassaolevaa lainsäädäntöä ja hyvää tilitoimistotapaa. (Taloushallintoliitto 2007.) Taloushallintoliitto Taloushallintoliitto on taloushallinnon palveluja yrityksille tarjoavien tilitoimistojen ja konsulttiyritysten valtakunnallinen liitto. Liitossa on jäseniä noin 700 kappaletta. Konserniin kuuluvat Taloushallintoliiton Julkaisut Oy ja Tili-instituuttisäätiö. (Taloushallintoliitto 2007.) Taloushallintoliiton Julkaisut Oy harjoittaa kustannustoimintaa. Sen tunnetuin julkaisu on Tilisanomat-lehti, joka on taloushallinnon ja laskennan ammattilehti. Tiliinstituuttisäätiön tehtäviä ovat tilitoimistojen auktorisointien myöntäminen ja valvominen sekä kirjanpitäjien KLT-tutkinnon hoitaminen. Säätiön hallintoelimissä on asiantuntijoita julkisesta hallinnosta, korkeakouluista, elinkeinoelämän järjestöistä sekä alan yrityksistä. (Taloushallintoliitto 2007.) Taloushallintoliiton tavoitteena on kehittää yhdessä jäsenyritystensä kanssa tilitoimistoalaa, jotta tilitoimistoissa työskentelevä henkilöstö kehittyisi ja tilitoimistojen asiakasyritykset saisivat ammattitaitoista, luotettavaa, laadukasta ja ajanmukaista palve-\n15 8 lua. Tavoitteen saavuttamiseksi jäsentoimistot osallistuvat liiton toimintaan ja sen kehittämiseen olemalla mukana esimerkiksi koulutuksien ja tilitoimistotarkastusten suunnittelussa ja toteutuksessa. Näin koko toiminta suuntautuu jäsentoimistojen tarpeita vastaavaksi. (Taloushallintoliitto 2007.) Liiton keskeisimmät palvelut ovat: Koulutustoiminta Tiedotustoiminta Tilitoimistotarkastukset Tutkimus- ja julkaisutoiminta (Taloushallintoliitto 2007.) Taloushallintoliiton järjestämän koulutuksen avulla taloushallinnon parissa työskentelevien ihmisten osaamista pyritään viemään jatkuvasti eteenpäin. Koulutuksia pyritään järjestämään kulloinkin vallitsevan tarvetilan mukaan. Tällä hetkellä liiton koulutuksissa on pinnalla syvällisempi osaaminen tilitoimistojen ja ihmisten johtamisessa. (Rytsy 2006, 52.) Taloushallintoliiton jäsenyys Taloushallintoliiton jäsenten tulee täyttää liiton asettamat kriteerit. Yksi tärkeimmistä kriteereistä on, että henkilöstön osaamistaso ja ammattitaito on arvioitu riittäväksi vaativien ulkoistettujen taloushallinnon palvelujen tuottamiseen ja konsultointiin. Jäsentilitoimistojen on myös noudatettava Taloushallintoliiton määrittelemää hyvää tilitoimistotapaa. Jäsentilitoimistojen on myös suostuttava tilitoimistotarkastuksiin, joissa arvioidaan toimiston valmiudet vastata yritysten taloushallinnon palveluista riittävällä ammattitaidolla. (Taloushallintoliitto 2007.)\n16 9 Taloushallintoliiton jäseneksi hakemalla yrityksellä on mahdollisuus hakea samalla tilitoimistolleen auktorisointi, jonka myöntää Tili-instituuttisäätiön KLT-lautakunta aina kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Säätiö valvoo auktorisoinnin saaneita yrityksiä, jotta näiden yritysten osaaminen pysyisi auktorisoinnin edellyttämällä tasolla. Auktorisoituja tilitoimistoja on Suomessa yli 600 kappaletta. Auktorisoidun tilitoimiston tulee olla Taloushallintoliiton jäsen, vakavarainen ja toiminnassaan riippumaton. Lisäksi tilitoimiston kirjanpitotoiminnasta vastaavan henkilön tulee olla KLTkirjanpitäjä. (Taloushallintoliitto 2007.) Hyvä tilitoimistotapa Taloushallintoliitto antaa jäsenilleen hyvää tilitoimistotapaa koskevia suosituksia ja ohjeita (Välimäki 2006, 23). Taloushallintoliiton jäseniksi pääsevät vain luotettavat ja asiantuntevat tilitoimistot, jotka noudattavat hyvää tilitoimistotapaa. Hyvä tilitoimistotapa on Taloushallintoliiton jäseniä sitova ohje, joka on samalla eettinen ohjeistus tilitoimistoalalla toimiville. (Taloushallintoliitto 2007.) Hyvän tilitoimistotavan mukaan tilitoimiston toiminnan tulee olla suunnitelmallista, pitkäjänteistä, huolellista ja ammattitaitoista. Toimiston tulee olla toiminnassaan taloudellisesti itsenäinen ja riippumaton voidakseen tuottaa palvelut asiakasyrityksen etu huomioiden. Tilitoimiston tulee huolehtia siitä, että sillä on riittävä asiantuntemus ja resurssit asiakkaan taloushallinnon kokonaisvaltaiseen hoitamiseen. Tarpeen mukaan tilitoimistojen tulee käyttää eri alojen asiantuntijoita. (Taloushallintoliitto 2007.) Koska tilitoimiston asiakassuhdetoiminnan on oltava luottamusta herättävää, henkilöstöllä on salassapitovelvollisuus koskien asiakasyritysten liiketoimintaa. Myös asiakkaille tiedottamisen tulee olla suunnitelmallista. Tilitoimiston on pyrittävä mahdollisuuksien mukaan tiedottamaan asiakkaille esimerkiksi olennaisista taloushallinnon lainsäädäntömuutoksista. (Taloushallintoliitto 2007.)\n17 10 Tilitoimiston henkilöstöllä tulee olla tehtäviään vastaava koulutus ja kokemus. Henkilöstön ammattitaidon ylläpitämisestä ja ammatillisesta kehittymisestä on huolehdittava jatkuvalla kouluttamisella. Tilitoimiston on säännöllisesti varmistettava palvelunsa laatua sopivaksi katsomallaan menetelmällä. (Taloushallintoliitto 2007.) Hyvä tilitoimistotapa ei anna yksityiskohtaisia, tiukasti sitovia määräyksiä, vaan esittelee perusperiaatteet ja käytännöt, joiden mukaan hyvä tilitoimisto toimii. Yksityiskohtaiset menettelytavat jäävät kunkin tilitoimiston omaan harkintaan, koska niihin vaikuttavat erilaiset tilanteet ja olosuhteet. Ohjeistus auttaa asiakkaita ja alan sidosryhmiä; monesti asiakkaan on hyvin vaikea tietää etukäteen, mikä toimisto toimii ammattimaisesti ja mikä ei. Hyvä tilitoimistotapa on myös tarkoitettu alan yleiseksi kehittäjäksi ja profiilin nostajaksi. (Välimäki 2006, ) Tilitoimiston valinta on yrittäjälle tärkeä asia, sillä kyseessä on merkittävä yhteistyökumppani. Usein varsinkin pienyrittäjät hakevat lähes kaiken tarvitsemansa tiedon lainsäädännöstä, taloushallinnosta ja verotuksesta suoraan tilitoimistosta. Asiakkaan on voitava luottaa myös esimerkiksi verottajalle raportoitavan tiedon laadukkuuteen ja oikeellisuuteen. Hyvä tilitoimistotapa on tarkoitettu kaikille tilitoimistoille laadun kehittämisen apuvälineeksi. (Välimäki 2006, ) 2.2 Tilitoimistoammattilainen Tilitoimistoammattilainen hoitaa yrityksen taloushallintoa. Toimenkuvaan kuuluu esimerkiksi kirjanpidon, tilinpäätöksen, verotuksen, budjetoinnin, palkanlaskennan ja kannattavuusseurannan tehtäviä. Työ edellyttää numerotarkkuutta, huolellisuutta, järjestelmällisyyttä ja asiakaspalvelutaitoja. (Työministeriö 2007.)\n18 11 Yksi tärkeimmistä kirjanpitäjän työtehtävistä on yrityksen kannattavuuden seuranta ja ennakointi. Talouden suunnittelussa kirjanpitäjä osallistuu yrityksen budjetin laadintaan, tuottaa hinnoittelupäätöksiin tarvittavia laskelmia sekä tuottaa budjetin seurantaraportteja. (Työministeriö 2007.) Kirjanpito tapahtuu tietokoneen avulla. Kirjanpitäjältä vaaditaan lisäksi erilaisten atksovellusten sekä taloushallinnon ohjelmistojen hallintaa. (Työministeriö 2007.) Ammattitaito ja asiantuntijuus Ammattitaito voidaan määritellä monella eri tavalla. Ammattitaito on pysyvää tekemisvalmiutta, joka edellyttää harjaantumista sekä tietoja. Ammattitaito koostuu useista osataidoista. (Helakorpi 2005, 61.) Ammattitaito muodostuu kyvyistä ja valmiuksista toimia ammattiin liittyvien työtehtävien erilaisissa tilanteissa. Sillä ei ole merkitystä, miten ammattitaito on hankittu. Ammattitaito on yksilön ominaisuus, joka ei ole pysyvä vaan muuttuva. Ammattitaito muuttuu toimintaympäristön, työtehtävien ja työpaikan vaatimusten sekä yksilön kehittymisen ja henkisen tilan mukaan. Ammattitaito ei ole erillisten taitojen kokonaisuus tai summa, vaan se on kyky yhdistää ammattiin kuuluvat tiedot ja taidot tarkoituksenmukaiseksi kokonaisuudeksi. (Räisänen 1998, 11.) Asiantuntija on tietyn alan ja aiheen hallitseva henkilö, joka kykenee määrittämään maallikon kokeman ongelman oman alansa näkökulmasta ja antamaan siihen ratkaisuehdotuksen. Asiantuntija pystyy myös vastaamaan maallikon esittämiin kysymyksiin omaksumaansa kokemusta ja teoreettista tietoa hyväksi käyttäen. Asiantuntija omistaa tietoa, jota maallikolla ei ole, eli hän tietää enemmän ja voi siten esittää perustellumman näkemyksen ongelman ratkaisemiseksi kuin maallikko. Asiantuntijoiden tietämisen syvyys vaihtelee ja toinen voi olla erikoistunut samalla alalla tiettyihin kysymyksiin. Perustana asiantuntijaksi kehittymiselle ovat koulutus, teoreettinen\n19 12 opiskelu ja jossain määrin ammatin käytännön harjoittelu. Asiantuntijana toiminta on tieteen soveltamista käytännön ongelmiin. Asiantuntijaksi opitaan työssä. Oppiminen ja kehittyminen eivät siten ole pelkästään teoreettisen koulutuksen tulosta, vaan taidot karttuvat suurelta osin varsinaisessa asiantuntijatyössä kun tietoja sovelletaan vuorovaikutustilanteissa. (Tuomivaara, Hynninen, Leppänen, Lundell & Tuominen 2005, ) Asiantuntijuutta ja omassa ammatissa kehittymistä voidaan havainnollistaa osaamisen ja kehittymisen portailla, joissa on neljä eri tason porrasta (KUVIO 3.). KEHITTÄJÄ/ASIANTUNTIJA Toiminnan kehittäminen AMMATTILAINEN Työn kokonaissuoritus AVUSTAJA Yksinkertaiset aputehtävät KONEET Yksinkertainen toistotyö KUVIO 3. Osaamisen ja kehittymisen portaat (Sipilä 1998, 15-16). Taloushallinnon tehtävissä tarvitaan useiden vuosien kokemus ennen kuin voidaan puhua alan todellisesta asiantuntijasta. Tilitoimiston menestymisen kannalta on tärkeää pitää huolta näistä asiantuntijoista panostamalla osaamisen ja työyhteisön kehittämiseen sekä uusien valmiuksien luomiseen. (Ahvenniemi 2006a, 5.)\n20 Tilitoimistoammattilaisen toimenkuva Tilitoimistohenkilöstön tärkein ammattitaito on perinteisesti liittynyt laskentaan. Tältä osin merkonomin ja tradenomin koulutus tarjoaa hyvät valmiudet työtehtävien hoitamiseen. (Toivonen 2005, 30.) Tärkeimmät osaamisalueet tilitoimistoalalla ovat: Laskentaosaaminen Kirjanpitoon liittyvien ATK-ohjelmien hallinta Laskentatoimen kehittämisvalmiudet, arviointikyky Asiakasvalmiudet, myyntitaidot Yritysneuvojan taidot, konsultointitaidot Sosiaaliset taidot, vuorovaikutustaidot ja kommunikaatiokyky, tiedon jakaminen Kielitaito, kansainvälisten säännösten tuntemus (Toivonen 2001, ) Tilitoimistoammattilaisen toimenkuvaan kuuluu erilaisten taloushallinnon raporttien tuottaminen sekä yrityksen tilan analysoiminen yrityksestä saatujen tietojen avulla. Tilitoimistoammattilaisen perustehtäviä ovat laskentatoimeen ja verotukseen liittyvät tehtävät. Laskentatoimen palvelut käsittävät seuraavat tehtävät: kirjanpito, tilinpäätös, palkanlaskenta ja reskontra sekä laskutuspalveluihin, maksuliikenteen hoitoon, budjetointiin ja kannattavuusseurantaan liittyvät työtehtävät. Lisäksi tilitoimistot antavat veroneuvontaa ja osalla on taloushallinnon konsultointia muun muassa yritysjärjestelyihin liittyen. Nykypäivänä painopistettä on siirretty verottajaa varten tehdyistä laskelmista johdon laskentatoimen kehittämiseen. (Toivonen 2005, 25.) Ero yksittäisten tilitoimistoyrittäjien ja monipuolista palvelua tarjoavien toimistojen välillä kärjistyy tietoteknisen kehityksen myötä. Selviytyäkseen pienten tilitoimistojen on monipuolistettava toimintaansa ja kyettävä hoitamaan itsenäisesti pienten yritysten taloushallinto kokonaisuudessaan. Pienten tilitoimistojen asemaan vaikuttaa myös se, miten Suomen pienyritysten lukumäärä tulee jatkossa kehittymään. Yksi\n21 14 pienten toimistojen selviytymiskeino on keskittyminen pieniin ammatinharjoittajiin, kuten taksiautoilijoihin tai partureihin. Tällä hetkellä on jo toimialakohtaisesti erikoistuneita tilitoimistoja, joissa palvelua on viety yksityiskohtaisemmalle tasolle asiakasyrityksen tarpeet huomioiden. Kuitenkin varsinkin pääkaupunkiseudun ulkopuolella pienet tilitoimistot keskittyvät usein vain asiakasyritysten lakisääteisten tehtävien hoitoon. (Toivonen 2005, 30, 34.) Jatkuvasti muuttuva tilitoimistoala edellyttää jatkuvaa opiskelua sekä alan ammattilehtien ja kirjallisuuden seuraamista. Lisäksi tarvitaan järjestelmällistä kouluttautumista uusien asioiden omaksumiseksi käytännössä. Kerran opittuja tietoja on päivitettävä, tai ne vanhenevat. (Dahl 2006, 59.) Tilitoimistoalan ammattilaisilla on mahdollisuus suorittaa kirjanpidon ja laskentatoimen tutkinto (KLT-tutkinto). KLT-tutkinnon suorittaminen edellyttää aikaisempaa korkeakoulutasoista tutkintoa sekä työkokemusta alalta. Suomessa KLT-tutkinnon suorittaneita on noin kappaletta. (Taloushallintoliitto 2007.) KLT-kirjanpitäjän tulee pitää yllä tutkintoaan ja tietämystään. KLT-tutkinnon suorittaneen tulee työssään vastata riittävän useista ja monipuolisista taloushallinnon tehtävistä. Lisäksi hänen tulee käydä Tili-instituuttisäätiön ohjeistuksen mukaisesti ylläpitokoulutuksissa. KLT-tutkinto on voimassa aina kolme vuotta kerrallaan. KLTtutkinnon suorittaneen tulee raportoida kolmivuotiskausittain Tili-instituuttisäätiölle tutkinnon vaatiman osaamistason täyttymisestä. (Taloushallintoliitto 2007.) Rutiinitöiden väheneminen kasvattaa tilitoimistotyöntekijöihin kohdistuvia vaatimuksia; siinä missä aikaisemmin riitti pelkkä kirjanpidon perusosaaminen, tarvitaan nykyisin taloushallinnon moniosaajia. Asiakkaan liiketoimintaa ja näkökantaa täytyy ymmärtää entistä syvemmin. Asioista on osattava viestiä tavalla, jonka asiakaskin ymmärtää. Taloushallinnon parissa työskentelevien osaamisvaatimuksiin vaikuttaa myös jatkuvasti muuttuva lainsäädäntö. (Rytsy 2006, 52.)\n22 15 Kansainvälistymisen ja konserniyhtiöiden myötä tilitoimistojen osaamisvaatimukset ovat lisääntyneet kielitaidon, konsultoinnin ja jopa kulttuurituntemuksen osalta. Kaupankäynnin laajentuminen edellyttää, että tilitoimistoammattilaiset tuntevat ainakin joitain säädöksiä myös muista maista. (Rytsy 2006, 52; Toivonen 2001, 92.) Ammatillinen kasvu Ammatillinen kasvu on jatkuva oppimisprosessi. Taloushallinnon alalla ammattitaitovaatimukset muuttuvat ja kehittyvät. Tiedon voimakas lisääntyminen, tiedon monimuotoisuus, teknologiset muutokset, kansainvälisyys sekä sosiaalisen ympäristön muutokset ovat esimerkkejä siitä, mikä tekee ammattitaidon jatkuvan kehittämisen ja sitä kautta ammatillisen uusiutumisen välttämättömäksi. (Ruohotie 2002, ) Ammatillista kasvua voidaan kuvata pyramidin avulla (KUVIO 4.). Oman ammattialan osaaminen Organisaatioosaaminen Sosiaaliset taidot Luovuus ja ongelmanratkaisukyky Persoonalliset valmiudet (paineensietokyky, positiivisuus, henkinen joustavuus, itseluottamus jne.) KUVIO 4. Ammatillisen kasvun pyramidi (Viitala 2005, 116).\n23 16 Pyramidin kerrokset edustavat kukin erityyppisiä ammattitaidon osa-alueita. Mitä lähempänä pyramidin perustaa osa-alue on, sitä lähempänä se on persoonallisuutta, ihmisenä kehittymistä ja perusvalmiuksia. Perusvalmiudet ovat niitä, joita työelämässä tarvitaan toimialasta ja tehtävästä riippumatta. Mitä lähempänä taas ollaan pyramidin huippua, sitä läheisemmin ammattitaidon osa-alue liittyy suoritettavaan työtehtävään. (Viitala 2005, 116.) Ammatillisen kasvun kautta ihmiset hankkivat elämänsä aikana tietoja, taitoja ja kykyjä, joiden avulla he voivat vastata alan muutoksiin. Ihannetapauksessa yksilön kehittyminen, ammatillinen kasvu, jatkuu koko työelämän ajan. Yksilö kokee tällöin, että hänellä on jatkuvasti mahdollisuuksia oppia ja kehittyä työssään. Käytännössä näin on kuitenkin harvemmin ja kasvuprosessi katkeaa usein jossakin vaiheessa. Tämän takia työmotivaatio heikkenee, työ menettää merkitystä ja tehtävien hoito muuttuu rutiiniksi. (Ruohotie 2002, )\n24 17 3 TILITOIMISTOAMMATTILAISEN OSAAMISALUEET 3.1 Lainsäädäntö Suomessa kirjanpidon laadinnalle on asetettu lainsäädännöllinen velvoite. Lainsäädännön tavoitteena on saavuttaa yhdenmukaisuus yritysten kirjanpidon laadinnan suhteen, jotta eri sidosryhmillä olisi mahdollisuus arvioida tasavertaisesti eri yritysten taloudellista asemaa. (Tölli 2006, 21.) Kirjanpitovelvollisuudesta säädetään kirjanpitolaissa (KPL). Kirjanpitovelvollisia ovat kaikki liikkeen- ja ammatinharjoittajat. Liikkeenharjoittamisella tarkoitetaan ansaintatarkoituksessa tapahtuvaa jatkuvaa ja itsenäistä toimintaa, johon liittyy riski. Ammattitoiminta käsitetään suppeammaksi toimintamuodoksi. Liikkeen- ja ammatinharjoittamisen ero tulee kuitenkin tehdä selväksi, sillä lainsäädännössä ei ole asetettu yhtä paljon vaatimuksia ammatinharjoittajan kuin liiketoiminnan harjoittajan kirjanpidon suhteen. Kirjapitovelvollisuuteen vaikuttaa talousyksikön juridinen muoto. Kirjanpitovelvollisia ovat kuitenkin aina muun muassa osakeyhtiöt, henkilöyhtiöt sekä yhdistykset ja säätiöt. (KPL 1336/1997, 1.luku 1 ; Tölli 2006, 21.) Kirjanpitovelvollinen on velvollinen noudattamaan kirjanpitolakia sekä muita erityislakeja. Kirjanpitovelvollinen on velvoitettu muun muassa laatimaan juokseva kirjanpito ja tilinpäätös lakien mukaan sekä säilyttämään kirjanpitoaineistoa ja julkaisemaan tilinpäätöksen asetettujen vaatimusten mukaan. (Leppiniemi 2006, ) Kirjapitovelvollisen tulee noudattaa hyvää kirjanpitotapaa (KPL 1336/1997, 1.luku 3 ). Hyvä kirjanpitotapa käsittää lainsäädännön noudattamisen kirjanpidon laadinnassa sekä lainsäädäntöä vastaavien määräysten ja kirjanpidon yleisten periaatteiden noudattamisen. Hyvää kirjanpitotapaa tulee käyttää apuna lainsäädännön tulkinnassa sekä laadittaessa juoksevaa kirjanpitoa ja tilinpäätöstä. (Järvinen, Prepula, Riistama & Tuokko 2000, 49.)\n25 18 Tilitoimistojen toimintaan vaikuttavat merkittävästi erilaiset lait kuten kirjanpitolainsäädäntö sekä erityislait yhtiölainsäädännöstä ja verolainsäädännöstä (Toivonen 2001, 88). Kirjanpidon laadintaa säätelee kirjanpitolaki (KPL) sekä kirjanpitoasetus (KPA), jonka tarkoituksena on täsmentää kirjanpitolain (KPL 1336/1997, 8.luku 6 ) säännöksiä. Yleiset pakottavat kirjanpitoa ja tilinpäätöstä koskevat säännökset sisältyvät siten kirjanpitolakiin ja -asetukseen, kuten myös Kauppa- ja teollisuusministeriön (KTM) päätöksiin. Ministeriön tarkoituksena on valvoa pääsääntöisesti kirjanpitolain noudattamista (KPL 1336/1997, 8.luku 1 ). Yleissäännösten lisäksi on erityislakeja, kuten osakeyhtiölaki (624/2006) sekä laki avoimesta yhtiöstä ja kommandiittiyhtiöstä (389/1988), joiden tarkoituksena on täsmentää yleissäännöksiä. Erityislaeista löytyy muun muassa yhteisömuotokohtaisia säännöksiä. Pääsääntönä on, että kirjanpitolaki on yleislaki, joka väistyy erityislakien tieltä, jos erityislaissa on poikkeuksia kirjanpitolakiin nähden. (Leppiniemi 2000, 33.) Osakeyhtiölaki elää muutoksen aikaa, sillä uusi osakeyhtiölaki astui voimaan vuoden 2006 syyskuussa. Lain tarkoituksena on lisätä yhtiön toimintamahdollisuuksia. Uudessa osakeyhtiölaissa on myös kiinnitetty huomiota pienten osakeyhtiöiden asemaan. (Patentti- ja rekisterihallitus 2006.) Kauppa- ja teollisuusministeriön yhteydessä toimii kirjanpitolautakunta (KILA), jonka toiminnasta säädetään kirjanpitolaissa. Lautakunta on antanut useita ohjeita ja lausuntoja kirjanpitolain soveltamisesta. Lausunnot annetaan hakemuksesta. Lausuntojen tarkoituksena on antaa ohjeita kirjanpitolainsäädännön ja hyvän kirjanpitotavan noudattamisesta. Kirjanpitolautakunta antaa myös tarvittaessa oma-aloitteisesti yleisohjeita. Yleensä yleisohjeiden ohjeistukset liittyvät muuttuneeseen lainsäädäntöön. Yleisohjeet koskevat laajempia asiakokonaisuuksia kuin yksittäisiin hakemuksiin annetut lausunnot. Kirjanpitolautakunnalla on myös oikeus antaa määräajaksi poikkeuslupia tietyistä kirjanpitolainsäädännön määräyksistä. Kirjanpitolautakunnan myöntämää poikkeuslupaa saa soveltaa vain se kirjanpitovelvollinen, jolle poikkeuslupa on annettu. Vuonna 2006 yleisohjeita annettiin kahdeksan kappaletta ja lausuntoja ja\n26 19 poikkeuslupia annettiin yhteensä kaksikymmentäkolme kappaletta. (Kirjanpitolautakunta 2007; Leppiniemi 2000, 37.) 3.2 Kirjanpito Päätöksentekoaan varten yritys tarvitsee täsmällisiä tietoja taloudestaan. Mitä suuremmasta yrityksestä on kysymys, sitä enemmän päätöksissä turvaudutaan muodollisiin päätöksentekomenettelyihin, eli päätösten perustana käytetään yrityksen taloutta kuvaavia raportteja. Myös yrityksen ulkopuoliset, sen taloudesta kiinnostuneet tahot ovat usein pelkästään yrityksen ulkoisten raporttien varassa. Jotta sijoittajat voisivat vertailla eri yrityksiä, heidän on tiedettävä yrityksen menestymisestä ja taloudellisesta tilanteesta. Sijoitus- ja luottopäätösten tekemisessä tarvitaan myös tietoja yrityksen tähänastisesta kehityksestä. Yrityksen taloutta kuvaavien tietojen tuottamisesta vastaa yrityksen taloushallinto. Sen tehtävänä on järjestää asianmukainen kirjanpito, jonka perusteella tuotetaan erilaisia talousraportteja. (Kinnunen, Laitinen E., Laitinen T., Leppiniemi & Puttonen 2004, ) Kirjanpito on yritystä tai muuta kirjanpitovelvollista koskeva taloudellisten tapahtumien muistiinmerkitsemisjärjestelmä. Samalla se on yhteenveto niistä taloudellisista tapahtumista, joissa kirjanpitovelvollinen on ollut osapuolena. Kirjanpitoon merkittäviä taloudellisia tapahtumia kutsutaan liiketapahtumiksi. Muistiinmerkitseminen eli juokseva kirjanpito ja yhteenveto eli tilinpäätös tehdään tarkoin säädeltyjen ja sovittujen periaatteiden mukaisesti. Nämä periaatteet sisältyvät kirjanpitolainsäädäntöön. (Kinnunen ym. 2004, ) Kirjanpidon tarkoituksena on kerätä yhteen kaikki yrityksen taloudelliset tapahtumat. Taloushallintoliiton (2007) mukaan: kirjanpito on sitä, että kerätään ja järjestetään tositteet, rekisteröidään niiden tiedot tietyn menetelmän mukaan ja saadaan tulokseksi laskelmat yrityksen taloudesta. Kirjanpidon kokonaisuus muodostuu yrityksen tuotoista, kuluista, omaisuudesta, omista varoista ja veloista. Kirjanpito tuottaa tietoa\n27 20 yrityksen johtamista varten. Kirjanpidon perusteella saatu tulos toimii täten yhtiön tuloverotuksen perustana. Kirjanpidon tarkoituksena on pitää erillään yhtiön rahavarat liikkeenharjoittajan rahavaroista. Yritystoiminnan tarkoituksena on tuottaa liiketoiminnallista tulosta ja täten kartuttaa omistajien varallisuutta. Kirjanpidon avulla mahdollistetaan erilaisten laskelmien tuottaminen, joista merkittävimmät ovat varallisuutta kuvaava tase sekä kannattavuutta kuvaava tuloslaskelma, joiden avulla pystytään seuraamaan yhtiön kehitystä. Kirjanpito toimii tärkeänä apuvälineenä yritystoiminnan suunnittelussa sekä johtamisessa. (Tölli 2006, ) Kirjanpito koostuu kolmesta päävaiheesta: tilien avauksesta, liiketapahtumien kirjaamisesta sekä tilinpäätöksestä (Tomperi 2007, 26). KUVIOSSA 5. käsitellään kirjanpidon vaiheita. TOSITTEET PERUS- KIRJANPITO PÄÄ- KIRJANPITO TULOSLASKELMA TASE TASE-ERITTELYT TOSITTEET TILIERITTELYT OSAKIRJANPIDOT - Laskutus - Myyntireskontra - Ostoreskontra - Palkkakirjanpito KUVIO 5. Kirjausketju (Tomperi 2007, 95). Kirjanpidon laadinnasta säädetään kirjanpitolaissa. Kirjanpitolain toinen luku käsittelee yhtiön juoksevaa kirjanpitoa. Kirjanpidon tarkoituksena on merkitä ylös yhtiön liiketapahtumat eli menot, tulot, rahoitustapahtumat sekä niiden oikaisu- ja siirtoerät (KPL 1336/1997, 2. luku 1 ). Liiketapahtumat tulee kirjata tapahtumien luonteiden mukaan eri kirjanpitotileille (KPL 1336/1997, 2.luku 2 ). Liiketapahtumien kirjaa-\n28 21 misperusteena saa käyttää maksu- tai suoriteperustetta (KPL 1336/1997, 2.luku 3 ). Tapahtumien kirjaamisessa tulee huomioida aika- ja asiajärjestyksen noudattaminen (KPL 1336/1997, 2.luku 4 ). Liiketapahtumien todentamisen pohjana ovat tositteet, joiden tulee täyttää kirjanpitolain asettamat vaatimukset (KPL 1336/1997, 2.luku 5 ). 3.3 Reskontra Osto- ja myyntitoiminnan tehokas hallinnointi on keskeinen osa kannattavaa liiketoimintaa. Siihen liittyvät toimitusten oikeellisuuden ja ostoehtojen tarkastus sekä maksujen suorittaminen oikeaan aikaan. Yleensä tilitoimistoon tuleva tositemateriaali (myynti- ja ostolaskut) on tarkastettu jo asiakasyrityksessä. (Viitala 2006, 44.) Pääkirjanpidon lisäksi on myös erilaisia osakirjanpitoja yhtiöstä riippuen. Reskontraksi kutsutaan osakirjanpitoa, jossa seurataan yhtiön saatavien ja velkojen kehitystä. Saatavia seurataan asiakaskohtaisesti ja ostoja hankkijakohtaisesti. Kirjanpitoon voidaan syöttää reskontraohjelmasta saatu koontitosite. Myynti- ja ostoreskontran saldot tulisi tarkistaa kuukausikohtaisesti. (Ihantola & Leppänen 2004, 223.) Myyntisaamistilin saldo ilmaisee, kuinka paljon yrityksellä on yhteensä myynnistä johtuvia saamisia asiakkailtaan. Kokonaismäärän tarkastelu ei useinkaan riitä, vaan yrittäjän pitää aina olla selvillä siitä, paljonko saatavaa on kultakin asiakkaalta. Tämä on siitäkin syystä välttämätöntä, että voidaan ryhtyä perintätoimiin, jos suoritusta ei ole saatu asiakkaalta eräpäivään mennessä. Asiakaskohtainen myyntisaamisten seuranta järjestetään tavallisesti myyntireskontrassa. Vastaavasti ostovelkareskontrassa seurataan tavarantoimittajille avoinna olevia maksamattomia laskuja. Reskontrassa myyntisaamistili jaetaan asiakaskohtaisiin ja ostovelkatili toimittajakohtaisiin tileihin. (Tomperi 2003, 61.)\n29 Palkkahallinto Yhtiö joka maksaa palkkaa on velvollinen pitämään palkkakirjanpitoa. Palkkakirjanpitoa säätelee ennakkoperintälaki (1118/1996) ja asetus (1124/1996), sosiaaliturvamaksulaki (366/1963) ja asetus (940/1978) sekä verohallituksen vuosittaiset ohjeet. Työsopimus ja/tai työehtosopimus määräävät palkanmaksun ajankohdan ja palkanmaksukertojen kuukausittaisen määrän. (Ihantola & Leppänen 2004, 224; Viitala 2006, ) Palkkakirjanpitoon tulisi koota tiedot työajoista sekä muista palkan määräytymisperusteista kuten myös kertyneistä ja pidetyistä lomista. Palkkakirjanpidosta tulisi löytyä tiedot myös ennakonpidätyksistä, sosiaaliturvamaksuista sekä lakisääteisistä vakuutuksista. Palkkakirjanpito mahdollistaa kuukauden aikana kertyneiden palkkojen, sosiaaliturvamaksujen, ennakonpidätyksien sekä lakisääteisten vakuutusten maksujen siirtämisen yhtiön kirjanpitoon. (Ihantola & Leppänen 2004, 224; Viitala 2006, ) Palkanmaksun keskeinen käsite on ennakonpidätyksen alainen palkka, joka on rahapalkan ja luontoisetujen raha-arvon yhteenlaskettu määrä. Sitä kutsutaan myös kokonaispalkaksi. Työntekijälle maksettava palkka on yleensä rahapalkkaa. Ajan mukaan laskettuna se voi olla joko kuukausi- tai tuntipalkkaa. Urakkapalkka puolestaan määritellään työsuorituksen mukaan. Luontoisetu tarkoittaa työ- tai virkasuhteen perusteella muuna kuin rahana saatavaa etua. Tavallisimpia luontoisetuja ovat asunto-, auto-, puhelin- ja ravintoetu. (Tölli 2006, 98.)\n30 23 Palkanlaskenta toteutetaan käytännössä palkkakorttien, palkkalistojen, palkkasuoritusten yhdistelmien, valvontailmoitusten ja vuosi-ilmoitusten avulla (KUVIO 6.) (Ihantola & Leppänen 2004, 224). TUNTILISTAT, YLITYÖT, YM. Palkkaerittelyt PALKKA- KIRJANPITO Palkkakortti PALKANLASKENTA Palkkalista Palkkasuoritusten yhdistelmä Tilitykset ulkopuolisille Verot Eläkemaksut Vakuutukset KIRJANPITO KUVIO 6. Palkanmaksuprosessi (Eskola, Hakala, Liljeström & Raatikainen 2005, 245, mukailtu). Palkkakortti laaditaan jokaiselle palkansaajalle. Se on luettelo saman työnantajan samalle työntekijälle maksamista palkoista ja niistä toimitetuista ennakonpidätyksistä. Palkkalistaa on pidettävä silloin, kun saman työnantajan palveluksessa on vähintään kolme työntekijää. Palkkalista on luettelo työnantajan samana palkanmaksuajankohtana eri palkansaajille maksamista palkoista. Säännöllisesti palkkaa maksavan työnantajan on tehtävä palkkasuoritusten yhdistelmä, joka laaditaan palkkalistoista ja eril-\n31 24 lisistä palkanmaksutositteista kuukausittain tehtävien tilitysten pohjaksi. (Ihantola & Leppänen 2004, 224.) Tilitoimiston palkanlaskijan tulee pystyä neuvomaan asiakkaita asiantuntevasti. Selvitettäviä asioita ei voi jättää roikkumaan, koska palkat on maksettava työntekijöille ajallaan. Palkanlaskijalta edellytetäänkin kiiretilanteissa hyvää paineensietokykyä. Palkanlaskijan tulee tietää riittävästi kirjanpidon menetelmistä ja raportoinnista voidakseen tuottaa oikeaa ja riittävää informaatiota kirjanpidon tarpeisiin. Tämä tietämys korostuu erityisesti tilanteissa, joissa palkanlaskenta on kokonaan eriytetty kirjanpitäjän tehtävistä eli palkanlaskija hoitaa vain yrityksen palkkahallinnon. Henkilöstökulut ovat yleensä merkittävin osa yrityksen kuluista ja tämän takia palkkakulujen oikein laskenta ja oikea-aikaisuus ovat ehdottoman tärkeitä yrityksen taloushallinnon kannalta. (Ikkala 2006, ) Palkkahallinnon ulkoistaminen elää kiivasta kasvun aikaa. Ulkoistajina ovat niin yritykset kuin julkisyhteisöt. Enää ei ole harvinaista, että jopa useamman sadan henkilön palkkahallinto hoidetaan tilitoimiston toimesta. Esimerkiksi tämä asettaa tilitoimistojen palkkahallinnon osaamiselle uusia haasteita. Palkkahallinto on alue, jossa säädökset muuttuvat jatkuvasti. Jatkuva ja säännöllinen ajantasakoulutus on siten erittäin tärkeää. Tämä edellyttää palkanlaskijalta kykyä ja halua kehittää ja ylläpitää omaa osaamistaan. On myös tärkeää varmistaa, että palkanlaskijalla on käytössään ajantasaiset tietolähteet ja neuvontapalvelut. (Ikkala 2006, 35.) Taloushallintoliitto kehitti tähän erityisesti tilitoimistojen akuuttiin tarpeeseen PHTohjelman (Palkkahallinto tilitoimistossa -ohjelma), jonka ensimmäiset 42 tilitoimistojen palkanlaskijaa suorittivat hyväksytysti ja saivat oikeudet PHT-lyhenteen käyttöön nimensä yhteydessä. PHT-tutkinnosta odotetaan tulevan omalla erikoisalueellaan KLT-tutkinnon ohella toinen arvostettu alan tutkinto, jonka haltija ja haltijan työnantaja voivat osoittaa täyttävänsä alansa arvostetun erikoisosaamisen vaatimukset. (Tilisanomat 2007.)\n32 Viranomaisilmoitukset Yhtiön kirjanpidon pohjalta annetaan erilaisia viranomaisilmoituksia, esimerkiksi työnantajasuorituksia sekä arvonlisäverotusta koskien. Yleensä nämä ilmoitukset tekee kirjanpitäjä. (Viitala 2006, 31.) Yhtiön arvonlisäverotusta koskevat tiedot on ilmoitettava verohallinnolle aina arvonlisäverokautta seuraavan toisen kuukauden 15. päivään mennessä (Arvonlisäverolaki 1501/1993, 17.luku 162 ). Vero tulee tilittää saman ajan puitteissa verohallinnolle. Työnantajarekisterissä olevan yhtiön velvollisuutena on myös ilmoittaa työnantajasuorituksia koskevat tiedot, jos yhtiössä maksetaan säännöllisesti palkkoja. Tiedot edellistä kuukautta koskevista palkoista tulee antaa seuraavan kuukauden 15. päivään mennessä, mutta työnantajasuoritukset tulee kuitenkin maksaa 10. päivään mennessä. (Tölli 2006, 91, 101, 104.) Yhtiön tulee myös muistaa ilmoittaa tiedot vuoden aikana maksetuista palkoista vuosi-ilmoituksella, joka tulee toimittaa seuraavan vuoden tammikuun loppuun mennessä verohallinnolle. Yhtiön tulee toimittaa eläkeyhtiölle tiedot alkaneista ja päättyneistä työsuhteista sekä työntekijöille maksetuista palkoista. Vakuutusyhtiölle tehdään vuosi-ilmoitus edellisen vuoden palkkatiedoista. Nämä ilmoitukset on annettava tammitai helmikuun loppuun mennessä (vakuutusyhtiökohtainen). (Tölli 2006, 91, 101, 104.) TAULUKKOON 1. on koottu yrittäjän kannalta tärkeimpiä viranomaisilmoituksia.\n33 26 TAULUKKO 1. Yrittäjän tärkeimmät viranomaisilmoitukset (Viitala 2006, ). Suoritus Maksuvelvollinen Eräpäivä Kenelle ALV- ja työnantajasuoritusten valvontailmoitus Arvonlisävero Työnantajasuoritusten maksaminen (ennakonpidätys- ja sotumaksut) Työnantajien vuosi-ilmoitus Veroilmoitus Veroilmoitus Veroilmoitus Tyel-vuosi-ilmoitus Tapaturmavakuutuksen palkkailmoitus Arvonlisäverovelvolliset ja säännöllisesti palkkoja maksavat työnantajat Kuukauden 15. päivä Verovirasto Kohdekuukautta seuraavan kuukauden 15. Arvonlisäverovelvolliset päivä Verovirasto Palkanmaksu- Säännölliset ja satunnaiseraavan kuukautta seu- kuukau- työnantajat den 10. päivä Verovirasto Säännölliset ja satunnaiset työnantajat Verovirasto 4 kuukautta tilikauden päättymisen jäl- Osakeyhtiö Avoin ja kommandiittiyhtiö Liikkeen- ja ammatinharjoittaja Työnantajat Työnantajat keen Veroilmoitus annettava tilikaudesta riippumatta huhtikuun alussa Verovirasto Verovirasto Esitäytetty veroilmoitus ja verolomakkeet palautettava tilikaudesta riippumatta huhtikuun alussa Verovirasto Vakuutusyhtiöstä riippuen tai Vakuutusyhtiö Vakuutusyhtiöstä riippuen tai Vakuutusyhtiö\n34 Tilinpäätös Tilinpäätösten taso on kymmenessä vuodessa kehittynyt merkittävästi sekä sisällöllisesti että muodollisesti kirjanpitolainsäädäntömme EU-direktiiveihin mukauttamisen myötä. Niinpä pienyritystenkin tilinpäätöksiltä vaaditaan nykyisin olennaista oikeellisuutta. (Karttunen 2006, 43.) Valtaosan suomalaisten yritysten kirjanpidosta ja tilinpäätöksistä toteuttaa useimmiten hyvinkin itsenäisesti joko yrityksen palveluksessa oleva oma kirjanpitäjä tai tilitoimiston toimihenkilö. Näin ollen ongelmatilanteissa yritysten taloudellisen informaation lainmukaisuutta selvitettäessä myös kirjanpitäjän saatetaan katsoa kuuluvan vastuullisten joukkoon. (Karttunen 2006, 43.) Yhtiön tilikausi on yleisesti ottaen 12 kuukauden mittainen (KPL 1336/1997, 1. luku 4 ). Tilikautta ei ole sidottu kalenterivuoteen. Poikkeustapauksissa tilikausi voi olla enintään 18 kuukauden pituinen. Tilikauden pituudesta voidaan kuitenkin poiketa toiminnan aloittamisen, lopettamisen tai muun syyn takia. (Leppiniemi 2006, ) Yhtiön tilikausi päättyy tilinpäätökseen. Tilinpäätöksen laadintaa ja valmistelua säätelevät monet erilaiset lainsäädännölliset velvoitteet. Kirjanpitolain mukaan yrityksen tilinpäätöksen tulee olla valmis neljän kuukauden päästä tilikauden päättymisestä. Kirjanpitolaissa edellytetään, että tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen tulee antaa oikeat ja riittävät tiedot yhtiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta. Tilinpäätöksen avulla yritys antaa tietoa ulkoisille sidosryhmille. (KPL 1336/1997, 3. luku 6 ; 3. luku 2 ; Rekola-Nieminen & Salmi 2004, 13.)\n35 28 Tilinpäätös sisältää tuloksen muodostumista kuvaavan tuloslaskelman, taloudellista asemaa kuvaavan taseen, rahoituslaskelman, joka selvittää varojen hankintaa ja niiden käyttöä tilikauden aikana sekä liitetiedot edellä mainituista asioista. KUVIOSSA 7. on esitetty tilinpäätöksen sisältö. Kirjanpitolain mukaan jokaisesta tuloslaskelman, taseen ja rahoituslaskelman erästä on esitettävä vertailutieto eli kuluvan tilikauden erien ohella tilinpäätöksestä tulee löytyä edeltävän tilikauden tiedot. ( KPL 1336/1997, 3. luku 1.) Kirjanpitolautakunta on antanut yleisohjeen tuloslaskelman ja taseen esittämisestä vuonna 2006 (Kirjanpitolautakunta 2006a). TOIMINTA- KERTOMUS TULOS- LASKELMA LIITETIEDOT TASE- ERITTELYT RAHOITUS- LASKELMA TASE TILINTARKASTUS- KERTOMUS LIITETIEDOSTO- ERITTELYT TILINPÄÄTÖS JULKINEN TOSITE- LUETTELO TASEKIRJA TILIKIRJA- LUETTELO TILINPÄÄTÖKSEN ALLEKIRJOITUKSET TILINPÄÄTÖSAINEISTO KUVIO 7. Tilinpäätöksen sisältö (Siikavuo 2003, 137). Tilinpäätökseen tulee liittää myös toimintakertomus, mutta se ei ole osa tilinpäätöstä (KPL 1336/1997, 3. luku 1 ). Kirjanpitolaissa (KPL 1336/1997, 3. luku 9 ) säädetään toimintakertomuksen laatimisvelvollisuudesta. Toimintakertomus on vapaamuotoinen asiakirja, jossa tulee esittää laissa ja muissa säännöksissä edellytetyt tiedot. Toimintakertomuksen laatimisesta on annettu yleisohje vuonna Yleisohjeen mukaan toimintakertomuksen tulee luoda katsaus yrityksen tulevaisuuteen. Toimintakertomuksessa kuvataan kirjanpitovelvollisen osakkaille tai jäsenille sekä muille si-


Snillin Vilijonkka - Perustiedot\nKRJ 47 0 VSR\nEhkä hiukan maskuliinisella lempinimellä paiskattu Vili on herttainen, mutta toisinaan vähän tammamainen liinakko. Se ei koskaan pure, potki tai tee mitään muitakaan tyhmyyksiä, mutta suokilla on vahvat mielipiteet kaikesta. Vili kyllä kunnioittaa ihmisiä, mikäli sille vain näyttää kaapin paikan, mutta epävarman käsittelijän kanssa tamma uskaltaa näyttää sen oman tahtonsa.\nVili on hoitaessa melko helppo tapaus. Se saattaa vähän luimistella vieraille ihmisille ihan vaan testausmielessä, mutta jos tammaa kohtaan on johdonmukainen heti alusta alkaen, siitä löytyy uskollinen kaveri jokaiselle. Vili ei jaksa laittaa hanttiin varusteitakaan pukiessa, mitä nyt vähän pitää protestoida kuolaimien sujauttamista suuhun. Tamma on aika herkkähipiäinen vatsansa suhteen, joten satulavyö tulee kiristää hitaasti, jollei sitten halua tehdä elämäniloisesta Vilistä nenäänsä nyrpistelevää mielenosoittajaa.\nRatsailta käsin Vili on mukavan energinen ja yhteistyöhaluinen. Tamma ei sano mitään, vaikka ratsastaja vähän mokailisikin. Vili on suomenhevoseksi herkkä ratsastaa, se kantaa itsensä nätisti ihan spontaanisti. Sillä on kevyet sekä näyttävät liikkeet, joissa on helppo istua, ja joita on myös mukava katsella. Vili tekee mielellään töitä isänsä tavoin, eikä maasta käsin toimiessa esiin tuleva tammamaisuus tunnu mitenkään satulassa työskennellessä.\nViliä on erittäin miellyttävää työstää sileällä, mutta esteillä kaikki on yhtä kaaosta. Muuten niin rohkea liinaharja alkaakin näkemään kaikkialla mörköjä, joiden takia voi säntäillä paikasta A paikkaan B nanosekunnissa. Tällöin Vilin ketterät liikkeet eivät enää ihastuta, ainakaan ratsastajaa...\nVaikka kilpailupaikalla kävisi valtava hälinä ja meteli kävisi ratsastajankin korville, pysyy Vili rauhallisena. Sen sisäinen zen on täysin immuuni kaikelle kilpailuhuumalle, eikä edes ratsastajan jännitys hetkauta tammaa. Vili onkin varsin miellyttävä kisaratsu, sillä se myös matkustaa nätisti.


Talviauraus - Kalajoen seurakunta\nTarjouspyyntö Kalajoen seurakunnan talviaurauksista 2019-2022\nKalajoen seurakunta pyytää tarjousta piha-alueiden ja hautausmaa-alueiden lumenaurauksesta ja hiekoituksesta hoitokausille syksy 2019 - kevät 2022.\nAlueet ovat seuraavat\nkirkon ympäristö ja seurakuntakodin ympäristö, pysäköintialue, kappelin pihaalue\nhautausmaa-alueen käytävät ja pysäköintialue\nerikseen sovittuna leirikeskus Ruonan ympäristön lumityöt\nkirkon ympäristö, sisältää hautausmaa-alueen käytävät, pysäköintialueen, kappelin- ja huoltorakennuksen piha-alueet\nVuorenkallion kappelin ympäristö, sisältää hautausmaa-alueen käytävät ja pysäköintialueen\nseurakuntakodin piha- ja pysäköintialueet\nJokelan pappilan ympäristö; pysäköintialue ja piha-alue\nTarjous tulee antaa seuraavasti:\nhinta ilmoitetaan tuntihintana, arvolisäveroton hinta ja arvonlisäveron osuus eriteltynä\ntarjouksessa tulee esittää vähintään henkilöstön ammattitaitoon liittyvät asiat\nnimi, työkokemus vastaavissa tehtävissä\ntarjouksessa tulee selvitä vähintään seuraavat kalustoon liittyvät ominaisuudet\nkonetyyppi, vuosimalli, teho\nlisävarusteet, vuosimalli, merkki\ntarjouksesta tulee käydä ilmi tarjoaako urakoitsija kaikista kohteista / jostakin kohteesta / osasta kohteista (Himanka, Kalajoki, Rautio)\nTarjoukseen on liitettävä verovelkatodistus, ilmoitus eläkevakuutusmaksuvelvoitteiden täyttämisestä. Selvitykset eivät saa olla kolmea kuukautta vanhempia. Urakoitsijalla tulee olla voimassa oleva toiminnan vastuuvakuutus ja toimittaa tarjouksen yhteydessä todistus voimassa olevasta vakuutuksesta.\nHankinta ratkaistaan kokonaistaloudellisuuden periaatteella. Valintaperusteena tullaan käyttämään seuraavia asioita. Urakoitsijaksi valitaan pisteytyksen mukaan kokonaistaloudellisesti edullisin seuraavien kriteerien mukaan.\ntarjoushinta max 60 pistettä\nhenkilöstön kokemus max 10 pistettä\najoneuvon ikä max 10 pistettä\nkoneen suorituskyky max 6 pistettä\nkoneen varustelu max 6 pistettä\nSeurakunta voi valita urakkaan useamman toimijan, esimerkiksi kappeliseurakuntiin eri urakoitsijan kuin Kalajoen alueseurakunnan alueille.\nValituksi tulleen urakoitsijan on sitouduttava suorittamaan em. luetellut auraus- ja hiekoituskohteet tilaajan esittämässä kiireellisyysjärjestyksessä sovittuun aikatauluun mennessä tai erikseen ilmoitettavana aikatauluna. Tilaaja antaa tarkemmat ohjeet kohteista.\nPyhäinpäivän ja joulun aikaan hautausmaat ja näiden paikoitusalueet tulee olla jatkuvasti käyttökuntoisia. Sunnuntaisin kirkkojen paikoitusalueet tulee olla puhdistettuna ja hiekoitettuna klo 8 mennessä (Rautio klo 10 mennessä pääsääntöisesti)\nTarjouksen voimassaoloaika ja jättäminen\nTarjouksen on oltava voimassa 30.10.2019 saakka. Tarjous on toimitettava 27.9.2019 klo 15 mennessä osoitteeseen\nKalajoen seurakunta Plassintie 2\nKuoreen merkintä ”Auraustarjous”.\nUrakoitsija voi tarjota kaikista kohteista tai osasta kohteista. Tarjoukset on jätettävä pyydetyssä muodossa tullakseen huomioiduksi. Seurakunta pidättää oikeuden olla hyväksymättä tarjousta, jos se ei ole seurakunnan edun mukainen.\nLisätietoja talouspäällikkö Riika Nevanperä p. 044 722 9020, seurakuntamestarit Heli Hanhineva p. 044 722 9028 (Himanka), Juha Alakastari p. 044 722 9010.\nTyöaikataulu lumenauraukseen 2019-2020\nKannuskyläntie 14, 68100 Himanka\nAvoinna torstaisin klo 12-15. Puhelimitse tavoittaa ma-ke ja pe klo 9-14.\nKappelitie 14, 85100 Kalajoki\nMatkailutie 249, 85100 Kalajoki\nEtelänkyläntie 1, 85100 Kalajoki\nSuljettuna peruskorjauksen vuoksi vuonna 2020.\nMuulloin avoinna jumalanpalveluksen aikana sunnuntaisin klo 10 sekä sopimuksen mukaan.\nAvoinna jumalanpalveluksen aikana sunnuntaisin sekä sopimuksen mukaan.\nRautiontie 1703, 85160 Rautio\nAvoinna ma, ti, to 18 - 20, ja sunnuntaisin jumalanpalveluksen jälkeen\nEteläniementie, 68100 Himanka\nMaakalla, 85100 Kalajoki


Väitös: Terveellinen ruokavalio voi ehkäistä muistihäiriöitä - Diabetesliitto\nVäitös: Terveellinen ruokavalio voi ehkäistä muistihäiriöitä\nRuokavaliolla on tärkeä rooli muisti- ja ajattelutoimintojen ylläpitämisessä eri ikävaiheissa, vahvistaa tuore väitöstutkimus. Terveelliset elintavat ovat tärkeitä myös henkilöille, joilla todennäköisyys sairastua muistihäiriöihin on kohonnut.\nMuisti- ja ajattelutoimintojen heikentyminen ja muistisairaudet ovat tyypin 2 diabetesta sairastavilla yleisempiä kuin muilla. Sekä diabeteksen syntyyn että muistitoimintojen heikentymiseen vaikuttavat samat taustatekijät, kuten lihavuus tai ruokavalion laatu. Ruokavaliomuutosten vaikutuksesta muistitoimintoihin ei kuitenkaan ole juurikaan ollut tutkimustietoa aiemmin.\nMiten keski-iässä tehdyt ruokavaliomuutokset vaikuttavat?\nETM Jenni Lehtisalo tutki väitöstyössään, onko keski-iän elintapojen muutoksella sekä myöhemmän iän ruokavaliomuutoksilla vaikutusta muistitoimintojen heikentymiseen. Aineistona toimi kaksi tutkimusta, joissa henkilöt, joilla oli kohonnut sairastumisriski diabetekseen tai muistihäiriöihin, osallistuivat ravitsemusneuvontaa sisältävään elintapaohjelmaan.\nDiabeteksen ehkäisytutkimuksen (DPS) osallistujat olivat keski-ikäisiä, ja heidät kutsuttiin muistitutkimukseen yhdeksän vuotta alkuperäisen elintapaneuvonnan jälkeen.\nMuistitoimintojen heikentymisen ehkäisytutkimukseen (FINGER) kutsuttiin ikääntyneitä ja muistitoimintoja tutkittiin kaksivuotisen elintapaohjelman aikana.\n- Tulokset osoittavat, että normaali glukoosiaineenvaihdunnan säätely, terveellinen ruokavalio ja pienempi painoindeksi keski-iässä voivat suojata myöhemmältä muistitoimintojen heikentymiseltä, Lehtisalo kertoo.\nDiabeteksen kehittyminen ei vaikuttanut myöhempiin muistitoimintoihin. Sen sijaan painonlasku muistitutkimusta edeltävinä vuosina ennusti huonompaa suoriutumista muistitesteissä. Tätä selittää se, että alkavaan muistisairauteen voi liittyä painon putoaminen.\nPitkän aikavälin ruokavalinnat tärkeitä aivoterveydelle\nMyöhemmällä iällä annettava, ravitsemussuosituksiin perustuva ruokavalioneuvonta pitää yllä ruokavalion laatua ja voi siten ehkäistä muistitoimintojen heikentymistä.\n- Ikääntyneillä havaittiin, että terveellinen ruokavalio jo tutkimuksen alkaessa vaikutti muistitoimintojen muutokseen enemmän kuin ruokavalion muuttaminen kahden vuoden tutkimusaikana, mikä korostaa pitkän aikavälin ruokavalintojen tärkeyttä aivoterveydelle, Lehtisalo toteaa.\n- Ruokavaliomuutokset heijastuivat kuitenkin toiminnanohjauksen muutoksiin, joten myös korkeammalla iällä tehdyt muutokset voivat ehkäistä muisti- ja ajattelutoimintojen heikentymistä.\nTutkimuksessa hyödynnettiin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimusaineistoja. Tutkimus tehtiin THL:n ja Helsingin yliopiston yhteistyönä.\nETM Jenni Lehtisalo väittelee 23.11.2018 kello 12 Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa aiheesta "Diet, diabetes, and prevention of cognitive decline - Focus on lifestyle intervention".\nLähde: Helsingin yliopiston tutkimustiedote 19.11.2018