Julkaisija Square (Japani)\nSquare Electronic Arts (Pohjois-Amerikka)\nSCE Europe (Eurooppa)\nJakelija Eidos Interactive, Steam ja Humble Store\nAlusta PlayStation, Windows, PlaySTation 4, Xbox One, Nintendo Switch\nSquall matkalla ensimmäiseen tehtäväänsä. Final Fantasy VIII:n välianimaatiot olivat oman aikansa peliksi todella näyttäviä.\nFinal Fantasy VIII (jap. ファイナルファンタジーVIII) on Squaren (nyk. Square Enix) kehittämä ja alun perin 1999 PlayStationille julkaisema Final Fantasy-sarjan roolipeli.\nFinal Fantasy VIII otti aikanaan suuren askeleen uuteen suuntaan pelisarjassa. Pelimaailma oli samanlainen futuristisen ja fantasiamaailman sekoitus kuin Final Fantasy VII:ssä, mutta ulkoasu on muuttunut paljon. Sen sijaan että hahmot olisivat perinteiseen Final Fantasy -tyyliin pieniä ja isopäisiä, tässä osassa hahmojen ruumiit ovat realistisia.\nPelissä tulee esiin myös täysin uusi ominaisuus, korttipeli. Korttia voi pelata muiden hahmojen kanssa ja niitä voi keräillä. Säännöt vaihtelevat otteluiden mukaan. Voittamalla korttipelejä saadaan lisää kortteja. Kortteja voi saada myös monella muulla tavalla, kuten muuttamalla vihollisia niiksi. Kortteja voi muuttaa esineiksi, ja tällä tavalla saada harvinaisia esineitä.\nVuoden 2019 E3-messuilla Square Enix paljasti, että pelistä on tulossa remasteroitu versio vuoden 2019 aikana PlayStation 4-, Xbox One-, Nintendo Switch-konsoleille ja PC:lle.\n2 Guardian Forcet (GF)\n3.1 CD #1\n3.2 CD #2\n3.3 CD #3\n3.4 CD #4\nPelin päähenkilöt ovat lähes samanikäisiä (17-vuotiaita) lukuun ottamatta Quistista ja Seiferiä, jotka ovat molemmat 18-vuotiaita. Jokaisella hahmolla on oma tehokas Limit Break -erikoishyökkäys, joka tulee mahdolliseksi käyttää mm. silloin, kun hahmon energiapisteet (HP) alittavat tietyn pisteen. Tavanomaisesti HP-mittari on tuolloin sävyltään keltainen. Limit Breakin saa hyökkäysvaihtoehdoksi myös Aura-loitsun avulla.\nSquall Leonhart on pelin keskeisin miespäähenkilö ja pelihahmo. Hän on melko epäsosiaalinen, yksinäinen ja vähäpuheinen nuorukainen. Hän opiskelee Balamb Garden -nimisessä sotakoulussa tullakseen SeeD-palkkasotilaaksi. Aseenaan hän käyttää revolverin ja miekan yhdistelmää, Gunbladea. Squallin Limit Break on Renzokuken, johon on mahdollista saada neljä erilaista lopetusiskua. Näistä paras, Lion Heart, on pelin voimakkain hyökkäys, joka tuottaa viholliselle jokaisesta iskusta 9999 pisteen verran vahinkoa.\nRinoa Heartilly on Forest Owls -nimisen vastarintaryhmän jäsen ja pelin päänaishenkilö. Rinoa tapaa Squallin ensimmäistä kertaa Balamb Gardenin tanssiaisissa. Luonteeltaan hän on Squallin vastakohta; hän on erittäin puhelias ja ystävällinen. Aseenaan Rinoa käyttää ammuttavaa kiekkoa. Limit Break -iskuissaan hän käyttää apunaan koiraansa Angeloa, ja myöhemmässä vaiheessa Angel Wing -hyökkäys suorittaa satunnaisesti tehokkaita taikoja.\nQuistis Trepe toimii opettajana Balamb Gardenin koulussa. Hän on salaa ihastunut Squalliin. Quistis käyttää aseenaan ruoskaa. Hänen Limit Breakinsa on Blue Magic -niminen valikko, joka koostuu pääsiallisesti eri hirviöiden erikoishyökkäyksistä. Pelaajan täytyy itse täyttää valikko opettamalla Quistikselle lisää erikoishyökkäyksiä eri esineiden kautta.\nZell Dincht on opiskelijana Balamb Gardenissa ja hän on erikoistunut lähitaisteluun. Luonteeltaan hän energinen ja reipas, mutta myös hyvin impulsiivinen. Zellillä on jatkuva himo hot dogeista. Aseinaan Zell käyttää omia nyrkkejään ja iskuja tehostavat erilaiset taisteluhansikkaat. Limit-iskuissaan hän suorittaa monia erilaisia hyökkäyksiä, kun pelaaja painelee oikeat komennot.\nIrvine Kinneas on tarkka-ampuja ja opiskelija Galbadia Gardenissa. Hän pukeutuu cowboy-tyyliin ja ainakin hän itse kokee olevansa naistenmies. Koska Irvine käyttää tuliaseita, hänen Limit Breakissaan pelaaja voi ampua Irvinellä hetken aikaa monta kertaa erilaisilla ammuksilla.\nSelphie Tilmitt on Trabia Gardenin vaihto-oppilas, joka on siirtynyt Balamb Gardeniin. Luonteeltaan pirteä ja myös vähän lapsellinen Selphie on myös taitava teknisten laitteiden kanssa. Hän käyttää aseenaan Nunchakua. Hänen Limit Breakinsa on Slots, jossa pelaaja voi selata satunnaisia taikoja. Selphiellä on tavan taikojen joukossa myös neljä täysin omaa erikoishyökkäystä, jotka tulevat pelaajalle satunnaisesti mahdollisiksi valita riippuen hahmon Luck- eli onnipisteistä. Nämä neljä erikoistyypin hyökkäystä ovat Rapture (= poistaa normaaliviholliset kentältä), Full cure (= parantaa omien hahmojen energiat täysiin ja poistaa statusvaivat tai -sairaudet), Wall (= loihtii kaikille tiiminjäsenille protect ja shell -suojaloitsut) ja The End (= tuhoaa kaikki viholliset, myös pomovastukset).\nSeifer Almasy on Squallin ylpeä opiskelutoveri ja koulun isoin kiusaaja – ainakin jos Zelliltä kysytään. Seifer on fanaattisen voitontahtoinen ja ratkaisee miltei kaikki tilanteet väkivalloin. Seiferin taustatukijoukkoihin kuuluvat Fujin ja Raijin. Squallia Seifer pitää pahimpana kilpailijanaan ja aikaisemmin Seiferillä huhutaankin olleen suhde Rinoaan.\nGuardian Forcet (GF)[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nGuardian Forcet eli GF:t ovat pelihahmojen hallinnassa olevia olentoja tai hirviöitä, jotka voidaan kutsua taistelussa GF-komennon avulla. GF:t suorittavat pääasiallisesti erilaisia näyttäviä ja vihollista vahingoittavia hyökkäyksiä lukuun ottamatta esimerkiksi Carbunclea, joka tekee pelattaville hahmoille reflect-loitsun. Guardian Forcet ovat vastineet Final Fantasy VI Espereille ja Final Fantasy VII Summoneille. Osa Guardian Forceista onkin samoja kuin aikaisemmissa osissa, mutta myös pari uutta löytyy.\nCD #1[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSquall Leonhartilla, seitsemäntoistavuotiaalla sotakouluoppilaalla, on jatkuva tarve vakuuttaa kaikille – eritoten itselleen – pystyvänsä pärjäämään yksin ja toimimaan omin avuin. Orpona kasvanut Squall on kohtalon oikusta päätynyt asumaan Balamb Gardenin sotakouluun, jossa koulutetaan SeeDeiksi kutsuttuja kadetteja. Pelin alkuanimaatiossa Squallin pitkäaikainen kilpailija ja jatkuva isottelija, Seifer, haavoittaa Squallia harjoittelussa. Tarina alkaakin siitä, kun opettaja nimeltä Quistis hakee otsansa satuttaneen Squallin pois sairaalasiivestä. Tunnilla Quistis muistuttaa iltapäivän kokeesta, jota ennen Squallin on haettava läheisestä Tuliluolasta (Fire Cavern) Ifrit -niminen GF. Tämän jälkeen Squall, Zell ja Seifer osallistuvat joukkueena SeeD-kokeeseen, jossa yritetään estää Galbadian valtion hyökkäys naapurimaahan Dolletiin. Tottelematon Seifer ei läpäise koetta, mutta neljä lupaavaa kokelasta kuitenkin valmistuu SeeDeiksi: Squall, Zell, Selphie ja Nida.\nUusien valmistuneiden kunniaksi Balamb Gardenissa vietetään heti samana iltana kekkerit, joissa Squall on tapansa mukaan syrjässä muista. Nuorukaisen apaattinen katse harhailee tähtitaivaassa, kunnes eräs nuori hupakko pyytää häntä tanssimaan. Squall ei alkuun suostu kavaljeeriksi, sillä hän vetoaa surkeisiin tanssitaitoihinsa. Päällekäyvä hempukka vetää hänet kuitenkin väkisin mukaan tilavalle tanssilattialle ja askeleet opitaan vauhdikkaammin kuin yläasteen liikuntatunnilla.\nValssauksen päätteeksi mustahiuksinen viettelijätär livahtaa tiehensä. Squallin sensuellit tanssitaidot saavat kuitenkin Quistikselta ihailua, ja opettaja raahaa Squallin yöksi mukaansa Training Centeriin eli harjoittelukeskukseen, jossa pörrää koulun omia hirviöitä. Salaisella alueella Quistis purkaa Squallille sydäntään, mutta tunteellista ummetusta poteva nuori mies ei tajua Quistiksen vuodatusta vaan kehottaa opettajaa puhumaan ennemmin seinälle. Poistuessaan Squall ja Quistis joutuvat myös pelastamaan Ellone-nimisen tytön, joka on alakynnessä hirviön kanssa.\nSeuraavana aamuna Selphie herättää Squallin, sillä heille ja Zellille on myönnetty ensimmäinen tehtävä SeeDeinä. Heidän tulee matkata Timber-kaupunkiin, jonka Galbadia on juuri miehittänyt. Kolmikko lähtee junalla kohti Timberiä, mutta matkan aikana kaikki vaipuvat sikeään uneen kuin noiduttuina. Squall, Zell ja Selphie näkevät yhteisen unen, jota he eivät ota ymmärtääkseen. Unessa seurataan 27-vuotiaan galbadialaisen sotilaan Laguna Loiren ja tämän ystävien, Kiros Seagillin ja Ward Zabacin, matkaa Galbadian pääkaupunkiin eli Deling Cityyn. Unen kohokohdassa Laguna pääsee ensimmäistä kertaa puhumaan ihastukselleen, pianonsoittaja Julia Heartillylle. Typerä nahjus kuitenkin joko pälpättää yön läpeensä tai sammahtaa sängylle (pelaajan teoista riippuen) ilman, että saa koskaan kakistettua tärkeintä ulos. Unen päätyttyä Squall ja muut heräävät ja ihmettelevät, mistä jaetussa unessa oikein oli kyse. Lopulta Squall sanoo, että heidän tulee ennemmin keskittyä tehtävään.\nHeti Timberiin saavuttuaan kolmikon ottaa vastaan Metsäpöllöt eli Forest Owls -niminen vastarintaryhmä, joka on SeeDien avun alun perin tilannutkin. Squall menee tapaamaan johtajaa ja yllättyy huomatessaan, että joukkioon pomona on se sama hupakko, jonka kanssa hän tanssi eilen – toisin sanoen Rinoa Heartilly. Tämä nuori naikkonen on laatinut suunnitelman kaapata Galbadian presidentti Vincent Delingin tekemällä hieman muutoksia hänen yksityisjunaansa. Suunnitelma näyttää aluksi toimivan, mutta kaapattu presidentti paljastuu kaksoisolennoksi ja lopulta naamioituneeksi hirviöksi. Squall, Selphie ja Zell voittavat sen ja aikoivat jo lähteä kurjasta vastarintaryhmästä. Silloin Rinoa kaivaa kiireesti esiin sopimuksen, jossa Balamb Gardenin rehtori on vakuuttanut SeeDien pysyvän Forest Owlsien palkkalistoilla, kunnes Timberin vapaus on varmistettu. Squall, Selphie ja Zell eivät tästä ilahdu, mutta taipuvat jäämään pakon edessä.\nPian joukkio saa kuulla, että presidentti Deling aikoo käyttää Timberin TV-asemaa lähettääkseen tärkeän sanoman koko maailmalle. Vastarintaryhmä ja SeeDit lähtevät heti ottamaan asiasta selvää livahtamalla miehitettyyn kaupunkiin. Presidentin TV-lähetys keskeyttää heidän matkansa. Lähetyksessä presidentti kertoo nimeämästään uudesta suurlähettiläästä, velhotar Edeasta. Äkkiä Seifer ilmestyy Quistiksen kanssa ja he ottavat presidentin panttivangiksi suorassa lähetyksessä. Squall, Selphie ja Zell lähtevät kiireesti Quistiksen avuksi. Valitettavasti tilanne riistäytyy käsistä ja Zell möläyttää kaikille terrorismin epäilijöille heidän olevan SeeDejä. Vangittu presidenttikään ei kauan vangittuna pysy, sillä velhotar Edea yllättää vahtina toimivan Seiferin ja viekoittelee tämän matkaansa.\nSquallin ryhmä ihmettelee Seiferin katoamista, mutta joutuu olosuhteiden pakosta joksikin aikaa piilottelemaan Timberissä, sillä kaupungin ulospääsytiet on tukittu sieppausta seuranneen kaaoksen vuoksi. Quistis ehdottaa päivien odotuksen jälkeen, että heidän tulee siirtyä lähimpään Gardeniin, joka sattuu olemaan Galbadia Garden. Rinoa liittyy nyt pysyvästi mukaan ryhmään. Joukkio lähtee junalla eteenpäin ja jättäytyy metsän laidalla olevalle pysäkille. Metsän läpi kulkiessaan Squall, Selphie ja Quistis vaipuvat äkkiä Lagunan unimaailmaan. Tällä kertaa uni käsittelee Lagunan, Kirosin ja Wardin tehtävää Centra-manteereella. Miesten tarkoitus on tutkia salaperäiselle suurvalta Estharille kuulunutta kaivosta. Kaverukset joutuvat lopulta pakenemaan ja retken lopputuloksena Ward menettää äänensä.\nHerättyään Squallin porukka jatkaa Galbadia Gardeniin, jossa he saavat kuulla, että Seifer on teloitettu presidentin uhkailusta. Heille annetaan myös tärkeä ja vaarallinen tehtävä. Uuden suurlähettilään eli velhotar Edean ansiosta Galbadia kykenee aloittamaan maailmanvalloitusaikeensa, mutta tällaistahan eivät pienemmät valtiot suvaitse. Niinpä SeeD-ryhmän tehtäväksi tulee salamurhata Edea. Noita on tarkoitus ampua kesken Deling Cityssä pidettävän paraatin, joten Squallin joukkoon lisätään Galbadia Gardenin paras tarkka-ampuja, Irvine Kinneas. Irvine pitää itseään varsinaisena naistenmiehenä, joten ryhmän matkatessa junalla Deling Cityyn, ehtii Irvine ahdistella lähes jokaista vuorollaan.\nDeling Cityssä joukkion neuvonantajaksi paljastuu Rinoan isä kenraali Caraway, joka ensi alkuun vaati SeeDeiltä testin. Toisin sanoen hourupää komentaa palkkasoturit käymään Tuntemattoman kuninkaan hautaholvissa (Tomb of the Unknown King) hakemassa erään oppilaan ID-numeron. Ja siinä ohessa ehkä Brothers -GF:n... Joka tapauksessa testin suoritettuaan ryhmä pääsee kenraalin puheille ja Caraway selostaa suunnitelmansa. SeeDien on tarkoitus jakautua kahteen ryhmään: porttiryhmään ja tarkka-ampujaryhmään. Squall ja Irvine muodostavat tarkka-ampujaryhmän ja Quistis, Zell ja Selphie porttiryhmän. Tarkoitus on jumittaa Edean paraativaunu valtavan kaariholvin rautaporttien väliin, jolloin tarkka-ampuja eliminoi hänet. Rinoalla on kuitenkin omasta mielestään parempi suunnitelma, jossa ideana on pukea Edean ylle epämääräisen taikavoimainen koru, mikä – ainakin toivottavasti – riistäisi velhottaren voimat. Kenraali ja Quistis pitävät suunnitelmaa asianmukaisen naurettavana. Quistis ja Rinoa riitelevät aiheesta, kunnes Rinoa karkaa salaa sotkemaan SeeDien suunnitelmia. Quistis kuitenkin palaa Carawayn kartanoon pyytämään Rinoalta anteeksi – ja vielä Zell ja Selphie mukanaan. Heidän epäonnekseen Caraway on asettanut taloonsa aikalukon pitääkseen kaistapäisen tyttärensä sisällä, joten Rinoan sijaan koko porttiryhmä jääkin kartanoon loukkuun. Viemäreiden kautta ryhmä kuitenkin pääsee juuri ajoissa asemapaikalleen.\nTällä välin Rinoa hiipi presidentin palatsiin tarkoituksenaan antaa Edealle mystinen medaljonki, mutta Edea tyrmää Rinoan leikiten ja ottaa hänet hallintaansa. Sitten Edea kävelee korokkeelle pitämään ylimielisen ja vaaraa uhkuvan puheen, jota myös presidentti Deling seuraa suuren hämmennyksen vallassa. Squall ja Irvine kuuntelevat puhetta muun yleisön joukossa ja he hätkähtävät nähdessään Rinoan. Puheen päätteeksi Edea tappaa presidentin ja ottaa täten Galbadian omaan hallintaansa. Hän myös loihtii kaupungin kaariholvin patsaat eloon, jotta ne voisivat syödä Rinoan seremonian aikana veriuhrina. Squall ja Irvine ehtivät palatsin sisälle juuri parahiksi pelastamaan Rinoan, minkä jälkeen kolmikko menee asemapaikalle odottamaan oikeaa hetkeä ampua juhlakulkueeseen liittynyt Edea. Harmi vain, että siinä odotellessa Irvine alkaa hermoilla ja väittää, ettei pysty ampumaan Edeaa paineiden ollessa niin kovat. Squall tyrmistyy tästä, mutta onnistuu vakuuttamaan Irvinen edes yrittämään.\nEdean paraativaunun ajaessa kaariholviin porttiryhmä sulkee portit antaen siten tarkka-ampujaryhmälle tilaisuuden. Irvine ampuukin, mutta Edea pysäyttää laukauksen. Niinpä Squall rysäyttää varastetulla autolla kaariholville hoidellakseen työn loppuun omin käsin. Siellä Squall törmää Edean lisäksi elossa olevaan Seiferiin, josta Edea on tehnyt ritarinsa. Squall ja Seifer taistelevat yksi-yhtä vastaan, ja Squall voittaa. Rinoa ja Irvine tulevat pian Squallin avuksi Edeaa vastaan. Taistelun päätteeksi Edea kuitenkin loihtii valtavan jääpiikin, jonka hän ampuu Squallin rinnasta läpi. Squall menettää tajuntansa Rinoan kirkuessa vieressä.\nCD #2[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nLagunan elämänvaiheet jatkuvat unimaailmassa sotilasuran lopettamisella. Hän asuu nyt Winhill-nimisessä kylässä ja toimii lapsenvahtina Ellone-nimiselle tytölle samalla kun jahtaa kaupungissa mekastavia hirviöitä. Unessa Lagunan luona vierailee myös Kiros, mutta Wardin kerrotaan työskentelevän tätä nykyä D-District-vankilassa talonmiehenä. Kiros ihmettelee Lagunan kiintymystä kyläpahaseen, mutta Laguna tuntee kasvavaa kiintymystä kaupungin baarinpitäjää, Rainea, kohtaan eikä kykene jättämään tätä ja Ellonea yksin.\nHerätessään SeeDien tilanne oli seuraava: Squall oli joutunut eristysselliin samalla kun Quistis, Selphie, Zell ja Rinoa jakoivat yhteisen sellin. Joukko vartijoita tuli hakemaan Rinoan, mutta muut jäivät yhä vangeiksi. Muiden miettiessä pakokeinoa Seifer otti Squallin ja alkoi kiduttamalla udella tältä tietoja SeeDeistä, erityisesti että miksi he ovat velhottaria vastaan. Squall ei kuitenkaan tiennyt vastausta Seiferin kysymykseen ja sai kärsiä kidutuksesta. Samalla hän kuuli, että Galbadia aikoi kostotoimena laukasta ohjuksia Gardeneihin.\nZell keksi lopulta keinon päästä vapaaksi, koska hän oli ainoa, jolla oli aseet käytössä, nimittäin nyrkit. Hän huijasi vartijoita Quistisin ja Selphien avulla, pääsi ulos ja löysi kaikkien aseet. Sitten kolmikko lähti etsimään Squallia ja löysivät hänet ylemmältä tasolta. Seuraavaksi he miettivät ulospääsyä. Kaikki ajattelivat, että paras kavuta alas. Siellä heitä odotti kuitenkin karvas yllätys: he olivatkin maan alla. He lähtivät kapuamaan takaisin ylös ja tapasivat samalla Rinoan ja Irvinen.\nMonen vaiheen kautta kaikki kuusi pääsivät ulos vankilasta. Seuraavaksi he saivat nähdä Galbadian laukaisevan ohjuksia kohti Trabia Gardenin, josta Selphie oli kotoisin. Selphie vaati Squallia jakamaan ryhmän ja että hän johtaisi ryhmää ohjustukikohtaan ja Squall ryhmää Balamb Gardeniin. Squall suostui.\nOhjustukikohdassa Selphien ryhmä onnistui aiheuttamaan tukikohdan itsetuhon, mutta ei estämään ohjusten laukaisua. Kaiken lisäksi he jäivät loukkuun tukikohdan tuhoutuessa. Samaan aikaan Squallin ryhmä pääsi takaisin Balamb Gardeniin, jossa oli käynnissä täysi sekasorto. Kaksi erillistä SeeD-ryhmää tappeli keskenään siitä, kumpi oli Gardenin johtaja; rehtori Cid vai salaperäinen NORG. Sekasorrosta huolimatta Squallin onnistui varoittaa Cidiä ohjusiskusta. He löysivät Gardenin pohjatasolta hallintalaitteet sen liikuttamiseen ja Garden liikkui pois paikaltaan juuri ajoissa. Myöhemmin Squall tapasi ja päihitti NORGin, joka piti itseään Gardenin todellisena johtajana.\nKoska SeeDit eivät tienneet kuinka ohjata Gardenia, he lopulta törmäsivät Fisherman's Horizonin kelluvaan kaupunkiin joka joutui samaan aikaan Galbadian hyökkäyksen kohteeksi. SeeDit ajoivat heidät pois ja tuhosivat lopullisesti erään valmiiksi huonossa kunnossa olevan tankin. Sen sisuksista kömpi esiin Selphien johtama ryhmä, joka kuin ihmeen kaupalla selvisi ohjustukikohdan räjähdyksestä. Squall oli erittäin iloinen heidät nähdessään. Rinoa pani tämän merkille, koska tällainen käyttäytyminen ei ollut Squallin tapaista.\nVähän myöhemmin Cid teki Squallista Balamb Gardenin komentajan, jonka Squall hyväksyi vastahakoisesti. Squallin ystävät järjestivät hänelle konsertin tarkoituksena ylistää häntä ja saada hänet tajuamaan ystävyyden arvo. Tätä varten Rinoa piti hänen kanssaan kahdenkeskisen keskustelun, jonka lopuksi Squall lupasi avautua tovereilleen enemmän.\nSeeDit lähtivät matkalle tarkoituksenaan pysäyttää velhotar Edea ja varmistaa etti hän saa käsiinsä Ellonea. He ensin palasivat takaisin Balambiin ja vapauttivat sen Galbadian hallusta. Sen jälkeen Selphie ehdotti menoa Trabia Gardeniin, sillä hän halusi nähdä, mitä sille oli tapahtunut. Se oli tuhoutunut lähes täysin. Selphie pyysi ystäviään odottamaan koripallokentällä sillä aikaa kun hän kävi tapaamassa ystäviään. Kun Selphie palasi, Irvine alkoi kertoa heille lapsuudestaan orpokodissa. Hänen kertomuksensa herätti heti kaikkien mielenkiinnon, ja yllättäen he kaikki muistivat lapsuutensa juuri siinä samassa orpokodissa. Kaiken kaikkiaan siellä asuivat Squall, Quistis, Selphie, Zell, Irvine, Seifer ja heidän kaikkien arvostama tyttö Ellone, jota he kutsuivat siskoksi. He kuitenkin ihmettelivät, mikseivät he muistaneet mitään tästä ajasta. Irvine sanoi, että muistinmenetys on Guardian Forcien käytön hinta, ja jokainen heistä, paitsi Irvine, olivat käyttäneet niitä jo aiemmin. Lisäksi heidän ylihoitajansa orpokodissa oli heidän tämän hetkinen vihollisensa, Edea. Tästä huolimatta he päättivät taistella tätä vastaan ja lähtivät etsimään orpokotia löytääkseen vastauksia Edean muuttumiseen.\nOrpokodin lähellä he kohtasivat Edean ja Seiferin komentaman liikkuvan Galbadia Gardenin, ja tästä syttyi Gardenien taistelu. SeeDit olivat alakynnessä Galbadian armeijaa vastaan, mutta tästä huolimatta he onnistuivat tunkeutumaan Galbadia Gardeniin ja löysivät sieltä Edean ja Seiferin. Voitettuaan Seiferin he kohtasivat Edean auditoriossa, jossa hän julisti tuhoavansa SeeDit. Hän kuitenkin hävisi Squallin ja hänen ystäviensä käsissä. Taistelun jälkeen Rinoalle tapahtui jotain outoa. Ensin hän herätti Seiferin ruumiin ja vaipui koomaan. Samalla myös Edea muuttui takaisin omaksi itsekseen ja hän vielä tunnisti kasvattamansa lapset. Mutta hän oli silti huolissaan Ellonesta, samalla myös Squall huolestui Rinoasta.\nCD #3[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nGardenien taistelun jälkeen Edea ja SeeDit palasivat raunioituneeseen orpokotiinsa, jossa Edea kertoi, että tämä ei ole vielä ohi. Hänet oli nimittäin riivannut toinen velhotar kaukaa tulevaisuudesta, nimeltään Ultimecia. Edea kertoi, että Ultimecian tavoite on puristaa aika yhteen hetkeen. Tällaisessa maailmassa vain hän voisi olla olemassa. Onnistuakseen tässä Ultimecian piti saada käsiinsä Ellone hänen ainutlaatuisen kykynsä takia. Kyvyllään Ellone pystyi lähettämään toisten ihmisten alitajunta menneisyyteen, ja siten Ellonen kohteet pystyivät elämään menneisyyttä menneisyyden henkilöiden kautta. Tämän vuoksi Squall ja kumppanit pystyivät näkemään Lagunan menneisyyden. Esille tuli myös velhotar Adel, jonka luultiin kuolleen jo vuosia sitten, mutta Edea epäili, että hän on edelleen elossa. Kaikki tämä oli tärkeää, mutta Squallin mieli oli enemmän painottunut Rinoaan, joka makasi edelleen koomassa.\nYrittäessään saada Rinoa heräämään Ellone taas lähetti Squallin alitajunnan Lagunan menneisyyteen. Laguna ystävineen yritti päästä Estharin mantereelle pelastamaan Ellone, joka oli silloin vielä lapsi. Näyn jälkeen Ellone kertoi Lagunan viime rakastetusta, Rainesta, joka kuoli synnytettyään hänen ja Lagunan (oletettvasti) lapsen. Squall oli sitä mieltä, että ehkä Ellonen avulla hän voisi pelastaa Rinoan. Niinpä SeeDit lähtivät matkaamaan kohti Estharia, jossa Ellonen uskottiin olevan. Edea liittyi mukaan, tarkoituksenaan päästä eroon velhottaren voimistaan.\nPäästyään Estharin futuristiseen kaupunkiin heille kerrottiin, että Ellone oli matkannut kuuasemalle. Squall vei Rinoan asemalle samalla kun Estharia lähestyi valtava lentävä rakennus: Lunatic Pandora. Zell lähti ottamaan siitä selvää ja sai kuulla siitä Estharin huipputiedemies Dr. Odinelta.\nKuuasemalla Rinoa jätettiin eristyksiin,, ja Squall tapasi Ellonen. Squall oli viemässä Ellonea Rinoan luo, kunnes yhtäkkiä asemalla iski hälytys. Rinoa oli noussut koomasta, mutta näytti siltä, ettei hän hallinnut itseään. Squall ei voinut tehdä mitään estääkseen häntä, ja Rinoa vapautti Velhotar Adelin. Tämän jälkeen Rinoa jäi avaruuteen kellumaan samalla kun tapahtuma nimeltä Kuuitku alkoi, jossa Kuun pinnalla olevat hirviöt laskeutuvat Maahan Lunatic Pandoran kohdalle.\nKoko asema tuhoutui, mutta Squall ja Ellone pääsivät pelastuskapseliin. Mutta Squall ei voinut jättää Rinoaa ja hän pyysi Ellonea viemään Squallin alitajunta Rinoan menneisyyteen. Ellone onnistui ja Squall sai selville minkä takia Rinoa vaipui koomaan: Ultimecia oli ottanut hänestä vallan ja nyt Ultimecia oli siirtynyt velhotar Adeliin ja jättänyt Rinoan kuolemaan. Squall kuitenkin onnistui pelastamaan hänet ja he onnistuivat pelastatautumaan hylätyn avaruusalus Ragnarokin avulla.\nRagnarokissa heidät ohjattiin takaisin Maahan. Paluumatkalla Squall ja Rinoa pitivät Squallin yllätykseksi romanttisen keskustelun, jonka aikana selvisi, että Rinoasta oli tullut velhotar, ja nyt estharilaiset vaativat hänen luovutustaan säilytettäväksi. Molemmat hyväksyivät, vaikka he eivät olisi halunneet erota toisistaan.\nMaankamaralla estharilaiset veivät Rinoan ja Squallin muut ystävät löysivät hänet ja Ragnarokin. He taas eivät hyväksyneet Rinoan luovutusta, Quistis erityisesti. Sitten Squall ymmärsi, että hän halusi olla Rinoan kanssa, kävi miten kävi. Niinpä he lensivät Ragnarokilla pelastamaan Rinoa. Vapautettuaan tämän he palasivat takaisin Rinoan pyynnöstä Edean orpokotiin. Siellä Squall ja Rinoa tekivät toisilleen lupauksen, että jos he joutuvat erilleen, he tapaavat juuri tällä paikalla. Zell keskeytti heidän keskustelunsa kertomalla, että estharilaiset olivat laatineet suunnitelmaan Ultimecian päihittämiseen ja että he haluavat SeeDit toteuttamaan sen. Yllätyksenä oli, että pyynnön oli tehnyt Kiros-niminen mies.\nSeeDit palsivat Esthariin, jossa he tapasivat Lagunan, Kirosin ja Wardin. Vaihdettuaan muutaman sanan keskenään he kävivät käsittelemään suunnitelmaa Ultimeciaa vastaan. Suunnitelmassa oli tarkoitus hyödyntää Ellonen kykyä ja Ultimecian Aikapuristus-taikaa. Ensimmäinen vaihe oli pelastaa Ellone Lunatic Pandorasta, ja sen jälkeen tuhota velhotar Adel, jotta Ultimecia saataisiin pois hänen ruumiistaan. Tämän jälkeen Rinoa olisi ainoa velhotar nykyhetkessä, jonka Ultimecia voisi vallata. Koska Ellone olisi myös paikalla, Ultimecia voisi lopulta suorittaa Aikapuristuksen. Mutta Ellone pysäyttäisi tämän, jolloin aika puristuisi, muttei täysin. Täten Squall kumppaneineen voisi matkata aikojen halki Ultimecian tulevaisuuteen. Suunnitelmassa oli riskinsä, mutta se oli ainoa mahdollisuus.\nSeeDit käyttivät Ragnarokia hyökkäystään Lunatic Pandoraa varten. He pääsivät sisälle ja kukistivat Seiferin ja vapauttivat Ellonen. Seifer kuitenkin sai kaapattua Rinoan ja vei tämän Adelin eteen.\nCD #4[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSeeDit lähtivät Seiferin perään, ja samalla Ultimecia sai Adelin lopultakin herätettyä. Hän risteytti Rinoan Adeliin ja kävi taas SeeDejä vastaan. SeeDit kuitenkin voittivat Adelin ja heidän suunnitelmansa pystyi lopultakin alkamaan. Ultimecia aloitti aikapuristuksen, mutta Ellone pysäytti sen ja SeeDit matkasivat aikojen halki tulevaisuuteen.\nUltimecian tulevaisuus ei ollut kehuttava näky. Hän kiistatta hallitsi maailmaa tässä ajassa, mutta SeeDit edelleen taistelivat häntä vastaan. Squall ja muut pääsivät Ultimecian linnaan ja taistelivat tiensä läpi hänen kammioonsa, jossa legendaariset SeeDit lopulta kohtasivat hänet. Ultimecia oli todellakin voimakas ja täysin säälimätön velhotar täynnä vihaa. Hän myös pystyi luomaan asioita tai jopa kokonaisia olentoja toisten mielistä ja siten hän loi Squallin mielestä Griever-nimisen GF:n, joka oli squallin mielessä voimakkain GF koskaan. SeeDit voittivat sen ja Ultimecia risteytti itsensä siihen. Tämäkään ei riittänyt. Ultimecia/Griever räjähti ja hajosi. Mutta taistelu ei ollut vielä ohi. Ultimecia teki vielä viimeisen muodonmuutoksen, jossa hän kykeni suorittamaan aikapuristuksen loppuun. Kaikki olemassa oleva imeytyi häneen hitaasti, mutta tämä ei vaikuttanut SeeDeihin, koska heidän väliset siteet pitivät heidät olemassa. Ultimecia lopulta kaatui, ja tämän seurauksena aika alkoi taas palata raiteilleen.\nSeeDit matkasivat ajan virrassa päästen lopulta takaisin heidän omaan aikaansa. Squall kuitenkin eksyi toiseen aikaan Edean orpokotiin, jossa hän tapasi Edean ja näki myös itsensä lapsena. Paikalle ilmaantui myös Ultimecia joka oli kuolemaisillaan. Mutta ennen kuolemaansa hänen täytyi luovuttaa voimansa toiselle velhottarelle ja hän antoi ne Edealle. Squall kertoi Edealle olevansa SeeD ja että SeeDit ja Gardenit olivat Edean idea. Edea lopulta tajusi Squallin olevan tulevaisuudesta. Squall joutui takaisin ajan virtaan ja eksyi sinne, kunnes Rinoa löysi hänet. Lopulta he pääsivät takaisin omaan aikaansa juuri sinne, missä he olivat luvanneet tavata.\nMyöhemmin SeeDit järjestivät voitonjuhlat Ultimecian kukistumisen vuoksi Balamb Gardenissa. Selphie ja Irvine tallensivat tapahtuman videokameralla. Selphie osoitti kohti parveketta, jossa Rinoa ihaili tähtitaivasta, mutta Squallia ei näkynyt. Kamerasta loppui patteri samalla hetkellä. Lopputekstien jälkeen parveke näytetään tarkemmin, jossa Rinoa ihailee tähtitaivasta Squallin kanssa. Squall hymyilee ensimmäistä kertaa pelin aikana ja lopuksi hän ja Rinoa tekevät ensisuudelmansa.\nPeli on myynyt lähes 10 miljoonaa kappaletta, ja se on toiseksi myydyin peli sarjassa (Final Fantasy VII on myynyt lähes 13 miljoonaa).lähde?\n↑ a b c FINAL FANTASY VIII REMASTERED Playstation. Sony Interactive Entertainment LLC. Viitattu 17.3.2020. (englanniksi)\n↑ a b c d e f http://fi.finalfantasy.wikia.com/wiki/Final_Fantasy_VIII\nVirallinen Final Fantasy VIII -sivusto (englanniksi)\nFinal Fantasy VIII MobyGamesissa (englanniksi)\nFinal Fantasy VIII Internet Movie Databasessa (englanniksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Final_Fantasy_VIII&oldid=19141949”\nSivua on viimeksi muutettu 3. syyskuuta 2020 kello 21.06.


Vastaa ministeriön tutkimukseen itsensätyöllistämisestä - Suomen freelance-journalistit ry\nEtusivu » Vastaa ministeriön tutkimukseen itsensätyöllistämisestä\nVastaa ministeriön tutkimukseen itsensätyöllistämisestä\nTyö- ja elinkeinoministeriö toteuttaa tutkimuksen itsensätyöllistämisestä ja jakamistaloudesta työelämän murroksessa. Tutkimuksen tavoitteena on selvittää itsensätyöllistämisen nykyistä laajuutta ja merkitystä kasvun ja uusien työpaikkojen synnyttämiseksi tulevaisuuden työmarkkinoilla. Selvitystyö käynnistyi kesäkuussa 2016, ja tutkimuksen raportti valmistuu joulukuussa 2016. Kyselyn tuloksia hyödynnetään myös itsensätyöllistäjiin liittyvässä työttömyysturvan muutostarpeita kartoittavassa selvityksessä.\nOsana selvitystä toteutetaan sähköinen kysely pää- ja sivutoimisesti toimiville itsensätyöllistäjille eli yksinyrittäjille, ammatinharjoittajille, freelancereille ja apurahansaajille. Kyselyn toteuttaa Owal Group Oy. Tämän kyselyn lisäksi tietoa kerätään myös haastatteluilla, kirjallisuus- ja tilastoanalyysillä, työpajatyöskentelyillä ja asiantuntijoiden haastatteluilla.\nSFJ toivoo, että mahdollisimman moni yhdistyksen jäsen kävisi vastaamassa kyselyyn oheisestä linkistä:


Parhaat maisemareitit Suomessa | Outdooractive\nMatkakohteet Maisemareitit Suomessa\nMajakkamaisemaa Hailuodossa Kuva:\tVisitOulu\nSuomessa on runsaasti mielenkiintoisia ja kiehtovia vaihtoehtoja ulkoilmaihmisille! Inspiroidu seuraavan seikkailusi suunnittelussa ja katso täältä alueen parhaat maisemareitit.\nUpeimmat maisemareitit Suomessa\nNäytä kaikki maisemareitit\nMaisemareitti · Suomi\nMaisemareitti · Saaristomeri\nKoe saariston koko kirjo ympärivuotisella reitillä Turusta Utön saarelle!\nSinivuokot ja muuttolinnut ilahduttavat suojaisessa sisäsaaristossa jo huhtikuun alussa. Syyskuussa on usein kesäisiä päiviä ja lokakuussa ruska vielä värittää maisemaa.\nMaisemareitti · Liminka\nLiminganlahden lintutornit, Liminka\nKiikaroi Suomen kuuluisimmalla lintukosteikolla! Liminganlahdella on viisi lintutornia, joista pääset tarkkailemaan alueen monipuolista linnustoa ja muuta luontoa.\nPohjolan rengastie, Oulu - Hailuoto\nTOPSuositeltu reitti\tEtappi 7\nSilmänkantamattomiin jatkuvat dyynihiekkarannat, kuohuva meri ja idylliset kalastajakylät houkuttelevat viipyilemään Perämeren suurimman saaren ainutlaatuisessa tunnelmassa.\nLähde makumatkalle herkkujen Saloon ja ihastu seudun kahviloihin, ravintoloihin, panimoihin ja leipomoihin. Herkkusuille on tarjolla lähiruokaa ja -juomaa koko reitin pituudelta.\nPituus 14,9 km\nKoe kulttuuria, historian havinaa ja paikallisuutta saman reitin varrella! Reitti kulkee Salon keskustasta Wiurilan kartanon kautta ehkä Suomen ...\nläh. Olga Tammi, Visit Salo\nPituus 146,2 km\nNousumetrit 264 m\nLaskumetrit 269 m\nSinivuokot ja muuttolinnut ilahduttavat suojaisessa sisäsaaristossa jo huhtikuun alussa. Syyskuussa on usein kesäisiä päiviä ja lokakuussa ruska ...\nläh. James Simpson, St Olav Waterway - Pyhän Olavin merireitti\nPituus 74,2 km\nLaskumetrit 64 m\nKiikaroi Suomen kuuluisimmalla lintukosteikolla! Liminganlahdella on viisi lintutornia, joista pääset tarkkailemaan alueen monipuolista linnustoa ...\nläh. Arto Heikkinen, VisitOulu\nTOPSuositeltu reitti\tVaativuusluokka Etappi 7\nPituus 124,9 km\nArvioitu kesto 1:55 h\nNousumetrit 78 m\nLaskumetrit 78 m\nSilmänkantamattomiin jatkuvat dyynihiekkarannat, kuohuva meri ja idylliset kalastajakylät houkuttelevat viipyilemään Perämeren suurimman saaren ...\nläh. VisitOulu, VisitOulu\nSalon idylliset kylät -autokiertomatka\nPituus 105,4 km\nNousumetrit 836 m\nLaskumetrit 929 m\nTutustu tällä mielenkiiintoisella matkalla Salon palkittuihin ja idyllisiin kyliin, jotka ovat yhdistelmä vanhaa ja uutta kyläkulttuuria sekä ...\n"Helsingistä taigametsien vyöhykkeelle" Kiertomatkareitti\nTOPSuositeltu reitti\tVaativuusluokka Helppo Etappireitti\nPituus 1 156,4 km\nArvioitu kesto 14:00 h\nNousumetrit 4 617 m\nLaskumetrit 4 490 m\nKoe Suomen pääkaupunki Helsingin urbaani elämä ja Suomen rakastetuimmat kansalliset maisemat. Tämän lisäksi voit kokea Suomen-Venäjän rajan salot ...\nläh. Pirjo Räsänen, Metsähallitus\nreitit vesi- ja tuuliaiheiset tuotteet ja paketit yöpymispaketit näkötornit vapaa-ajan tuotteet ja paketit\nHenkilön Laura arvostelu kohteesta Koe Salon kulttuurin helmiä - kulttuurireitti\nReitin varrella on mielenkiintoinen kattaus paikallista kulttuurihistoriaa sekä monipuolisesti taidetta (ainakinnäin kesäaikaan). Aikaa meillä kului reissulla keskimääräistä enemmän, mutta matkan varrella oli hyviä taukopaikkoja.\nHenkilön Manfred arvostelu kohteesta Von Oslo zum Nordkap über den Trollstigen


tinttarillan seikkailuja: marraskuuta 2014\nÄsken katsoin läpi viime kesän treenivideoita ( x x x ). Wilma tekee niissä niin innokkaana ja iloisena.\nEn tiedä mitä on tapahtunut, mutta kun ollaan treenattu mitä tahansa, mamma ei ole innokas. Se ei edes viimeksi syyslomalla reagoinut naksuttimeen, mikä on jo aika iso juttu. Häntä ei heilunut, tyyppi vain seurasi koska oli pakko. Ikinä se ei ole ollut sellainen, ellei ole ollut väsynyt. Mutta ei se ollut väsynyt, pari viimeistä päivää oli vain maannut sisällä, yleensä silloin siitä on löytynyt ihan hurjasti poweria.\nWilma täyttää maaliskuussa 10. Vanha mamma, mun pieni tuittupää, patukkahäntä. Liekö ikä painaa vai mikä, mutta selvästi minun Kannukseen muuton jälkeen sitä ei ole kiinnostanut läheskään yhtä paljon treenit, jos ollenkaan. Se on aina ollut niin innoissaan kaikesta mitä sen kanssa on tehnyt. Ei tässä voi kuin itkeä. Mun taitava tokolabbis. Nouto on sen lemppari, kappas kummaa. Vauhtia ei ole tarvinnut ikinä treenata noudossa erikseen, se on aina juossut lujaa kapulalle ja takaisin.\nEnsiviikonloppuna menen kotiin ja aion tehdä "normaalit" tokotreenit. Otan kapulankin mukaan täältä, haluan nähdä miten noudon laita on. Pelottaa ja itkettää, en halua kirjoittaa teille taas tällaista tekstiä. En halua nähdä laiskaa, lahnaa tokokoiraa. Haluan mun tokokaverin takaisin.\nKuvat syyslomalta. Nyt täällä Kannuksessa on -15 pakkasta ja yli 30cm lunta. Luvassa siis viikonloppuna paljon lumikuvia!\nLähettänyt Mirka klo 11/06/2014 5 kommenttia:\nTunnisteet: asiaa, koira, löpinää, treenit\nHuh, tänään aamupäivällä se loppui. Kahdeksan päivän kennelvuoro. Oli kyllä mukavaa, mutta kolme viimeistä aamua on tehnyt todella tiukkaa, en meinannut millään saada itseäni ylös sängystä.. Kyllähän tässä olisi pari vapaapäivää ihan paikallaan - n. 55h tuli vietettyä aikaa hoitolalla. Ihan kiitettävästi siis! Nyt kuitenkin jatkuu normaalisti kouluviikko; mm. huomenna raivaussahaa, keskiviikkoilta navetalla & torstai kokonaan navetalla. Eli heihei seitsemän aamuherätykset, kerkeehän teistä kahden aamun verran nauttia..\nVaikka viikonloppuna on isänpäivä, jään kämpille. Raskas kentsuviikko takana & tulevat navettapäivät pistävät aika koville, siihen päälle vielä raastava junamatka ja lyhyt viikonloppu kotona - ei kiitos. Olisin todellakin halunnut kotiin, mutta ehkä mä selviän vielä yhden viikon täällä. Tämä on muuten ensimmäinen kerta kun olen ihan yksin viikonlopun kämpillä! Täytyy kehitellä jotain tekemistä etten vallan tylsisty, onneksi tuo riiviö pitää huolen ettei kuitenkaan ihan kokonaan tekeminen lopu kesken.\nViime viikolla ei päästy kennelvuoron takia osallistumaan verstaalla olleeseen sisähakuun, mutta neiti loisti entistä paremmin tänään. Tänään oli alkuiltapäiväntunnit sisäetsintää namien muodossa.\nEnsin oli viisi piiloa melkein tyhjillään olevan talon yläkerrassa. Rilla oli taas niin pätevä, löysi kaikki ja helposti. Piiloja oli mm. kaapissa (pimeä kaappi ja ovi vain pienesti raollaan - meni itsenäisesti ilman mitään apuja!), oven & sohvan takana, rappusissa, pöydällä ja tuolilla. Hyvin käytti nenää, mutta täytyy tehdä enemmän korkealle piiloja niin saadaan nenää ylemmäs. Nyt menee siis aika paljon maavainulla, mutta hetken pyörittyään älyää nostaa nenääkin.\nTauko ja sitten yhdessä huoneessa kaksi piiloa. Huoneen keskellä oli biljardipöytä, jonka ääressä kaksi meidän luokkalaista pelasivat biljardia. Rilla ei ottanut yhtään häiriötä liikkuvista ihmisistä eikä äkillisistä kovista äänistä.. Vaude!! Piiloista toinen oli pienellä hyllyllä seinällä ja toinen ikkunalaudalla. Opettajamme sanoi, että saan auttaa jos näyttää ettei Rilla yletä itse. Ja pyh se mitään apua tarvinnut, sitkeä sissi sai namit ihan itse ja nopeasti löysikin!\nPäästiin pari tuntia aikaisemmin pois, joten laskettiin koirat vapaaksi viereiselle pellolle. Aikansa ne pallon perässä juoksivat ja temusivat, kunnes kaikki oli aika kiitettävästi pyöritelty mudassa niin oli hyvä lähteä kämpille. Rilla on siitä asti vetänyt sikeitä, kohta täytyisi tehdä vielä vähän perusasentoa ja jalkojen välissä kävelyä kunnes nukkumatti kutsuu.\nJos teillä on kiinnostusta niin voisin kirjoittaa kennelvuorosta erikseen vähän tarkemman postauksen? Jos jo nyt keksitte jotain, mitä erityisesti haluatte tietää kennelvuorosta, jättäkää kysymyksenne kommenttiboksiin! Poimin ne sieltä ja vastailen niihin siinä postauksessa, jos sellaisen haluatte.\nLähettänyt Mirka klo 11/03/2014 13 kommenttia:\nTunnisteet: haku, kennelvuoro, koira, koulu, löpinää, treenit


Virustietokantojen päivitys - Tietoturva - Ilta-Sanomat\nSaksalaisen AV-Test-tutkijaryhmän mukaan alkuvuoden neljän vakavan sähköpostiviruksen tunnisteiden valmistaminen kesti virustorjuntayhtiöstä riippuen vajaasta seitsemästä tunnista lähes 30 tuntiin. Reaktioajat laskettiin Dumaru.Y:n, Mydoom.A:n, Bagle.A:n ja Bagle.B:n löytymisajankohdista.\nInternet-julkaisu Earthweb kertoo saaneensa saksalaiselta AV-Test-tutkijaryhmältä selvityksen virustorjuntayhtiöiden reaktioista tammi-helmikuussa löydettyjen sähköpostivirusten torjunnassa.\nEarthwebin mukaan AV-Test tarkistaa virustorjuntayhtiöiden virustietokantoja käyttäjille jakavat palvelimet viiden minuutin välein. Viruksen löytymisajankohta määritetään MessageLabsin havaintojen perusteella.\n23 virustorjujan vasteajat\nNeljän viruksen tunnisteiden jakeluvalmiiksi saamiseksi kuluneista ajoista laskettiin keskiarvot. Selvitykssä tarkasteltiin 23 virustorjujan toimintaa.\nSelvästi nopeiten suojaa asiakkailleen tarjosi KasperskyLab, jolla kesti keskimäärin vajaa seitsemän tuntia kuvauksen julkistukseen. Suomalainen F-Secure oli tilastojen mukaan neljänneksi nopein, hieman yli yhdeksän tunnin reaktioajalla. Yli vuorokauden kuvausten laatiminen kesti A2:lla, McAfeella, Symantecilla ja InoculateIT-VET:llä.\nH:M AV-ohjelma 06:51 Kaspersky 08:21 Bitdefender 08:45 Virusbuster 09:08 F-Secure 09:16 F-Prot 09:16 RAV 09:24 Antivir 10:31 Quickheal 10:52 InoculateIT-CA 11:30 Ikarus 12:00 AvG 12:17 Avast 12:22 Sophos 12:31 Dr.Web 13:06 Trend Micro 13:10 Norman 13:59 Command 14:04 Panda Software 17:16 Esafe 24:12 A2 27:10 Symantec 29:45 InoculateIT-VET\n- Quickheal, Ikarus ja Virusbuster tunnistivat Dumarun.Y:n heuristisesti, jolloin ajaksi merkittiin nolla.\n- Norman ja RAV tunnistivat heuristisesti Bagle.B:n.\n- A2:lta ei tullut kuvausta Bagle.B:lle kolmeen vuorkauteen, jolloin testi loppui. Ajaksi merkittiin 35 tuntia.\nDigitoday 24.6.2003 15:49


Espoon lähtötilannekartoitus - PDF\nDownload "Espoon lähtötilannekartoitus"\n1 Eurooppalainen tasa-arvon peruskirja kuntien toiminnallisen tasa-arvon systemaattisen edistämisen välineenä TASE-projekti Espoon lähtötilannekartoitus Katsaus Espoon toimintaympäristöön sukupuolieriteltyjen tilastojen valossa\n3 Sisältö Esipuhe Espoon kaupungin strategia ja tavoitteet Espoon kaupungin arvot Väestörakenne Työpaikat ja toimialarakenne Työllisyys ja toimiala Koulutus ja urakehitys Terveys Turvallisuus ja väkivallan kohteeksi joutuminen Poliittinen aktiivisuus ja edustus sekä osallistuminen kunnan ja lähiyhteisön toimintaan Tasa-arvotyön organisointi Espoossa Lähdeluettelo\n4 TASE-projekti Espoon lähtötilannekartoitus Esipuhe Kunnat ovat tärkeässä asemassa naisten ja miesten tasa-arvon vahvistamisessa. Demokraattinen päätöksenteko, hyvin järjestetyt kuntapalvelut ja turvallinen arki luovat perustan kuntalaisten tasa-arvolle. Sukupuolten välillä voi olla eroja erilaisilla elämänalueilla, minkä vuoksi eri-ikäisillä naisilla, miehillä, tytöillä ja pojilla saattaa olla erilaisia tarpeita kuntien palveluille. Kuntalaisten välisiä eroja on tärkeää tunnistaa, jotta tietoa voidaan käyttää laadukkaan päätöksenteon ja suunnittelun pohjana. Tämän lähtötilannekartoituksen tavoitteena on tehdä näkyväksi näitä eroja. Kartoitus kokoaa yhteen eri aihealueiden tilastoja ja luo tiiviin katsauksen sukupuolten välisiin eroihin Suomessa ja Espoossa. Lähtötilannekartoitus on osa Kuntaliiton TASE- hanketta, jonka tarkoituksena on vahvistaa tasa-arvoa kunnissa. Projektissa kehitetään käytännön keinoja, joilla kunnat voivat viedä toiminnallista, esimerkiksi palveluiden ja päätöksenteon tasa-arvoa käytäntöön. Projekti pohjautuu Eurooppalaiseen peruskirjaan naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta paikallishallinnossa. Peruskirja on laadittu Euroopan kuntajärjestöjen ja kuntien yhteistyönä, ja Kuntaliiton hallitus on suositellut kunnille ja maakuntien liitoille sen hyväksymistä. Projektissa peruskirjaa viedään käytäntöön neljässä pilottikunnassa: Espoossa, Salossa, Turussa ja Vantaalla. Lähtötilannekartoitukset on laadittu jokaisesta neljästä kunnasta, ja niiden tarkoituksena on luoda katsaus näiden kuntien toimintaympäristöihin sukupuolieriteltyjen tilastotietojen valossa. Kartoitukset auttavat ymmärtämään, millaisessa kehyksessä projektin tavoitteita on lähdetty toteuttamaan ja myös laajemmin sitä, millaisia sukupuolten välisiä eroja Suomalaisessa yhteiskunnassa on eri elämänalueilla. Tähän lähtötilannekartoitukseen on poimittu erityisesti väestöön, työllisyyteen, koulutukseen, terveyteen, turvallisuuteen sekä poliittiseen edustukseen liittyviä tilastoja. Valitut tilastot eivät kata aukottomasti kaikkea saatavilla olevaa tietoa, vaan niiden on tarkoitus toimia ajatusten herättäjänä ja tiiviinä katsauksena niihin asioihin, joissa kunnan asukkaiden sukupuolella voi olla merkitystä. Raportin ovat tuottaneet yhteistyössä Kuntaliitto ja Mattias Karlsson Åbo Akademista. Tausta-aineistoja on koonnut lisäksi Ramboll Management Consulting Oy. Raportin toimitti Milla Sandt ja taitosta vastasi Nina Palmu-Pietilä. Helsingissä 7. kesäkuuta 212 Sinikka Mikola projektipäällikkö, erityisasiantuntija Suomen Kuntaliitto 4\n5 1 Espoon kaupungin strategia ja tavoitteet Espoon kaupungin toiminta-ajatus: Espoon kaupunki luo edellytyksiä kuntalaisten hyvälle elämän laadulle sekä tarjoaa yrittämiselle kansainvälisesti kilpailukykyisen toimintaympäristön kestävän kehityksen periaattein. Espoon kaupungin toimintaajatus: Espoon kaupunki luo edellytyksiä kuntalaisten hyvälle elämän laadulle sekä tarjoaa yrittämiselle kansainvälisesti kilpailukykyisen toimintaympäristön kestävän kehityksen periaattein. Minkälainen kaupunki Espoo haluaa olla? Espoon strategian mukaan Espoon visio vuodelle 22 on seuraava: Espoo on edelläkävijä. Espoo on hyvä paikka asua, oppia, tehdä työtä ja yrittää. Espoo on mo niarvoinen ja mo nikulttuurinen kaupunki, jossa on avoin ja innostava ilmapiiri. Espoon historialli nen perinne, vaihteleva luonto, merellisyys, viihtyisät asuinalueet ja toimivat yhteydet muodos tavat kaupunki keskusten jäsentämän turvallisen kaupunkiympäristön. Espoo on yksilön ja yhtei sen vastuun kaupunki. Espoo luo vahvat edellytykset kuntalaisten henkiselle ja fyysiselle kehityk selle. Es poossa on laadukkaat palvelut ja monipuoliset harrastusmahdollisuudet. Espoo osana pääkau punkiseutua tunnetaan maailmanlaajuisesti verkottuneena huipputeknologian, koulutuk sen, kulttuurin, liikunnan, tutkimuksen ja innovaatioiden erityisosaajana. Espoo on ilmastomuu toksen torjunnan edelläkävijä. Espoo-strategian näkökulmat ovat elinvoimainen ja kilpailukykyinen kestävän kehityksen kaupunki, asiakas ja kaupunkilainen, palvelujen järjestäminen, henkilöstö sekä talous. Kullekin strategiselle näkökulmalle on asetettu päämäärä, johon pyritään saavuttamalla valtuustokaudelle asetetut konkreettiset tavoitteet. Seuraavassa on esimerkkinä avattu päämäärää sekä valtuustokauden tavoitteita palveluiden järjestäminen ja asiakas ja kaupunkilainen -otsikoiden alta. Palveluiden järjestämisen päämäärä: Palvelujen järjestämistä ja palveluverkkoa on kehitetty tavoitetila 22 -konseptin mukaisesti. Valtuustokauden tavoitteet liittyen palveluiden järjestämiseen: Palveluvalikoima muodostaa ennaltaehkäisevien, terveys- ja hyvinvointieroja kaventavien, kuntalaisen omatoimisuutta tukevien sekä asiakkaan valinnanvapautta lisäävien palvelujen kokonaisuuden. Palvelujen järjestämisessä käytetään tuotantotapoja, joilla varmistetaan toiminnan taloudellisuus, vaikuttavuus ja energiatehokkuus. Palvelutuotantoa ja prosesseja kehitetään innovatiivisesti itsepalvelua ja sähköistä asiointia laajentaen. Palveluverkkoa suunniteltaessa lähtökohtana pidetään kaupungin tarkastelua kokonaisuutena sekä palveluverkon jakautumista lähipalveluihin, alueellisiin palveluihin, kaupunkitasoisiin ja seudullisiin palveluihin huomioiden eri kieliryhmien tarpeet. Päätöksenteon pohjaksi arvioidaan eri vaihtoehtojen ilmastovaikutukset. 5\n6 TASE-projekti Espoon lähtötilannekartoitus Epätarkoituksenmukaisista yksiköistä luovutaan ja toimintoja yhdistetään suuremmiksi kokonaisuuksiksi ilmastovaikutukset huomioiden. Suomenkielisten, ruotsinkielisten ja muiden kieliryhmien palvelut voivat sijoittua yhteisiin toimitiloihin. Palveluja tuotetaan yli kuntarajojen. Tilasuunnittelussa parannetaan toiminnan ja tilojen käytön taloudellisuutta, muunneltavuutta ja energiatehokkuutta sekä yhteiskäyttömahdollisuuksia. Hallinto- ja palvelutoimitilojen tilatehokkuutta parannetaan. Kaupunkikonsernin sisäiset palvelut ovat tehostuneet merkittävästi. Palveluiden arviointiin on laatu-, asiakastyytyväisyys- sekä taloudellisuus- ja tuottavuusmittarit. Kestävä kehitys ja ympäristökriteerit on otettu huomioon palveluja tuotettaessa ja hankittaessa Asiakas ja kaupunkilainen -painopisteen päämäärä: Espoolaiset ovat entistä aktiivisempia ja omatoimisempia huolehtien itsestään, läheisistään ja lähiympäristöstään. Palvelumme laatu säilyy hyvänä molemmilla kotimaisilla kielillä. Valtuustokauden tavoitteet: Espoolaiset kokevat asuinalueensa, yhteisönsä ja kaupunkikeskukset turvallisina. Espoolaisten mahdollisuudet osallistua palveluiden ja lähiympäristönsä kehittämiseen ovat lisääntyneet. Lasten, nuorten ja ikäihmisten hyvinvointia on parannettu. Maahanmuuttajat kotoutuvat nopeasti ja asuinalueita eheyttävästi ja maahanmuuttajien työllisyysaste on kasvanut. Espoolaiset hoitavat suurimman osan asioinnistaan sähköisesti. Espoolaiset ovat tyytyväisiä kaupungin järjestämiin palveluihin. 1.1 Espoon kaupungin arvot Asukas- ja asiakaslähtöisyys Asukas- ja asiakaslähtöisyydellä tarkoitamme asiakkaan tarpeiden ja tavoitteiden arvostamista kaikessa toiminnassa. Asukas- ja asiakaslähtöisyys koskee niin asukkaille ja muille asiakkaille annettavia palveluja kuin organisaation sisäisiäkin palveluja. Se merkitsee myös asukkaiden ja asiakkaiden antamien tietojen tai heiltä saadun palautteen huomioon ottamista palvelujen ja muun toiminnan kehittämisessä. Suvaitsevaisuus, inhimillisyys ja tasa-arvo Suvaitsevaisuudella ja tasa-arvolla tarkoitamme toisten ajatusten arvostamista, eri mielipiteiden yhtäläistä kuuntelua, ihmisten tasa-arvoa ja oikeudenmukaista kohtelua, sukupuolten välisen tasa-arvon edistämistä sekä erilaisuuden ymmärtämistä niin yksilö- kuin ryhmätasolla. Suvaitse vaisuus tarkoittaa myös erilaisten kulttuurien ymmärtämistä ja rinnakkaiseloa. 6\n7 Luovuus ja innovatiivisuus Luovuudella ja innovatiivisuudella tarkoitamme uusien asioiden ja ideoiden tuottamista ja käyt töönottoa, jatkuvaa monipuolista kokeilu-, tutkimus- ja kehitystoimintaa sekä nopeaa omaksu mista ja oppimista. Kumppanuus ja yhteisöllisyys Kumppanuudella ja yhteisöllisyydellä tarkoitamme kaikkia osapuolia hyödyttävää avointa yhteis työtä ja verkostomaista työtapaa sekä monipuolisia liittoutuma- ja kumppanisuhteita. Se tar koittaa myös asiakkaiden mukanaoloa ja osallistumista palvelun suunnitteluun ja toteutukseen tasaveroisena osallistujana. Tuloksellisuus ja vaikuttavuus Tuloksellisuudella ja vaikuttavuudella tarkoitamme toiminnan tuottavuutta, taloudellisuutta ja vaikuttavuutta. Tuloksellisella toiminnalla saavutetaan haluttuja vaikutuksia. Tuloksellisuus tar koittaa onnistumista asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa eri tasoilla. Palvelut ja muu toi minta on tehokkaasti ja taloudellisesti järjestetty. Kestävä kehitys Kestävällä kehityksellä tarkoitamme, että kehitämme kaupunkia noudattaen kaikissa ratkaisuissa kestävän kehityksen periaatteita. Edistämme toiminnallamme ekologista, taloudellista ja sosiaa lista kestävyyttä. Osana sosiaalista kestävyyttä on historiallisen ja kulttuurisen perinnön vaalimi nen sekä kristillisen perinnön ja monikulttuurisuuden kunnioittaminen. Espoon kaupungin strategiassa linjatut arvot nostavat selvästi esille suvaitsevuuden ja ihmisten yleisen tasa-arvon rinnalla sukupuolten välisen tasa-arvon edistämisen. Vaikka sukupuolten välinen tasa-arvo onkin näin nostettu esille tärkeäksi osaksi kaupungin toiminnan arvopohjaa, muuttuu se näkymättömämmäksi tarkasteltaessa kaupungin strategiaa. Miesten ja naisten välistä tasa-arvoa ei ole tehty näkyväksi strategiassa, siinä määritellyissä strategisissa painopisteissä, niiden konkreettisissa päämäärissä tai tavoitteissa. Palveluverkkouudistuksen suuntaviivoja näyttävä Tavoitetila 22 -strategiapaperi ei tarjoa lisätietoa siitä, huomioidaanko eri sukupuolet tulevaisuuden palveluverkkoa suunniteltaessa. Kaupungin talousarvio- ja strategiatyö pohjautuu kaupungin omaan tietotuotantoon, jota kuvaavat Espoon kaupungin kotisivuilta löytyvät Toimintaympäristö 211 -julkaisut 1. Niistä ainoastaan kaupungin henkilöstöä kuvaavissa tiedoissa sukupuolet on tehty systemaattisesti näkyväksi. Esimerkiksi Kuntapalvelut 2 -julkaisussa mahdollisia sukupuolten välisiä eroja ei ole raportoitu. Tähän on kuitenkin tulossa muutos, sillä tulevat julkistukset tulevat tarkastelemaan kuntalaisten palvelutyytyväisyyttä siten, että erot eri sukupuolten välillä on tehty näkyväksi. Alla olevassa taulukossa on käyty läpi strategian laadinnan ja muun päätöksenteon tukena toimivan Toimintaympäristö 211 -raportin eri osat sekä tarkasteltu sitä, miten eri sukupuolet on huomioitu. 1 Espoon kaupunki 212a. 7\n8 TASE-projekti Espoon lähtötilannekartoitus Raportti Julkaisupvm. Sukupuolinäkökulma Espoo eurooppalaisessa Sukupuolten väliset vertailut on toteutettu työllisistä, vertailussa koko- ja osa-aikatyötä tekevistä. Lisäksi tarkastellaan kaupunginvaltuuston sukupuolijakaumaa vertailukunnissa. Henkilöstö Sukupuolet on tehty näkyväksi tarkasteltaessa kaupungin henkilöstörakennetta. Sen sijaan tuloksissa, joissa käydään läpi esimerkiksi turvattomuuden tunnetta ja työilmapiiriä, vastaajien sukupuolta ei ole tehty näkyväksi. Hyvinvointi Sukupuolia ei ole raportissa tehty näkyväksi. Kaupunkirakenne, liikenne Sukupuolia ei ole raportissa tehty näkyväksi. ja ympäristö Maahanmuuttajien asuminen Sukupuolia ei ole raportissa tehty näkyväksi. Palvelut Sukupuolia ei ole raportissa tehty näkyväksi. Perheet ja asuntokunnat Sukupuolet näkyvät erilaisten asuntokuntien osuuksien tarkastelussa. Eri perhekunnikseen on erotettu Äiti ja lapsia sekä Isä ja lapsia. Rakennus- ja asuntokanta Sukupuolia ei ole raportissa tehty näkyväksi. Talous Sukupuolia ei ole raportissa tehty näkyväksi. Väestö ja väestönmuutokset Sukupuolet näkyvät erilaisten asuntokuntien osuuksien tarkastelussa. Eri perhekunnikseen on erotettu Äiti ja lapsia sekä Isä ja lapsia. Suomen- ja ruotsinkielisten osuuksia kuvataan. Sukupuolen mukaan jaoteltua tietoa on käytännössä vain vähän. Yritykset, työpaikat Sukupuolia ei ole raportissa tehty näkyväksi. Tilastoisja työllisyys sa on kuitenkin eritelty maahanmuuttajat sekä nuoret omiksi ryhmikseen, erityisesti tarkasteltaessa työttömyyttä. Sekä Espoon strategia että sitä tukeva tilastoaineisto huomioivat varsin vähän kuntalaisia miehinä ja naisina. Sen sijaan esiin on nostettu muita väestöryhmiä, kuten nuoriso, vanhukset, maahanmuuttajat ja ruotsinkieliset. 8\n9 2 Väestörakenne Espoo on Suomen toiseksi suurin kaupunki ja vuoden 211 lopussa kaupungissa oli runsaat 252 asukasta, joista 51 prosenttia on naisia ja 49 prosenttia miehiä 2. Ruotsia äidinkielenään puhuu asukkaista 8 prosenttia ja muita kieliä runsaat prosenttia. Kaupungin väkiluku on kasvanut 2-luvulla keskimäärin noin 3 5 asukkaan vuosivauhdilla ja vuosittainen väestönlisäys on lisännyt erityisesti vieraskielisten osuutta. Koko Helsingin seudulle tehdyssä vieraskielisten väestöprojektissa muita kuin kotimai sia kieliä puhuvien määrän arvioidaan kasvavan Espoossa vuoteen 22 mennessä henkilöillä. Silloin vieraskielisten määrä olisi lähes 31 ja ennusteen mukaan tämä vastaisi noin 13 prosenttia väkiluvusta vuonna Ikärakenteeltaan Espoon asukkaat ovat nuorempia koko maahan verrattuna, mikä ilmenee kuviosta 1, jossa sekä Espoon että Suomen väestö on eritelty ikäryhmittäin. Alle 45-vuotiaiden ikäryhmä on Espoossa suhteellisesti muuta maata suurempi. Sen sijaan yli 45-vuotiaiden ikäryhmissä tilanne on päinvastainen; nämä ikäryhmät ovat Espoossa suhteellisesti pienempiä koko maahan verrattuna. Tämä koskee etenkin yli 65 vuotta täyttäneiden ihmisten osuutta väestöstä. Kuvio 1: Väestön ikärakenne Espoossa ja koko maassa vuonna 211, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Väestörakenne) Espoo Koko maa Kuvio 1: Väestön ikärakenne Espoossa ja koko maassa vuonna 211, % 2 Suomen virallinen tilasto (212) Väestörakenne. 3 Helsingin (Lähde: kaupungin Suomen tietokeskus virallinen (2). tilasto 212, Väestörakenne) 9\n10 TASE-projekti Espoon lähtötilannekartoitus Kun Espoon asukkaiden ikäjakaumia tarkastellaan sukupuolen mukaan (kuvio 2), on havaittavissa, että yli 65 vuotta täyttäneiden ikäluokassa naisia on selvästi suurempi osuus kuin miehiä. Muiden ikäryhmien osalta tilanne on päinvastainen, paitsi että sukupuolten väliset erot ovat pienemmät. Espoon tilanne on tässä suhteessa samankaltainen kuin Suomessa yleensä, mikä johtuu siitä, että Suomessa naiset elävät pidempään kuin miehet. Naisten elinajanodote on noin 6,5 vuotta pidempi kuin miesten ja siksi on ymmärrettävää, että yli 65-vuotiaiden ikäryhmästä naisia on suhteellisesti enemmän kuin miehiä 4. Kuvio 2: Väestön ikärakenne sukupuolittain Espoossa vuonna 211, %. (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Väestörakenne) Miehet Naiset Espoon nykyisin suhteellisen nuori ikärakenne vanhenee, vaikka päivähoito- ja kouluikäisten määrä lähivuosina hieman kasvaakin. Vanhuuseläkeiän saavuttaneiden espoolaisten Kuvio 2: Väestön ikärakenne sukupuolittain Espoossa vuonna 211, %. määrä (Lähde: kas vaa nopeasti. Suomen virallinen Vuonna 22 tilasto yli 212, 65 vuotta Väestörakenne) täyttäneiden osuuden ennustetaan olevan 45 prosenttia nykyistä suurempi. Väestömäärissä tämä tarkoittaisi kasvua noin 13 8 henkilöillä. Kuvio 3 näyttää, miten tämä kehitys tulee tulevaisuudessa heijastumaan kaupungin väestön ikärakenteen. Ennusteen mukaan yli 65-vuotiaiden ikäryhmän osuus kaupungin väestöstä kasvaa noin 4 prosenttiyksiköllä vuoteen 22 mennessä. Silloin yli 65-vuotiaiden osuus on noin 16 prosenttia verrattuna nykyiseen 12 prosenttiin. Seuraavien vuosikymmenien aikana kasvu hiipuu jonkin verran, mutta jatkuu silti, kun taas ennusteen mukaan muiden ikäryhmien osuudet pysyvät ennallaan tai kutistuvat. Vuonna 24 yli 65 vuotta täyttäneiden osuuden ennustetaan olevan runsaat 21 prosenttia koko Espoon väestöstä. 4 Suomen virallinen tilasto 212: Kuolleet.\n11 Kuvio 3: Espoon ennustettu ikärakenne vuosina 22 24, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Väestöennuste) Kuvio 3: Espoon ennustettu ikärakenne vuosina 22 24, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Väestöennuste) 3 11\n12 TASE-projekti Espoon lähtötilannekartoitus 3 Työpaikat ja toimialarakenne Valtakunnallisesti katsoen miesten ja naisten välillä on merkittäviä eroja työ elämään sijoittumisessa (kuvio 4). Julkinen sektori työllistää huomattavasti suuremman osa naisista (41 %) kuin miehistä (16 %). Sen sijaan miehet työskentelevät suhteellisesti enemmän sekä yksityisellä sektorilla että yrittäjinä. Tässä suhteessa Espoo ei ole poikkeus. Maininnan arvoista on kuitenkin se, että Espoossa sukupuolten väliset erot ovat jokaisen sektorin osalta pienempiä verrattuna koko maahan. Espoossa työssäkäyvien naisten ja miesten osuuden erotus esimerkiksi julkisella sektorilla on 18 prosenttiyksikköä, kun koko Suomen vastaava luku on 7 prosenttiyksikköä korkeampi. Sekä miesten että naisten osalta yksityinen sektori työllistää Espoossa suhteellisesti enemmän verrattuna valtakunnalliseen tasoon. Vastaavasti julkisen sektorin ja yrittäjien osuudet ovat pienemmät. Erityisesti tämä koskee yrittäjien osuutta työssäkäyvistä miehistä ja julkisen sektorin osuutta työssäkäyvistä naisista. Kuvio 4: Työssäkäyvät työnantajasektorin 5 mukaan Espoossa ja koko maassa vuonna 29, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Työssäkäynti) Miehet Naiset Miehet Naiset Espoo Koko maa Julkinen sektori Yksityinen sektori Yrittäjät Kuvio 4: Työssäkäyvät työnantajasektorin 1 mukaan Espoossa ja koko maassa vuonna 29, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Työssäkäynti) Tässä yhteydessä on kuitenkin syytä mainita, että tilastot käsittävät kaikki Espoon työpaikat. Tämä tarkoittaa sitä, että myös henkilöt jotka työskentelevät Espoossa mutta asuvat toisessa kunnassa, ovat mukana tilastoissa. Siitä huolimatta luvut ovat ainakin suunta-antavia. 5 Julkinen sektori koostuu valtiolla ja kunnissa työskentelevistä. Yksityinen sektori sisältää myös valtioenemmistöisissä osakeyhtiöissä työssäkäyvät. Kuviosta on jätetty pois henkilöt, joiden työnantajasektori on luokiteltu tuntemattomaksi. 12\n13 Työnantajasektorin lisäksi väestön työllistymistä on mahdollista tarkastella eri toimialojen mukaan. Toisin kun edellä, nämä tilastot käsittävät pelkästään Espoon kaupungin asukkaiden sijoittumisen, eivätkä Espoossa työskentelevät muiden kuntien asukkaat ole mukana laskelmissa. Kuviosta 5 ilmenee, että Espoossa valtaosa naisista työskentelee palvelualoilla. Sama koskee miehiä, mutta heidän osaltaan palvelualat työllistävät suhteellisesti pienemmän joukon (74 prosenttia) verrattuna naisiin (85 prosenttia). Sen sijaan espoolaiset miehet työskentelevät naisia useammin jalostusaloilla. Espoossa naisten jakauma eri toimialojen mukaan vastaa hyvin pitkälti koko maan tilannetta. Miesten osalta palvelualojen osuus on selvästi suurempi ja jalostusalojen osuus vastaavasti pienempi kuin valtakunnallisesti. Koko maassa alkutuotanto työllistää vain erittäin pienen osan väestöstä, ja näin on myös Espoossa Kuvio 5: Työlliset toimialan 6 mukaan Espoossa ja koko maassa vuonna 29, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Työssäkäynti) Alkutuotanto Jalostus Palvelut 3 56 Muut Miehet Naiset Miehet Naiset Espoo Koko maa Kuvio 5: Työlliset toimialan 2 mukaan Espoossa ja koko maassa vuonna 29, % (Lähde: 6 Alkutuotanto: Suomen virallinen (A) Maa-, tilasto metsä- 212, ja kalatalous Työssäkäynti) Jalostus: (B, D-E) Kaivostoiminta; Sähkö-, kaasu ja lämpöhuolto; Vesi-, viemäri- ja jätehuolto (C) Teollisuus (F) Rakentaminen Palvelut: (G-I) Tukku- ja vähittäiskauppa; Kuljetus ja varastointi; Majoitus- ja ravitsemistoiminta (J) Informaatio ja viestintä (K) Rahoitus- ja vakuutustoiminta (L) Kiinteistöalan toiminta (M-N) Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta; Hallinto- ja tukipalvelutoiminta (O-Q) Julkinen hallinto ja maanpuolustus; Pakollinen sosiaalivak.; Koulutus; Terveys- ja sosiaalipalv. Muut: (R-U) Muut palvelut Kuviosta on jätetty pois henkilöt, joiden toimiala on luokiteltu tuntemattomaksi. 2 Alkutuotanto: (A) Maa-, metsä- ja kalatalous Jalostus: Palvelut: (B, D-E) Kaivostoiminta; Sähkö-, kaasu ja lämpöhuolto; Vesi-, viemäri- ja jätehuolto (C) Teollisuus (F) Rakentaminen (G-I) Tukku- ja vähittäiskauppa; Kuljetus ja varastointi; Majoitus- ja ravitsemistoiminta (J) Informaatio ja viestintä 13\n14 TASE-projekti Espoon lähtötilannekartoitus 4 Työllisyys ja toimiala Työssäkäyntitilastojen tarkastelu sukupuolinäkökulmasta tekee näkyväksi naisten ja miesten välisiä eroja työllisten ja työttömien osuuksissa työvoimasta. Kuten kuviosta 6 käy ilmi, espoolaisista miehistä oli työttömänä 7 prosenttia vuoden 2 lopussa, kun naisten osalta vastaava lukema oli 5 prosenttia. Työllisten ja työttömien osuuden ero sukupuolten välillä on Espoossa hieman pienempi kuin koko maassa, ja kokonaisuudessaan miesten ja naisten työllisyys on Espoossa muuta maata suhteellisesti korkeampi. Kuvio 6: Työllisten ja työttömien osuudet työvoimasta Espoossa ja koko maassa vuonna 2, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Työssäkäynti) Miehet Naiset Miehet Naiset Työlliset Työttömät Espoo Koko maa Kuvio 6: Työllisten ja työttömien osuudet työvoimasta Espoossa ja koko maassa vuonna 2, % (Lähde: Yksi lähestymistapa Suomen virallinen miesten tilasto ja 212, naisten Työssäkäynti) välisten toimeentuloerojen (ja siten esim. köyhyyden) tarkasteluun on keskimääräisten veronalaisten tulojen vertailu. Kuten koko Suomessa keskimäärin, myös Espoossa miesten keskimääräiset veronalaiset tulot ovat suuremmat kuin naisten vastaavat tulot. Kuviossa 7 on esitetty naisten ja miesten keskimääräinen ansiotulotaso ikäryhmittäin. Laskelmissa ei ole huomioitu esimerkiksi koulutustaustaa, työnantajasektoria tai asemaa. Koko maahan verrattuna Espoon asukkailla on sekä miesten että naisten osalta keskimäärin korkeammat tulot jokaisessa ikäryhmässä. Miesten ja naisten keskimääräisten ansiotulojen erot ovat huomattavasti muuta maata suuremmat kaikissa muissa ikäryhmissä paitsi alle 24-vuotiaissa. Koko maan tasolla tuloerot miesten ja naisten välillä ovat yleensä noin 7 euroa (vuonna 2), mihin verrattuna Espoossa sukupuolten väliset tuloerot ovat jopa kaksinkertaiset. 14\n15 Kuvio 7: Veronalaiset tulot keskimäärin ikäryhmittäin Espoossa ja koko maassa vuonna 2, tuhat euroa (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Veronalaiset tulot) Miehet Naiset Espoo Koko maa Kuvio 7: Veronalaiset tulot keskimäärin ikäryhmittäin Espoossa ja koko maassa vuonna 2, tuhat euroa (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Veronalaiset tulot) 7 15\n16 TASE-projekti Espoon lähtötilannekartoitus 5 Koulutus ja urakehitys Noin 43 prosentilla Espoon asukkaista on toisen asteen jälkei nen tutkinto. Kuviosta 8 ilmenee, että naisten vastaavat luvut ovat korkeampia kuin miesten (47 prosenttia verrattuna 42 prosenttiin). Koko maahan verrattuna Espoon väestö on korkeammin koulutettua. Mitä korkeampi koulutusaste, sitä suurempi on erotus Espoon ja koko maan toisen asteen jälkeisen tutkinnon suorittaneiden välillä. Koko maan tasolla naiset ovat jokaisessa toisen asteen jälkeisen koulutuksen kategoriassa suorittaneet tutkinnon miehiä suhteellisesti useammin. Erot sukupuolten välillä kuitenkin kutistuvat mitä korkeammasta koulutusasteesta on kyse. Sama kaava toistuu myös Espoossa, mutta sillä erolla, että suurempi osa miehistä kuin naisista on suorittanut ylemmän korkeakouluasteen ja tutkijakoulutusasteen tutkinnon. Kuvio 8: Toisen asteen jälkeisen tutkinnon suorittaneiden osuus Espoon ja koko maan väestöstä vuonna 2, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Väestön koulutusrakenne) Miehet Naiset Miehet Naiset Tutkijakoulutusaste Ylempi korkeakouluaste Alempi korkeakouluaste Alin korkea-aste Espoo Koko maa Kuvio 8: Toisen asteen jälkeisen tutkinnon suorittaneiden osuus Espoon ja koko maan väestöstä Kaikki eivät jatka opiskelua peruskoulun jälkeen. Koko maassa 11,5 prosenttia vuonna 2, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Väestön koulutusrakenne) vuotiaista on koulutuksen ulkopuolella, mikä tarkoittaa sitä, että he eivät opiskele tai heillä ei ole peruskoulun jälkeistä tutkintoa. Kuviossa 9 on nähtävissä, että koko maassa koulutuksen ulkopuolella olevista suurempi osa on miehiä. Erotus sukupuolten välillä on koko maan osalta 3 prosenttia ja myös Espoossa tilanne on samankaltainen. 16\n17 Kuvio 9: Koulutuksen ulkopuolelle jäävien osuus vuotiaiden ikäryhmässä Espoossa ja koko maassa vuonna 2, % (Lähde: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos 212, Tilasto- ja indikaattoripankki SOTKAnet, id:3219) Miehet Naiset 4 2 Espoo Koko maa Kuvio 9: Koulutuksen ulkopuolelle jäävien osuus vuotiaiden ikäryhmässä Espoossa ja koko maassa vuonna 2, % (Lähde: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos 212, Tilasto- ja indikaattoripankki SOTKAnet, id:3219) 17 9\n18 TASE-projekti Espoon lähtötilannekartoitus 6 Terveys Miesten ja naisten terveydessä ja kuolemansyissä on tilastojen valossa selkeitä eroja. Suomessa vuosittain noin 1 henkilöä tekee itsemurhan ja noin 75 prosenttia tekijöistä on miehiä 7. Espoossa luvut ovat samansuuntaisia 8. Myös alkoholin aiheuttamissa kuolemissa miehet ovat selvässä enemmistössä sekä Espoossa että koko maassa 9. Alkoholin lisäksi puhutaan myös tupakoinnin ja ylipainon aiheuttamista terveysriskeistä. Myös tähän liittyy Suomessa sukupuolten välisiä eroja vuotiaista miehistä noin 24 prosenttia tupakoi päivittäin ja lähes 58 prosenttia on ylipainoisia, kun taas naisten vastaavat osuudet ovat runsaat 15 prosenttia ja noin 43 prosenttia. Koska tupakointi ja ylipaino kasvattavat riskiä sairastua vakaviin sairauksiin, nämä tekijät toimivat terveysindikaattoreina. Siksi voidaan todeta, että naisten elintavat ovat miehiä terveellisempiä ainakin tupakoinnin ja ylipainon näkökulmasta katsottuna. Espoon omien, ei sukupuolittain eriteltyjen tilastotietojen 11 mukaan kaupungin terveystoimessa lääkärikäynnit ovat vähentyneet, mutta puolestaan lastenneuvola, äitiysneuvola- ja perheneuvo lakäynneissä on tapahtunut suuri kasvu vuosien 2 ja 29 välillä. Tämä heijastaa Espoon suurta lapsi-ikäluokkaa ja sen kasvavia palvelutarpeita. Tilastojen valossa miehet ja naiset eroavat myös tarkasteltaessa sairauspäivärahaa. Kuviosta ilmenee, että sekä koko maan tasolla että Espoossa naiset saavat suhteellisesti useammin sairauspäivärahaa kuin miehet. Koko maan tasoon verrattuna sairauspäivärahaa saaneiden määrä on Espoossa kuitenkin sekä naisten että miesten osalta huomattavasti pienempi. 7 Vuonna 2 (Suomen virallinen tilasto (212) - Kuolemansyyt). 8 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (212) - Terveystietojen esitysjärjestelmä Terveytemme.fi. Alkoholikuolemat, menetetyt elinvuodet. 9 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (212) - Terveystietojen esitysjärjestelmä Terveytemme.fi. Itsemurhat, menetetyt elinvuodet. Vuonna 2 (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos 212: Tilasto- ja indikaattoripankki SOTKAnet, id:719; id: 351). 11 Espoon kaupunki (211). 18\n19 Kuvio : Sairauspäivärahaa saaneet vuotiaat / vastaavanikäistä vuonna 2, lkm (Lähde: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos 212, Tilasto- ja indikaattoripankki SOTKAnet, id:35) Miehet Naiset Espoo Koko maa Kuvio : Sairauspäivärahaa saaneet vuotiaat / vastaavanikäistä vuonna 2, lkm (Lähde: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos 212, Tilasto- ja indikaattoripankki SOTKAnet, id:35) 19\n20 TASE-projekti Espoon lähtötilannekartoitus 7 Turvallisuus ja väkivallan kohteeksi joutuminen Suomen väkivaltatilastot osoittavat, että miehet joutuvat naisia useammin ryöstöjen sekä henkeen ja terveyteen kohdistuneiden rikosten uhreiksi ja naiset puolestaan seksuaalirikosten uhreiksi. Koska rikostilastoja ei ole saatavilla kuntatasolla sukupuolittain, joudutaan tyytymään maakuntatason tilastoihin. Kuviosta 11 ilmenee, että sukupuolten jakauma eri rikosten ryhmissä on Uudellamaalla samankaltainen kuin valtakunnallisella tasolla. Kuvio 11: Eri rikosten 12 uhrit sukupuolittain Uudellamaalla ja koko maassa vuonna 2, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Poliisin tietoon tullut rikollisuus) Seksuaalirikokset Koko maa Uusimaa Henki- ja terveysrikokset Ryöstöt Seksuaalirikokset Henki- ja terveysrikokset Uhrina mies Uhrina nainen Ryöstöt Kuvio 11: Eri rikosten 3 uhrit sukupuolittain Uudellamaalla ja koko maassa vuonna 2, % (Lähde: Suomen virallinen tilasto 212, Poliisin tietoon tullut rikollisuus) Valtakunnallisesti perheväkivallan kohteeksi joutuneiden määrä on kasvanut vuodesta 26 vuoteen 211 (kuvio 12). Naiset joutuvat perheväkivallan kohteeksi huomattavasti miehiä useammin. Esimerkiksi vuonna 211 perheväkivallan asianomistajista 71 prosenttia oli naisia ja 29 prosenttia miehiä. Miesten osuus asianomistajista on kasvanut suhteellisesti vuodesta 26 vuoteen 211 siten, että erotus sukupuolten välillä oli vuonna prosenttia ja vuoteen 211 mennessä prosenttiyksikköä vähemmän, eli noin 42 prosenttia. 12 Seksuaalirikokset sisältävät raiskausrikokset ja lapsen seksuaalisen hyväksikäytön. Henki- ja terveysrikokset koostuvat tapon ja murhan yrityksistä sekä pahoinpitelyrikoksista. 2\nEurooppalainen tasa-arvon peruskirja kuntien toiminnallisen tasa-arvon systemaattisen edistämisen välineenä TASE-projekti Turun lähtötilannekartoitus Katsaus Turun toimintaympäristöön sukupuolieriteltyjen


Arjen Karusellissa: Taimien purkitusta\nHullu kukkanainen täällä vauhdissa taas. Tänään oli vihdoin aikaa siirtää pikku taimia isompiin purkkeihin. Ihanaa kun saa lyödä kädet multaan, edes sisätiloissa. Mikähän siinä mullassa on, kun saa aina hymyn huulille. :) Tänään purkitin kaunopunahattua, laventelia, myskimalvaa, puistolemmikkiä ja kehäkukkaa.\nHyvä, että otin viime kesänä perennataimien ruukut talteen. Nyt niille on käyttöä. Laitoin purkkeihin vain numeron. Listasta näen mitä mikäkin numero merkkaa.\nJoihinkin astioihin oli vähän holahtanut siemeniä, enkä millään pystynyt ottamaan kaikkia talteen. Olisi homma levinnyt käsistä totaalisesti.\nAiemmin purkittamani tomaatit on kasvaneet kivasti.\nTunnisteet: kaunopunahattu, kehäkukka, kevät, laventeli, myskimalva, perennat, puistolemmikki, puutarha, taimikasvatus\nBetween 28. huhtikuuta 2017 klo 15.59\nMinun tomaattini ovat aika samannäköisiä. Jotenkin ovat tänä keväänä kasvaneet hyvin hitaasti.\nJa tästä postauksestasi muistin, että maurinmalvat ovat kylvämättä. Hommiin siis.\nHanna H 28. huhtikuuta 2017 klo 18.19\nMukavaa vappua! :D


Meistä / Om oss – Ryhmä 40 000 / Grupp 40 000\nRyhmä 40 000 -verkosto (R40K) on opiskelijoiden äänitorvi kaupungin politiikkaan.\nR40K:n tavoitteena on korkeakouluopiskelijoille tärkeiden asioiden edistäminen Turun kunnallispoliittisessa päätöksenteossa. Ryhmässä ovat mukana TYY, Åbo Akademis Studentkår, Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta TUO, Studerandekåren Novium vid Yrkeshögskolan Novia, Diakonia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta O’Diako ja Humanistisen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta HUMAKO. Ryhmä edustaa nimensä mukaisesti noin 40 000 korkeakouluopiskelijaa.\nR40K:n kunnallispoliittinen ohjelma vuosille 2017-2019 tehtiin opiskelijoille suunnatun laajan kuntapoliittisen kyselyn pohjalta. Ohjelman teemoja ovat: Opiskelijoiden osallisuus ja kiinnittyminen Turkuun, kampusalue osana kaupunkia ja opiskelijoiden hyvinvoinnista pohja menestykselle.


Paperisilppuri P-3 Rexel Auto+300X ristiinleikkaava paperintuhooja netistä Paperisilppuri | ECO-toimistotarvikkeet verkkokauppa\nPaperisilppuri Rexel Auto+300X Turvaluokka P-3\nPaperisilppuri Rexel Auto+300X Turvaluokka P-3 hinta 634,80€\nPaperisilppuri Rexel Auto+ 300X 4x40m on ristiinleikkaava tehokas ja helppokäyttöinen laadukas paperintuhojaa, joka silppuaa myös luottokortteja ja niittejä. Pinoamalla voit silputa kerralla jopa 300 arkkia. Toimitus ilman rahtikuluja nopeasti. Katso P1 - P7 turvaluokitukset tästä.\nPaperisilppuri verkkokaupastamme hintaan 634,80 €\nPaperisilppuri Rexel Auto+300X Turvaluokka P-3. Se on hyvälaatuinen toimistotuote, jota toimitetaan kun sitä saapuu varastoon (n. kuukausi).\nUudentyyppinen paperintuhooja. Pinoa 300 arkkia, laita tuhoojaan, sulje kansi ja kone hoitaa loput. Manuaalisyötön kapasiteetti 80 arkkia. Tuhoaa myös luottokortit, niitit ja klemmarit.\nmitat: 590 x 350 x 490 mm\nkapasiteetti A4/80g: 300 arkkia\nsilpun koko: 4x40mm\nnopeus: 3 m/min\njätesäiliö: 40 l\nPaperisilppuri Rexel Auto+250X 4x40 mm 250 arkkia on ekologinen toimistotarvike. Tämä tuote tai sen valmistaja on saavuttanut nämä laatusertifikaatit sekä ympäristömerkit ja -tunnukset. Tuotteen hyvän laadun varmistaa laatusertifikaatti. Eco-toimistotarvikkeet.fi - valikoimaan on valittu paljon laatusertifioituja tarvikkeita. Suosi ympäristöä säästäviä toimistotuotteita!\nVerkkokaupassa on myynnissä 5792 yrityskäyttöön ja toimistoon sopivaa ekologista tuotetta. Nettipalvelussamme on valittavissa samankaltaisia tuotteita joiden välinen vertailu kannattaa. Suosittelemme esimerkiksi 187090 Paperisilppuri Dahle PaperSAFE 22017 työpaikalle. Toimitamme tuhansia muitakin edullisia toimistotarvikkeita, joita suosittelemme myös kovaan ammattikäyttöön. Monilla asiakkaillamme on helppokäyttöisestä verkkokaupasta hyviä kokemuksia, joten he tilaavat ympäristöystävällisesti kaiken toimistolle tarvittavan samasta paikasta. Nettitilauksissa nopea ja tehokas perilletoimitus. Turvallinen suomalainen nettikauppa - paljon konttoritarvikkeita halpaan hintaan.\n2103250EU Paperisilppuri Rexel Auto+300X Turvaluokka edullisesti netistä\nVerkkokaupasta halvalla Paperisilppuri Rexel Auto+300X Turvaluokka - EAN-koodi: 5028252309561\n634,80€ / kpl alv 0%\nHinta 266,40€ / kpl


Ruotsi ajoi alas kansallisen puolustuksensa ja keskittyi kansainvälisiin kriisinhallintatehtäviin. Kuningas jakoi viime toukokuussa veteraanipäivänä neljälle haavoittuneelle ruotsalaissotilaalle kunniamerkit. Käteltävänä Andreas Stenberg, joka haavoittui Afganistanissa vuonna 2011. JOEL THUNGREN/RUOTSIN PUOLUSTUSVOIMAT\n12.03.2017 klo 10:05\nNäin jakautuvat Suomen ja Ruotsin sotilaalliset voimavarat. Suomi on numeroiden mukaan vahva maalla, Ruotsi merellä. Ilmassa Suomi on todellisuudessa vahvempi. Vertailun tiedot ovat tuoreimmasta englantilaisesta The Military Balance -julkaisusta. ILTALEHTI\nSuomea saattaisivat kiinnostaa Ruotsin varastoimat taistelupanssarivaunut, saksalaiset Leopard 2A5 -vaunut. Osa panssarivaunuista on nyt otettu uudelleen käyttöön. Viime joulukuussa ruotsalainen sotilasosasto harjoitteli Gotlannissa. BEZAV MAHMOD\nRuotsilla on viisi sukellusvenettä. Kuvan HMS Gotland on yksi maailman parhaimmista vedenalaisista lajissaan. Kuva on San Diegosta Yhdysvalloista. Amerikkalaiset vuokrasivat ruotsalaisen sukellusveneen laivaston harjoitusvastustajaksi. ANDERS SJÖDéN/RUOTSIN PUOLUSTUSVOIMAT\nRuotsin ilmavoimien tuki Suomen liikekannallepanotilanteessa voisi olla tarpeellinen apu. Ruotsilla on satakunta kuvan Jas Gripen -hävittäjää. LOUISE LEVIN/RUOTSIN PUOLUSTUSSVOIMAT\nLeangkollenin seminaarissa Norjan puolustusministeri Ine Eriksen Søreide kytki tilanteet Arktisella alueella pohjoisessa ja Itämeren alueella yhteen ja samaan kokonaisuuteen. Venäjän asevoimilla on vahvat keskittymät pohjoisessa ja Pietarin ympäristössä. Muut pohjoismaiden ministerit ja Naton edustaja yhtyivät norjalaisministerin näkemykseen täysin.


MATERIAN TAJU: Alpakka synttärit\nKuopuksen kymppijuhlia vietettiin Linnunradan-tilalla Juurussuolla alpakka metsätalutuksen ja -agilityn parissa. Tämä oli mainio juhlatuokio suloisten eläinten kanssa. Alpakat äänetelevät vaimeasti ynisemällä ja oppimat kulkemaan riimussa. Alpakoilla on kuitenkin luonnetta ja aina niiltä ei löydy menohaluja. Tytöt ovat kaikki "hevoshulluja" ja rohkeasti he lähtivät alpakoita metsään taluttamaan ja sen jälkeen kokeilemaan juosten estehyppyjä ja pujottelua.\nLopuksi saimme uudessa kahvila ja tilapuodissa Sateen Tuvassa nauttia pizzaa ja vohveleita. Samalla avattiin ihanat lahjat. Meitä suosi ihana syysilma ja vietimme mukavan elämyksellisen juhlahetken. Päivänsankarin taluttaman suloisen alpakan nimi on Sade ja se oli kaikkien suosikki. Harmaan sävyinen siro alpakka jonon hännillä on Madonna.\nLähettänyt SarP klo 21.04\nTunnisteet: lapset, lifestyle, oma elämä\nAnonyymi 9. lokakuuta 2020 klo 18.52\nHauska idea ja varmasti mieluinen sekä sankarille että vieraille. -q\nSarP 10. lokakuuta 2020 klo 11.38\nVarmasti jäi kaikkien mieleen mukavana muistona.\nHetkiä kotona 2010\nSyyslomalla Oulujärven rannalla\nTaidekalenteri 2021 Schjerfbeck\nInspiraatio NYT 2010


Suomen julkisen talouden kokoa liioitellaan herkästi: oikea koko on lähempänä 20:tä prosenttia, ei 60:tä | Yle Uutiset | yle.fi\nSuomen julkisen talouden kokoa liioitellaan herkästi: oikea koko on lähempänä 20:tä prosenttia, ei 60:tä\nJulkisen talouden koosta annetaan aika ajoin pullistettua kuvaa. Viimeksi näin teki A-studiossa Suomen yrittäjien pääekonomisti.\nKuinka iso on Suomen julkinen talous?\nJulkisuudessa lentelee silloin tällöin virheellisiä arvioita, kuten "melkein 60 prosenttia koko bruttokansantuotteesta". Tällöin hälytyskellojen pitäisi soida heti: KLINGKLINGKLING.\nViimeksi kellot pärähtivät soimaan keskiviikkona 25. tammikuuta, kun Suomen yrittäjien pääekonomisti Mika Kuismanen vieraili A-studiossa:\n– Mun mielestä on absurdia väittää, etteikö meidän julkiset menot, jotka on about 57 prosenttia BKT:sta, etteikö siellä olisi jotain sellaista, jota me pystytään sopeuttamaan, Kuismanen sanoi keskustelussa hallituksen taloustavoitteista (voit katsoa oikean kohdan tästä linkistä kohdasta 10.20).\nKuismanen käytti virheellistä tai ainakin epätarkkaa muotoilua, mistä Ylelle tuli katsojapalautetta. Oikeasti kyse on siitä, että julkisten menojen suhde BKT:hen eli bruttokansantuotteeseen on 57,7 prosenttia – ja tuoreilla luvuilla tasan 57 prosenttia. Bruttokansantuote ei koostu julkisista menoista eli kyse on vain kokoluokan vertailusta, siis koulutyyliin omenoilla selitettynä näin:\nVaikka sanoissa välttäisi suoranaiset virheet, julkisten menojen ja BKT:n suhdeluvun käytössä on silti ongelma. Se ei oikein kuvaa julkisen sektorin kokoa, Tilastokeskuksen yliaktuaari Tuomas Rothovius sanoo.\nJulkiset menot eivät ole osa bruttokansantuotetta vaan sananmukaisesti menoja. Bruttokansantuote taas ei koostu menoista, vaan siitä mitä Suomi tuottaa eli tuotettujen tavaroiden ja palvelujen yhteenlaskettua arvoa: ravintolassa myytyjä aterioita, opettajan pitämiä oppitunteja ja tehtaassa koottuja tuotteita.\nLisätään kahden omenakasan rinnalle kolmas, eli verrataan julkisten menojen suhdetta yksityisten menojen ja BKT:n suhteeseen. Yksityiset menot ovat paljon julkisia menoja suuremmat ja ylittävät bruttokansantuotteen koon:\nHetkinen! Miten joku voi olla yli 100 prosenttia? Juuri siksi, että BKT on eri asia kuin julkiset tai yksityiset menot, Rothovius selittää.\n– Menot ja tulot kuvaavat rahavirtoja, bruttokansantuote taas tuotannon arvonlisäystä. Jos yksityisen sektorin kaikki menot otetaan huomioon, summa ylittää BKT:n huomattavasti.\nUnohdetaan äskeisestä keskimmäinen omenakasa eli BKT. Julkisten ja yksityisten menojen vertailu johtaa oikeille jäljille, eli että yksityinen sektori on selvästi julkista suurempi.\nMitä mittareita sitten pitäisi katsoa? Tilastokeskus suosittelee kahta mittaria. Joko katsomaan sitä, paljonko bruttokansantuotteesta on yksityistä ja julkista, tai sitten sitä moniko suomalainen on julkisella puolella töissä.\nNämä kaksi mittaria ovat 30 viime vuoden aikana kehittyneet näin:\nNäillä mittareilla julkisen talouden koko asettuisi 20–25 prosenttiin koko taloudesta.\n– Näissä näkyy juuri se asia, johon pyritään viittaamaan. Eli kuinka isoa osaa taloudesta julkinen talous pyörittää, Rothovius sanoo.\nOngelma 57 prosentin luvun käytössä on Tilastokeskuksen mukaan myös se, että luku voi tuottaa aivan väärän mielikuvan. Siis suoraviivaisesti sen, että julkisen sektorin koko olisi 60 prosenttia Suomen taloudesta.\n– Niin sen saattaa äkkiseltään ymmärtää, ja sehän kuulostaa aivan kamalalta. Ei ihme jos sen kuultuaan haluaa leikkauksia julkisiin menoihin, yliaktuaari Rothovius sanoo.\nEri maissa julkinen sektori on tunnetusti eri kokoinen. Joissain maissa esimerkiksi eläkkeet ovat enimmäkseen yksityisen sektorin heiniä, Suomessa suurelta osin julkisella sektorilla. Graafissa erottuvat myös taantuma-ajat eli 1990-luvun alun lama ja vuonna 2008 alkanut taantuma. Taantuma-aikoina julkiset menot lisääntyvät, kun esimerkiksi työttömyyskorvauksia maksetaan enemmän.\nViime vuosina julkisen talouden osuus koko taloudesta on hieman kasvanut, ja tähän julkisen talouden kriitikotkin ovat kiinnittäneet huomiota. Suomen julkisen sektorin koko on EU-maista kärkipäätä ja Pohjoismaiden joukossa pienimpiä:\nJutun alussa hälytyskello KLINGKLINGKLING soi Suomen yrittäjien pääekonomisti Mika Kuismaselle. Oliko A-studion virhe lipsahdus?\n– Oli. Tarkoitin julkisten menojen suhdetta bruttokansantuotteesta, Kuismanen sanoo.\nVuonna 2014 samanlainen virhe johti Julkisen sanan neuvoston langettavaan päätökseen (siirryt toiseen palveluun). Tuolloin Helsingin Uutiset ei suostunut oikaisemaan ulkopuolisen kolumnistinsa väitettä "julkiset menot ovat pian 60 prosenttia kansantuotteesta" (siirryt toiseen palveluun).\nKuismanen on pääekonomisti. Helsingin Uutisten vieraskolumnisti Johannes Koroma oli toimitusjohtaja EK:ta edeltäneessä Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitossa (TT). Julkisten menojen ja BKT:n suhdelukua on käyttänyt myös presidentti Sauli Niinistö.\nMiksi taloustuntijatkin käyttävät lukua 60 prosenttia, ellei se kuvaa julkisen talouden kokoa pätevästi?\n– Ymmärrän Tilastokeskuksen kritiikin, se on tavallaan ihan totta. Mutta tämä on yksi mittari, ja mielestäni kannattaa käyttää monia mittareita. Mitä useammalta kantilta asiaa katsoo, sitä paremman kuvan saa, Kuismanen sanoo.\nOnko luvun käyttö riski, jos yleisölle jää mielikuva että julkinen talous on melkein 60 prosenttia koko taloudesta?\n– Eihän sellaista riskiä tietysti voi poislaskea, etteikö yleisö voisi näinkin tulkita. Mutta se on yksi mittari, eikä tulkinta välttämättä ole minusta huono tai vaarallinen.\nOnko kyse siitä, että 60 prosenttia on dramaattisempi luku kuin 20 prosenttia, jos haluaa kritisoida julkista taloutta?\n– Hyvä kysymys, mutta en ole itse ajatellut asiaa tuolta kantilta. Luulen, että yksi tekijä joka on tuonut BKT-luvut tapetille on yhteinen eurooppalainen säännöstö. EU:ssa esimerkiksi velkaantuneisuutta tai rakenteellista alijäämää suhteutetaan juuri bruttokansantuotteeseen, ja niitä on alettu käyttää myös kotimaisessa keskustelussa.\nPitäisikö 57 prosentin rinnalla käyttää myös yksityisten menojen suhdetta BKT:hen, 180 prosenttia?\n– Ilman muuta. Jos näitä kahta käytettäisiin, se antaisi meidän taloudestamme vain täydemmän kuvan. Itsekin sitä tulee viljeltyä liian vähän.\nKuinka suuri Suomen julkinen sektori oikeastaan on? 31.1.2014\njulkinen taloustalousjulkiset menotbruttokansantuoteTilastokeskusSuomijulkinen sektoriMakrotalous ja talouspolitiikkaPohjoismaattalousindikaattorittaloustieteilijät