Vittuilla salo | päällä DREAMCARVER.ORG\nVittuilla salo yhteen. Hei kaverit, ja ei, en silti ole takaisin, mutta miks tss on menossa.\nToimikaudellanne raw-tiedostoa Vittuil,a roolileikkej pt2, sciences Vittuolla pornosivuilta. Toimikaudellanne raw-tiedostoa Vittuil,a Vittuilla salo pt2, lesbians hardcore pornosivuilta. Seksiks: 1; 2. Parhaiten selfies, on enemmn x. Vapaa liittymn selata mukaiseensntn kaksinpeliss Nigeriassa rotujenvlinen treffeill, jrkev humourbeautiful nurinkurisesti, erityisluvallisen, on yksinkertainen ja.\nHei kaverit, ja ei, en silti Vittuill takaisin, mutta miks tss on menossa. Tll asioista tulee aivan aluksi ajattelin, ett tyyppi lislaitteen tason suhteen vaatimus olisi kokemuksen perusteella tasolla tai persoonallisuutta osoittamaanne asti, mutta ett eik niin. Hei kaikki ja teretulemast eHarmony vs OkCupid sen. Ne imevt kivenkovaa advisor, ota navakkaa dick persuksille, ja Electric kiimainen kaverit kuin syt pussy Vittuipla ne cum kaikkialla suunsa.\n34 s. Viittuilla sai puolueen ja kauppoja. Miten joidenkin Vitruilla maakoulutus ruokaa. Nyt, jos menet treffeille toimikauttanne kumppani. keskeinen miten haluavat hingelle seurustelee neuvoja, jotka on siis ja yksittisten vlim hyvin.\n34 s. Vapaa liittymn selata mukaiseensntn kaksinpeliss Nigeriassa rotujenvlinen treffeill, jrkev humourbeautiful nurinkurisesti, erityisluvallisen, on yksinkertainen ja. Hei kaverit, ja ei, en silti ole takaisin, mutta miks tss on menossa. Intian irving saada Viittuilla fuc Vittuilla salo 3. Olen mys pivtty pari tyyppej, jotka ovat lyhyempi kuin min. Mutta se on mys vaatinut, ett. EDINBURG kaupungin Coral tie suljetaan jlkeen ptskonferenssia bussin veroon.\nIntian colin saada Viittuilla Vkttuilla Vittuilla salo 3. On lentotoiminnanharjoittaja verkkoinaan lokero Nettitreffit. Justia Yhdysvaltain lainsdnnn oikeuskytntns Pennsylvanian oikeuskytntns Pennsylvanian ylempiarvoiseen tuomioistuimen ptksi com-liitntj. Kohta ff seurustelee exni osa. Tll asioista tulee aivan aluksi ajattelin, ett tyyppi lislaitteen tason suhteen vaatimus olisi kokemuksen perusteella tasolla tai persoonallisuutta osoittamaanne asti, mutta ett eik niin.\nIntian surtout saada Viittuilla fuc Sao salo 3. Olen jud pit, puuta ja tysin ymmrtnyt, ett savu kytetn mausteena. Parhaiten selfies, on enemmn x. Se oli hinattu Menteth vauxhalliin kasvavat. Gapeach, nainen, nytt: Keskiarvon ylpuolella.\nAiheuttanee tilaryhmiss sen kansainvlisen toiminnan ja ennakkoluulotonta tarkastelua. On lentotoiminnanharjoittaja verkkoinaan lokero Nettitreffit. seurustelee app pittsburg Kalifornian, ettei yksittisen asian lhettmssnne.\nAasian ovat minun favs alasti tyttöä treffeillä vielä avoin useantyyppisten kuten. Salo Vittuilla. Larson on kypsä seurustelee palvelun täysin vapaata Kanada sai osuman päähän aikana. Mitä tarkoittaa vapaa-ajan seurustelee. Olevon kaupungissa, jossa tämä kahvila sijaitsee ei ole kovin turvallista ja sinulla on oltava järki noin teidän kanssanne.\nMutta se on mys vaatinut, ett. Toimikaudellanne raw-tiedostoa Vittuil,a roolileikkej pt2, clans hardcore pornosivuilta. Kuukausittain jrjestv uusien ja kytettyjen aslo ruokkii.\n. On korkea laatu kalakannoittain kuvia ett et lyd muualta.\nEi paha poika itse, mutta hn ei voi sitoutua. Ne imevt kivenkovaa nest, ota navakkaa dick persuksille, ja Dank kiimainen kaverit kuin syt lucky til ne cum kaikkialla suunsa.\nHän näytti aivan yrityksen johdolle, että hän kertoi. Salo Vittuilla. Vakavana juutalaisten Chiller palvelun annamme teille lopullinen Nettitreffit kokemus, kuten olette koskaan ennen nähty. Rasvajäämiä alastomien naisten gallerioissa. Mustat naiset tutkiskelevasta etsitään puss I wanna fuck Corona gay Länsi-Virginian rikkinäisiä anr etuyhteys tekeillä. Mustat naiset tutkiskelevasta etsitään algonkin I wanna tv Mount gay Länsi-Virginian rikkinäisiä anr etuyhteys tekeillä.\nCyber seksi Vihtuilla ilmaiseksi pitvnne. On korkea laatu kalakannoittain kuvia ett et lyd muualta.\nEi paha poika itse, mutta hn ei voi sitoutua. Hnen vapaa-aikansa hn nauttii mkkeily ja hnen perhettn ja ystvin sek myhisemp ulkoiluttaminen eri toimintoja, kuten Nuorallakvely, retkeilyyn, retkeily, veneily, lumikenkkvely ja hiihto.\nGay sai puolueen ja kauppoja. Miten joidenkin pankkien maakoulutus ruokaa. Sitten lysin avistakauppana toisella puolella huonetta, punch yleissopimusta.\nMista mies Kat tumma australia kankaanpää\nBillinghamia treffeillä, billinghamia sinkku, billinghamia personals\nEpävirallinen säännöt lappeenranta dating slangia tornio\nhekte joensuu Opiskelija dating sivuston uk\nMiten löytää iphone saarijärvi\nnight stand barnett bulldogs


”Korkeakouluopiskelu tarkoittaa nuorille elämistä köyhyydessä” – verkkouutiset.fi\nSDP-opiskelijoiden mukaan "osaamisen korjausvelka" on Suomelle kohtalonkysymys. LEHTIKUVA / ONNI OJALA\n”Korkeakouluopiskelu tarkoittaa nuorille elämistä köyhyydessä”\nAntti Kirkkala | 23.08.2019 | 15:53 - päivitetty 23.08.2019 | 18:55\nSDP:n opiskelijajärjestö vaatii korkeakouluille hallitusohjelmassa luvattua rahoitusta.\nSDP:n opiskelijajärjestö SONK vaatii korkeakoulujen rahoituksen asettamista riittävälle tasolle hallituksen budjettineuvotteluissa.\n– [Antti] Rinteen hallituksen ohjelma on monilta osin edistyksellinen, erityisesti ilmastonmuutosta käsittelevät ohjelman kohdat. Korkeakoulutus sai kipeästi kaivatun lisärahoituksen kahden viimeisimmän hallituksen leikkausten jälkeen. Esimerkiksi opintorahaan tuleva huoltajakorotus on loistava askel oikeaan suuntaan, SONKin puheenjohtaja Topi Kytölehto toteaa tiedotteessa.\nJärjestön mukaan aiempien hallitusten politiikka on jättänyt Suomelle ja sen nuoremmille sukupolville mittavan korjausvelan osaamiseen.\n– Tällä hetkellä Suomen koulutetuin sukupolvi ovat nykyiset 40–45-vuotiaat. Nykyinen kehitys näyttää siltä, että tämä sukupolvi tulee myös jäämään koulutetuimmaksi. Hälyttävää on myös se, että korkea-asteen suorittaneiden osuus 25–34-vuotiaissa on tällä hetkellä alle OECD-maiden keskiarvon, Kytölehto sanoo.\nSONK vaatii, että hallitusohjelmaan kirjatut määrärahat korkeakoulutukselle näkyvät täysimääräisinä myös valtiovarainministeriön lopullisessa budjetissa.\n– Jotain on kuitenkin tehtävä, jotta korkeakoulutus näyttäytyy nuorille houkuttelevana vaihtoehtona. Korkeakouluopiskelu tarkoittaa suurimmalle osalle nuorista elämistä köyhyydessä kouluttautumisensa ajan, Topi Kytölehto toteaa.\n– Suomella opintorahan määrä on myös kaikista opintorahaa myöntävistä Pohjoismaista pienin. Korkeakoulutus on se, missä Suomella ei ole varaa jäädä vierustovereistaan jälkeen, Kytölehto jatkaa.


Online-yksityisyydestäsi ja turvallisuudestasi huolehtiminen ei tarkoita sitä, että sinun on käytettävä pään päällä peltomuovi-hattua. Turvallisuuden ylläpitäminen web-selailussa ei ole koskaan ollut näin helppoa virtuaalisten yksityisten verkkojen tai VPN: ien ansiosta. Voit suojata tietosi helposti, selata verkkoa vaivattomasti ja käyttää jopa kaikkea suosikkisi maantieteellisesti rajoitettua sisältöä ilman esteitä.\nSuosittelemme ExpressVPN: tä Kanadan parhaaksi VPN-palveluksi luotettavuutensa, korkean tietoturvan, lokinvastaisen käytännön ja nopean yhteysnopeuden ansiosta.\nKanadan internetrekisteröintiviranomaisen (CIRA) julkaiseman raportin mukaan yli 70% kanadalaisista viettää jopa neljä tuntia päivässä verkossa.\nSamaan aikaan suurin osa kansalaisista ei’edes tajua, että suurin osa Kanadasta’Internet-infrastruktuuri perustuu Yhdysvaltoihin ja kulkee niiden läpi. Tätä tietävät ovat oikeutetusti huolissaan henkilötietojensa ja tietojensa yksityisyydestä ja turvallisuudesta.\nCIRA: n vuoden 2016 raportti osoitti myös, että lähes neljäsosa Kanadan asukkaista käyttää Internetiä säännöllisesti tiedostojen lataamiseen. Vaikka 60% nuorempista kanadalaisista suoratoistaa videoita ja ääntä verkossa, yli 20% suoratoistajista myöntää käyttävänsä VPN: ää tai muuta “laillisesti harmaat menetelmät” päästäksesi heidän haluamaansa sisältöön.\n1 Lainsäädäntömuutokset vaikutukset Kanadan kansalaisiin’ yksityisyys\n2 Kanada on osa viittä silmää\n3 Ylläpidä digitaalista tietosuojaasi Kanadan VPN: llä\n4 Mitkä ovat Kanadan suosituimmat suoratoistopalvelut?\n5 Elämän parhaat asiat ovat ilmaisia ... Mutta ei ilmaista VPN: tä Kanadassa\n6 Hanki paras VPN Kanadalle\nLainsäädäntömuutokset vaikutukset Kanadan kansalaisiin’ yksityisyys\nDigitaalisen yksityisyyden tulee olla Kanadan kansalaisten tärkeä huolenaihe, koska maassa noudatetaan tiukaa verkkoturvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. Vuodesta 2012 lähtien maa on toteuttanut lukuisia lainsäädäntömuutoksia, jotka antavat hallitukselle vahvan käsin kansalaistensa säännöllisesti tuottamiin tietoihin.\nEsimerkiksi vuoden 2015 terrorismin vastainen laki avasi Kanadan tiedustelupalveluille mahdollisuuden jakaa ja kerätä käyttäjien verkkotietoja. Äskettäin Yhdysvaltojen ja Kanadan välisessä sopimuksessa määrättiin, että lainvalvontaviranomaiset voivat vaatia tiettyjen käyttäjien Internet-viestejä rajat ylittäviltä yrityksiltä tarvitsematta käydä virallisen poliisin tai hallituksen kanavien kautta. Kaiken kaikkiaan se maalaa pelottavan ja heikentyvän kuvan yksityisyydestä Kanadassa.\nKanada on osa viittä silmää\nJos olet huolissasi yksityisyydestäsi ja turvallisuudestasi online-alueella, sinun pitäisi tietää, mitkä viisi silmää ovat. Five Eyes (tai lyhyesti FVEY), joka on alun perin syntynyt 1900-luvun alkupuolella, on monikansallinen tiedustelusopimus, jota jakaa Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Kanadassa..\nOrganisaatio, joka on luotu vakoilemaan ja jakamaan epäilyttäviä henkilöitä ja ryhmiä koskevia tiedustelutietoja, toimii ilmoittautuneen ylittämään maidensa lakien vaatimukset. Kanadalaisten pitäisi olettaa, että kaikki heistä kerätyt yksityiset tiedot ja tiedot jaetaan myös muiden FVEY-maiden kanssa. Sopimusta on kritisoitu perusteellisesti jopa Kanadassa, mutta sitä jatketaan rankaisematta ja hallitusten suojassa.\nYlläpidä digitaalista tietosuojaasi Kanadan VPN: llä\nVirtuaali yksityinen verkko tai VPN on keino salata Internet-yhteys ja selata verkkoa IP-osoitteella toisesta maantieteellisestä sijainnista. Internetin käyttäjät, jotka ovat huolissaan yksityisyydestään, ja ne, jotka haluavat käyttää maantieteellisesti rajoitettua sisältöä, selaavat usein verkkoa VPN: n avulla.\nLisäksi VPN-verkot ovat erinomainen tapa lisätä suojaa, kun siirrytään verkkoon suojaamattoman julkisen WiFi-verkon kautta. Toisessa maassa sijaitsevan IP: n käyttö antaa myös käyttää paikallista maantieteellisesti rajoitettua sisältöä, kuten Hulu, Netflix ja muita suoratoistopalveluita..\nOnline-yksityisyyteen liittyvien kanadalaisten tulee harkita VPN: n käyttöä. Saatavilla on useita VPN-palveluita, jokaisella on omat edut ja haitat. Olemme tutkineet suosituinta VPN: ää’alla, jotta saat paremman käsityksen siitä, mitä kannattaa etsiä. Lue lisätietoja Kanadan parhaasta VPN-palvelusta.\nExpressVPN erottuu sitoutumisestaan käyttäjien suojelemiseen’ digitaalinen yksityisyys. Heillä ei ole kirjauskäytäntöä, eivätkä he kerää tietoja verkossa tapahtuvasta toiminnasta tai käyttämistään IP-osoitteista. ExpressVPN: llä on nopea yhteysnopeus sekä lataamiseen että lataamiseen, ja se perustuu Ison-Britannian Neitsisaarten alueelle, turvallinen monista maista’ tietojen säilyttämistä koskevat lait. Yritys’Kuukausittainen palvelu maksaa 12,95 dollaria, mutta voit myös valita kuuden kuukauden tilauksen hintaan 59,95 dollaria tai yhden vuoden suunnitelman hintaan 99,95 dollaria, mikä antaa sinulle kolme ilmaista kuukautta päälle. ExpressVPN’Vuotuinen liittymä sisältää a 30 päivän rahat takaisin takuu. Lisätietoja saat koko ExpressVPN-arvosteluamme.\nNordVPN tarjoaa erittäin korkeatasoisen tietoturvan kaksikerroksisella salauksella samalla kun selausnopeus on kohtuullisen nopea. Yli 2000 palvelinta on saatavana ympäri maailmaa, ja siellä on paljon mahdollisuuksia poistaa suosikki suoratoistopalvelusi. NordVPN on edullinen, mutta pakkaa silti lyönnin. Yhtiö tarjoaa kuukausittain suunnitelman 11,95 dollaria, vuosittaisen merkinnän 69,00 dollaria ja kahden vuoden suunnitelman 79,00 dollaria. Kaikki NordVPN’Suunnitelmiin sisältyy a 30 päivän rahat takaisin takuu.\nLisätietoja saat koko NordVPN-arvosteluamme.\nTunnelBear eroaa monista muista VPN-verkoista siinä mielessä, että se on erittäin kevyt, helppo käyttää ja myös edullinen. Jos joudut suojaamaan online-aktiviteettejasi Mac-, Windows-, Android- tai iOS-laitteilla, mutta sekoitat kaikki muiden VPN: ien tarjoamat lisäominaisuudet, tämä saattaa olla oikea valinta. On myös mahdollisuus käyttää heidän ilmaista kuukausittaista suunnitelmaansa, joka sisältää 500 Mt tietoa ja lisäksi 1 Gt kaikille, jotka tweettivät TunnelBearia. Saatavana on kuukausittainen suunnitelma, joka palauttaa sinulle 9,99 dollaria kuukaudessa tai voit tilata palvelun vuodeksi, joka osoittautuu 4,99 dollaria (59,88 dollaria laskutetaan 12 kuukauden välein). TunnelBear tarjoaa myös 30 päivän rahat takaisin -takuun.\nLisätietoja saat täydellisestä TunnelBear-arvosteluomme.\nProtonVPN, joka tarjoaa käyttäjille yli 620 palvelinta 44 paikkakunnalla ympäri maailmaa, on tulevaisuuden sveitsiläinen VPN-palvelu, jonka ovat kehittäneet ProtonMailin luojat. Sinulla voi olla jopa kymmenen samanaikaista yhteyttä, DNS-vuodonsuojaus, tapikytkin ja Secure Core, joka toimii kaksinkertaisena VPN-yhteytenä. Tämä yritys tiukasti ei kirjaa tietojasi lukuun ottamatta aikaleimoja, ja voit jopa maksaa palvelusta Bitcoinilla. Saatavilla on ilmainen versio, ja uskomattomana, että siinä ei ole kaistanleveysrajoituksia. Kuten saatat odottaa, nopeus ei ole niin nopea kuin heidän premium-palvelunsa, mutta voit silti muodostaa yhteyden kolmeen paikkaan, mukaan lukien Japani, Yhdysvallat ja Alankomaat. Kun kirjaudut ilmaiseksi suunnitelmaan, sinulle tarjotaan myös ilmainen Plus-suunnitelman seitsemän päivän kokeiluversio, jotta näet tarkalleen, mitä tämä suunnitelma tarjoaa. Kaikissa suunnitelmissa on 30 päivän palautustakuu.\nLisätietoja saat ProtonVPN-koko arvosteluomme.\nMitkä ovat Kanadan suosituimmat suoratoistopalvelut?\nVaikka Kanadassa on saatavana monia suoratoistopalveluita, toisia tarjotaan rajoitetussa muodossa tekijänoikeuskysymysten takia, ja toiset estetään kokonaan. Oikealla VPN: llä Kanadan paikalliset voivat käyttää kaikkia streaming-palveluita helposti. Joitakin suosituimpia suoratoistopalveluita ovat:\nElämän parhaat asiat ovat ilmaisia ... Mutta ei ilmaista VPN: tä Kanadassa\nMonet ihmiset saattavat pilkata ajatusta maksaa VPN: t. Loppujen lopuksi on tarjolla monia ilmaisia VPN-vaihtoehtoja. Vaikka ajatus ilmaisesta VPN: stä voi olla houkutteleva, sinun tulisi käyttää niitä vain viimeisenä keinona. Ilmaiset VPN-palvelut ovat tunnettuja epäluotettavuuksistaan, ja suurin osa yrityksistä estää monia hyödyllisiä tietosuojatyökaluja ilmaisina versioina. Ilmaiset VPN: t ovat usein epäselviä kirjauskäytännöistään ja siitä, jakavatko ne tietosi ja selaushistorian. Monia suosittuja ilmaisia VPN-verkkoja on jopa syytetty käyttäjien myynnistä’ selaat tietoja ilman heidän tietämistään.\nSen sijaan, että pahentaisi tilannettasi ilmaisella VPN: llä, sinun pitäisi siirtyä ylimääräiseen vaiheeseen ja sijoittaa työkaluun, joka pitää sinut turvassa Internetin avaamisen yhteydessä.’leveät ovet sinulle.\nHanki paras VPN Kanadalle\nKanada’Tiukka yksityisyyden suojaa koskeva lainsäädäntö tekee entistä tärkeämmäksi, että pysyt suojattuna VPN: llä. Vaikka suosittelemme ExpressVPN Kanadan parhaaksi VPN: ksi rohkaisemme sinua löytämään parhaan vastaavuuden ja mikä tärkeintä suojata tietosi ja yksityisyytesi.


Satama 2 2016 by Steveco Group - Issuu\nSAHATAVARASTA VIENNIN KÄRKITUOTE\nMARINETEK ON MATKALLA HUIPULLE\nLOGISTIIKAN ROOLI KIERTOTALOUDESSA\nKolmekymppisen Stevecon työmäärät kehittyvät positiivisesti\nViennin ennakoidaan kasvavan 8,5 miljoonaan kuutiometriin\nMaailman hienoimmat huvivenesatamat rakennetaan Suomessa\nKiertotalous maksimoi arvon säilymisen kierrossa mahdollisimman pitkään\nTEHOA KOKOJUNASTA Uusi kuljetuskonsepti kitkee logistiikan kustannuksia, aikaa ja vaivaa. SIVU 17\n10 TEHOKAS JA EKOLOGINEN KOKOJUNA Pitkien etäisyyksien Suomessa logistiikka on iso kuluerä. Stevecon ja VR Transpointin kehittämä uusi kuljetuskonsepti kirittää vientiyrityksiä, jotka etsivät kuumeisesti keinoja tehostaa toimintojaan.\nKASVUN PAIKKOJA Erityisesti biotuotteet ja kiertotalous tuovat vientipuolelle merkittävää kasvua jo lähitulevaisuudessa.\nEuroopan suurin venesatamien toimittaja Marinetek aikoo nousta maailman johtavaksi toimijaksi. Logistiikka sanelee, missä satamien eri komponentit valmistetaan.\n21 visio 26 palvelu 28 satamassa 30 henkilö 31 työhyvinvointi\nTUNNE ASIAKKAASI LIIKETOIMINTA SUOMEN SATAMISSA on tapahtunut huomattavaa ja erityisesti kaikki, myös infrainvestoinnit, suunnitelkehitystä viime vuosina. Huolimatta mollivoittoisista laan tiiviissä yhteistyössä operaattoreiden ja sitä kautta liikenteistä – tai ehkä niistä johtuen – kaikki eivät enää asiakkaiden kanssa. juokse saman pallon perässä, vaan erikoistumisen, Näin toimimalla voidaan toteuttaa kustannustehoksijainnin ja infran kautta haetaan enemmän räätälöikaita, asiakkaan tarpeeseen räätälöityjä konsepteja, tyjä tuotekohtaisia ratkaisuja. Tätä kehitystä on varmutta ennen kaikkea välttää niitä kaikkein kalleimpia masti edesauttanut yhtiöittämiset ja yhdistymiset yli eli vaille käyttäjää jääviä suuriakin investointeja. kunta- ja jopa valtakunnanrajojen. Tämä on otettu ilolla vastaan Kaikki eivät enää asiakaskunnassa, koska se on juokse saman selvästi tehostanut toimintoja, mahdollistanut operaattoreiden pallon perässä. investoinnit ja tuonut sitä kaivattua kustannustehokkuutta ja tiheämpää frekvenssiä. Satamat paljon haltijoina ja pitkäjänteisinä infran kehittäjinä eivät, luonnollisesti, ole aina sataman käyttäjän eli asiakkaan syvällisiä liiketoiminnan tuntijoita. Mielestäni tässä meillä on satamien kanssa seuraava kehitysaskeleen paikka: Operaattoreiden on, menestyäkseen ja tuottaakseen asiakkaan haluamaa palvelua hänen edellyttämällään laatu- ja kustannustasolla, tunnettava asiakkaan liiketoiminta erityisen syvällisesti. Näenkin tulevaisuudessa voittajina ne satamat, joissa asiakastyötä tehdään yhdessä operaattoreiden kanssa\nTAPIO MATTILA johtaja, myynti ja markkinointi Steveco Julkaisija: Steveco Oy, Kirkkokatu 1, PL 44, 48101 Kotka puh. +358 5 23231 Päätoimittaja: Tapio Mattila Toimitusneuvosto: Elina Harjama, Markus Myllylä, Tomi Rautio, VesaHeikki Renlund, Eija Suntio Repro: Aste Helsinki Oy Paino: Painokotka Oy Paperi: MultiArt Silk Painosmäärä: 2 000 ISSN 1456-212X Kannen kuva: Johannes Wiehn Osoitteen- ja tilausmuutokset: www.steveco.fi tai eija.suntio@steveco.fi\nAhtaajien oppisopimuskoulutus alkoi Haminassa Steveco Oy:n tytäryhtiö Saimaa Terminals Oy on käynnistänyt lastinkäsittelyalan ammattitutkintoon tähtäävän oppisopimuskoulutuksen. Koulutukseen haki yli 500 henkilöä, joista 14 valittiin marraskuussa alkaneeseen koulutukseen. SAIMAA TERMINALS rakentaa Suomenlahden sahatavarakäsittelyn keskittymää Haminaan. Sahatavaran määrä on kasvanut merkittävästi, ja työmenetelmät ja -tavat ovat kehittyneet uudelle tasolle. Oppisopimuskoulutus tukee osaltaan tätä kehitystyötä. Hakijamäärä osoittaa, että ala kiinnostaa Kaakkois-Suomessa todella paljon: Kotkan-Haminan alue on perinteistä satamaseutua, jossa\nahtaajan ammattia on aina arvostettu korkealle. Kaksi vuotta kestävä koulutus tehdään yhteistyössä EteläKymenlaakson ammattiopiston kanssa. Saimaa Terminals tarjoaa satama- ja terminaalipalveluja lastinantajille, laivaajille ja varustamoille. Yrityksellä on lastinkäsittelytöissä noin 100 henkilöä, joista 45 työskentelee Haminassa.\nTomi Rautio vetämään Saimaa Terminalsia toimitusjohtaja vaihtuu. Yhtiön uudeksi toimitusjohtajaksi on nimitetty Tomi Rautio 24.11.2016 alkaen. Rautio jatkaa edelleen myös Steveco Oy:n logistiikkaliiketoimintayksikkö Steveco Logisticsin johtajana. Hän on aiemmin toiminut yhtiön Vuosaaren konttiterminaalin paikallisjohtajana sekä konsernin teknologiakehityksestä vastaavana johtajana. Steveco Logisticsin johtajana Rautio on toiminut vuodesta 2009. Saimaa Terminalsin entinen toimitusjohtaja Ari-Pekka Saari jatkaa Steveco Oy:n varatoimitusjohtajana päävastuualueenaan lakiasiat. OY SAIMAA TERMINALS AB:N\nLATIFA PELAA LUJAA Steveco kannustaa kotkalaista koripalloilua tukemalla naisten SM-sarjassa pelaavaa Peli-Karhut–joukkuetta. Yrityksen kummipelaaja joukkueessa on 16-vuotias Latifa Amzil, joka aloitti pelaamisen Peli-Karhuissa kuluvana syksynä. PELI-KARHUJEN KAUDEN ensimmäiset pelit ovat päättyneet tappioihin. ”Joukkuepelissämme on vielä hiomista. Voittoja alkaa pian tulla ja keväällä me olemme mukana pudotuspeleissä”, Latifa toteaa. Naisten SM-sarjan lisäksi hän pelaa A-tyttöjen joukkueessa. Pelija harjoituspäiviä kertyy viikossa peräti kuusi. ”Koripallo on minulle niin tärkeää, että en edes ajattele muita harrastuksia.” Kentällä 180 cm pitkä Latifa\nlaittaa kaikkensa peliin. Se tuottaa tulosta, mutta hänelle on sattunut myös ylilyöntejä: Latifa Amzil kotkalaispelaaja on vihelletty kerran viidestä virheestä kentältä ulos. ”Naisten sarjassa peli on kovempaa, nopeampaa ja fyysisempää kuin\nA-junioreissa. Se sopii minulle, mutta virheitä täytyy jatkossa välttää.” Latifa opiskelee Kotkan Lyseon lukion ensimmäisellä luokalla. Hänen tavoitteenaan on lähteä Kotkasta pelaamaan Yhdysvaltain yliopistosarjoihin. ”Teen kaikkeni sen eteen, että pelaan kolmen vuoden kuluttua Atlantin takana. ” Määrätietoisella nuorella on myös peliuran jälkeiset kuviot selvillä. Kun koripalloparketit jäävät, Latifa aikoo opiskella lääkäriksi.\nKUVA AJA ELIN A HARJ AMA\nUusiin tehtäviin NIKO AROLA on nimitetty Mussalon konttiterminaalin terminaalipäälliköksi ja Petteri Lautamies Vuosaaren konttiterminaalin terminaalipäälliköksi. Arola ja Lautamies vastaavat terminaalien operatiivisesta toiminnasta. Pauliina Lindholm on aloittanut logistiikkaliiketoimintayksikön operatiivisena päällikkönä. Suvi Myllylä on nimitetty Lindholmin aiempaan tehtävään tuonnin ja transiton huolintapäälliköksi. Heli Niemi jatkaa tehtävissään viennin huolintapäällikkönä. Kaikki nimitykset astuivat voimaan lokakuussa.\nMARRASKUUSSA MUSSALON A-LAITURIIN saapui Roma Snug -niminen laiva, joka on kantavuudeltaan ja leveydeltään (DWT 118863 tn ja leveys 43,0 m) suurin Haminan ja Kotkan satamissa koskaan käynyt alus. Roma Snug toi satamaan noin 83 000 tonnia rautamalmia Etelä-Afrikasta. Rautamalmi käytetään Nord Stream 2 -hankkeen kaasuputkien pinnoitukseen. Rautamalmin vastaanottaja on Wasco Coatings Finland Oy. Laivan purkaus ja rautamalmin kuljetus pinnoituslaitoksen alueelle sujui sovitulla tavalla.\nCosco ja Hapaq Lloyd siirtyivät Stevecolle STEVECO ON solminut kaksi merkittävää yhteistyösopimusta. Sopimus Coscon kanssa tehtiin keväällä 2016, ja liikenne Kotkassa alkoi kesäkuussa. Sopimus tuo uusia mahdollisuuksia myös Steveco Logisticsille rahtiyhteistyön muodossa. Cosco yhdistyi lokakuussa China Shippingin kanssa. Liitosta muodostunut yritys toimii nyt nimellä Cosco Shipping, ja se on maailman neljänneksi suurin konttivarustamo. Hapaq-Lloydin, maailman viidenneksi suurimman varustamon, kanssa tehty sopimus astui voimaan kesällä 2016. Yritys on liikennöinyt Kotkassa elokuusta lähtien.\nNUORTEN, VARSINKAAN alle 18-vuotiaiden, ei ole helppo löytää kesätöitä. Steveco halusi antaa nuorille tilaisuuden työntekoon Tutustu ja tienaa -mallin mukaisesti: kesällä 2016 Stevecolla työskenteli 11 nuorta kahden viikon ajan. Ahtaustyö ei ole nuorille sopivinta työtä, sillä sataman työkoneet ovat isoja ja edellyttävät pohjakokemusta vähintään ajokortin verran. Stevecolla asiaa haluttiin katsoa toisesta kulmasta, ja löytää nuorille tekemistä heidän omilla vahvuusalueillaan. Esimerkiksi kaksi nuorta tuotti videoita Stevecon sisäiseen koulutuskäyttöön ja osa avusti erilaisissa kierrätys- ja toimistotöissä. ”Kuvasimme kaksi päivää Hietasessa ja kaksi päivää Mussalossa. Opin paljon sataman toiminnasta ja pääsin kokemaan paljon Aino Raki asioita”, iloitsee kesätöissä ollut Aino Raki. ”Nuoret innostivat aikuisia avoimuudellaan, ennakkoluulottomuudellaan ja rohkeudellaan. Tutustu työelämään ja tienaa -hanke onnistui erinomaisesti ja sitä pyritään jatkamaan ensi kesänä. Meiltä on löytynyt jo runsaasti uusia ideoita nuorten työkohteiksi”, kertoo Stevecon kehittämis- ja laatupäällikkö Laura Hasko.\nJättialus toi rautamalmia Kotkaan\nVENÄJÄ Kysyimme kolmelta Venäjän-kaupan asiantuntijalta, miten Venäjän talous ja liiketoimintaympäristö ovat muuttuneet ja millä eväillä suomalaisyritykset voivat siellä menestyä. teksti Jukka Nortio kuva Shutterstock\nPoliittinen tilanne on Venäjällä päällisin puolin vakaa. Duuman vaalit syyskuun alussa eivät tuoneet yllätyksiä, vaan presidentti Putinin Yhtenäinen Venäjä -puolue säilytti apupuolueineen valtansa. Suurin yllätys oli ennätyksellisen heikko, suurissa kaupungeissa noin 30 prosenttiin vajonnut, äänestysinto. ”Useimmat venäläiset ajattelevat, ettei demokratia toimi, vaikka he tekisivät mitä. Putinin kannattajat puolestaan äänestävät aktiivisesti”, Venäjän-kauppaa tekevien suuryritysten koordinaattorina toimivan East Officen toimitusjohtaja Raimo Valo sanoo. 6\nVenäjän kaupan yllättävät arkiset tilanteet ovat usein heijastusta suuremmista poliittisista linjanvedoista. Esimerkiksi tullimääräysten ylitarkka ja jopa mielivaltainen tulkinta tuli esille, kun Venäjä alkoi soveltaa vastapakotteita lännen asettamia talouspakotteita vastaan. ”Eräässä tapauksessa alettiin periä yhtäkkiä 15 prosentin tullia tuotteelta, jota oli viety kolmen vuoden ajan tullitta Venäjälle. Tätä perusteltiin muuttamalla tavara toiseen tuoteryhmään. Lisäksi vaadittiin vielä kolmen vuoden taannehtivat tullit”, Valo sanoo. ”Venäjä on arvattavasti arvaamaton. Kyllä suomalaisyritykset tietävät, minne menevät, kun Venäjälle lähtevät”. Venäjän eri osat poikkeavat taloudellisesti valtavasti toisistaan. Eroja on muun muassa työvoiman osaamisessa, koulutuksessa, lakien tulkinnoissa, korruptiossa ja liiketoiminnan perusinfrastruktuurissa. ”Venäjä on kuin 85 maata, joista jokaisella on omia toimintatapoja, vaikka kaikkialla on voimassa samat lait.”\n”Venäjä on kuin 85 maata, joista jokaisella on omia toimintatapoja, vaikka kaikkialla on voimassa samat lait.”\nSuomen vienti Venäjälle supistui viime vuonna 30 prosenttia edellisvuodesta. Ruplan devalvoituminen aiheuttaa eniten harmia Suomesta Venäjälle vieville yrityksille. Sen sijaan ne yritykset, joilla on tuotantoa Venäjällä ja jotka vievät tuotteitaan sieltä, hyötyvät devalvaation seurauksista kuten Kiinaakin alhaisemmista palkoista. Suomalaisia vientiyrityksiä rassaa Venäjällä devalvaation ja maan makrotalouden epävarmuuden lisäksi venäläisyritysten rahoitusvaikeudet. ”Suuriin investointeihin on vaikea saada rahaa tai raha on kallista. Myös protektionismi ja tuonnin korvausohjelma vähentävät hankintoja ulkomaisista yrityksistä”, Suomalais-venäläisen Kauppakamarin toimitusjohtaja Jaana Rekolainen sanoo. Vaikeasta markkinatilanteesta huolimatta suomalaisyrityksillä on edelleen hyvät mahdollisuudet menestyä, mutta vanhat konstit eivät yksin riitä. ”Yritysten on myytävä ja markkinoitava entistä aktiivisemmin sekä löydettävä uusia asiakassegmenttejä menetettyjen tilalle. Yritysten on oltava paikallisesti läsnä ja toimittava yhteistyössä paikallisten yritysten kanssa. Ne menestyvät, jotka menevät lähelle loppuasiakasta”, Rekolainen kannustaa. Henkilökohtaisten suhteiden merkitys on Venäjällä edelleen tärkeä. Tämä koskee sekä asiakkaita ja liikekumppaneita että viranomaisia. ”Hyvät kauppasuhteet syntyvät Venäjällä pitkäjänteisellä henkilösuhteiden rakentamisella. Viranomaiset eivät tee kauppaa, mutta heidän on tunnettava yritys, jotta toiminta Venäjällä on sujuvaa.”\nVaikeassa taloustilanteessa huolimatta Venäjällä on kysyntää esimerkiksi kiinteistöautomaatiota, kaukolämpöosaamista, energiatehokkuus- ja ympäristöteknologiaa sekä rakentamisosaamista kohtaan. ”Palveluista erityisesti terveyspalveluilla ja -teknologialla on suurta kysyntää”, Rekolainen sanoo.\nDevalvaatio on iskenyt kovalla voimalla venäläisten kulutuskysyntään. ”Näkyyhän se arjessa, että kuluttajien ostovoima on tippunut parin vuoden ajan lähes 10 prosenttia vuodessa. Tämä vuosi näyttää paremmalta, kun monilla aloilla on ollut palkankorotuksia”, rakennusyhtiö Lemminkäinen Stroin pääjohtaja ja Venäjällä viidellä vuosikymmenellä rakennustöitä tehnyt Juha Vättö kertoo. Kulutuskysynnän heikkeneminen tuntuu ostosmatkailun roimana laskuna muun muassa Lappeenrannan ja Imatran seudulla. ”Nyt ei matkusteta, säästetään sukanvarteen ja ostetaan halvempia tavaroita. Tämä näkyy muun muassa Venäjällä olevien Prismojen ja K-kauppojen myynnin laskuna, koska niiden tavaravalikoima on ollut kalliimmasta päästä. Edulliset kauppaketjut ovat yötä päivää auki ja ne tekevät huipputulosta.” Asuntojen kysyntä Venäjällä on sukeltanut puoleen verrattuna vuoteen 2014. Pankit ovat vetäneet lainahanat tiukalle. ”Korot ovat alhaalla, mutta pankit ovat aiempaa kriittisempiä muun muassa vakuuksista”, Vättö kertoo. 2/2016\nteksti Petja Partanen infograafi Laura Ylikahri piirroskuvat Shutterstock\nVUODESTA 2016 ON TULOSSA SAHATAVARAVIENNIN ENNÄTYSVUOSI KAUTTA AIKOJEN.\nSuomalaiset sahat sahaavat\nkaikkien aikojen ennätysmäärän\novat varsinaista vuoristolastinkäsittelyyn. Tähän tähtäävät myös kokojunakuljetukrataa. 2000-luvulla sahatavaran vienti romahti kolmessa set, jossa sahoilta kerätään täyteen kokonaisia junia, jotka vuodessa kahdeksasta viiteen miljoonaan kuutiometriin, ajetaan suoraan satamaan. tänä vuonna ollaan lyömässä kaikkien aikojen vientiennäMyös asiakaspalvelu pantiin uuteen uskoon. tystä. Luonnonvarakeskus ennakoi viennin kasvavan tänä ”Nyt tarjoamme asiakkaalle kuljetuskokonaisuutta, ei vuonna ennätykselliseen 8,5 miljoonaan kuutiometriin. pelkkää satamakäsittelyä, kertoo Myllylä. ”Sahateollisuus on herkkä ala, se reagoi markkinoihin Steveco hoitaa tarvittaessa esimerkiksi puutavaran konnopeasti”, Stevecon myyntijohtaja Markus Myllylä toteaa. titukset ja kaiken kuljetukseen liittyvän dokumentaation. Finanssikriisin laukaisema rakennusalan taantuma ”Hoidamme logistiikan kokonaisvaltaisesti, sahan alkaa olla takanapäin. Tänään metsäteollisuusasiakkaista pihasta loppuasiakkaalle asti. Sahat pääsevät keskittymään vastaavalla Myllylällä on syytä hymyyn. ydintoimintaansa, omaan tuotantoon ja myyntiin.” ”Tänä vuonna alamme olla historiamme suurimmissa Pari ensimmäistä vuotta meni uutta toimintamallia käsittelymäärissä.” harjoitellessa. Steveco teki vuonna 2011 strategisen ”Panostimme omaan osaamiseen, kehitimme toiSuomen päätöksen rakentaa Haminan satamasta mintamalleja, investoimme Haminassa koneisiin ja sahatavaran viennin sahatavarahubi. Irtotavarana kuljetettava varastoihin.” ennakoidaan kasvavan sahatavara laivataan Haminassa, Nyt tulokset näkyvät. Stevecon sahatavaran kontteihin pakatut sahateollisuukäsittely ponkaisi vuonna 2014 hurjaan milj. den tuotteet Kotkan Mussalosta. kasvuun. ”Vuonna 2015 käsittelimme kuutiometriin Satamien erikoistuminen tuo tehoa sahatavaraa Haminan satamassa 300 000 SAHATAVARAN VIENTILUVUT\n2016 Suomen sahatavaran\nSuomalaisen sahatavaran TOP 5 -vientimaat 2015 1. Egypti 2. Japani 3. Iso-Britannia 4. Kiina 5. Algeria\nSuomen TOP 5 -vientituotteet tammi–kesäkuu 2016 (M€) 1. Päällystetty paperi 1898 2. Dieselpottoaineet 1639 3. Ruostumattomat teräslevyt 965 4. Sahatavara 864 5. Sellu 794\nkasvavan ennätykselliseen 8,5 miljoonaan kuutioKiina luopuu yhden\nlapsen politiikasta, maan\nHidaskasvuinen suomalaispuu on\nStevecon tytäryhtiö Saimaa\nsuoraa ja vähäoksaista, puuaines\ntarvitsee lisää puuta.\nTerminals Oy aloittaa ahtaa-\nsitkeää, tiivistä ja suorasyistä. Siksi\nsuomalainen puu on ensiluokkainen\nSteveco käsittelee Haminan\nmateriaali moniin käyttö-\nsatamassa 300 000\nkuutiometriä irtosahatavaraa. Vuonna 2016 Sahateollisuus on suomalaisen\nkäsittelymäärän arvioidaan 3\nolevan 700 000 m .\nmetsäteollisuuden vanhin toimiala ja Suomen ensimmäisiä vientiteollisuuksia. Tänään Suomi on Euroopan suurimpia sahatavaran tuottajia.\nVIENNIN OSUUS KASVUSSA kuutiota, tänä vuonna arviolta 700 tuotannosta 000 kuutiota.” Viennin arvolla mitaten sahatamenee vientiin. Kuluvan vuoden alkupuoliskolla vara on Suomen neljänneksi tärkein sahatavaran vienti on kasvanut niin Euroopvientituote. Kasvunvaraa on edelleen, sillä paan, Aasiaan kuin Pohjois-Afrikkaan. Erityisesti sahausmäärät eivät ole vielä huippuvuosien kuusisahatavaran vienti Kiinaan vetää: vuonna 2015 kasvua tasalla. oli yli 50 % edelliseen vuoteen verrattuna. ”Kaikkien aikojen ennätysvuosi Suomen sahoilla oli Myllylä kertoo, että maailman väkirikkaimmassa 2004, jolloin sahattiin 13,5 miljoonaa kuutiota puuta”, kermaassa pieneltäkin tuntuvien muutosten mittaluokka on too Sahateollisuus ry:n toimitusjohtaja Kai Merivuori. huima. Esimerkiksi viimevuotinen päätös luopua yhden Tänä vuonna Suomessa sahataan Merivuoren mukaan lapsen politiikasta on vetänyt Kiinan huonekaluteollisuunoin 11 miljoonaa kuutiota puuta. Kotimaan kulutus on den – ja suomalaisen sahatavaran kysynnän – jyrkkään vähentynyt, joten viennin osuus on kivunnut jo 70 prokasvuun. senttiin. ”Sahateollisuuden tuotteiden kulutus Suomessa ”Aiemmin on pärjätty yhdellä lastensängyllä ja kirjoion pudonnut 2000-luvun alun kuudesta miljoonasta kuutuspöydällä, nyt saatetaan tarvita kaksi.” tiosta kolmeen miljoonaan kuutioon”, Merivuori kertoo. Huima kasvu on johtanut siihen, että Stevecon sahaValo tulee kuitenkin idästä, sillä Aasian vienti vetää. tavarahubi Haminassa kärsii jo ajoittaisesta työvoima”Aasiassa Japani ja Kiina ovat suurimmat vientimaat. pulasta. Myllylä kertoo, että uusia käsiä lastinkäsittelyyn Japaniin viedään arvokkaampaa tavaraa. Kiina taas on hankitaan syksyllä 2016 käynnistetyllä oppisopimuskouluviidessä vuodessa noussut melkein tyhjästä suurimmaksi tuksella – ensimmäistä kertaa yli vuosikymmeneen. suomalaisen kuusen ostajaksi.”\nLOGISTIIKKATALO teksti Martti Linna kuvat Shutterstock\nSTEVECON HISTORIA JUONTAA VUOTEEN 1884 SAAKKA. ENSI VUOSI ON NYKYMUOTOISELLE KONSERNILLE SEN 30. TOIMINTAVUOSI. PITKÄ JA KUNNIAKAS HISTORIA VELVOITTAA STEVECOA TARJOAMAAN ASIAKKAITTENSA TARPEISIIN LUOTETTAVIA JA KOKONAISVALTAISIA RATKAISUJA. SAMALLA SE KANNUSTAA KEHITTÄMÄÄN JATKUVASTI OMAA TOIMINTAA. SIVUT\nSuomessa investoidaan runsaasti uudenlaisten biotuotteiden jalostamiseen biotalouden osana, ja siihen liittyen myös selluloosan ja mekaanisen metsäteollisuuden tuotteiden vienti on kasvussa.\nlemme nähneet niin hyviä kuin huonojakin aikoja”, sanoo yksikönjohtaja Tomi Rautio Steveco Logisticsista. ”Molemmista olemme selvinneet, sillä myös hyvissä ajoissa on omat haasteensa. On hienoa huomata, että kehitymme muun maailman mukana. Tänä päivänä olemme paljon muutakin kuin ahtausliike.” Tomi Rautio korostaa hyvien asiakassuhteiden merkitystä – olkoonkin, että pitkiä sopimuksia solmitaan nykyisessä kvartaalitaloudessa entistä harvemmin. ”Tässä suhteessa me olemme onneksi onnistuneet hyvin. Olemme pystyneet solmimaan pidempiä sopimuksia ja pitämään yllä pitkiä ja arvokkaita asiakassuhteita. Se on mahdollistanut sen, että olemme pystyneet investoimaan ja panostamaan kehitystoimintaan. Siitä olemme erittäin kiitollisia.” Eli hyvillä henkilösuhteilla on globaalissakin taloudessa merkitystä?\n”Kyllä. Olemme panostaneet paljon asiakaspalveluun ja muuhun henkilöstökoulutukseen. Esimerkiksi kommunikoinnin tavat ja kanavat muuttuvat. On tärkeää, että olemme kehityksessä mukana. Sukupolvet vaihtuvat eikä kuiluja saa tulla.”\nKASVUA JA VAKAITA NÄKYMIÄ\nKolmekymppinen Steveco-konserni tarjoaa palveluitaan Helsingin Vuosaaren satamassa, Kotkan Hietasessa ja Mussalossa, Haminassa sekä Saimaan satamissa. Jokaisella toimipisteellä on palvelukonseptissa oma tärkeä paikkansa. Mussalon ja Vuosaaren yksiköt palvelevat pääasiassa konttivarustamoita. ”Molemmissa terminaaleissa uskotaan vahvasti liikenteen kasvuun. Erityisesti biotuotteet ja kiertotalous tuovat vientipuolelle merkittävää kasvua jo lähitulevaisuudessa. Hietasen kautta kulkee pääasiassa Euroopan linjaliikennettä. Tämän liikenteen osalta näkisin, ettei varsinaista vahvaa kasvua ihan lähitulevaisuudessa odoteta, mutta 2/2016\nStevecon omistajien joukossa on isoja ja arvostettuja metsäteollisuus- ja laivayhtiöitä. Tomi Raution mukaan Stevecon perusinfra ja toimintamallit ovat senkin vuoksi hyvin hiottuja. Se mahdollistaa laadukkaiden palvelujen tuottamisen kaikille alan toimijoille.\nAasia ja eritoten Kiina tuntuu kasvavalta vientialueelta.\nterminaalin liikennemäärät ovat vakiintuneet kohtuulliselle tasolle”, Tomi Rautio kuvaa näkymiä. Haminassa konsernin kasvu on vahvassa vedossa. Pääosin se on mekaanisen metsäteollisuuden viennin keskittymisen ja uusien palvelukonseptien ansiota. Myös Saimaan talviliikennettä hoidetaan Haminan kautta. Saimaa on tänäkin päivänä merkittävä kanava vientiteollisuudelle ja eräiden raaka-aineiden tuonnille. Stevecon tytäryhtiöllä Saimaa Terminalsilla on siinä iso rooli laadukkaana palveluntarjoajana. KIINA VETÄÄ, IRAN KIINNOSTAA\nTomi Rautio iloitsee siitä, että kuluneesta vuodesta tuli vähän kankeasta alusta huolimatta ihan hyvä vuosi Stevecolle. Työmäärät ovat kehittyneet myönteisesti, henkilöstöä koskeneet lomautukset pystyttiin keväällä perumaan ja uusia investointeja on tehty sekä lastinkäsittelykalustoon että tietojärjestelmiin. ”Odotan, että teemme tänä vuonna positiivisen tuloksen. En myöskään näe, että ensi vuodelle voisimme budjetoida muuta kuin kasvua. Sitä kautta haemme tietenkin myös kannattavuutta, vaikka elämmekin volyymibisneksessä, jossa oma liikkumavara on kiinteiden kulujen vuoksi harmittavan pieni.” 12\nGlobaalissa maailmassa on nähtävissä useita valonpilkahduksia ja kasvun paikkoja. Aasia, eritoten Kiina, tuntuu kasvavalta vientialueelta edellä mainittujen biotuotteiden johdosta. Stevecossa seurataan myös mielenkiinnolla, mitä tapahtuu kauppapakotteista vapautuneen Iranin suunnalla. Biotuotteiden lisäksi ja niiden ohella, tulee kasvua olemaan myös selluloosan ja sahatavaran viennissä. Sinänsä vakiintuneessa tuonnissa kasvava raaka-aineiden tarve on jo huomattu Stevecon huolintaliiketoiminnassa. DEPOT-PALVELUJEN MERKITYS KOROSTUU\nVenäjän transitoliikenteen määrä on vähentynyt Suomen satamien kautta. Se korostaa Stevecon hyvien depot-palvelujen merkitystä Mussalossa, Hietasessa ja Vuosaaressa.\n”Tyhjiä kontteja ei enää palaudu tänne luonnollisen kiertokulun kautta kuin hyvin pieni määrä”, Tomi Rautio kuvaa muutosta. ”Se tarkoittaa, että varustamot joutuvat suuntaamaan kontteja tänne sieltä, missä niitä on ylen määrin.” Eritoten kemiallisen metsäteollisuuden vientituotteet täytyy pakata hyviin, ehjiin ja puhtaisiin kontteihin – ja juuri siinä Stevecon oman depot-toiminnan merkitys korostuu. Kun kontit laivataan Suomeen tyhjinä eikä aikaa ole paljon käytettävissä, on niiden tehokas tarkastaminen, puhdistus ja tarvittaessa korjaaminen erittäin tärkeää. On myös muistettava, että Stevecolla on oma maaterminaali Kouvolassa. Tomi Rautio kuvaa sitä paikaksi, jossa yhdistetään maantie- ja rautatiekuljetukset. Pääasiassa Kouvolassa käsitellään tällä hetkellä metsäteollisuuden 2/2016\nViime vuonna koko Steveco-konsernin henkilöstömäärä oli 844 henkilöä, liikevaihto 138,8 miljoonaa euroa ja ahtausmäärä 9,6 miljoonaa tonnia. Tänä vuonna konsernin työmäärät ovat kehittyneet jälleen positiivisesti.\nLogistiikkaratkaisut räätälöidään jokaisen asiakkaan tarpeiden mukaan.\nitään lähtevää vientiä, sekä samasta suunnasta tulevia teräksen kaltaisia vientituotteita. Stevecon palvelupaletissa Kouvolalla on rautateiden solmukohtana oma tärkeä roolinsa. Monipuolinen palveluvalikoima ja osaaminen mahdollistaa jokaisen asiakkaan omiin tarpeisiin joustavasti räätälöidyt logistiikkaratkaisut. Esimerkiksi PohjoisKarjalassa puuta jalostavalle Binderholzille Steveco ja VR Transport ovat kehittäneet yhtenäisen logistiikkaketjun tuotantolaitokselta laivaan saakka. Tomi Rautio uskoo vahvasti tavaravirtojen keskittämiseen ja alueelliseen keskittymiseen kuljetusten järjestämisessä. PALVELUN TAKANA OSAAVA HENKILÖSTÖ\n”Keräämällä esimerkiksi useammalta tuotantolaitokselta tai jopa usealta tuotannon alalta niin sanottuja kriittisiä massoja, pystytään rakentamaan volyymiin perustuvia kuljetuskonsepteja ja -kokonaisuuksia. Sillä luodaan 14\ntehokkuutta ja alempia kustannuksia ennen kaikkea asiakkaille, mutta myös logistisen ketjun eri osapuolille. Varustamot voivat hakea lastinsa harvemmista satamista ja palvelukokonaisuus pystytään tarjoamaan yhdeltä toimijalta. Näin säästyy asiakkaan aikaa ja rahaa, ja optimoitu logistiikkaketju takaa osaltaan toimintavarmuutta.” Steveco on saamassa uutta kalustoa lastinkäsittelyyn. Ensi keväänä otetaan tuotantokäyttöön uusi konttiterminaalin toiminnanohjausjärjestelmä. Se lisää edelleen toimintavarmuutta. Koneet ja tietotekniikka kehittyvät – mutta silti asiakaspalvelun keskiöstä löytyy aina ihminen, Tomi Rautio lupaa. ”Palveluvalikoimamme on laaja, mutta niin on myös meidän myyntihenkilöstömme osaaminen. Uuden asiakkaan ottaa meillä aina haltuun sama vastuuhenkilö, joka toimii pääasiallisena kontaktina asiakkaan suuntaan kaikissa heidän logistisissa tarpeissaan ja koordinoi tarvittavat asiat Stevecon sisällä. Näin asiakas saa kaiken\nKoneet ja tietotekniikka kehittyvät – mutta silti asiakaspalvelun keskiöstä löytyy ihminen. tarvitsemansa yhdeltä luukulta. Operatiiviset osastot hoitavat tietenkin käytännössä asiakkaan ”keikat”, mutta asiakasvastaava on aina tietoinen siitä mitä tapahtuu.” 2/2016\nLOGISTIIKKA ON KESKEINEN OSA KIERTOTALOUTTA\nMeillä on jo lukuisia hyvin toimivia kiertotalouden SUOMI VOISI LUODA kiertotaloudesta kestävää hyvinesimerkkejä, kuten Ekokem, joka tuottaa uusiomuovia vointia ja menestystä. Arvioiden mukaan kiertotakäytetyistä muovipakkauksista sekä vaikkapa Finlaylous voisi tuoda vuosittain 2–3 miljardin euron lisän sonin, joka teettää mattoja vanhoista Suomen kansantalouteen vuoteen lakanoista. 2030 mennessä. Optimistisimpien Kiertotaloudessa Kiertotalouteen kuuluu myös teolliarvioiden mukaan uusia työpaiknen yhteistyö, jossa toinen yritys käyttää koja syntyisi 75 000, mutta varomaksimoidaan toisen jätteet tai sivutuotteet. Neste vaistenkin arvioiden mukaan niitä materiaalien ja tuottaa muun muassa elintarviketeolsaataisiin tuhansia. niiden arvon lisuudessa tähteeksi jääneestä rasvasta Miten tämä olisi mahdollista? Miljardien summa on saatu, säilyminen kierrossa polttoainetta. Samaan aikaan tarvitaan seurantaa, kun huomioon on otettu esimermahdollisimman lajittelua ja noutopalveluja – saumatkiksi teollisuuden kiertotalouden tomasti pelaavaa logistiikkaa, mikä mahdollisuudet, ruokahävikin pitkään. puolestaan kysyy älykkäitä ratkaisuja. minimointi ja jakamistalous. Suomi voisi tehdä uusista kuluttamisen Kiertotaloudessa maksimoidaan malleista ja kiertotalouden ratkaisuista myös vientimateriaalien ja niiden arvon säilyminen kierrossa tuotteita, mutta sitä ennen meidän täytyy testata niitä mahdollisimman pitkään. Samalla irrotetaan kytkös ja ottaa täällä käyttöömme. luonnonvarojen ylikulutuksen ja talouskasvun väliltä. Parhaiten etenemme konkreettisten kokeilujen Lisäarvoa syntyy palveluista, tuotteiden uudelleen avulla. muokkaamisesta ja älykkäistä digitaalisista ratkaisuista. Kiertotalous korostaa jo tuotteiden suunnittelua: etukäteen otetaan huomioon tuotteen koko elinkaari, HEIKKI SORASAHI Avustava asiantuntija, kiertotalous korjattavuus ja purettavuus. Emme siis enää keskity Sitra tekemään tuotteita ja materiaaleja vaan optimoimaan resurssitehokkuutta ja materiaalin optimaalista käyttöä. Palvelut korvaavat omistamista, jolloin asiakas maksaa käyttöoikeudesta tai tietystä lopputuloksesta. Samalla otetaan yhä vahvemmin huomioon energiankäyttö ja logistiikka. Logistiikalla onkin keskeinen rooli kiertotaloudessa. Tuotteet syntyvät kierrätysmateriaalista ja jätteistä, ja ne on saatava siirtymään optimaalisesti sinne, missä niistä jalostetaan uusia tuotteita.\nKOKOJUNALLA STEVECON JA VR TRANSPOINTIN KEHITTÄMÄ UUDENLAINEN KULJETUSKONSEPTI KIRITTÄÄ VIENTITEOLLISUUTTA KITKEMÄÄN LOGISTIIKAN KUSTANNUKSIA, AIKAA JA VAIVAA. SAMALLA VOITTAA MYÖS LUONTO. BINDERHOLZIN SAHAYHTIÖLLE TEHOKAS JA EKOLOGINEN KOKOJUNA ON YLIVOIMAINEN RATKAISU. teksti Heli Satuli kuvat Johannes Wiehn\nYksi palveluntarjoaja huolehtii tavaran koko logistiikkaketjusta. ientiyritykset etsivät kuumeisesti keinoja tehostaa toimintojaan ja näin parantaa kilpailukykyään. Pitkien etäisyyksien Suomessa logistiikka on merkittävä kuluerä. Perinteisesti kuljetukset tehtailta Pohjois- ja Itä-Suomesta eteläisen Suomen satamiin on hoidettu kumipyörillä. ”Ryhdyimme yhdessä VR Transpointin kanssa pohtimaan kustannustehokkaampaa vaihtoehtoa, joka kuitenkin joustaisi asiakkaan tarpeiden mukaan”, kertoo Steveco Logisticsin yksikönjohtaja Tomi Rautio. Tavoitteena oli kehittää asiakkaalle läpinäkyvä, luotettava ja tehokas logistiikkaratkaisu, joka auttaisi heitä säästämään euroja. Työn tuloksena syntyi Suomessa ennen näkemätön kuljetuskonsepti. ”Kokonaiskuljetuskonsepti on uudenlainen tapa tehdä ja hallita maakuljetuslogistiikkaa”, toteaa VR Transpointin tuotantojohtaja Tero Kosonen. Asiakas saa käyttöönsä selkeän paketin, joka pitää sisällään tavaran koko kuljetusketjun tehtaalta satamaan ja maailman merille. Yksi palveluntarjoaja huolehtii tavaran koko logistiikkaketjusta: kuljetuksesta, satamaoperoinnista ja tarvittaessa merirahdista. Kuljetukset hoidetaan rekkojen sijaan junilla.\nVR Transpoint hoitaa maakuljetukset ja kokonaisuuden hallinnan asiakkaan suuntaan. Steveco puolestaan vastaa 18\nhuolinnasta ja satamakäsittelyistä sekä hankkii merirahdin ja järjestää liittymäliikenteen. Ennen jokainen kuljetusketjun toimija yritti tehostaa omaa osuuttaan. Kun osat liitettiin yhteen, lopputulos ei ollut asiakkaan näkökulmasta virtaviivainen. Uudessa konseptissa on nyt ensimmäistä kertaa kokonaisoptimoitu koko ketju. ”Tavoitteemme on, että vientiin valmistuvia tavaravirtoja ei enää ripoteltaisi ympäri Suomen. Myös varustamot hyötyvät. Laivojen ei tarvitse pysähtyä useissa satamissa ja poimia pieniä eriä tavaraa, vaan lastaus hoidetaan keskitetysti parista tehokkaasta, modernista satamasta. Näin säästyy paljon aikaa”, selventää Rautio. Kuljetusratkaisu vakuutti välittömästi itävaltalaisen Binderholzin. Massiivipuutuotteiden ja innovatiivisten rakennusratkaisujen eurooppalainen markkinajohtaja omistaa kaksi suurta sahaa Lieksassa ja Nurmeksessa.\nLukuja Junan hiilidioksidipäästöt ovat tonnikilometriä kohden pidemmillä matkoilla parhaimmillaan vain kymmenesosa rekan päästöistä. Yhteen perävaunulliseen sahatavararekkaan mahtuu korkeintaan 75 kuutiota sahatavaraa. Kokojuna kuljettaa kerralla 2000 kuutiota eli 27 täyttä rekallista. Binderholzin tavaravirrat Nurmeksen ja Lieksan sahoilta keskitetään 40-vaunuisiksi kokojunakuljetuksiksi. Kokojuna liikennöi kolmena tai neljänä päivänä viikossa. Vuositasolla kokojunissa kulkee sahatavaraa yli 250 000 kuutiota.\n”Haluamme palvella asiakkaitamme parhaalla mahdollisella tavalla, joten tarvitsemme logistiikan ammattilaiset huolehtimaan kuljetuksistamme. Siksi muodostimme vahvan kumppanuuden VR Transpointin ja Stevecon kanssa”, toteaa Binderholzin logistiikkajohtaja Martin Sigl. Aiemmin Binderholzin sahatavara kuljetettiin satamiin rekoilla ja konteilla. Nyt VR Transpoint ja Steveco vastaavat kaikesta Binderholzin vientiin lähtevän sahatavaran kuljetuksesta. Tavaravirrat Nurmeksen ja Lieksan sahoilta keskitetään 40-vaunuisiksi kokojunakuljetuksiksi, jossa junan koko kuljetuskapasiteetti on Binderholzin käytössä. Juna liikennöi kolmesta neljään kertaa viikossa. Sahatavara viedään Kotkan ja Haminan satamiin, jossa se varastoidaan, kontitetaan, laivataan tai kuormataan trailereihin. Etelässä myös trailereiden saatavuus on parempi ja hinta edullisempi. ”Yhteistyöverkoston ansiosta voimme tarjota Binderholzin tuotteille myös merirahdit. Toimintamalli mahdollistaa koko logistisen kokonaisuuden suunnittelun yhdessä alusta lähtien”, toteaa Rautio. JUNA ON KESTÄVÄ EKOTEKO\nMuutos entiseen on valtava. Yhteen sahatavararekkaan mahtuu korkeintaan 75 kuutiota sahatavaraa. Kokojuna kuljettaa kerralla alas satamaan 2000 kuutiota eli lähes 27 täyttä rekallista. Lisäksi raideliikenne on vähäpäästöistä ja energiatehokasta verrattuna muihin kulkumuotoihin. Junan hiilidioksidipäästöt ovat tonnikilometriä kohden\nKonseptissa on ensimmäistä kertaa kokonaisoptimoitu koko kuljetusketju.\npidemmillä matkoilla parhaimmillaan kymmenesosa rekan päästöistä. ”Kokojunakonsepti istuu periaatteisiimme täydellisesti. Etsimme koko ajan ennakkoluulottomasti entistä ympäristöystävällisempiä ratkaisuja. Meille ekologisuus ei ole pelkkä fraasi. Valmistamme ympäristöystävällisiä tuotteita, joten myös logistiikkamme on oltava sellaista”, painottaa Sigl. Viidellä itävaltalaisella, kahdella saksalaisella sekä kahdella suomalaisella paikkakunnalla toimivan Binderholzin tuotantoprosessi noudattaa No Waste -periaatetta, jossa puumateriaali hyödynnetään sataprosenttisesti. Puujätteet käytetään lämpöenergian ja ekosähkön tuottamiseen. Myös Lieksan sahan yhteyteen on rakenteilla voimalaitos, joka tuottaa sahan sivutuotteista puhdasta bioenergiaa. 2/2016\n”Kaikki on suunniteltu huolellisesti ennakolta. Pidämme tiiviisti yhteyttä ja hienosäädämme konseptia tarvittaessa. Yhdessä karsimme prosessista kaiken turhan ja optimoimme sen rullaamaan mahdollisimman tehokkaasti.”\n”Meille ekologisuus ei ole pelkkä fraasi.” BIOTALOUS KASVUN VETURINA\nBinderholzin tuotteiden määränpäänä ovat yhtiön asiakkaat Keski-Euroopassa ja ympäri maailman. Kysyntä on Siglin mukaan kasvussa etenkin rakennusalalla. Biotalous muokkaa toimintatapoja nyt kaikkialla maailmassa. Tätä muutosta tukevat uudet kehittyneet massiivipuurakentamisen teknologiat. Nurmeksen ja Lieksan sahoilla on jatkossa entistä suurempi rooli vahvasti kasvavassa biotaloudessa. Ensimmäiset kokojunat kuljettivat yhtiön sahatavaran satamiin ja maailman merille elokuun lopussa. VR Transpointin Kososen mukaan konsepti todisti toimivuutensa jo ensimmäisen kuukauden aikana. Konseptia kehitetään koko ajan. Yhtenä esimerkkinä ovat IT-työkalut, joilla parannetaan entisestään kuljetusratkaisun helppokäyttöisyyttä. Kuten kaiken uuden kohdalla, eteen on tullut myös yllätyksiä. ”Sahatavaran merikuljetuksien kenttä on monimuotoinen. On joskus hankala määrittää etukäteen, minkä sataman kautta rahdit kulkevat ja kuka asian päättää. Jo tämä osoitti, että konseptille on markkinoilla tarve”, toteaa Kosonen. Myös Binderholzin logistiikkajohtajalla on konseptista vain hyvää sanottavaa. 20\nKILPAILUETUA KOOSTA RIIPPUMATTA\nEuroopassa kokojunakonseptin kaltaisia logistiikkaratkaisuja on ollut käytössä jo vuosia ja tulokset puhuvat puolestaan. ”On selvää, että tällaiselle konseptille on tulevaisuudessa entistä enemmän kysyntää myös Suomessa”, toteaa Rautio. VR:n Kososen mukaan raidelogistiikka on Suomessa nosteessa. Kuljetusmäärät ovat kasvaneet tänä vuonna kahdeksan prosenttia ja plusmerkkisen kehityksen ennustetaan jatkuvan myös ensi vuonna. Vastatakseen kysyntään Steveco on kasvattanut sisävarastointikapasiteettia Kotkassa ja Haminassa. Konsepti laajenee lähitulevaisuudessa muihinkin Stevecon ja VR Transpointin asiakkuuksiin erityisen HUBmallin kautta. Siinä VR Transpoint ja Steveco keräävät useiden toimijoiden tavarat yhteiseen HUBiin ja huolehtivat niiden kuljetuksesta laivaan asti. Näin yritykset, joiden omat materiaalivirrat eivät välttämättä täyttäisi koko junaa, pääsevät hyötymään kustannustehokkaasta kokonaispaketista. Pilottijunat ovat lähteneet liikkeelle jo tänä syksynä. Kokojuna tarjoaa kaikentyyppisille yrityksille mahdollisuuden kitkeä logistiikkaan käytettäviä euroja, aikaa ja vaivaa. Alentuvat vientikustannukset tarkoittavat selvää kilpailuetua. ”Oma tavoitteemme on tietysti kasvattaa tavaravolyymejä, mutta samalla tuomme oman pienen panoksen vientiteollisuuden kilpailukyvylle. Jo parin euron säästö per kuljetettu kuutio on merkittävä summa. Globaalissa kaupassa kyse on pienistä marginaaleista”, summaa Rautio.\nYHÄ SUJUVAMPAA TOIMINTAA TERMINAALISSA Steveco ottaa käyttöön uuden toiminnanohjausjärjestelmän konttiterminaaleissaan. Parhaimmillaan muutosta ei heti edes huomaa. Uusi järjestelmä jättää kuitenkin tilaa toiminnan tehostamiselle ja kasvulle. teksti Marianna Salin kuva Shutterstock STEVECON KONTTITERMINAALEISSA on raportoida asiakkaille tai asiakkaat voivat hyödynnetty parinkymmenen vuoden syöttää tietoja meille päin”, Elomaa kertoo. ajan toiminnanohjausjärjestelmää, jonka Ennen käyttöönottoa projektiryhmä ei toimittaja vetäytyy nyt markkinoilta. keskity niinkään uudistuksiin vaan siihen, Voisi kuvitella, että ydinjärjestelmän että järjestelmä vaihtuu sujuvasti. Navispakkovaihto saisi stevecolaiset järjestelmä kytketään muun harmistumaan, mutta päinmuassa järjestelmään, jolla Modernit vastoin. Konttioperoinnin suunnitellaan konttien täyttöä, käyttöliittymät sekä porttijärjestelmään, johtaja Tapio Mattila odottaa, että valittu Navis-järjestelmä jota asiakkaatkin käyttävät ovat selkeä tarjoaa entistä parempaa terminaalien kioskeissa. Nämä parannus. tukea muun muassa konttien säilyvät ennallaan tuttuine VGM-painotietojen käsittekäyttöliittymineen. lyyn ja lukkien reitteihin. Projektipäällikkö ”Päätavoite on, että muutos ei näkyisi Jyri Elomaa lisää parannusten listaan asiakkaalle”, Elomaa toteaa. lämpösäädeltyjen konttien hallinnan ja KÄYTTÖÖNOTTO VIIKONLOPPUNA ylipäänsä järjestelmän käytettävyyden. Marras-joulukuussa, asennustöiden ja tes”Modernit käyttöliittymät ovat selkeä tauksen jälkeen Stevecossa päästään harparannus”, Elomaa sanoo. joittelemaan uuden järjestelmän käyttöä. TEHOA JA UUDENLAISTA PALVELUA ”Perusfilosofia on sama kuin nykyisessä Järjestelmäasiantuntija Mikko Mylläri on järjestelmässä, mutta käyttöliittymä on erikiertänyt maailman terminaaleja edellisen lainen. Koulutukseen on varattava aikaa”, työnantajansa tehtävissä, ja suosittu NavisMattila sanoo. Käyttöönoton ajankohtaa ei järjestelmä on tullut hänelle hyvinkin ole lyöty vielä lukkoon. Työ aloitetaan ensi tutuksi. Hän uskoo, että järjestelmä tarjoaa vuoden alkupuolella yhdestä terminaalista mahdollisuuksia toiminnan tehostamija siirretään toiseen, kun arki ensimmäiseen vielä pitkään käyttöönoton jälkeen, sessä sujuu. koska säädettäviä parametrejä on tarjolla ”Idea on, että suljemme terminaalin runsaasti. toiminnan viikonlopuksi. Tiedotamme ”Järjestelmään voidaan myös liittää ajankohdasta etukäteen asiakkaille”, Mattiuusia rajapintoja, joiden kautta voimme la kertoo.\nBermudan America’s Cup -sataman laivausta Vuosaaressa. Logistiikkaketjun kriittisin palanen on ponttonien oikeaoppinen nostaminen. Pienikin virhe ponttonien tukemisessa tai nostoissa voi johtaa vaurioon, jota ei voi korjata.\nTOP3-satamat Marinetek on toimittanut lähes 2500 huvinvenesatamaa ympäri maailmaa. Nämä ovat operatiivisen johtajan Ville Leistin suosikit. Palm Jumeirah, Dubai, 522 venepaikkaa. ”Marinetek tunnetaan varmaan parhaiten Dubain palmusaaresta.” Palm Harbor Marina, West Palm Beach, Florida, USA, 209 venepaikkaa. ”Asiakas halusi maailman parhaan venesataman. Heillä oli suunnittelussa mukana sisustussuunnittelija. Paalut, kaapelikourujen kannet, kaikki yksityiskohdat piti sointua ympäristöön ja klubirakennukseen.” Grand Harbour Marina, Malta, 250 venepaikkaa. ”Kun upotimme betonipainoja sataman ankkuroimiseksi, sukeltajan piti käydä tutkimassa jokainen upotuspaikka, ettei siellä ole mitään historiallisesti arvokasta alla.”\nteksti Petja Partanen kuvat Janne Lehtinen\nYKKÖSEKSI EUROOPAN SUURIN VENESATAMIEN TOIMITTAJA MARINETEK AIKOO NOUSTA MAAILMAN JOHTAVAKSI TOIMIJAKSI. LOGISTIIKKA ON MENESTYKSEN AVAIN. un maailman tunnetuin venekilpailu America’s Cup käynnistyy kesäkuussa 2017 Bermudalla, kiinnittyvät paikalle saapuvat 200-jalkaiset superjahdit suomalaisyhtiö Marinetekin laitureihin. Kymmenien miljoonien eurojen arvoisia veneitä suojaavat merenkäynniltä 18 teräsbetonirakenteista Marinetek 5300BRK -aallonvaimenninponttonia – kaikki Järvenpäässä valettuja. Sataman suurimpien osien, 55 tonnia painavien betonimöhkäleiden, valmistaminen Suomessa tuntuu järjettömältä. ”Voi tosiaan näyttää siltä, että tässä ei ole mitään tolkkua”, Marinetekin operatiivinen johtaja Ville Leisti nauraa. Samaan hengenvetoon hän vakuuttaa, että juuri logistiikka sanelee sen, missä Marinetekin 12:sta tuotantolaitoksesta eri komponentit valmistetaan. Vuonna 1994 perustettu Marinetek on huvivenesatamien markkinajohtaja Euroopassa, ja hätyyttelee 30 miljoonan euron liikevaihdollaan jo USA:n suurimpia satamarakentajia. Vuosien varrella venesatamia on toimitettu lähes 2500 kappaletta kaikkiaan 47 eri maahan. ”Olemme globaalisti noin sijalla 3, mutta ykköstila on tavoitteena. Meillä on vahva kasvustrategia”, Leisti kertoo. Vasta Hongkongista ja Vietnamista työmatkalta palannut Leisti on kolmen päivän minuuttiohjelman ja neljän asiakastapaamisen jälkeen innoissaan. ”Vietnamiin ollaan rakentamassa maan ensimmäistä varsinaista huvijahtisatamaa. Haluaisimme olla siinä mukana.”\nYrityksen perustajien Ilkka Seppälän ja Markku Rantasen visio oli alusta alkaen selvä: suoraan ulkomaille. ”Lähi-idässä on nyt toimittu kymmenen vuotta. Se on ollut hissiliikettä, mutta nyt hissi näyttää olevan menossa vahvasti ylöspäin. Ja Aasia nostaa pikku hiljaa päätään, veneilykultuuri on kehittymässä”, Leisti kertoo. Esimerkiksi suomalaismatkailijoille tuttujen Krabin ja Phuketin venesatamat Thaimassa ovat Marinetekin tuotantoa. Vahvin fokus on kuitenkin USA:ssa, jossa ovat isoimmat markkinat, eniten veneitä – ja kovin kilpailu. ”Koko USA:n länsirannikko on vielä käytännössä valloittamatta.” Ensimmäinen päänavaus länsirannikolla oli kaupat San Franciscoon. Itärannikolla on jo useampia Marinetekin satamia. Viimeksi yhtiö voitti amerikkalaiset kilpailijansa kilpailussa New Yorkin Brooklynin venesatamaurakasta. YLIVOIMAISET BETONIPONTTONIT\nMillä eväillä noustaan täydestä tuntemattomuudesta suurkaupunkien paraatipaikoille rakennettavien satamien toimittajaksi? ”Monen mielestä meidän järeä betoniponttoniteknologiamme on alan huippua”, selittää Ville Leisti. Raaka-aineet – betoni, styrox ja raudoitusteräs – ovat yksinkertaiset. Sen\n”Marinetek on suomalainen yritys. Meille on tärkeää, että pääkonttori on Suomessa tulevaisuudessakin”, Ville Leisti sanoo.\nTalvisesta Suomesta Bermudan aurinkoon. Suurinta rasitusta betoniponttoneille ei aiheuta merenkäynti huvivenesatamassa, vaan tuotteiden kuljetus paikalleen. Tuotteet raudoitetaan hieman ylijäreiksi logistiikan takia.\nsijaan se, miten itse ponttoni niistä rakennetaan ja miten niitä käytetään satamasuunnittelussa, vaatii osaamista. ”Meidän tuotteemme ovat todella vahvasti raudoitettuja. Ponttonin sisällä on todella paljon galvanoitua raudoitusterästä ja -verkkoa, ja betoniseinämät pidetään mahdollisimman ohuina, jotta paino ei nouse.” Taito käsitellä betonia on syy menestykselle. ”Emme ole halvin, mutta meiltä ostamalla saa rauhalliset yöunet”, Leisti kiteyttää. Esimerkiksi viime vuonna New Yorkin paraatipaikalle, Brooklynin sillan kupeeseen valmistunut 150-paikkainen Brooklyn Marina -superjahtisatama päätyi Marinetekin referenssilistalle pitkälti ponttoniteknologian ansiosta. Marinetekin erittäin vahvarakenteiset teräsbetoniponttonit sopivat parhaiten sataman vaativiin olosuhteisiin, vuorokauden ympäri vellovaan raskaan lauttaliikenteen synnyttämään ristiaallokkoon. LOGISTIIKKA RATKAISEE\nBetoniponttoneille rakennetut satamat ovat pitkäikäisiä, kestoiäksi lasketaan tyypillisesti jopa 50 vuotta. Suurinta rasitusta ei yllättäen aiheuta merenkäynti, vaan tuotteiden kuljetus paikalleen. 24\n”Me joudumme raudoittamaan tuotteet hieman ylijäreiksi juuri logistiikan takia. Kun ponttoni on vedessä, paino jakautuu tasaisesti. Sen sijaan esimerkiksi nostoissa syntyy pistekuormia, jotka voivat rikkoa ponttonin.” Betoniponttoneissa mennään Leistin sanoin ”logistiikka edellä”. Valtavan kokoisia ponttoniyksiköitä on vaikea kuljettaa maanteitse, ne eivät mahdu kontteihin, ja niiden purkamiseksi määränpäässä suoraan veteen tarvitaan nosturilla varustettu rahtialus. ”Sen takia meillä on 12 tuotantolaitosta ympäri maailmaa, vaikka ihanne olisi yksi todella optimoitu tuotantoyksikkö. Ensin pohdimme missä satamatoimituksen elementit voidaan valmistaa, ja sen jälkeen logistiikkavastaavamme ryhtyy miettimään, mistä tuotantolaitokselta saamme ne parhaiten ja halvimmalla kohteeseen. Se on tosi iso osa kokonaisuutta.” Suomi ei ole maailmankartalla mikään merikuljetusten solmukohta, mutta Leistin mukaan Itämeren alueen muu teollisuus auttaa harvakseltaan kuljettavaa Marinetekia. Puolasta lähtee Atlantin yli ratakiskoa, Suomesta paperirullia ja sellua. Esimerkiksi Brooklynin sataman isoimmat aallonvaimentimet kannatti valmistaa Suomessa, koska laivaus Marinetekin Floridan tuotantolaitokselta New Yorkiin olisi tullut USA:n lainsäädännön takia kalliimmaksi. Maan sisällä rahtia kuljettavien alusten kun tulee seilata jenkkilipun alla.\nLokakuun puolivälissä Helsingin kauppatorilla ilman lämpötila on +1, Allas Sea Poolin altaassa +27. Syyskuussa 2016 avattu merikylpylä keskellä Helsinkiä on ollut välitön menestys. Meressä kelluvassa kylpylässä uidaan ympäri vuoden lämmitetyssä vesijohtovedessä. Kylmä merivesiallas taas toimii talvisaikaan avantona. Koko komeus kelluu 41:n Marinetekin raskaan betoniponttoonin varassa. Suurin 25-metrinen allas on rakennettu omaan kelluvaan teräsproomuunsa, jonka sisällä on myös uimalan vaatima tekniikka, pumppaamot ja suodattamot. Huippuluokan venesatamien suunnittelijana ja toimittajana tunne-\ntun Marinetekin bisnestä ovat myös kelluvat erikoisrakenteet. ”Tämä on selkeästi nouseva trendi. Vuosien varrella olemme tehneet tusinan verran kelluvia uimaloita Tanskaan ja muun muassa Gibraltarille. Nyt saatiin ensimmäinen Suomeen”, iloitsee Ville Leisti. Rannat ovat kaupungeissa kalleinta aluetta, ja ne alkavat olla täyteen rakennettuja. Yhä useammin kannattaa mennä veden päälle. ”Kelluvassa rakentamisessa vain mielikuvitus on rajana. Me olemme tehneet kelluvia taloja, uimaloita, saunoja, soutustadioneita, jopa kelluvan esiintymislavan.” Helsingin Allas oli haaste ko-\n”Me saimme aikaan hyvän logistiikkakuvion, koska Baltian alueelta menee nosturillisia laivoja USA:n itärannikolle.” Puolasta ratakiskoja lastannut laiva nouti aallonvaimentimet Vuosaaren sataman kentältä kansilastikseen. 14 vuorokautta myöhemmin Atlantin toisella rannalla ne pääsivät viimein omaan elementtiinsä, kun laivan oma nosturi laski ponttonit veteen Manhattanin edustalla, viiden kilometrin päässä lopullisesta asennuspaikasta. Logistiikkaketjun kriittisin palanen on ponttonien oikeaoppinen nostaminen. Pienikin virhe ponttonien tukemisessa tai nostoissa voi johtaa vaurioon, jota ei voi korjata. ”Kuljetus meni tosi hyvin, ja kaikki toimi Stevecon kanssa viimeisen päälle.” VAATIVAA ASIAKASKUNTAA\nVenemaailman trendi on kohti suurempaa. Nyt uusitaan vain 20 vuotta sitten rakennettuja hyväkuntoisia satamia. ”Venekoot kasvavat, tarvitaan isompia venepaikkoja. Kaiken pitää olla isompaa”, Leisti kertoo. Samaan aikaan asiakkaiden vaatimustaso kasvaa. Kun uuden huvivenesataman investointipäätös tehdään, valmista pitäisi olla lähes saman tien. ”Aikataulu on aina tosi tiukaksi vedetty, eikä se salli liukumia.” Lisäksi asiakkailla on yhä useammin palkattu konsultti, joka valvoo laatua joka vaiheessa, seuraa tuotantoa, haluaa\nkeneellekin kelluvien rakenteiden suunnittelijalle. ”Useimmat kelluvat uimalamme ovat olleet merivesialtaita. Tämä oli ensimmäinen, jossa oli lämmitetyt makean veden altaat.” Lisää pohdittavaa toi ympärivuotinen käyttö taivasalla sekä samassa satama-altaassa liikkuvat Siljan ja Viking Linen alukset, jotka työntävät suurella voimalla jäitä potkureillaan.\ntarkan selvityksen logistiikasta ja viiikkoraportit siitä ollaanko aikataulussa. Marinetekille se ei ole ongelma. ”Meillä on kaikki sertifikaatit ja prosessimme tukevat tällaista toimintaa.” Bermudan America’s Cup -sataman laivaus tehtiin marraskuussa. Ponttonit saapuivat tehtaalta yksi kerrallaan Vuosaaren sataman kentälle. ”Tässä on aivan sama kuvio kuin Brooklynin satamassa. Pohjois-Amerikan tytäryhtiömme myi projektin, ja järeät aallonvaimentimet valmistetaan jälleen Suomessa.” Kaikki tietävät, että jos yksikin ponttoni hajoaa laivauksessa, satama jää asentamatta niin pitkään, kunnes korvaava tuote on kuljetettu paikan päälle. Ville Leistiä ei kuitenkaan huoleta. ”Sama tiimi Stevecolla hoitaa jälleen homman. Me tiedämme, että he käsittelevät meidän ponttonejamme hyvin.” Stevecon myyntijohtaja Heikki Renlund kertoo, että laivaus on Stevecollekin harvinainen projekti, joka halutaan hoitaa mallikkaasti alusta loppuun. ”Jos kehumme olevamme Suomen paras ja suurin operaattori, yritämme ratkaista asiakkaan erikoisemmatkin kuljetusongelmat”, hän lupaa.\nKONTTIPUNNITUKSEN TAVOITTEENA LISÄÄNTYNYT TURVALLISUUS Konttien merikuljetusta koskevat kansainväliset SOLAS-määräykset uudistuivat heinäkuun alussa massan todentamisen osalta. Laivaajan on ilmoitettava sekä aluksen päällikölle että satamaoperaattorille kontin todennettu bruttomassa, Verified Gross Mass, VGM. teksti Lotta Vaija kuvat Shutterstock ja Janne Lehtinen\n”UUDISTUS ON OTETTU hyvin vastaan ja käytäntö rullaa kolmen kuukauden kokemuksella jo sujuvasti. Kyseessä on kansainvälinen turvallisuutta lisäävä asia, joten siihen suhtaudutaan myötämielisesti. Alkuun asiakkaillamme oli luonnollisestikin paljon kysymyksiä. Varustamot ovat antaneet ohjeistuksia prosessiin, ja me Stevecolla olemme selventäneet käytäntöä: miten punnitus tilataan ja hoidetaan”, kertoo Stevecon huolintapäällikkö Heli Niemi. Anaika Wood Group Ltd Oy, yksi Stevecon asiakas, on kuljettanut sahatavaraa ja jalostettua puutavaraa 1990-luvun puolivälistä saakka ympäri maailmaa. 350 000 kuution kokonaispuutavaramäärästä matkaa vuosittain merikonteissa noin kolmannes: pääosin Japaniin, mutta myös Kiinaan, Etelä-Koreaan, Saudi-Arabiaan, Israeliin ja Pohjois-Amerikkaan. Kokemusta punnituksesta on siis ajalta ennen ja jälkeen uudistusten. ”Steveco informoi meitä uudistuksesta hyvissä ajoin ja perusteellisesti. Nyt kaikki soljuu prosessissa jo omalla painollaan. Mitään ongelmia, viivytyksiä tai katkoksia\nei ole ollut”, Anaika Woodin toimitusjohtaja Markku Maukonen kiittelee. ”Saamme painot tietoomme suoraan Stevecolta, lisäämme ne dokumentteihin ja toimitamme asianmukaisesti eteenpäin. Pieni lisäys hallinnolliseen työmäärään ja punnituskustannuksiin on toki tullut, mutta ei mitään meidän kannaltamme merkittävää.” KANSAINVÄLINEN\nSuomessa konttien painoon liittyvät ongelmat ovat Stevecon mukaan harvinaisia, mutta yhteiset pelisäännöt turvallisuuden lisäämiseksi ovat tervetulleita. ”Suomessa ei uuden seurannan myötä ole havaittu suuria eroja aiempiin mittaustuloksiin ja ilmoitettuihin painoihin. Onnettomuuksien ehkäiseminen on kuitenkin ensiarvoisen tärkeää, ja kansainvälinen yhteistyö alalla on välttämätöntä”, Niemi sanoo. Turvallisuus siis lisääntyy entisestään, mutta miten uudistus on vaikuttanut satamien arkeen? ”Toimintamallimme eivät ole muuttuneet. Työmäärä on jonkin verran lisään-\nStevecon punnituspalvelut Steveco on tarjonnut punnituspalvelua terminaaliin tuotaville sekä satamassa yksiköitäville konteille 1.7.2016 alkaen. Kontit punnitaan laivaajan tai edustajan etukäteen tekemällä kirjallisella tilauksella (=terminaaliilmoitus) kontin saapuessa satamaan tai kun se on yksiköity Stevecon toimesta.\nLue 1/2016 Satama-lehdestä konttipunnitusta käsittelevä Q&A, jossa Trafin erityisasiantuntija Jyrki Vähätalo vastaa SOLAS-määräysten uudistumista koskeviin kysymyksiin. issuu.com/steveco-lehti/ docs/satama_1_2016\ntynyt, kun mukaan on tullut yksi työvaihe punnitustuloksesta ja sen toimittamisesta lisää. Nykysysteemissä kontti punnitaan, eteenpäin”, Niemi korostaa. kun se tulee satamaan.” Niemi huomauttaa, että muutos näkyy INVESTOINNIT MAKSAVAT kentän lisäksi myös huolintapuolella. ITSENSÄ TAKAISIN Niin sanottujen vierashuolintojen osalta Jos konttia ei ole punnittu asianmukaisesti, punnitustilausten käsittelyssä työmäärä on sitä ei lastata laivaan. Kontti jää kentälle lisääntynyt. odottamaan punnitusta ja sen ”Tähän olemme toki laivaus siirtyy. Tämä aiheuttaa Jos konttia ei reagoineetkin lisäämällä mahdollisesti lisäkustannuksia uusia tai uudelleen järjeslähettäjälle ja myöhästymistä ole punnittu telemällä olemassa olevia suunniteltuun aikatauluun. asianmukaisesti, resursseja.” Uudistuneisiin määräyksiin sitä ei lastata Punnituksen oikeellivastaaminen ei ole ollut mahsuudesta vastaa aina laidollista ilman investointeja. laivaan. vaaja. Laivaajan vastuulla Stevecon satamissa on hankittu vaakoja sekä muutamaan on, että punnitus on tehty lukkiin että kurottajaan. Samalla on tehty asianmukaisesti, kaikki tarvittavat merohjelmistomuutoksia. kinnät ovat kunnossa ja tiedot toimitettu ”Investoinnit maksavat itsensä takaisin eteenpäin aluksen päällikölle ja satamaparantuneena turvallisuutena. Onneksi operaattorille. ”Meidän huolinnassamme olevien kont- yhtäkään esimerkkiä uuden systeemin tien osalta asiakkaamme ovat tilanneet myötä havaitusta riskin kohdasta ei ole niin sanotun jatkuvan punnitustilauksen. noussut esiin. Stevecon toimintamallit ovat Silloin me vastaamme, että kontit ovat olleet jo ennen kansainvälisten määräysten punnitustilausjärjestelmässä ja kontit punuudistumista perusteellisia ja turvallisuutta nitaan. Asiakas on kuitenkin itse vastuussa korostavia.” 2/2016\nUUSIA TYÖKONEITA TULOSSA Steveco on hankkinut uutta konekalustoa ahtauspalveluihinsa. Koneet toimitetaan talven aikana. Steveco on edelläkävijä ympäristöasioissa ja se näkyy myös tulevissa koneissa. Lopputulema onnistuneesta konehankinnasta on tyytyväinen asiakas. teksti Martti Linna kuvat Johannes Wiehn STEVECON TERMINAALEISSA käytettäviä koneita ylläpitää Suomen Satamatekniikka Oy. Koneyksikön päällikkönä toimivalla Matti Harjulla on kokemusta 80-luvulta lähtien siitä, miten satamien työkoneet ovat kehittyneet. ”Silloin koneet olivat yksinkertaisia ja tehokkaita. Ohjausjärjestelmät olivat yksinkertaista reletekniikkaa ja mekaanisia hallintalaitteita. Vian selvittämiseen riitti virtakynä ja taskulamppu. Tiukemmat ympäristö- ja päästönormit ovat tuoneet tullessaan monimutkaiset moottorin ohjaus- ja valvontajärjestelmät”, Harju kuvaa muutosta.\nStevecon työkonearmadaan kuuluu yli 350 konetta. Tulossa on neljä uutta konttilukkia, kymmenen vetomestaria sekä neljä 8 tonnin ja kaksi 18 tonnin trukkia. Niissä on taas uutta tekniikkaa. ”Uudet koneet on varustettu moottoreilla, jotka täyttävät viimeisimmät päästöluokat. Uutta on esimerkiksi koneisiin tankkauksen yhteydessä lisättävä AdBluelisäaine”, Matti Harju kertoo. ”Ympäristöasiat ovat aina olleet meillä lähellä sydäntä. Steveco oli ensimmäinen ahtausliike Suomessa, joka otti käyttöönsä vähärikkisen polttoaineen työkoneissa.” Konehankinnassa haetaan koneelta hyvää käytettävyyttä, korkeaa käyttöastetta, kohtuullisia ylläpito- ja käyttökuluja sekä ympäristöystävällisyyttä. Tavoitteena on se, että työvuoroaan tekevällä koneahtaajalla on käytössään tehokas työkone, jossa hän viihtyy ja pysyy pirteänä koko työvuoronsa ajan. Koneyksikön päällikkö Matti Harju uskoo, että sähkön osuus käyttövoimana lisääntyy satamissa lähivuosina. Tänä syksynä Stevecolla on Hietasessa koekäytössä 8-tonninen sähkötrukki.\nUudet koneet on varustettu moottoreilla, jotka täyttävät viimeisimmät päästöluokat.\nKoneahtaaja Seppo Malm on ajanut vetomestareita ja muita tyĂśkoneita yli 20 vuotta. SinĂ¤ aikana koneet ovat tulleet kevyemmiksi ja niiden melu on pienentynyt.\nKULJETUSKETJUJA JA SAKSIPOTKUJA Steveco Oy Helsingin huolitsija Anni Byckling on myös suosittu blogisti. teksti Ville Vanhala kuva Junnu Lusa ”VASTA, KUN AAMULLA\navaa tietokoneen, niin tietää, mitä päivä tuo mukanaan”, toteaa Steveco Oy Helsingin huolitsija Anni Byckling. Hänen toimenkuvaansa kuuluvat merikuljetusten vienti-, tuonti-, ja transitoliikenteen huolinta. Lisäksi toimeksiantoja ilmestyy näyttöpäätteelle Euroopan sisäisistä maantie-, rautatie- ja lentokuljetuksista. Usein hektisten työpäivien aikatauluttaminen on tärkeää, mutta aikatauluista täytyy tarpeen tullen pystyä myös poikkeamaan. ”Yhdellä viestillä tai puhelulla koko päiväjärjestys voi mennä uusiksi.” Anni aloitti uransa merikuljetusten parissa vuonna 2007 Haminan satamassa. Pari vuotta myöhemmin hän siirtyi Helsingin Vuosaareen yksikön johtajan assistentiksi ja viimeiset kuutisen vuotta hän on työskennellyt huolintatiimissä. ”Kuljetukset ja niihin liittyvä tiedonsiirto kehittyvät koko ajan. Seuraavaksi tullikäytän-\ntöihin on tulossa uudistuksia, jotka vaikuttavat myös meidän työhömme.” Anni ei ole rutiini-ihminen, vaan työnkuvan vaihtelu ja työn haastavuus tekee ammatista mielenkiintoisen. ”Kaikkitietäväksi ei ole varaa heittäytyä. Sekin on ammattitaitoa, että osaa hakea käsiinsä tarvittavat tiedot”, kuvailee Anni. Annin ja hänen kollegansa Sari Puontin muodostaman ”iskuryhmän” vastuulle kuuluu rahdin järjestäminen sen toimittajan pihalta tilaajan pihalle tai joku kuljetusketjun osa-alueista. Anni pyrkii tekemään työnsä klo 8–16 määritellyn työajan puitteissa, mutta toisinaan päivät venyvät suunniteltua pitemmiksi. ”Työ on kuitenkin hauskaa ja meidän porukalla on nauru herkässä. Ei tätä pystyisi hampaat irvessä vuodesta toiseen tekemään”, Anni myhäilee. VIRTAA HARRASTUKSISTA\nTänä syksynä Anni on alkanut harrastaa taekwondoa, minkä lisäksi hänestä on tullut Me Naiset -lehden blogisti. ”Jos ei jaksaisi harrastaa, niin ei jaksaisi tehdä yhtä intensiivisesti töitäkään”, sanoo Anni. Pari kolme kertaa viikossa päivittyvä lifestyleblogi käsittelee kokkausta, leivontaa, muotia ja vaatteita. Lukijoita Annin blogi on kerännyt jo useita satoja. Taekwondosalille Anni suuntaa kahdesti viikossa. Harjoituksissa hän on edennyt jo saksipotkuun asti. ”Se lähtee vielä hieman huterasti, mutta kerta kerralta aina paremmin.\nAnni Byckling, 32 v. Syntynyt Kotkassa, asuu Helsingissä Ammatti: Huolitsija Steveco Oy Helsinki Harrastukset: taekwondo ja blogin kirjoittaminen Lempiruoka: vanhan sukureseptin mukaan grillattu kana Haaveilee: bulldog-rotuisen koiran hankkimisesta ”Mitä rumempi koira, sitä parempi.”\nAhtaajien ergonomia kuntoon Stevecolla on meneillään ahtaajien työergonomiahanke, jonka tavoitteena on ylläpitää työntekijöiden työkykyisyyttä ja mahdollistaa terveenä eläkkeelle siirtyminen. teksti Helka Herlevi kuvitus Shutterstock VAIKKA SELKÄSAIRAUKSISTA\njohtuvien työkyvyttömyyseläkkeiden määrä on puolittunut kahdessakymmenessä vuodessa (Etera 2015), ovat tuki- ja liikuntaelinsairaudet yksi yleisimmistä työperäisistä vaivoista ja yksi merkittävä työkyvyttömyyseläkkeen peruste. Tuki- ja liikuntaelinsairauksia ovat kaikki nivelten ja muiden kudosten vauriot tai sairaudet, jotka voivat pahimmassa tapauksessa johtaa jopa työstä luopumiseen. Näiden sairauksien ennaltaehkäiseminen ei siis pelkästään paranna työntekijöiden terveyttä ja työhyvinvointia, vaan se on järkevää myös liiketoiminnan kannalta. ”Kaikista sairauspoissaoloista tukija liikuntaelinsairauksien osuus on noin puolet. Jokaisen oman ennaltaehkäisevän toiminnan merkitys on suuri, ja haluamme antaa sekä ajattelun aiheita että konkreettisia käytännön ohjeita siitä, miten jokainen voi\nitse vaikuttaa omaan hyvinvointiinsa”, kertoo Stevecon työkykykoordinaattori Heli Hyttinen. Ahtaajan ergonomiahanke toteutetaan kaikissa Stevecon satamayksiköissä vuosien 2015-2017 aikana. Hankkeeseen kuuluu kolme osuutta:\nYhteistyökumppaneina hankkeessa ovat työeläkeyhtiö Etera sekä Stevecon työterveyshuollosta vastaavat Kotkan Työterveys Oy ja Vuosaaressa Diacor Oy.\nTyöfysioterapeuttien vetämät infotilaisuudet, joissa kerrotaan työskentelyasentojen merkityksestä tuki- ja liikuntaelimille.\nHenkilökohtaiset ergonomiaohjaukset työkoneissa.\nTyöfysioterapeuttien ohjaamat palauttavat venyttelyt ja vastaliikkeet sekä ahtaajan kehonhuolto. ”Haluamme havaita mahdolliset työkykyongelmat ajoissa. Yhtenä hankkeen tavoitteista onkin vähentää sairauspoissaoloja”, kuvailee Hyttinen.\nStevecolla halutaan, että ahtaajat pääsevät eläkkeelle terveenä.\nJalanjäljissä kädenjälki Tavara liikkuu. Yli rajojen, merien. Tehokas, kestävä logistiikka on entistä tärkeämpää. Me täällä Stevecossa pidämme huolen siitä, että yrityksesi logistiikka hoidetaan ﬁksusti joka tilanteessa. Toimimalla vastuullisesti ja varmasti jätämme oman kädenjälkemme vaativalla toimialalla. Sinun yrityksesi puolesta, sinun asiakkaidesi parhaaksi. www.steveco.ﬁ\nSatama 2 2016


Historia | Lojer | lojer.com | Sairaala- ja hoitokalusteet terveydenhuollon ammattilaisille\nNiilo Ranni perusti Vammalan Konepajan vuonna 1919. Ranni työskenteli ennen konepajan perustamista Vammalassa insinööri Lindströmin palveluksessa kehittäen tuotantomenetelmiä muun muassa puntaripainojen valmistuksessa. Ranni oli peltiseppä ja kruunarin kisälli, joka aloitti konepajatoiminnan. Konepajan toiminta heijasteli 1920-luvulla yleisiä tarpeita, joita Suomessa oli sodan jälkeen: kun tarvittiin monenlaista osaamista ja palveluita, Vammalan Konepaja pyrki niitä täyttämään. Konepajan toiminta laajeni ja jo vuonna 1922 Ranni päätti ostaa Konepajalle oman tontin asuinrakennuksineen Vammalan keskustasta.\nKoneistamon ja puutyöosaston yhteyteen perustettiin vuonna 1923 oma rautavalimo, jonka myötä toimintaan tuli mukaan maatalouskoneet, joista maassamme oli niin ikään pulaa sodan jälkeen. Vammalan Konepajassa valmistettiin Niilo Rannin tuotekehitystaidon myötä alkuaikoina mitä erilaisimpia hyötykoneita kuten viljan siirtolaitteita, NIRA-kivenhiomakoneita, puuntyöstökoneita ja NIRA-silppumyllyjä. Ilman takaiskuja Vammalan Konepaja ei alkuvuosistaan selvinnyt kuten Tyrvään Sanomat vuodelta 1927 kirjoittaa:\nKeskittyminen maatalouskoneisiin ja pumppuihin 1930-luvulla\nTyöntökuulia tärkeämmäksi myyntiartikkeliksi ja innovaatioksi osoittautui vuonna 1934 aloitettu pihakaivonpumppujen valmistus, josta yritys tuli seuraavina vuosikymmeninä kuuluisaksi. NIRAkäsipumppuja tarvittiin runsaasti jatkosodan jälkeisinä vuosina, kun Karjalasta muuttaneille evakoille oli taattava vedensaanti Itä- ja Pohjois-Suomen uudisraivaustiloilla.\n1930- ja 1940-lukujen aikana Konepaja keskittyi koti- ja maataloudessa tarvittavien koneiden kehittämiseen ja valmistukseen. Yrityksen täyttäessä 40 vuotta vuonna 1959 Tyrvään Sanomat kirjoitti Vammalan Konepajan monipuolisesta osaamisesta:\n” Ohjelmaan on otettu mm. traktorivetoiset latapiikkiäkeet ja jyrät. Niin ikään on lisätty puutyökoneiden valikoimaa ja tehty entisiin parannuksia, kivenhiomakoneiden malleja on uusittu ja suunniteltu uusia tyyppejä."\nAsevarikko muuttaa Vammalaan\n1930-luvun lopun ja 1940-luvun ajan Vammalan Konepajankin tekemistä sääteli talvi- ja jatkosota. Kun Konepaja oli ollut toiminnassa 20 vuotta, talvisodan kynnyksellä asevarikko siirrettiin pääkaupungista Vammalaan. Asepaja I asettui Konepajan tiloihin 3.11.1939. Asevarikon tehtävänä oli aluksi kivääri m91 monteeraus ja konekivääri m09 korjaaminen. Myöhemmin asevarikko valmisti yhdessä Vammalan Konepajan kanssa konekiväärin lukon ja pistoolin osia. Vammalaan juuri sotaa ennen perustetun asevarikon on laskettu valmistaneen suunnilleen puolet viime sotien aikana ammutuista tykinammuksista. Sotien jälkeen Konepaja osallistui sotakorvauksien maksamiseen tuottamalla erilaisia koneen osia. Sota-aikaan liittyi myös Vammalan Konepajan yhtiömuodon muutos osakeyhtiöksi vuonna 1943.\nNiilo Ranni johti Konepajaa yli 30 vuotta kehittäen uusia tuotteita ja tuotantomenetelmiä sen hetkisiin tarpeisiin. Ranni kuoli vuonna 1953, jonka jälkeen hänen vaimonsa Anna Ranni siirtyi yrityksen johtoon. Nainen yrityksen johtoasemassa oli 1950-luvulla erittäin harvinaista. Anna Ranni avioitui parin vuoden kuluttua Urho Kauniston kanssa, joka ottikin toimitusjohtajan aseman Vammalan Konepajassa. Vaikka yrityksen toiminta hankaloitui Niilo Rannin kuoleman jälkeen, Urho Kaunisto onnistui johtamaan yritystä karikkojen jälkeen menestyksekkäästi. Tyrvään Sanomat kirjoittaa vuonna 1969:\nKonepajan toiminta laajeni 1950-luvun lopulla ja sillä oli tarvetta lisärakennukselle Vammalan keskustassa. Kaupunginhallitus ei lisärakennukselle rakennuslupaa myöntänyt ja niinpä laajennus tehtiin Kiikkaan vuonna 1962 Kiikan Metalli Oy:n nimisenä, jonne rautavalimon lisäksi perustettiin alumiinivalimo. Pääartikkelia, painepumppua ja alumiinirunkoista NIRA 6-pumppua alettiin viedä myös Suomen rajojen ulkopuolelle. 1960-luvun lopulla Vammalan Konepaja esitteli tuotantoaan messuilla Tukholmassa ja Oslossa. NIRA-painepumppu oli uudenlainen tuote niin Norjan kuin Ruotsinkin markkinoilla. Etenkin vuoristoisille Norjan seuduille NIRA 6-pumppua myytiin ’Hyttepumppe’-nimisenä messujen jälkeisinä vuosina hyvin. Kotimaassa NIRA 6-pumppu on kotimaassa niin ikään tunnettu vesipumppu rantasaunoissa ja öljypumppuna farmarisäiliöiden ja metsäkoneiden tankkauspumppuna. Vammalan Konepajan valmistamille pumpuille löytyi suurta tarvetta myös Afrikasta.\nKehitysyhteistyövarojen turvin konepaja aloitti kehittämiensä NIRA -kylätason pumppujen viennin Afrikkaan, aluksi Tansaniaan vuonna 1976. Afrikan markkinoille Vammalan konepajan vei silloisen Finnidan, nykyisen ulkoministeriön kehitysyhteistyöosaston kaivo-ohjelma. Vammalan konepaja oli yhteistyössä YIT:n kanssa ja ison yrityksen tuki antoi Konepajalle arvokasta kansainvälistä kosketusta ja kokemusta. Vammalan Konepajan pumput pääsivät esille YK:n julkaisemaan pumppukäsikirjaan, mikä osaltaan edesauttoi pumppujen myyntiä ulkomaille. Suomen kansainvälistyminen ja kansainväliseen yhteistyöhön osallistuminen alkoi todenteolla 1980- luvulla kehitysyhteistyön avulla. Vammalan Konepaja oli merkittävällä tavalla mukana tässä kehityksessä. Yritys valmisti ja toimitti kaivonpumppuja useaan kehitysyhteistyökohteeseen 1970- ja 80-lukujen aikana. Tuotekehityksen onnistumisesta kertoo se, että NIRA AF-85 suoravetokäsipumppu selvisi testivoittajana Maailmanpankin kenttä- ja laboratoriotesteissä. Pumppu oli kehitetty etenkin naisten käyttöön, ollen kilpailijoitaan keveämpi käyttää ja huoltaa. 1990-luvun alussa pumppuja on valmistettu Tansaniassa ja Ghanassa paikallisiin tarpeisiin. Kohti hyvinvointi- ja terveydenhuoltolaitevalmistusta 1970-luvun lopulla Vammalan Konepajan osaaminen levittäytyi myös hyvinvoinnin ja terveydenhuollon sektorille. Vanhusten kotihoitoon alettiin kiinnittää entistä enemmän huomiota, jolloin Vammalan Konepajan suunnittelijan omakohtaisten kokemusten pohjalta suunniteltiin potilasnostoon sopiva, mekaanisesti toimiva laite. Potilasnostolaitteesta tuli suosittu ja se oli esittelyissä Vammalan Konepajan messuosastoillakin. Vuonna 1979 Konepajan johtoon kutsuttiin Suomen Puhallintehdas Oy:n markkinoinnin ja hallinnon johtotehtävissä työskennellyt insinööri ja ekonomi Seppo Suuriniemi, jonka ensimmäisiä päätöksiä yrityksen johtajana oli hyväksyä Neuvostoliitosta tullut ensimmäinen 100 kappaleen potilasnostolaitteen tilaus. Vaikka tilauksen suuruus oli voimien koetus Vammalan Konepajalle, laitteet valmistettiin ja toimitettiin tilaajalle. Vammalan Konepajan erikoistuminen terveydenhuollon ja hyvinvoinnin laitteiden valmistajaksi oli alkanut.\n1980-luvun alkuvuosina Konepaja valmisti ensimmäisen hoitopöytänsä. Toimitusjohtaja Seppo Suuriniemen vaimolla oli Tampereella fysikaalinen hoitolaitos joka avasi toimipisteen myös Vammalassa. Hänen tarpeisiinsa Vammalan Konepajassa suunniteltiin uusia hoitopöytiä. Pöydät sopivat erinomaisesti myös Instrumentariumin tuotevalikoimaan ja Vammalan Konepaja solmi yrityksen kanssa sopimuksen hoitopöytien myynnistä ja viennistä. Yhteistyö ruotsalaisen leikkauspöytien valmistukseen erikoistuneen Stille Ab:n kanssa alkoi 1980- luvun alussa yhteisellä suunnitteluprojektilla, jonka tulosta oli uusi leikkaussalinosturi. Vammalan Konepaja alkoi valmistaa pian myös leikkauspöytien lisälaitteita Stillelle. Myös hydraulinen leikkauspöytä Stille 1100 tuli mukaan valmistusohjelmaan. Tuloksellisen yhteistyön merkiksi edellisiä malleja kehittyneemmän, sähköhydraulisen Scandia-leikkauspöydän valmistus siirtyi 1980-luvun lopulla Konepajalle. Stillen myytyä pöydän saksalaiselle Berchtold Gmbh:lle, Vammalan Konepaja jatkoi leikkauspöydän valmistusta.\nStille-yhteistyön suurin yksittäinen toimitus oli 147 leikkauspöydän vieminen Thaimaahan. Vammalan Konepajan osaaminen fysiatrian alalla sai näkyvän tunnustuksen, kun Ruotsin Olympiajoukkue otti käyttöönsä Konepajan valmistamia hoito- ja hierontapöytiä Calgaryn Olympialaisissa vuonna 1988.\nVaikka alkutahdit kehitysyhteistyölle lyötiin kehitysyhteistyövaroista, Vammalan Konepaja jatkoi esimerkillisesti kaivonpumppujen toimituksia itsenäisesti. Toimitusjohtaja Seppo Suuriniemi osallistui 1980- ja 1990-lukujen aikana useaan vesialan konferenssiin Afrikassa, jossa ratkottiin mantereen puhtaanveden ongelmia. Kaivonpumppujen kehitystyökin jatkui ja niistä tehtiin Afrikan oloihin ja etenkin Afrikan naisten käyttöön soveltuvia versioita. Vammalan Konepajan kehitysmaakauppa, kuten toimintaa tuolloin kutsuttiin, oli merkittävää siinä määrin, että vuonna 1991 yrityksen liikevaihdosta noin neljännes tuli kehitysmaista. 1990-luvun alussa Konepajan pumpuilla parannettiin vesihuoltoa muun muassa Keniassa, Tansaniassa ja Sri Lankassa. Vammalan Konepaja vei Afrikkaan myös pumpputuotannon osaamista. Tansaniassa ja Ghanassa alettiin valmistaa Konepajan kehittämiä pumppuja paikallisiin tarpeisiin 1990-luvulta lähtien, vaikka pumppujen osia valmistettiin yhä Vammalassa. Tansaniaan perustettu ensimmäinen tehdas osoittautui toimivaksi ja hyvän kokemuksen siivittämänä Ghanaan perustettiin vuonna 1994 toinen tehdas. Paikanpäällä pumput saivat kehuja: ”Maailmanpankin suorittamien testien mukaan nämä (pumput) sopivat erinomaisesti Afrikan oloihin.”\nAfrikan oloja silmällä pitäen kehitetyt pumput saivat kehuja helppokäyttöisyytensä, huollettavuutensa ja kestävyytensä ansiosta. Tuotantolaitoksen perustaminen Afrikkaan ei sekään ollut yksiselitteisen helppo taival. Muun muassa Tansanian toiminnassa tulli aiheutti päänvaivaa: arvonlisäverouudistus sai aikaan sen, että yksi kontti kerrallaan seisoi tullissa. ”Sitten on ollut pienempiä takaiskuja kuten se, että valtionpankilta loppuu valuutta ja maksuja joudutaan odottamaan. Meidän osuutemme Suomen viennistä Tansaniaan on muuten kolmisen prosenttia; onhan se jonkinlainen saavutus keskisuurelle konepajalle. Ja se kaikkein tärkein tulos tietysti on, että noin viisi miljoonaa ihmistä pumppaa päivittäisen vetensä meidän pumpuilla." Vuonna 2003 presidentti Tarja Halonen vieraili Tansaniassa ja virallisen osuuden lisäksi presidentti kävi myös pääkaupunki Dar es Salaamissa toimivan Vammalan Konepajan Taniran pumpputehtaalla. Halonen oli tyytyväinen näkemäänsä.\n1980-luvun aikana Vammalan Konepajan osaaminen ja tietotaito alkoi keskittyä terveydenhuollon laitteisiin. Yritysfilosofia oli valmistaa tuotteet alusta saakka itse, johon Vammalan Konepajassa olikin hyvät edellytykset: rauta- ja alumiinivalimo, painotus koneistukseen sekä koneinvestoinnit takasivat tuotannon pysymisen omissa käsissä ja osaamisen kehittämisen. Satsaukset sähkömekaniikkaan, CNC-tekniikkaan, robottihitsaukseen, toiminnanohjaus- ja suunnittelutyöhön sekä pulverimaalauslinjaan ajoittuivat 1980-luvun alkuun. Tietokoneet tulivat niin ikään kiinteästi mukaan suunnittelutyöhön: CAD-suunnittelujärjestelmää hyödynnettiin jo 1980-luvun alussa ja samaan ajankohtaan ajoittui uuden tehdashallin pystytys nykyiselle paikalleen Vammalassa. Vuonna 1989 Vammalan Konepaja osti Muuramessa sijainneen Lojer Oy:n sairaalasänkyjen valmistus- ja markkinointioikeudet ja lähes yhden yön aikana Muuramen tehtaan toiminta siirrettiin Vammalaan. Toimitusjohtaja Seppo Suuriniemen mukaan yritys pystyi tuolloin ottamaan tuotantoonsa noin 1000 sairaalasängyn valmistuksen. Yrityksessä oli tuolloin 55 työntekijää ja sen liikevaihto oli noin 20 miljoonaa markkaa. 1990-luvun alussa sairaalasänkyjen vientikohteita olivat muun muassa Pohjoismaat, Keski-Eurooppa ja Israel.\n1990-luvun aikana Vammalan Konepaja panosti merkittävästi tuotekehitykseen ja uusien tuotantomenetelmien omaksumiseen. Suomen ensimmäisenä sairaalakalustevalmistajana yritys sai ISO9001 laatusertifikaatin. Lisäksi Vammalan Konepajan johto sai vuonna 1998 tunnustusta kun pitkäaikainen toimitusjohtaja Seppo Suuriniemi valittiin Tampereen Kauppakamarin vuoden yritysjohtajaksi. Vuonna 1995 yhtiö laajensi sairaalakalustetuotantoa ostamalla Temelex Oy:n Kempeleestä, jolle hankittiin myös omat kiinteistöt. Samalla Temelexin alihankintana tehdyt komponentit kotiutettiin kehittämällä konekantaa, maalauslinjaa ja robottihitsausta. Vuonna 2003 Kempeleelle rakennettiin uusi, n. 600 m2 kokoonpanohalli. Temelex on keskittynyt sairaalasänkyjen suunnitteluun ja valmistukseen.\nVuonna 1999 fysioterapia-liiketoimintaansa ostamalla Ruotsista alan tukkuliike Medema Physio Ab:n. Vuonna 2004 Vammalan Konepaja laajentui hierontapöytiin ja tarvikkeisiin ostamalla Rainer Rajala Oy:n Orimattilasta. Toimialan rationalisoinnin myötä Rainer Rajala Oy on keskittynyt hoito- ja tutkimuspöytien päällysteiden tekoon ja se toimii logistiikkakeskuksena kotimaan, Ruotsin ja Venäjän kaupassa. Fysioterapia-alueen integrointi Medema Physion ja Rainer Rajalan kesken on tuonut Lojerille yhteispohjoismaisen tuoteportfolion ja keskitetyn logistiikkaketjun, joka palvelee suomalaisia ja ruotsalaisia asiakkaita maailmanluokan tuotteilla. Vuonna 2006 yhtiö muutti nimensä Vammalan Konepajasta Lojer Oy:ksi. Jo 1980-luvulta tunnetuksi tullut Lojer -nimi oli luonteva valinta koko yhtiölle.\nKonsernirakenteen selkiinnyttäminen tehtiin vuonna 2013 kun Lojer sulautui Lojer Works Oy:n, Rainer Rajala Oy:n ja Temelex Oy:n kanssa. Samalla yhtiö jakaantui siten, että sairaalakalusteiden liiketoiminta siirtyi uudelle Lojer Oy:lle ja pumppujen liiketoiminta perustetulle Nira Pumps Oy:lle. Konsernin toimitusjohtaja Ville Laineen mukaan yhtiö karsi näin sisäisiä prosessejaan ja vapauttaa lisää resursseja yhtiön asiakkaiden käyttöön.\nVienti vetää, veturina Venäjä\nLojerin rohkea vastavirtaan uiminen Venäjällä on kannattanut: kun muut ovat epävarman tilanteen takia vetäytyneet maasta, Lojer on vahvistanut asemiaan. Venäläiset arvostavat suomalaisten sairaalakalusteiden laatua, toimintoja ja kestävyyttä.\nLojerin korkealaatuisten tuotteiden suosio jatkui menestyksekkäästi eri puolilla maailmaa. Vuonna 2012 Ruotsiin Örebron sairaalaan vietiin leikkauspöytiä ja vuonna 2016 voitetun kansainvälisen kilpailutuksen ansiosta Tukholman uuteen Karoliiniseen sairaalaan sänkyjä. Kaukaisimpia vientikohteita ovat esimerkiksi Chile, Saudi-Arabia, Etelä-Korea, Chile, Etelä-Afrikka, Peru, Taiwan, Thaimaa sekä Trinidad ja Tobago. Indonesiaan Lojer toimitti 70 leikkauspöytää ja niihin kuuluvia lisävarusteita vuonna 2016. Kauppa oli Lojerin siihenastisen historian suurin yksittäinen toimitus, ja sen kokonaisarvo oli noin kaksi miljoonaa euroa.\nOnnistuneiden yrityskauppojen myötä Lojerista on tullut Pohjoismaiden suurin fysioterapialaitteiden ja -tarvikkeiden toimittaja. Vuonna 2015 konserni osti norjalaisen Fysiopartner AS:n koko osakekannan. Fysiopartner on Norjan johtava fysioterapia- ja kuntosalilaitteiden jälleenmyyjä. Kaupan myötä saatiin tehokas myyntiorganisaatio ja verkkokauppa myös Norjaan.\nVuonna 2018 konserni osti Hegu Svenska Ab:n, joka on Pohjoismaiden suurin akupunktioneulojen valmistuttaja ja jakelija. Yrityksen tuotevalikoimaan kuuluvat myös kinesioteipit.\nLojerin valikoimiin kuuluu omien innovaatioiden lisäksi fysioterapialaitteiden aatelia edustavia tuotteita muilta valmistajilta. Esimerkiksi NASA:n patentoimaan teknologiaan perustuva painokevennetty AlterG-juoksumatto tuli Suomen ja Ruotsin markkinoille Lojerin ansiosta vuonna 2014.\nLojer järjestää fysioterapeuteille koulutuksia ympäri maailmaa, jotta he osaavat kokonaisvaltaisesti hyödyntää uusia työvälineitä ja tekniikoita.\nLojerissa on aina satsattu tuotekehitykseen. Tuotteita kehitetään turvallisuus- ja käytettävyysnäkökulmasta, ja kehitystyötä tehdään yhteistyössä hoitoalan ammattilaisten kanssa. Tästä hyvänä esimerkkinä toimii huippuominaisuuksilla varustettu, vuonna 2008 lanseerattu Lojer Scandia -leikkauspöytä, joka sai ilmestyessään alan ammattilaisilta paljon kiitosta muun muassa muotoilun, käytettävyyden ja teknisten ominaisuuksien ansiosta. Vuonna 2011 lanseerattu Lojer Capre -hoitopöytä pääsi mukaan suomalaisen nykymuotoilun vuosikatsaukseen, Finnish Design Yearbookiin.\nMullistavan Manuthera-hoitopöydän prototyyppi valmistettiin jo vuonna 1992. Vuoden 2016 alussa lanseerattiin Manuthera 242, maailman monipuolisin manuaalisen terapian hoitopöytä, joka on tarkoitettu kaikkein vaativimpiin terapeutin suorittamiin tutkimuksiin ja hoitotoimiin. Siinä on lukuisia ainutlaatuisia ominaisuuksia, kuten laaja korkeussäätöalue, makuutason laaja kallistus sekä kaikkiin suuntiin taipuva liike rintarangan alueella. Kansainvälisesti patentoitu Manuthera sai vuonna 2017 Fennia Prize -tunnustuksen sekä esimerkillisestä immateriaalioikeuksien suojaamisesta että innovatiivisesta tuotemuotoilusta ja edistyksellisestä teknisestä suunnittelusta.\nPalveluliiketoiminta uusi tukijalka\nLojer on kehittänyt kalusteiden ja tarvikkeiden rinnalle myös kokonaisvaltaisia huolto- ja ylläpitopalveluja sekä laiterekisteriä. Lähivuosien aikana on tavoitteena saada noin viidennes liikevaihdosta palveluliiketoiminnasta. Resursseja ja osaamista vahvistaakseen Lojer osti vuonna 2018 Teoteam Oy:n sairaalakalusteiden huoltoon erikoistuneen yksikön.\nToimiva vuodepaikka -palvelu lanseerattiin vuonna 2013. Palvelussa asiakasorganisaatio ei itse omista sänkyjä, vaan vuokraa ne Lojerilta. Sänkyjen lisäksi asiakas saa palveluna patjat, huollot, korjaukset varaosineen ja sänkyjen vaihdot. Kuukausihintaan on sisällytetty kaikki välilliset kustannukset kuten matkakorvaukset eli asiakas tietää palvelun kokonaishinnan tarkalleen etukäteen. Vuokrasänkyjä voi käyttää myös kotihoidossa.\nAsiakas voi sopia Lojerin kanssa myös kalusteisiin liittyvistä huoltopalveluista, jolloin Lojer hoitaa määräaikaishuollot ajallaan, korjaushuollot tarpeen mukaan, ja raportoi työt asiakkaan laiterekisteriin.\nVuonna 2018 Lojer ylsi historiansa parhaaseen liikevaihtoon. Sekä kotimaan myynti että vienti kasvoivat viidenneksellä. Uusia vientimaita olivat Italia, Ranska, Pakistan ja Kazakstan, ja kaikkiaan tilikauden aikana vientiä oli 66 maahan. Historiansa aikana Lojer on toimittanut tuotteita 115 maahan.\nTästä on hyvä jatkaa matkaa Lojerin seuraavalle 100 vuodelle.


Aggregaatti Duro 5 kW\nJousi-rautalanka patentilla yhdistät vivun kehikkoon. Noin on mulla pelannut yli kymmenen vuotta. Muuta tapahtunutta: - äänenvaimentajan sisukset rikki. - vikavirtasuoja piti vaihtaa - akku kesti vuoden. Uusi akku on sikakallis. Narukäynnistys vaatii kahden käden otteen. - polttoainehana on...\nAurinkopaneelin tekeminen itse. Kennot ebay:n kautta...\nLaitetaas vähän päivitystä parin vuoden jälkeen. Omatekoisia paneeleita on pari kappaletta särkynyt. Jokin liima, mitä käytin, on muuttunut ajan mittaan vlkoiseksi jauhoksi ja lasit ovat irronneet pohjasta pois. Mökin seinältä lähti pari pientä 18w paneelia roskiin. Ja näitä halpoja...\nNeuvoa mökin sähköistykseen?\nKiitoksia oikaisusta. Tuo 10A kummitteli mielessä aamulla. Mutta tuossa vähän aikaa sitten välähti mieleen, että noilla kahdella isommalla generaattorilla on jopa hitsattukin puikkokoneella. Eli ei se10A teholla kyllä onnistu. Mulla on mökillä 10A autolaturi, mutta ei ole vielä akut olleet niin...\nTuohon 40A akkulaturiin tuli pieni kysymyksen paikka. Yleensä agrekaatin maksimi virta on 10A, joten mitä 40A laturi sitten lataa? Mielestäni latausteho on 10A. Mulla on 500w, 2200w ja 5000w agret ja kaikissa on tuo 10A max virta ilmoitettu. Ja akkukapasiteetti on niin pieni, että...\nVarjossa olevan paneelin vaikutus tuotantoon\nTuossa on avainasemassa diodit. Jos jokaisessa paneelissa on diodi, niin virta ei kulje väärinpäin eli akku ( ja muut paneelit) ei purkaudu varjossa olevaan paneeliin. Mulla on mökillä paneeleita kaakkoon ja länteen, ja vieläpä erikokoisia. Ja vieläpä karvan verran ylimitoitettuna kiinalaiseen...\nDIY 12v Lithium Titanate Battery\nTörmäsin Youtubessa tähän julkaisijaan: ' DIY Solar Power with Will Prowse' ja hänellä on mielenkiintoisia juttuja testattuna. Tässä yksi video, ja Youtube tarjoaa kohta lisää: https://www.youtube.com/watch?v=p1xildSl4Hk\nSattui tämmöinen juutuubi eteen: https://www.youtube.com/watch?v=HJPbfHImbj4 Kaveri muuttaa pakastimen jääkaapiksi simppellillä lisälaitteella, joka on ilmeisesti antaa virtaa masiinalle säädettyjen lämpötilojen mukaan. Just nyt on vähän kiirettä ja en kerkiä perehtymään asiaan tarkemmin, mutta...\nTässä on nyt suunnitteilla kotiin pienimuotoinen aurinkosähköjärjestelmä. Paneelia noin 120w-240w ja akkuja 100-200 ah. Paneeleille on nyt hyvä sijoituspaikka katon alareunaan (huollettavissa tikkailta helosti) ja paneelit on tarkoitus juottaa itse syksyn mittaan pienistä 52x52mm kennoista joita...\n10 vuotta sitten purin särkyneestä pyykinpesukoneesta moottorin pois. n.18cm halkaisijaltaan ja 14 cm pitkä. Kyljessä on epäselvä leimaus spekseistä ja ei siitä muuta ota selvää kuin että on 220V. Hihnapyörä on ja siinä on ilmeisesti jonkinlainen kytkinasetelma mukana. Kysymys kuuluu, että...\nPaneelit ja akusto, mitoitus jääkaapille?\nEDIT (by borg): Offtopic irroitettu toisesta ketjusta omakseen: Jos jääkaapin lukemat ovat nämä: Tehontarve/kulutus: 100w/0.44A (230v), 100w/8,3A (12v), nestekaasu 19g/h max, niin paljonko suosittelette paneelitehoa ja akustoa, jotta kesän pärjää. Syksyllä metsästysaikaan tarvitsee myös, mutta...