ELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT PDF\nDownload "ELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT 2010"\n1 ELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT 2010 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto: Eurooppa investoi maaseutualueisiin.\n2 2 ELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT 2010 Sisällysluettelo 1 Sitoumuksen antamisen edellytykset Tuen määrä ja sen maksaminen Täydentävät ehdot tuen ehtona Perusehdot Perusehtojen noudattaminen Nauta- ja sikatilojen yhteiset eläinten terveydenhuoltoon liittyvät vaatimukset Nautatiloilla noudatettavat terveydenhuoltoon liittyvät vaatimukset Nautojen ruokinta ja muu hoito Sikatiloilla noudatettavat terveydenhuoltoon liittyvät vaatimukset Sikojen ruokinta ja muu hoito Lisäehdot Lisäehtojen valinta Nauta- ja sikatiloille yhteinen lisäehto Nautatilojen lisäehdot Sikatilojen lisäehdot Olosuhteiden muutokset sitoumuksen aikana Ilmoitusvelvollisuus olosuhteiden muutoksista Tuotantosuunnan vaihtaminen Lisäehdon vaihtaminen ja siitä luopuminen Sitoumukseen sisältyvien eläinten määrän väheneminen Sitoumuksesta vapauttaminen ja siitä luopuminen Sitoumuksen siirtäminen Eräitä tukeen liittyviä seikkoja Termejä Asiakirjojen säilyttäminen Tuen julkisuus Valvonta LIITE 1 Terveydenhuollon vaatimukset nautatiloilla LIITE 2 Terveydenhuollon vaatimukset sikatiloilla... 16\n3 3 ELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT Sitoumuksen antamisen edellytykset Sitoumuksen antaminen Eläinten hyvinvoinnin tukea voivat hakea nauta- ja sikatilat. Tukea saadakseen viljelijän tulee toimittaa sitoumus eläinten hyvinvoinnin tuesta paikalliselle maaseutuelinkeinoviranomaiselle. Sitoumusaika on viisi vuotta. Vuonna 2010 annettu sitoumus alkaa ja päättyy Viljelijä sitoutuu toimenpiteen edellyttämien velvoitteiden noudattamiseen valitsemansa eläinlajin tai valitsemiensa eläinlajien osalta. Viljelijällä on oltava hallinnassaan koko sitoumuksen ajan vähintään 10 eläinyksikköä kyseistä eläinlajia maatilallaan. Tuen ehtoihin sisältyvä terveydenhuoltosopimus on tehtävä ensimmäisen sitoumusvuoden loppuun ( ) mennessä. Eläinlääkärin tätä tarkoitusta varten tarvittava käynti on kuitenkin oltava tilattuna viimeistään sitoumusta koskevaa hakemusta jätettäessä. Sitoutuminen tehdään täyttämällä ja allekirjoittamalla lomake Lnro 188 ja toimittamalla se mennessä sen kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle, jonka alueella eläinten tuotantorakennus sijaitsee. Lisäksi kaikkina sitoumusvuosina tuen maksatusta haetaan erillisellä hakemuksella (Lnro 101 B). Sitoutumiseen ja lisäehtojen valintaan liittyy tiettyjä rajoituksia, joista kerrotaan jäljempänä. Viljelijä ja maatila Viljelijällä tarkoitetaan eläinten hyvinvoinnin tuen osalta kotieläintuotantoa harjoittavaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden ryhmää riippumatta siitä, mikä on ryhmän ja sen jäsenten oikeudellinen asema. Viljelijältä ei edellytetä tietyn vähimmäispeltoalan tai muun alan hallintaa, elleivät eläinten hyvinvoinnin tuen sitoumusehdot edellytä sitoumukseen sisällytettävien tuotantoeläinten laiduntamista tai jaloittelua. Maatilalla tarkoitetaan viljelijän johtamaa yhden tai useamman kiinteistön tai kiinteistön osan tai tuotantorakennuksen ja sen maapohjan muodostamaa, maatalouden harjoittamiseen käytettävää toiminnallisesti ja taloudellisesti itsenäistä tuotantoyksikköä, jota hallitaan yhtenä kokonaisuutena omistuksen tai vuokrauksen perusteella. Ikä Viljelijän tai hänen puolisonsa on sitoumuksen antamista edeltävän vuoden joulukuun 31. päivänä oltava vähintään 18-vuotias, mutta ei yli 65-vuotias niin, että hän on voinut täyttää aikaisintaan tuona päivänä 65 vuotta. Vuonna 2010 sitoutuvan viljelijän tulee olla syntynyt välisenä aikana täyttääkseen ikävaatimuksen. Puolisoilla tarkoitetaan aviopuolisoita ja avioliitonomaisissa olosuhteissa eläviä, tuloverolain (1535/1992) 7 :n 3 momentissa tarkoitettuja henkilöitä. Alle 18-vuotiaalle voidaan myöntää tukea vain, jos hän on solminut avioliiton tai jos hän harjoittaa maataloutta yhteisomistajana yhdessä vanhempiensa tai heistä jommankumman kanssa taikka jos tuen myöntämiseen on muita erityisiä syitä. Jos kysymys on useamman viljelijän yhdessä harjoittamasta maataloudesta tai yhteisömuodossa harjoitettavasta maataloudesta, voidaan tuki myöntää sillä edellytyksellä, että näiden osalta vähintään yksi viljelijä, yhtiömies, jäsen tai osakas täyttää ikää koskevan edellytyksen. Ikäedellytys ei koske julkisoikeudellista yhteisöä, yhdistystä, säätiötä, koulutilaa eikä vankilatilaa. Yleiset vaatimukset Viljelijän on täytettävä eläinten terveydenhuollon vaatimukset. Viljelijän on säilytettävä terveydenhuoltosopimus, eläinlääkärin antamat todistukset tehdyistä terveydenhuoltokäynneistä, vuosittain päivitetyt terveydenhuoltosuunnitelmat sekä mahdolliset eräkohtaiset yhteenvedot eläinten sairastuvuudesta. Viljelijän tulee varmistaa, että tuen ehdot täyttyvät kaikilta osin koko sitoumuskauden ajan. Perusehtoihin sisältyvät terveydenhuollon vaatimukset ja jäljempänä selvitetyt muut ehdot. Perusehtojen noudattamisen lisäksi viljelijä voi valita enintään kaksi lisäehtoa. Eläinlajikohtaisen lisäehdon voi valita, jos kyseistä eläinlajia on vähintään 10 ey koko sitoumuskauden ajan ja muut edellytykset täyttyvät. Tuen ehtona olevia toimenpiteitä on toteutet-\n4 4 tava ensimmäisenä sitoumusvuonna pääsääntöisesti toukokuun 1. päivästä lähtien, mutta viimeistään joulukuun loppuun mennessä ellei ehdon osalta ole sanottu muuta määräaikaa. Terveydenhuoltosopimus tulee olla tehtynä viimeistään ensimmäisen sitoumusvuoden loppuun ( ) mennessä. Terveydenhuolto-käynnit ja th-suunnitelma tulee olla tehtynä viimeistään jokaisen sitoumusvuoden loppuun (30.4.) mennessä. 2 Tuen määrä ja sen maksaminen Eläinten hyvinvoinnin tuen maksamisen hakeminen Tuen maksamisen edellytyksenä on vuosittaisen maksatushakemuksen tekeminen myös ensimmäisenä tukivuotena. Tilalla, jolla on nautoja ja sikoja ja joka sitoutuu noudattamaan sekä nauta- että sikatilan tukiehtoja, eläinmäärä lasketaan samoilla periaatteilla kuin alla on kerrottu. Nautatilalla maksatushakemuksena on käytettävä maataloushallinnon vahvistamaa lomaketta (Lnro 101 B, Tukihakemus). Tukihakemus palautetaan kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle vuosittaisen tukihaun yhteydessä. Erillistä tukihakuun liittyvää eläinmääräilmoitusta ei tarvita. Nautojen eläinmäärät saadaan Maatalouden Laskentakeskuksen ylläpitämästä nautarekisteristä, josta hallinto laskee tukeen oikeutettujen nautojen määrän laskentapäivinä. Tukea saadakseen hakijan on ilmoitettava naudat nautarekisteriin. Tuki maksetaan sitoumuksen alkamisvuonna toukokuun 1. päivän ja elokuun 1. päivän välisen ajan eläinyksikkömäärien keskiarvon perusteella. Seuraavina vuosina eläinyksikkömäärä on tukihakua edeltävän vuoden elokuun 2. päivän ja tukihakuvuoden elokuun 1. päivän välisen ajanjakson eläinyksikkömäärien keskiarvo. Sikatilalla maksatushakemuksena on käytettävä maataloushallinnon vahvistamaa lomaketta (Lnro 101 B, Tukihakemus), joka toimitetaan maaseutuelinkeinoviranomaiselle kevään tukihaun yhteydessä. Maksun perusteeksi tarvitaan sikojen määrä. Se saadaan Eviran ylläpitämästä sikarekisteristä, josta hallinto laskee tukeen oikeutettujen sikojen määrän laskentapäivinä. Tukea saadakseen hakijan tulee ilmoittaa siat sikarekisteriin Eviran ohjeiden mukaan. Tuki ei ole tarkoitettu villisikatarhoille. Sikojen ey-määrä lasketaan seuraavien päivien tukikelpoisista eläinmääristä: - sitoutumisvuonna: touko-, kesä-, heinä- ja elokuun 1. päivien eläinyksikkömäärien keskiarvo - muina sitoumusvuosina: tukihakua edeltävän vuoden syys-, loka-, marras- ja joulukuun 1. päivien ja tukihakuvuoden tammi-, helmi-, maalis-, huhti-, touko-, kesä-, heinä- ja elokuun 1. päivien eläinyksikkömäärien keskiarvo. Hallinnon suorittamassa laskennassa jätetään kuitenkin huomiotta suurin ja kaksi pienintä kuukausittaista eläinmäärää (myös sitoutumisvuonna). Rekisteriin ilmoitetuista kolme kuukautta tai sitä nuoremmista porsaista otetaan huomioon puolet. Lisäksi on huomattava, että sitoumus jatkuu, vaikka tilalla olisi lyhytaikainen (korkeintaan muutamia kuukausia) tuotantotauko. Tässä tarkoitettuja tuotantotaukoja voi aiheutua seuraavista olosuhteista: - tietyt kotieläintuotantomuodot - kotieläinrakennuksen peruskorjaus tai laajennus - tuotantosuunnan muuttaminen - ylivoimainen este, esimerkiksi vastustettavan eläintaudin tai tilalta saneerattavan tartunnan takia. Tukeen oikeutetut eläimet muutetaan eläinyksiköiksi taulukon mukaisesti (ks. myös Luku 7): ELÄINLAJI ELÄINYK- SIKKÖ (EY) Naudat yli 2 v 1,0 Naudat 6 kk-2 v 0,6 Naudat alle 6 kk 0,4 Emakot (joutilaat tai porsineet 1) ), 0,5 Muut siat 0,3 1) lasketaan ilman porsaita, joista huomioidaan puolet eläinlajina Muut siat Eläinten hyvinvoinnin tuen määrä Vuosittain tukeen oikeutettujen eläinten määrä todetaan rekistereistä saatujen tietojen perusteella. Viljelijän tulee ilmoittaa eläimet näihin rekistereihin rekisterinpitäjän antamien ohjeiden mukaisesti. Jos tila on ollut elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY-keskus) valvonnassa, tukeen oikeutettujen eläinten\n5 5 määrä varmistuu valvontatietojen perusteella. Tuki maksetaan niistä tukikelpoisista eläimistä, jotka ovat viljelijän hallinnassa. Tuen ehtoja tulee noudattaa myös hakijan hallinnassa olevien tilan ulkopuolelle sijoitettujen eläinten osalta. Sitoutuneelle viljelijälle maksetaan vuosittain eläinten hyvinvoinnin tukea hänen noudattamiensa ehtojen mukaisesti eläinyksikköä kohti seuraavasti: NOUDATETTAVAT EHDOT TUKITASO /EY Perusehdot Naudat 17,50 Siat 5,00 Nauta- ja/tai sikatilalle valittava lisäehto Palontorjunta ja pelastussuunnitelma - naudat 3,58 - siat 1,53 Lisäehdot nautatiloilla Vasikoiden pito-olosuhteiden parantaminen pinta-alavaatimuksilla 12,17 Vasikoiden pito-olosuhteiden parantaminen 9,92 Kytkettyjen nautojen liikkumismahdollisuuksien parantaminen 8,73 Vähintään 6 kk ikäisten nautojen pito-olosuhteiden parantaminen 21,06 Nautojen laidunnus kasvukaudella ja jaloittelu talviaikana 21,29 Nautojen sairas-, hoito- ja poikimakarsinat 12,35 Lisäehdot sikatiloilla Joutilaiden emakoiden ja ensikoiden laidunnus tai jaloittelu 11,03 Emakoiden ja ensikoiden tiineytys 6,69 Tiineytettyjen sikojen tila- ja makuupaikkavaatimukset 3,07 Emakoiden vapaa porsiminen 13,29 Sikojen sairaskarsinat 8,84 Sikojen karsinaolosuhteiden parantaminen 9,40 Pienin maksettava tukisumma on 100 euroa. 3 Täydentävät ehdot tuen ehtona Eläinten hyvinvoinnin tuen myöntämisen edellytyksenä on täydentävien ehtojen noudattaminen. Täydentävät ehdot jakautuvat lakisääteisiin hoitovaatimuksiin ja hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin. Täydentäviä ehtoja ja niihin liittyviä säädöksiä on selvitetty Hakuoppaan 2010 luvussa 9 sekä seuraavissa viljelijöille lähetetyissä täydentävien ehtojen oppaissa - Viljelytapa ja ympäristöehdot (joulukuu 2004; täydennetty keväällä 2006, opas on uusittu 2010) - Eläinten merkintä ja rekisteröinti, kasvinsuojeluaineet, rehut, elintarvikkeet, eläintaudeista ilmoittaminen ja eläinten hyvinvointi (uudistettu painos 2007). Säädökset, joita viljelijä sitoutuu noudattamaan täydentävinä ehtoina, on lueteltu ed. olevissa oppaissa. Oppaita saa myös kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselta, ELY-keskuksista ja Maaseutuviraston internet-sivuilta. Jos eläinten hyvinvoinnin tukea hakevalla viljelijällä on hallinnassaan vain eläinten tuotantorakennus, hänen on noudatettava täydentävien ehtojen sellaisia säädöksiä, jotka koskevat eläintuotantoa. Tuen saajan on noudatettava eläinsuojelulakia ja -asetusta. Jos tuensaajan tilalla on todettu eläinsuojelurikos tai -rikkomus, eläinten hyvinvoinnin tuki peritään takaisin.\n6 6 4 Perusehdot 4.1 Perusehtojen noudattaminen Tuen hakijan on noudatettava perusehtoja nautojen tai sikojen osalta. Hakija voi sitoutua noudattamaan perusehtoja myös molempien eläinlajien osalta. Jos tilalla on sekä nautoja että sikoja ja viljelijä noudattaa perusehtoja näiden molempien eläinlajien osalta, hän voi valita molempien eläinlajien lisäehtoja. Tällöin molempia eläinlajeja on oltava vähintään 10 ey. Jos viljelijä noudattaa perusehtoja vain yhden eläinlajin osalta, lisäehdon tai lisäehtojen tulee olla tätä eläinlajia koskeva. Perusehtoihin sisältyy eläinten terveydenhuoltoon liittyvien vaatimusten noudattaminen mukaan lukien tilatason tautisuojaus, eläinten ruokintaan ja hoitoon liittyvät ehdot sekä varautuminen toimintahäiriöihin tilalla. Tilalla käytettävät tuontirehut ja rehuaineet on hankittava positiivilistalla olevilta yrityksiltä tai niiden on oltava muutoin salmonellan osalta tutkittuja Suomessa. Jos rehut tai rehuaineet on hankittu muualta kuin positiivilistalla olevilta yrityksiltä, viljelijän on esitettävä eläinlääkärille selvitys salmonellatutkimuksesta terveydenhuoltokäynnin yhteydessä. Eläinten terveydenhuoltoon liittyvät vaatimukset jakautuvat terveydenhuoltosopimuksen ja terveydenhuoltosuunnitelman tekemiseen, terveydenhuoltokäynteihin sekä tilatason tautisuojaukseen. 4.2 Nauta- ja sikatilojen yhteiset eläinten terveydenhuoltoon liittyvät vaatimukset Viljelijän on hakiessaan ensimmäistä kertaa eläinten hyvinvoinnin tukea sitouduttava noudattamaan terveydenhuollon vaatimuksia. Viljelijän on tehtävä eläinlääkärin kanssa kirjallinen terveydenhuoltosopimus. Jos tilalla on jo eläinlääkärin kanssa tehty ETUterveydenhuoltosopimus, uutta sopimusta ei tarvita vaan vanha jatkuu normaalisti. Sopimuksesta on selvittävä tilan tuotantosuunnan mukaiset ETU:n kansallisen tason vaatimukset (ETU-sopimukset) tai terveydenhuollon vaatimukset (Maaseutuviraston sopimuslomake, Lnro 189). ETU-sopimuslomaketta käytetään niillä tiloilla, jotka liittyvät ETUseurantajärjestelmiin (Naseva tai Sikava) ja Maaseutuviraston sopimuslomaketta niillä tiloilla, jotka eivät liity seurantajärjestelmiin. Jos tilalla ei vielä ole terveydenhuoltosopimusta, eläinlääkärin kanssa on sovittava terveydenhuoltosopimuksen tekemisestä ennen eläinten hyvinvoinnin tuen tukihakemuksen jättämistä. Asia kysytään sitoumuslomakkeella 188. Tuen ehtona olevat terveydenhuollon vaatimukset eivät ole täysin yhtenevät ETU:n kansallisen tason vaatimusten kanssa, mutta molemmat täyttävät eläinten hyvinvoinnin tuen edellytykset. Terveydenhuoltosopimuksesta on selvittävä, miten usein eläinlääkäri käy tilalla, mitä käyntien aikana tilalla tehdään sekä tilaa ja sen eläinten terveydentilaa koskevien tietojen mahdollinen luovutus esimerkiksi meijerin tai teurastamon käyttöön ja tietojen mahdollinen muu käyttö. Nautatiloilla eläinlääkärin on tehtävä terveydenhuoltokäynti vähintään kerran vuodessa. Sikatiloilla terveydenhuoltokäynnit on tehtävä siten, että porsastuotanto- ja yhdistelmätiloilla käyntejä on vähintään neljä kertaa vuodessa ja lihasikalassa kerran kasvatuserää kohden. Jatkuvatäyttöisissä lihasikaloissa tulee käydä vähintään neljä kertaa vuodessa. Eläinlääkäri tekee jokaisesta käynnistä kirjallisen asiakirjan itselleen ja viljelijälle. Viljelijä on velvollinen säilyttämään saamansa käyntidokumentit tilallaan. Käynnin tai käyntien perusteella eläinlääkäri laatii kirjallisen terveydenhuoltosuunnitelman, josta selviää viljelijän kanssa sovitut tilalla tehtävät korjaus- ja kehitystoimet. Terveydenhuoltosuunnitelma voi sisältyä terveydenhuoltokäyntilomakkeeseen. Suunnitelma on päivitettävä vuosittain. Päivittäminen voi tapahtua useamman käynnin perusteella. Suunnitelma voi olla sähköisessä muodossa, mutta sen on oltava tulostettavissa esimerkiksi eläinvalvontaa tekevälle viranomaiselle. Terveydenhuoltokäyntejä ja/tai terveydenhuoltosuunnitelman voi tehdä terveydenhuoltosopimuksen tehnyt eläinlääkäri tai tilan valtuuttamana muu eläinlääkäri. Mahdollisessa valvonnassa valtuutus on pystyttävä todentamaan. Tilalla on noudatettava eläinlääkärin erikseen antamia määräyksiä tautisuojauksesta sekä eläinaineksen ja tuontirehujen hankinnasta. 4.3 Nautatiloilla noudatettavat terveydenhuoltoon liittyvät vaatimukset Nautatilalla ei saa olla salmonella- eikä BVD - tartuntoja ja eloeläimiä myyvillä tiloilla ei myöskään pälvisilsatartuntoja. Pälvisilsatartuntojen osalta vaatimus ei koske lihantuotan-\n7 7 toon kasvatettavien vasikoiden loppukasvattamoita. Näiden tautien esiintyminen tilalla ei estä tukeen sitoutumista, mutta saneeraus on tukeen sitoutuessa oltava käynnissä tai se on aloitettava viipymättä. Tautivapaus selvitetään eläinlääkärin tilakäynnin yhteydessä ja kirjataan terveydenhuoltokäyntilomakkeelle. Jos tilalla todetaan jokin edellä mainituista tartunnoista sitoumuskauden aikana tai on todettu tartunta ennen sitoumuskauden alkua, viljelijän on saneerattava tartunta pois tai muutoin toimittava eläinlääkärin antamien, tartunnan leviämisen estämiseen tähtäävien tilakohtaisten ohjeiden mukaisesti. Nautatilalle ostettujen tai siirrettyjen, toisen viljelijän pitopaikassa pidettyjen siitoseläinten on oltava tutkittuja salmonellan osalta eläinlääkärin ohjeiden mukaisesti. Siitoseläimellä tarkoitetaan tässä tilalle tulevia, pitoeläimiksi tarkoitettuja nautoja, esimerkiksi lypsyhiehoja. Tutkimus on oltava tehtynä enintään kaksi kuukautta ennen tilalle siirtoa. Vasikkakasvattamoissa, jotka myyvät ostamiaan eläimiä jatkokasvatukseen, salmonellatutkimus tulee tehdä osastokohtaisesti vuosittain eläinlääkärin ohjeiden mukaisesti. Naudat tulee pitää puhtaina ja - mikäli tuotanto-olosuhteet sallivat - hyvin kuivitettuina. Lisäksi tulee noudattaa hyvää ruokinta- ja rehuhygieniaa. Ruokinta tulee toteuttaa niin, että rehu ei j ole epäpuhtauksia. Näillä toimilla tähdätään ulosteperäisten taudinaiheuttajien torjuntaan. Terveydenhuoltokäynnillä todetaan, että ulosteperäisiä taudinaiheuttajia on pyritty torjumaan edellä mainituilla keinoilla. 4.4 Nautojen ruokinta ja muu hoito Tilalla on harjoitettava järjestelmällistä tuotantoseurantaa. Tuotantoseurantaa voivat hoitaa esimerkiksi neuvontajärjestö, meijeri, teurastamo tai viljelijä itse. Nautojen ruokinnassa on noudatettava kirjallista laskelmiin perustuvaa ruokintasuunnitelmaa, jossa on huomioitu eläinten kasvu- ja tuotantovaihe. Nautatilojen tuotantoseurannassa ja ruokinnan suunnittelussa tulee vähintään toteutua: - rehujen koostumuksesta on käytettävissä taulukkoarvot tai rehuanalyysit (ostorehut ja poikkeavat suuremmat kotoisten rehujen rehuerät) - lypsykarjasta on käytettävissä karjan keskimääräinen paino tai kuntoluokka, yksilökohtainen tuotettu maitomäärä sekä tuotantokauden ja tiineyden vaihe. Hiehoista on käytettävissä keskimääräinen paino tai kuntoluokka sekä yksilöiden ikä ja tiineyden vaihe. - emolehmistä on käytettävissä karjan keskimääräinen paino tai kuntoluokka, tuotantokauden vaihe sekä vierotettujen vasikoiden määrä/emo. Poikima-ajankohdat ja vierotettujen vasikoiden määrät kirjataan ylös. Eloon myytäviltä tai omalle tilalle pitoeläimiksi jätettäviltä eläimiltä vaihtoehtoisesti ikä, kuntoluokka ja keskimääräinen päiväkasvu (vieroituspainon, välityspainon tai 200 pv painon avulla ja syntymäpainon arvioimalla saadaan laskettua). - lihakarjasta on käytettävissä arvioidut syntymäpainot ja toteutuneet teuraspainot, joiden perusteella lasketaan päiväkasvu. Keskimääräisiä päiväkasvuja sekä eläimen ikää käytetään ruokintasuunnittelun perustana. - ruokintasuunnitelmaa päivitetään tilanteen mukaan, uusi ruokintasuunnitelma tehdään vähintään sisä- ja ulkoruokintakaudelle - painot vaa'alla tai mittanauhalla ellei ole mainittu arviopainon tai kuntoluokan käyttömahdollisuutta - emo- ja lihakarjan ruokinta voidaan toteuttaa ryhmäruokintana käyttäen hyväksi yllä mainittuja perusteita. - lääkitykset, sairaudet ja poistot kirjataan Kaikkien eläinten saatavilla on oltava jatkuvasti riittävästi hyvälaatuista vettä. Eläinlääkäri tekee vedenvirtauksen mittauksen vuosittaisen terveydenhuoltokäynnin yhteydessä, jos se on tarpeen. Mittauksen voi tehdä myös muu asiaan perehtynyt henkilö, esimerkiksi neuvoja. Eläinlääkärin tulee kirjata havainnot veden riittävyydestä terveydenhuoltosuunnitelmaan. Vedenvirtauksen mittaus on aiheellinen esimerkiksi nippoja tai juomakuppeja käytettäessä. Altaasta vedenvirtaus mitataan, jos on syytä olettaa, että vesi tulee altaaseen huomattavasti eläimen juontinopeutta hitaammin ja veden riittävä saanti voi siksi vaarantua. Nautoja ei saa pitää yksinään ellei sairaus, vahingoittuminen, aggressiivinen käyttäytyminen tai muu perusteltu ja hyväksyttävä syy sitä edellytä tai eläinten hyvinvoinnin tuen lisäehdoissa ole toisin edellytetty. Esimerkiksi siitossonnia voidaan joutua pitämään jonkin aikaa yksin, samoin pikkuvasikkaa voidaan joutua pitämään aluksi yksittäiskarsinassa. Lihantuotantotarkoituksiin kasvatettavia nautoja, mukaan lukien emolehmät, ei saa pitää parteen kytkettynä ellei tilapäinen, perusteltu ja hyväksyttävä syy sitä edellytä. Hyväksyttä-\n8 8 viä syitä ovat esimerkiksi siemennys ja eläinlääkärin tai sorkkahoitajan hoitokäynti tai korkeintaan muutamia päiviä kestävä kiinni kytkeminen eläimen tarvitseman levon takia. Yksittäisen eläimen pitkäaikainen kiinni kytkeminen esimerkiksi käytöshäiriön vuoksi ei ole eläimen hyvinvoinnin kannalta toivottavaa, vaan eläin tulisi tarvittaessa sijoittaa karsinaan. Naudoilla tulee olla ikä- ja tuotosvaiheeseen sopivaa karkeaa rehua riittävästi saatavilla. Tilan tulee varautua erilaisiin lyhytaikaisiin laitteiden toimintahäiriöihin. Toimintahäiriöitä voivat aiheuttaa laiterikko ja esimerkiksi sähkön ja vedensaannin katkokset myrskyn, pakkasen tai runsaan lumen tulon vuoksi. Jos pitopaikassa on koneellinen ilmanvaihto-, ruokinta-, juotto- tai muu vastaava järjestelmä, josta eläinten hyvinvointi on riippuvainen, on tilalla oltava kirjallinen suunnitelma toimivasta varajärjestelmästä laitteiston toimintahäiriöiden varalta. Suunnitelma voi olla viljelijän itsensä tekemä. Suunnitelmasta tulee ilmetä toimenpiteet, joilla ilmanvaihtoa, ruokintaa, juottoa tai muuta koneellista toimintaa hoitava järjestelmä korvataan, jos laitteisto hajoaa tai ei muutoin toimi. Laitteiston käyttökatkos ei saa vaarantaa eläinten hyvinvointia. Maatilalla on sähkökatkosten varalta oltava käytettävissä sähköntuotannon varajärjestelmä, jonka tuottamalla sähköllä saadaan koneellinen ilmanvaihto ja tarvittaessa lypsy, juotto, ruokinta ja lannanpoisto toimimaan tai muu vastaava varautuminen sähkökatkokseen. Varajärjestelmä voi olla esimerkiksi naapurin kanssa yhteiskäyttöinen aggregaatti tai viipymättä käytettävissä oleva liitäntä eri suunnasta tulevalle sähkölle. 4.5 Sikatiloilla noudatettavat terveydenhuoltoon liittyvät vaatimukset Sikatilalla ei saa olla salmonella-, porsasyskä-, aivastustauti-, dysenteria- eikä kapitartuntaa tukea ensimmäistä kertaa haettaessa. Näiden tautien esiintyminen tilalla ei estä tukeen sitoutumista, mutta saneeraus on tukeen sitoutuessa oltava käynnissä tai se on aloitettava viipymättä. Kapilääkitystä ei saa käyttää, sillä se estää oireiden ilmaantumisen ja silloin tartuntaa ei voi todeta. Tautivapaus selvitetään eläinlääkärin tilakäynnin yhteydessä ja kirjataan terveydenhuoltokäyntilomakkeelle. Mikäli tilalla todetaan jokin edellä mainituista tartunnoista sitoumuskauden aikana, viljelijä sitoutuu saneeraamaan tartunnan pois tai muutoin toimimaan sen suhteen eläinlääkärin ohjeiden mukaan. Emakoilla sikaruusurokotukset ja sisäloislääkitys on oltava hoidettu eläinlääkärin ohjeiden mukaan. Perustelu rokotuskäytännöstä tulee olla saatavissa mahdollisen valvonnan yhteydessä. Lihasikalat voivat ottaa vastaan porsaita vain sellaisesta porsastuotantosikalasta, joka täyttää vähintään terveydenhuollon vaatimukset. Sikatiloilla tulee torjua ulosteperäisiä taudinaiheuttajia ruokinnassa ja rehuhygieniassa sekä huolehtimalla eläinten puhtaudesta (ks. myös sitoumusehtojen vastaava nautatilan kohta 4.3). 4.6 Sikojen ruokinta ja muu hoito Tilalla on harjoitettava systemaattista tuotantoseurantaa. Sikatilojen tuotantoseurannalla pyritään seuraamaan ruokinnan ja muun hoidon vaikutuksia tilan sikoihin. Seurannan apuna käytetään tunnuslukuja, joiden muutoksia seurataan. Viljelijä laskee itse tunnusluvut ja pystyy niiden avulla seuraamaan sikalan olosuhteissa tapahtuvia mahdollisia muutoksia. Ruokinnan suunnittelua varten ruokintasuunnitelma päivitetään tilanteen mukaan. Mikäli mahdollista, rehujen koostumuksesta tulee olla käytettävissä analyysitiedot. Seurannan tunnuslukuja ovat: Emakoilla - vierotettuja porsaita / emakko / vuosi - porsaskuolleisuus ennen vierotusta, %; ja - emakoiden poisto-% Välikasvatusikäisillä sioilla - kuolleisuus-% Lihasioilla - kuolleisuus-%; ja - päiväkasvu Poikkeuksellisesti yhdistelmäsikaloiden lihasikaosastojen lihasikojen päiväkasvua ei vaadita, ellei sitä on mahdollista saada esim. teurastamon raportista. Tunnuslukujen laskemista varten tulee olla käytettävissä tilan emakoista ja ensikoista astutus- tai siemennyspäivät, porsimispäivät, elossa ja kuolleena syntyneet porsaiden lukumäärät, vierotettujen porsaiden lukumäärät sekä poistopäivät sekä poiston syy. Lihasioista tulee olla käytettävissä kuolemat ennen\n9 9 poistoikää sekä teurastamon tulosraportti erän päiväkasvusta (yhdistelmäsikaloissa tätä ei aina ole mahdollista saada). Kaikkien eläinten saatavilla on oltava jatkuvasti riittävästi hyvälaatuista vettä. Vedenvirtauksen mittaus on tarvittaessa tehtävä terveydenhuoltokäynnillä. Mittauksen voi tehdä myös muu asiaan perehtynyt henkilö, esimerkiksi neuvoja. Eläinlääkärin tulee kirjata havainnot veden riittävyydestä terveydenhuoltosuunnitelmaan. Juomalaitteiden on oltava helposti puhdistettavissa. Emakoille ja ensikoille on annettava pesäntekomateriaalia viimeistään viikko ennen odotettua porsimispäivää. Sen tarkoitus on lievittää porsimisen aiheuttamaa stressiä ja mahdollistaa lajille ominainen pesäntekokäyttäytyminen. Pesäntekomateriaali voi olla esimerkiksi olkea, heinää, sanomalehteä, rehusäkkejä, pahvilaatikko, kuusenhavuja, lehdeksiä tai muuta vastaavaa sioille vaaratonta materiaalia, jota emakko tai ensikko voi ottaa suuhunsa, muotoilla ja siirtää paikasta toiseen. Pesäntekomateriaali voi olla myös karsinan seinään kiinnitettävä, sivuiltaan noin senttiä laaja pureskelua kestävä, sialle turvallinen kangas- tai nahkapala tai vastaavan tyyppinen esimerkiksi köysistä tehty nippu tai muu vastaava sian muotoiltavissa oleva väline, johon emakko tai ensikko voi kohdistaa pesäntekokäyttäytymisensä. Materiaalista on ennen käyttöä poistettava esimerkiksi sialle vaaralliset niitit. Jos materiaali on irtonaista, sitä tulee olla emakon käytettävissä koko ajan vähintään 10 litran ämpärillistä vastaava määrä. Seinään kiinnitettävä kiinteä väline tulee puhdistaa käytön välillä, jos se tulee toisen sian käyttöön. Pesäntekomateriaalin antaminen voidaan lopettaa porsimisen jälkeen. Sikoja ei saa pitää yksinään ellei sairaus, vahingoittuminen, aggressiivinen käyttäytyminen tai muu perusteltu ja hyväksyttävä syy sitä edellytä tai eläinten hyvinvoinnin tuen lisäehdoissa ole toisin edellytetty. Sikatiloilla tuotantorakennuksissa on oltava sellainen hälytys- ja valvontajärjestelmä, joka antaa hälytyksen lämpötilan noustessa tai laskiessa liikaa eläinten hyvinvointia ajatellen sekä sähkökatkosten, ilmanvaihtojärjestelmän toimintahäiriöiden tai muiden vastaavien eläinten hyvinvointiin vaikuttavien häiriöiden aikana. Jos pitopaikassa on koneellinen ilmanvaihto-, ruokinta-, juotto- tai muu vastaava järjestelmä, josta eläinten hyvinvointi on riippuvainen, on tilalla oltava kirjallinen suunnitelma toimivasta varajärjestelmästä laitteiston toimintahäiriöiden varalta. Suunnitelma voi olla viljelijän itsensä tekemä. Suunnitelmasta tulee ilmetä toimenpiteet, joilla ilmanvaihtoa, ruokintaa, juottoa tai muuta koneellista toimintaa hoitava järjestelmä korvataan, jos laitteisto hajoaa tai ei muutoin toimi. Laitteiston käyttökatkos ei saa vaarantaa eläinten hyvinvointia. Sähkökatkosten varalta maatilalla on oltava maatilan oma sähköntuotannon varajärjestelmä, jonka tuottamalla sähköllä saadaan koneellinen ilmanvaihto ja tarvittaessa juotto, ruokinta ja lannanpoisto toimimaan tai muu vastaava varautuminen sähkökatkokseen. Varajärjestelmä voi olla esimerkiksi aggregaatti tai viipymättä käytettävissä oleva liitäntä eri suunnasta tulevalle sähkölle. 5 Lisäehdot Tila voi valita seuraavista lisäehdoista jäljempänä kerrotulla tavalla ja esitetyillä rajoituksilla. Nauta- ja/tai sikatilalle valittava lisäehto 1. Palontorjunta- ja pelastussuunnitelma Lisäehdot nautatiloilla 2. Vasikoiden pito-olosuhteiden parantaminen pinta-alavaatimuksilla 3. Vasikoiden pito-olosuhteiden parantaminen 4. Kytkettyjen nautojen liikkumismahdollisuuksien parantaminen 5. Vähintään 6 kk ikäisten nautojen pitoolosuhteiden parantaminen 6. Nautojen laidunnus kasvukaudella ja jaloittelu talviaikana 7. Nautojen sairas-, hoito- ja poikimakarsinat Lisäehdot sikatiloilla 8. Joutilaiden emakoiden ja ensikoiden laidunnus tai jaloittelu 9. Emakoiden ja ensikoiden tiineytys 10. Tiineytettyjen sikojen tila- ja makuupaikkavaatimukset 11. Emakoiden vapaa porsiminen 12. Sikojen sairaskarsinat 13. Sikojen karsinaolosuhteiden parantaminen 5.1 Lisäehtojen valinta Tila voi valita enintään kaksi lisäehtoa. Lisäehdon voi valita, jos; - viljelijä on sitoutunut noudattamaan kyseisen tuotantosuunnan perusehtoja;\n10 10 - tilalla on kyseistä eläinlajia vähintään 10 eläinyksikköä koko sitoumuskauden ajan; ja - lisäehto soveltuu tilan tuotantorakenteeseen ja sen teknisiin järjestelyihin. Viimeinen ehto tarkoittaa sitä, että lisäehdon tulee tilan olosuhteisiin suhteutettuna todella vaikuttaa tilan eläinten hyvinvointia parantavasti. Lisäehtoa ei voi valita, jos tilalla on vain vähäinen määrä kyseisen lisäehdon eläimiä. Esimerkiksi tila, jolla on 50 lypsylehmän pihatto ja joka on sijoittanut muutamia lehmiä vanhaan parsinavettaan, ei voi valita Kytkettyjen nautojen liikkumismahdollisuuksien parantaminen lisäehtoa. Tällaisessa tilanteessa on myös huomattava, että jos nämä muutamat lehmät ovat tilan hallinnassa, mutta naapurin vanhassa navetassa, niitä hoidettaessa on noudatettava samoja eläinten hyvinvoinnin tuen ehtoja, joita on valittu noudatettavaksi omalla tilalla. Lisäehtoa ei voi valita, jos sitä ei voi toteuttaa niin, että sillä olisi hyödyllisiä vaikutuksia eläinten hyvinvointiin. Siksi lisäehtoa ei voi yleensä valita myöskään kokonaan ulkona kasvatettavilla ja siihen tottuneilla naudoilla kuten biisonit ja joissakin tapauksissa esimerkiksi Highland Cattle- rotuiset naudat. Tämän tyyppisissä tapauksissa lisäehdon valinta tulee selvittää esim. maaseutuelinkeinoviranomaisen kanssa. Jos tilalla noudatetaan perusehtoja sekä nautojen että sikojen osalta, tila voi valita lisäehdot joko toisen tai molempien eläinlajin osalta, mutta ei enempää kuin yhteensä kaksi Jos viljelijä noudattaa perusehtoja vain yhden eläinlajin osalta, lisäehdon tai lisäehtojen tulee koskea tätä eläinlajia. Poikkeuksellisesti tila voi kuitenkin valita samaan aikaan palontorjunta- ja pelastussuunnitelman noudattamisen sekä nautojen että sikojen tuotantorakennuksissa, jolloin lisäehdosta maksetaan naudoille ja sioille. Tällöin lisäehto katsotaan yhdeksi valituksi lisäehdoksi ja sen lisäksi tila voi valita toisen lisäehdon. Jos tilalla on ohjelmakauden mukainen ympäristötukisitoumus, jossa lisätoimenpiteenä on tuotantoeläinten hyvinvoinnin edistäminen, viljelijä ei voi valita eläinten hyvinvoinnin tuessa sellaista lisäehtoa, jossa edellytyksenä on eläinten laidunnus tai jaloittelu. Tällaisia lisäehtoja ovat 'Nautojen laidunnus kasvukaudella ja jaloittelu talviaikana' - ja 'Joutilaiden emakoiden ja ensikoiden laidunnus tai jaloittelu' -lisätoimenpiteet. Viljelijä, jolla on maatalouden ympäristötuen erityistukisopimus luonnonmukaisesta kotieläintuotannosta, ei voi valita Nautojen laidunnus kasvukaudella ja jaloittelu talviaikana tai Joutilaiden emakoiden ja ensikoiden laidunnus tai jaloittelu -lisäehtoa. Viljelijä ei voi valita yhtä aikaa sekä Vasikoiden pito-olosuhteiden parantaminen pintaalavaatimuksella että Vasikoiden pitoolosuhteiden parantaminen lisäehtoja. Jos viljelijä valitsee lisäehdokseen laiduntamiseen ja/tai jaloitteluun liittyvän lisäehdon, hän ei voi myöhemmin sitoumuskauden aikana valita esim. vastaavia toimenpiteitä sisältäviä ympäristötuen erityistukisopimuksia ilman, että päällekkäisistä toimenpiteistä luovutaan. 5.2 Nauta- ja sikatiloille yhteinen lisäehto Palontorjunta- ja pelastussuunnitelma Tilan tuotantorakennuksissa, joissa pidetään nautoja tai sikoja, on oltava asianmukaisesti asennetut ja tuotantorakennusten olosuhteisiin suunnitellut palovaroittimet. Niiden antama hälytys tulee voida kuulla tai muutoin vastaanottaa kaikkina vuorokauden aikoina. Palovaroittimia on oltava riittävästi tuotantorakennuksen kokoon nähden ja niiden on oltava vakuutusyhtiöiden hyväksymiä. Maatilalla on oltava kirjallinen palontorjunta- ja pelastussuunnitelma, josta käy ilmi vähintään palovaroittimien sijainti, menettelytavat ja eläinten poistumisreitit hätätilanteissa, toimet eläinten pelastamiseksi sekä tilalla tarvittava pelastus- ja palontorjuntavälineistö ja niiden sijainti. Suunnitelman tulee olla toteuttamiskelpoinen. Sen tulee tähdätä siihen, että eläimille ei aiheudu tarpeetonta kärsimystä ja niille varmistetaan suoja ja ravintoa mahdollisessa poikkeustilanteessa. Kopio palontorjuntaja pelastussuunnitelmasta tulee toimittaa paikalliselle pelastusviranomaiselle. 5.3 Nautatilojen lisäehdot Vasikoiden pito-olosuhteiden parantaminen pinta-alavaatimuksilla Ks. rajoitukset tämän lisäehdon valinnassa kohdasta 5.1 Lisäehtojen valinta. Vasikoita on pidettävä ryhmäkarsinoissa, jollei ryhmästä erottamiseen ole eläinlääketieteellistä tai eläinten vihamieliseen käyttäytymiseen liittyvää syytä. Ternijuotolla olevaa vasikkaa\n11 11 voi pitää yksinään enintään kahden viikon ajan. Syyn poistuttua vasikka on sijoitettava takaisin ryhmäkarsinaan. Samassa karsinassa ei saa pitää huomattavan eri-ikäisiä tai muutoin eriarvoisia eläimiä. Ryhmäkarsinassa on jokaista vasikkaa kohti oltava pinta-alaa vähintään seuraavasti: vasikan ikä (kk) pinta-ala (m 2 /eläin) 0-3 1, ,1 Edellä mainitusta pinta-alasta on vähintään puolet oltava kiinteäpohjaista, hyvin kuivitettua, puhdasta, pitävää ja pehmeää makuualuetta. Huonetila tai sen makuualue on oltava lämmitettävissä esimerkiksi keskuslämmityksen tai säteilylämmittimen avulla. Lihanautojen väli- ja loppukasvatusta harjoittavalle maatilalle tulevat vasikat on tulon jälkeen kasvatettava vähintään kahden kuukauden ikäisiksi erillisessä omalla ilmanvaihdolla olevassa kertatäyttöisessä osastossa. Loppukasvatusta harjoittavalla tilalla vasikoiden siirto vasikkaosastoon voi tapahtua myös jatkuvatäyttöisesti, jos siihen on erityisiä eläinten hyvinvointia edistäviä perusteita, jotka eläinlääkäri voi todeta. Perusteena voi olla esimerkiksi se, että vasikat tulevat lyhyen kuljetusmatkan päästä aina samalta yhdeltä tai muutamalta lähialueen tilalta. Tällöin odotettavissa oleva tautipaine ja yleensä myös kuljetuksen aiheuttama rasitus vähenevät. Juotolla olevan vasikan on saatava maito tai juomarehu tutista imemällä. Tutin vaihtoehtona voi olla imetys esimerkiksi imettäjälehmiä käyttämällä. Jos vasikka nupoutetaan, sarven aiheen tuhoamisen saa tehdä ainoastaan eläinlääkärin antamaa asianmukaista kivunlievitystä käyttäen. Vasikoiden pito-olosuhteiden parantaminen Ks. rajoitukset tämän lisäehdon valinnassa kohdasta 5.1 Lisäehtojen valinta. Vasikoita on pidettävä ryhmäkarsinoissa, jollei ryhmästä erottamiseen ole eläinlääketieteellistä tai eläinten vihamieliseen käyttäytymiseen liittyvää syytä. Ternijuotolla olevaa vasikkaa voi pitää yksinään enintään kahden viikon ajan. Syyn poistuttua vasikka on sijoitettava takaisin ryhmäkarsinaan. Samassa karsinassa ei saa pitää huomattavan eri-ikäisiä tai muutoin eriarvoisia eläimiä. Vasikoiden makuualueen on oltava kiinteäpohjainen, hyvin kuivitettu, puhdas, pitävä, pehmeä ja tarvittaessa lämmitettävissä oleva esimerkiksi keskuslämmityksen tai säteilylämmittimen avulla. Lihanautojen väli- tai loppukasvatusta harjoittavalle maatilalle tulevat vasikat on tulon jälkeen kasvatettava vähintään kahden kuukauden ikäisiksi erillisessä omalla ilmanvaihdolla olevassa kertatäyttöisessä osastossa. Loppukasvatusta harjoittavalla tilalla vasikoiden siirto vasikkaosastoon voi tapahtua myös jatkuvatäyttöisesti, jos siihen on erityisiä eläinten hyvinvointia edistäviä perusteita, jotka eläinlääkäri voi todeta. Perusteena voi olla esimerkiksi se, että vasikat tulevat lyhyen kuljetusmatkan päästä aina samalta yhdeltä tai muutamalta lähialueen tilalta. Tällöin odotettavissa oleva tautipaine ja yleensä myös kuljetuksen aiheuttama rasitus vähenevät. Juotolla olevan vasikan on saatava maito tai juomarehu tutista imemällä. Tutin vaihtoehtona voi olla imetys esimerkiksi imettäjälehmiä käyttämällä. Jos vasikka nupoutetaan, sarven aiheen tuhoamisen saa tehdä ainoastaan eläinlääkärin antamaa asianmukaista kivunlievitystä käyttäen. Kytkettyjen nautojen liikkumismahdollisuuksien parantaminen Kytkettyinä pidettävillä naudoilla on käytettävä kytkytmallia, joka ei rajoita lajille ominaisia syönti-, kehonhoito- ja makuulle meno- tai makuulta nousuliikkeitä. Kytkemiseen ei saa käyttää kytkyttä, joka selvästi rajoittaa eläimen liikkeitä pituus- ja sivuttaissuunnassa. Tällaisia ovat esimerkiksi länkikytkyt tai pystysuuntainen ketju tai nauha, johon eläin on kytketty tiukasti paikoilleen kaulan ympäri menevällä ketjulla tai metallikaarella (ns. Grabner-kytkyt). Vähintään 6 kuukauden ikäisten nautojen pito-olosuhteiden parantaminen Jokaiselle vähintään 6 kuukauden ikäiselle naudalle on oltava kiinteäpohjainen, kuivitettu ja pehmeä makuualue. Samassa karsinassa ei saa pitää, siitossonnia ja härkää lukuun ottamatta, eri sukupuolta olevia nautoja tai huomattavan eriarvoisia eläimiä. Jos ilmenee selvää alistumista tai alistamista ja sillä on oletettavasti pitkäaikainen haitta eläinten hy-\n12 12 vinvoinnille, eläimet on ryhmiteltävä uudelleen. Nautojen laidunnus kasvukaudella ja jaloittelu talviaikana Ks. rajoitukset tämän lisäehdon valinnassa kohdasta 5.1 Lisäehtojen valinta. Vähintään 6 kuukauden ikäiset naudat on päästettävä laitumelle vähintään 60 päivänä välisenä aikana. Lihanaudat ja kytkettynä pidetyt lypsylehmät ja hiehot on päästettävä jaloittelemaan ulos myös talvella sään salliessa vähintään kahdesti viikossa. Sonnien laidunnus voidaan korvata jaloittelutarhalla. Tällöin jaloittelutarhan pinta-alan on oltava vähintään 6 m 2 siellä pidettävää sonnia kohden. Pinta-alan on oltava kuitenkin vähintään 50 m 2. Lisäehdolla on päällekkäisyyksiä ympäristötuen Luonnonmukainen kotieläintuotanto- erityistukisopimuksen kanssa. Lisäehdosta tulee luopua tai se voidaan vaihtaa, jos lisäehdon valinnut tila tekee sopimuksen luonnonmukaisesta kotieläintuotannosta. Nautojen sairas-, hoito- ja poikimakarsinat Sairastuneelle tai vahingoittuneelle naudalle on oltava erillinen tila toipumiseen. Jokaista alkavaa 10 lypsy- tai emolehmän ryhmää kohden on oltava käytettävissä vähintään yksi erillinen karsina tai vastaava tila. Lihanaudoilla jokaista alkavaa 100 eläintä kohden tulee olla karsinatilaa vähintään 10 m 2. Poikivaa nautaa varten on oltava poikimakarsina, johon eläin siirretään tiineyden loppuvaiheessa ja jossa poikimisen etenemistä on mahdollista valvoa. Yhdelle lypsy- tai emolehmälle tarkoitetun poikimakarsinan koko on vähintään 10 m 2 ja sen lyhin sivu vähintään 3 metriä. Karsinat voidaan rakentaa usean eläimen yhteiskäyttöiseksi, mutta eläimen erilleen aitaamiseen on varauduttava. Karsinat on varustettava niin, että alla luetellut ominaisuudet täyttyvät: - makuualusta on vedolta suojattu, kiinteäpohjainen, hyvin kuivitettu ja pehmeä - huonetilan tai eläimen lämmitysmahdollisuus on tarvittaessa käytettävissä (esim. putkipatterit, säteilylämmitin tai lämpöpuhallin) karsinasta on näköyhteys muihin nautoihin - hoidettavan eläimen nopea kiinnittäminen ja turvallinen käsittely (esim. lääkintä, tutkiminen ja eläinten merkintä) on mahdollista (esim. portti, jolla eläin kiilataan aitaa vasten) - poikimisapua varten eläimen takana on riittävä tila (jos ei ole toteutettavissa siirtyvien karsinaseinien avulla, karsinan pituuden on oltava vähintään 3,5 m) - lypsylehmiä on mahdollista lypsää koneellisesti 5.4 Sikatilojen lisäehdot Joutilaiden emakoiden ja ensikoiden laidunnus tai jaloittelu Ks. rajoitukset tämän lisäehdon valinnassa kohdasta 5.1 Lisäehtojen valinta. Joutilaat emakot ja ensikot on päästettävä ulos jaloittelemaan sään salliessa välisenä aikana joka päivä tai ympäri vuoden vähintään kahdesti viikossa. Joutilailla emakoilla ja ensikoilla on oltava mahdollisuus tonkimiseen ja kesällä rypemiseen. Lisäehdolla on päällekkäisyyksiä ympäristötuen Luonnonmukainen kotieläintuotanto- erityistukisopimuksen kanssa. Lisäehdosta tulee luopua tai se voidaan vaihtaa, jos lisäehdon valinnut tila tekee sopimuksen luonnonmukaisesta kotieläintuotannosta. Emakoiden ja ensikoiden tiineytys Emakot ja ensikot on tiineytettävä pihatossa tai ryhmäkarsinassa, jossa emakot ja ensikot ovat vierotuksesta tiinehtymisen varmistamiseen. Siemennyshäkkejä saa käyttää vain siemennyksen yhteydessä. Ruokintakarsinoissa ruokintahäkkien ulkopuolista esteetöntä lattian kokonaispinta-alaa on oltava vähintään 2,25 m2/eläin ja tästä tilasta vähintään 1,3 m2/eläin on oltava kiinteäpohjaista, kuivitettua makuualustaa. Jos eläimiä pidetään alle kuuden eläimen ryhmissä, eläinten käytettävissä olevan esteettömän lattian kokonaispinta-alan on oltava 10 prosenttia suurempi kuin eläinryhmän tarvitsema, tuen ehtona sanottu laskennallinen pinta-ala.\n13 13 Tiineytettyjen sikojen tila- ja makuupaikkavaatimukset Tiineytetyt emakot ja ensikot ovat pihatossa tai ryhmäkarsinassa. Tiineytetyillä emakoilla ja ensikoilla on ruokintakarsinoissa oltava ruokintahäkkien ulkopuolista esteetöntä lattian kokonaispinta-alaa vähintään 2,25 m 2 /eläin ja tästä tilasta vähintään 1,3 m 2 /eläin on oltava kiinteäpohjaista, kuivitettua makuualustaa. Jos eläimiä pidetään alle kuuden eläimen ryhmissä, eläinten käytettävissä olevan esteettömän lattian kokonaispinta-alan on oltava 10 prosenttia suurempi kuin eläinryhmän tarvitsema, tuen ehtona sanottu laskennallinen pinta-ala. Emakoiden vapaa porsiminen Emakoilla on pääsääntöisesti oltava vapaa porsiminen. Emakko voidaan kuitenkin pitää porsitushäkissä tilapäisesti enintään seitsemän vuorokautta porsimisen jälkeen, jos häkissä pitämiseen on hyväksyttävä syy (esimerkiksi aggressiiviset tai levottomat emakot). Porsituskarsinan pinta-alan on oltava vähintään 6 m 2, josta vähintään puolet on kiinteäpohjaista ja kuivitettua. Tästä tilasta pikkuporsailla on oltava vähintään 1 m 2 sellaista tilaa, johon ne pääsevät suojaan emakolta. Pikkuporsaille on järjestettävä asianmukainen lämmitys. Sikojen sairaskarsina Sairaita sikoja varten on oltava käytettävissä erillinen sairaskarsina. Sairaskarsinat voivat olla ryhmä- tai yksilökarsinoita. Ryhmäkarsinat on tarvittaessa voitava jakaa osiin. Sairaskarsinoita on oltava vähintään yksi jokaista alkavaa 50 emakkoa kohti ja sairaspaikkoja vähintään viisi jokaista alkavaa 100 lihasikaa kohden. Sairaskarsinassa on oltava vedolta suojattu, kiinteäpohjainen, hyvin kuivitettu ja pehmeä makuupaikka. Sikojen karsinaolosuhteiden parantaminen Kaikilla sikalan sioilla on oltava kuivitettu, kiinteäpohjainen makuualue, johon siat mahtuvat yhtä aikaa makuulle. Kuivikkeena on käytettävä esimerkiksi olkea, purua, turvetta, paperisilppua tai heinää. Kuivikkeita on oltava riittävästi koko ajan. Lisäksi vierotetut, välikasvatuksessa olevat porsaat on osastoitava ikäryhmittäin omissa karsinoissaan. Lämpötilan on oltava muuteltavissa porsaiden iän mukaisesti esimerkiksi kaksi-ilmastokarsinoilla. 6 Olosuhteiden muutokset sitoumuksen aikana 6.1 Ilmoitusvelvollisuus olosuhteiden muutoksista Viljelijän tai hänen oikeudenomistajansa on tehtävä ilmoitus kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle olosuhteiden muutoksista, jotka koskevat viljelijää, maatilaa tai tilan tukeen liittyvää kotieläintuotantoa. Lisäksi on ilmoitettava eläinten määrän muutoksista silloin, kun eläinmäärä pysyvästi vähenee alle edellytetyn vähimmäiseläinyksikkömäärän. Kirjallinen ilmoitus on tehtävä viivytyksettä, mutta viimeistään 10 työpäivän kuluessa olosuhteissa tapahtuneesta muutoksesta. Tässä tarkoitettuja olosuhteiden muutoksia ovat muun muassa koko tilan myynti tai hallintaoikeuden vaihdos tai muu sellainen olosuhteiden muutos, joka vaikuttaa tuen myöntämiseen. Muutostilanteissa, joissa sitoumus jatkuu, tuki maksetaan muutosten osalta seuraavasta maksatuksesta alkaen. 6.2 Tuotantosuunnan vaihtaminen Jos maatilalla harjoitetun eläintuotannon tuotantosuunta muuttuu toiseksi eläinten hyvinvoinnin tuessa tukikelpoiseksi tuotantosuunnaksi, tilan on noudatettava uuden tuotantosuunnan mukaisia perusehtoja jäljellä olevan sitoumuskauden ajan. Tuotantosuuntaa voidaan vaihtaa jäljellä olevaksi sitoumuskaudeksi kerran sitoumuskauden aikana. 6.3 Lisäehdon vaihtaminen ja siitä luopuminen Lisäehto on mahdollista vaihtaa kesken sitoumuskautta tietyissä tilanteissa. Vaihtaminen on mahdollista, jos tapahtuu sukupolvenvaihdos tai muu koko maatilan hallinnansiirto ja sitoumus siirretään. Lisäehto voidaan vaihtaa myös, jos eläintuotanto muuttuu pääasiallisesti toiseksi eläinten hyvinvoinnin tuessa tukikelpoiseksi tuotantosuunnaksi tai maatilalla harjoitetun eläintuotannon olosuhteissa tapahtuu sellainen muutos, että valitun lisäehdon toimenpiteitä ei voi enää toteuttaa.\n14 14 Vaihtaminen voidaan tehdä kerran sitoumuskauden aikana. Noudatettavien lisäehtojen määrää ei voi lisätä vaihtamisen yhteydessä. Lisäehdosta on luovuttava, jos lisäehdon kotieläintuotannosta luovutaan tai maatilalla harjoitetun eläintuotannon olosuhteissa tapahtuu sellainen muutos, että valitun lisäehdon toimenpiteitä ei voi enää toteuttaa. Lisäehdosta on luovuttava myös, jos eläinmäärä vähenee muuten kuin tilapäisesti niin, että vähimmäiseläinmäärä 10 ey ei enää täyty. Jos tilalle on valittu sen tuotantomuotoon sopimaton lisäehto, lisäehdosta on luovuttava ja siitä maksettu tuki maksettava takaisin. 6.4 Sitoumukseen sisältyvien eläinten määrän väheneminen Jos viljelijä siirtää koko harjoittamansa kotieläintuotannon toiselle tukikelpoiselle viljelijälle ja sitoumus siirretään kyseiselle viljelijälle, jo maksettuja eläinten hyvinvoinnin tukia ei peritä takaisin. Tilalle voi jättää enintään muutamia eläimiä ainoastaan harrastustoimintaa varten niin, että viljelijätukia ei haeta näistä eläimistä. Jos viljelijän eläinmäärä vähenee alle edellytetyn 10 eläinyksikön vähimmäiseläinyksikkömäärän eikä kyseessä ole tilapäinen eläinmäärän väheneminen, viljelijältä peritään jo maksetut eläinten hyvinvoinnin tuet takaisin. Tilapäiseksi eläinmäärän vähenemiseksi katsotaan tilanteet, jotka aiheutuvat tietystä tuotantotavasta, kotieläinrakennuksen peruskorjauksesta tai laajentamisesta, tuotantosuunnan muuttamisesta tai ylivoimaisesta esteestä. Tukea ei peritä takaisin, jos tilan eläinmäärä lyhytaikaisesti vähenee merkittävästi vastustettavan eläintaudin takia tai tilalta pois saneerattavan tartunnan takia. Lakisääteisesti vastustettavien tartuntojen hävittämisessä tulee noudattaa eläinlääkärin ohjeita. 6.5 Sitoumuksesta vapauttaminen ja siitä luopuminen Eläinten hyvinvoinnin tuen sitoumusten voimassaoloaika on viisi vuotta. Viljelijän katsotaan täyttävän huomattavan osan sitoumuksestaan ja täyttävän komission asetuksessa edellytetyt muut vaatimukset silloin, kun sitoumus on kestänyt kolme vuotta ja viljelijä luopuu koko tilan myynnin kautta tai muutoin luopuu kokonaan kotieläintuotannon harjoittamisesta. Tilalle voi jättää enintään muutamia eläimiä ainoastaan harrastustoimintaa varten niin, että viljelijätukia ei haeta näistä eläimistä. Tällöin tuen palautusta ei vaadita viljelijältä (komission asetus (EY) N:o 1974/ artikla). Viljelijä voidaan vapauttaa sitoumuksesta eikä tuen palautusta vaadita, jos hän luopuu kotieläintuotannosta ja kyseessä voidaan katsoa olevan komission asetuksen (EY) N:o 1974/ artiklan mukainen ylivoimainen este (force majeure) tai muu poikkeuksellinen olosuhde kuten viljelijän kuolema, vakava sairastuminen ja maatilan pakkolunastus taikka lunastaminen yleisen edun vuoksi. Viljelijä voi luopua sitoumuksesta myös jäädessään eläkkeelle, jos hän siirtyy täydelle työkyvyttömyyseläkkeelle, osa-aikaeläkkeelle tai varhennetulle vanhuuseläkkeelle tai viljelijällä todetaan ammattitauti. Ylivoimaiseksi esteeksi tai poikkeukselliseksi olosuhteeksi hyväksytään sellaiset tapaukset, joissa eläinten määrä tilalla vähenee vastoin viljelijän omaa tahtoa esimerkiksi, jos tilalla todetaan vastustettava eläintauti tai eläimet joudutaan poistamaan saneerattavan tartunnan takia. Viljelijän on tehtävä välittömästi ilmoitus kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle em. muutoksista. Maaseutuelinkeinoviranomainen tekee päätöksen viljelijän vapauttamiseksi sitoumuksesta ja tuen lakkauttamisesta. Viljelijä voi luopua sitoumuksesta vain edellä mainituissa tapauksissa. Jos viljelijä luopuu sitoumuksestaan muutoin kuin hyväksyttävissä tapauksissa ennen sitoumuksen päättymistä, viljelijältä on perittävä takaisin aiempina sitoumusvuosina ja luopumisvuonna maksetut eläinten hyvinvointituet. Tuen myöntävän paikallisen maaseutuelinkeinoviranomaisen on tehtävä sitoumuksesta luopumisesta valituskelpoinen ratkaisu siitä, onko kyseessä tapaus, jossa tuki on perittävä takaisin. Kyseisestä päätöksestä on käytävä ilmi takaisin perittävän tuen määrä ja määrälle laskettava korko. 6.6 Sitoumuksen siirtäminen Jos viljelijä siirtää koko harjoittamansa kotieläintuotannon toiselle tukikelpoiselle viljelijälle ja sitoumus siirretään kyseiselle viljelijälle, jo maksettuja eläinten hyvinvoinnin tukia ei peritä takaisin. Jos viljelijä siirtää tuen myöntämisen edellytyksenä olleen sitoumuksensa aikana koko maatilansa tai osan siitä toiselle, tämä voi jatkaa sitoumusta sen jäljellä olevan voimassa-\n15 15 oloajan (komission asetus (EY) N:o 1974/ artikla). Tuen myöntävä paikallinen viranomainen voi hakemuksesta siirtää sitoumuksen maatilan, sen osan tai kotieläintuotannon uudelle omistajalle tai haltijalle, jos omistus- tai hallintaoikeus siirtyy sellaiselle viljelijälle, joka täyttää kyseisen tuen myöntämisen yleiset edellytykset ja tukiehdot. Siirtotapauksessa jatkavan viljelijän on noudatettava siirrettävää sitoumusta aiemman viljelijän antaman sitoumuksen jäljellä olevan sitoumusajan. Kuitenkin, jos sitoumus siirretään sukupolvenvaihdoksen tai muun hallinnan siirron yhteydessä ja samalla tuotantosuunta muuttuu toiseksi eläinten hyvinvoinnin tuessa tukikelpoiseksi tuotantosuunnaksi, jatkava viljelijä voi noudattaa uuden tuotantosuunnan mukaisia ehtoja. Sitoumuksen siirron yhteydessä voidaan vaihtaa lisäehtoa ja/tai lisäehtoja. 7 Eräitä tukeen liittyviä seikkoja 7.1 Termejä Nauta on maidon, lihan tai muiden elintarvikkeiden tai vuodan tuottamiseksi taikka muuta tarkoitusta varten pidettävä nauta iästä riippumatta Lihanauta on lihantuotantoa varten pidettävä nauta Lypsylehmä on maidontuotantoon käytettävä, vähintään kerran poikinut nauta Emolehmä on vähintään kerran poikinut nauta, jota käytetään yksinomaan vasikoiden tuottamiseen ja jonka vasikoita kasvatetaan lihantuotantoon tai emolehmätuotannon lisäämiseen Hieho on vähintään 6 kuukauden ikäinen nauta ennen sen ensimmäistä poikimista Sonni on urospuolinen, vähintään 6 kuukauden ikäinen nauta Vasikka on alle 6 kuukauden ikäinen nauta sukupuolesta riippumatta Nuorkarja koostuu vähintään 6, mutta alle 24 kuukauden ikäisistä naudoista Pikkuporsas on sika syntymästä vieroitukseen Vieroitettu porsas on sika vieroituksesta 10 viikon ikään saakka Lihasika on yli 10 viikon ikäinen sika teurastukseen saakka Kasvatussika on sika yli 10 viikon iästä ensimmäiseen tiineytykseen saakka Ensikko on sika sen ensimmäisestä tiineytyksestä porsimiseen Tiineytetty ensikko on ensikko sen 4 ensimmäisen tiineysviikon jälkeen porsimiseen saakka Emakko on sika sen ensimmäisen porsimisen yhteydessä ja sen jälkeen; Joutilas emakko on emakko porsaiden vierotuksesta sitä seuraavan tiineyden loppuvaiheeseen Tiineytetty emakko on emakkoa sen 4 ensimmäisen tiineysviikon jälkeen porsimiseen saakka 7.2 Asiakirjojen säilyttäminen Eläinten hyvinvoinnin tuen ehtoihin liittyvät asiakirjat on säilytettävä vähintään kolmen vuoden ajan sitoumuskauden päättymisestä. 7.3 Tuen julkisuus Eläinten hyvinvoinnin tukea koskevat tiedot ovat julkisia ja valtiolla on velvollisuus vuodesta 2008 lähtien julkaista luettelo tuensaajista sekä myönnetyt julkisen rahoituksen määrästä. 7.4 Valvonta Eläinten hyvinvoinnin tuen ehtojen noudattamista valvovat ELY-keskusten eläinvalvojat. Valvonnasta annetaan erilliset säädökset ja ohjeet. LIITE 1 Terveydenhuollon vaatimukset nautatiloilla 1. Tilalla on eläinlääkärin kanssa solmittu terveydenhuoltosopimus. 2. Eläinlääkäri tekee tilalle vuosittain vähintään yhden terveydenhuoltokäynnin. 3. Tilalla on eläinlääkärin tekemä, terveydenhuoltokäynnin perusteella laadittu kirjallinen terveydenhuoltosuunnitelma, joka päivitetään vuosittain. 4. Tilalla harjoitetaan järjestelmällistä tuotantoseurantaa. Tuotantoseurannaksi hyväksytään kaikki tarkkailumuodot ja myös esim. tilan itsensä pitämä, vastaavat tiedot tuottava tuotantoseuranta. 5. Tila noudattaa toimivaltaisen viranomaisen ohjeita tilatason tautisuojauksessa sekä eläinaineksen, tuontirehujen ja -rehuaineiden hankinnassa (terveydenhuoltosuunnitelma, terveydenhuoltokäynnit).\n16 6. Tilalla ei ole BVD virusta erittäviä eläimiä tai saneeraus on aloitettu ennen eläinten hyvinvoinnin tuen sitoumuksen antamista tai aloitetaan viipymättä. 7. Tila tutkituttaa ostamansa siitoseläimet (pitoon tarkoitetut eläimet) salmonellan varalta toimivaltaiselta viranomaiselta saamiensa ohjeiden mukaisesti. Samoin vasikkakasvattamoissa, jotka myyvät ostamiaan eläimiä jatkokasvatukseen, salmonellatutkimus tulee tehdä osastokohtaisesti vuosittain eläinlääkärin ohjeiden mukaan. Tilalla ei ole todettu salmonellatartuntoja tai saneeraus on aloitettu ennen eläinten hyvinvoinnin tuen sitoumuksen antamista tai aloitetaan viipymättä. 8. Jos tilalla todetaan BVD- tai salmonellatartunta eläinten hyvinvoinnin tukeen sitoutumisen jälkeen, tila on velvollinen saneeraamaan taudin pois. 9. Eloeläimiä myyvällä tilalla ei ole todettavissa pälvisilsaa. Vaatimus ei koske lihanaudoiksi kasvatettavien vasikoiden loppukasvattamoita. 10. Ruokinta- ja rehuhygienian, kuivituksen ja lannankäsittelyn sekä eläinten oleskelutilojen järjestelyillä ehkäistään ulosteperäisten taudinaiheuttajien leviämistä karjassa ja pidetään eläimet mahdollisimman puhtaina. Eläinlääkäri dokumentoi tilanteen terveydenhuoltokäynnillä. 16 LIITE 2 Terveydenhuollon vaatimukset sikatiloilla Terveydenhuollon vaatimukset emakko- ja yhdistelmäsikalassa 1. Tilalla on eläinlääkärin kanssa solmittu terveydenhuoltosopimus. 2. Tilalla on eläinlääkärin tekemä kirjallinen terveydenhuoltosuunnitelma, joka päivitetään vuosittain. 3. Eläinlääkäri käy tilalla terveydenhuoltokäynnillä vähintään neljä kertaa vuodessa, käynneistä yksi on terveydenhuoltosuunnitelman päivityskäynti. Tätä käyntiä varten voidaan kerätä tietoja aiemmilla kyseisen vuoden terveydenhuoltokäynneillä. 4. Tilalla harjoitetaan systemaattista tuotantoseurantaa. Porsastuotantosikalassa hyväksytään kaikki tarkkailumuodot tai tilan itsensä pitämä vastaavat tiedot tuottava tuotantoseuranta. 5. Tila noudattaa eläinaineksen ja tuontirehujen hankinnassa toimivaltaiselta viranomaiselta saamiaan ohjeita (terveydenhuoltosuunnitelma, terveydenhuoltokäynnit). 6. Tilan on osoitettava porsasyskävapautensa ternimaito- tai verinäyttein toimivaltaiselta viranomaiselta saamiensa ohjeiden mukaan (terveydenhuoltosuunnitelma, terveydenhuoltokäynnit). 7. Tilan on osoitettava salmonellavapautensa lantanäyttein tukea ensimmäistä kertaa haettaessa. Näytteet on otettava toimivaltaisen viranomaisen ohjeiden mukaisesti ensimmäisenä sitoumusvuonna joulukuun loppuun mennessä. 8. Tila on dysenteria-, aivastustauti- ja kapivapaa eläinlääkärin tekemän kliinisen tarkastuksen perusteella tai saneeraus on aloitettu ennen ensimmäistä tukihakua tai aloitetaan viipymättä. Kapilääkityksiä ei sallita. Saneerausvaatimus. 9. Tilan emakot on rokotettu sikaruusua vastaan kahdesti vuodessa tai eläinlääkärin ohjeiden mukaisesti. Poikkeaminen kahden kerran rokotuksesta on perusteltu terveydenhuoltosuunnitelmaan. 10. Emakoille on annettu eläinlääkärin ohjeiden mukainen säännöllinen sisäloislääkitys. Terveydenhuollon vaatimukset lihasikalassa 1. Tilalla on eläinlääkärin kanssa solmittu terveydenhuoltosopimus. 2. Tilalla on eläinlääkärin tekemä kirjallinen terveydenhuoltosuunnitelma, joka päivitetään vuosittain. 3. Eläinlääkäri tekee yhden terveydenhuoltokäynnin / kasvatuserä kertatäyttöisessä lihasikalassa tai neljä käyntiä vuodessa, jos lihasikala on jatkuvatäyttöinen. 4. Tilalla harjoitetaan systemaattista tuotantoseurantaa. Lihasikalassa tuotantoseuranta voi pohjautua esim. teurastamon tulosraporttiin. 5. Tila noudattaa eläinaineksen, tuontirehujen ja -rehuaineiden hankinnassa toimivaltaiselta viranomaiselta saamiaan ohjeita (terveydenhuoltosuunnitelma, terveydenhuoltokäynnit). 6. Tila ottaa vastaan vain terveysluokiteltuja (=terveydenhuollon vaatimukset täyttäviä) porsaita. Poikkeuksena sallitaan perustellut syyt, esim. porsasyskäsaneerauksen mahdollistamiseksi.\nELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT 2009\nELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT 2009 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto: Eurooppa investoi maaseutualueisiin. 2 ELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT 2009 Sisällysluettelo 1 Sitoumuksen\nELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT 2008\nELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT 2008 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto: Eurooppa investoi maaseutualueisiin. 2 ELÄINTEN HYVINVOINNIN TUEN SITOUMUSEHDOT 2008 14.2.2008 Sisällysluettelo


chevron_right Korvausilmaventtiili Airsec 100\n33,00 € (sis. alv) 26,61 € (alv 0%)\nRaitisilmaventtiili on tarkoitettu kaikenlaisten tilojen jatkuvaan ilmanvaihtoon. Venttiilin kautta sisään tulee puhdasta ja raikasta ilmaa, mutta verrattuna esim. avattuun ikkunaan, venttiilin kautta tulee huomattavasti vähemmän pölyä ja liikenteen melua. Myös lämmönhukka on paljon pienempi.\nRaitisilmaventtiili asennetaan ulkoseinään, ikkunan yläpuolelle tai lähelle ikkunaa. Venttiilissä oleva hajottaja ja ilmavirran säätömahdollisuus takaavat tasaisen ilmantulon eikä ristivedon tunnetta synny. Venttiilissä tapahtuu lämpimän ja kylmän ilman sekoittumista, mikä ehkäisee liiallista kosteutta ja huolehtii tilojen ilmanlaadusta itsenäisesti.\nVenttiili koostuu kahdesta ritilästä/ilmanhajottajasta (sisäisestä ja ulkoisesta) ja teleskooppiputkesta.\nSisäpuolella oleva ilmanhajotin on ABS-muovia ja se varustettu suodattimella (G3-luokka). Avautumista voi säätää tai venttiilin kokonaan sulkea. Tällä voidaan säätää portaattomasti ilmavirtaa.\nTeleskooppiputki on PVC-muovia. Pituus on säädettävissä.\nUlkopuolelle tuleva ritilä on ABS-muovia.\nPaino 1.10 kg\n Lataa (197.88k)


Valmis Rakkaus: Signaalit 💗 Pari ja suhteet - 2019\nFi.MothersForWomensLib.com > Pari ja suhteet > Jos rakkaus on päättymässä: signaalit\nEikö sinun suhde ole yhtä vilkasta kuin aiemmin? Älä laita päänne maan alle ja älä aliarvioi...\nValmis rakkaus: signaalit\nTulkaa aina kotiin myöhään\nVastakkaisen sukupuolen ystävyyssuhteet\nHalveksuntaa koskevat todistukset\nVähän aikaa pari\nHiljaisuus, joka saa sinut epämukavaksi\nHuono ja huono sukupuoli\nEi suunnitelmia tulevaisuuteen\nHänen ystävänsä, mitä idiootteja!\nEikö sinun suhde ole yhtä vilkasta kuin aiemmin? Älä laita päänne maan alle ja älä aliarvioi merkkejä, jotka tulevat sinulle: silloin tarinan lopussa on rivi\nJoskus olemme sellaisessa vakiintuneessa suhteessa, että alamme olettaa, että kestää ikuisesti; niin "itsestäänselvyytenä", että harvat tai monet hylätään hämmentyneellä shrug signaalit että jokin ei toimi. Ymmärtäminen, että suhde on hajoamassa ja ryhtynyt toimiin ennen kuin on liian myöhäistä, on mahdollista, jos opit tunnistamaan entisen oireita katastrofia, ilman että heidät hylätään rauhoittavilla merkinnöillä, kuten "meneillään olevalla kriisillä", "yksinkertaisella häiriötekijällä", "ymmärrettävällä tavalla" jne. jne.\nSe, että kumppani näkee myöhemmin "sarvi" -signaalina, ei ole pelkästään triviaalinen klise, joka tekee yhden hymyn. Rajoittamatta tiettyjä työn tai perheen tarpeita toistuvat viivästykset tai poissaolot merkitsevät parhaimmillaan sitä, että ne, joilla on mieluummin, viettävät iltansa jonkun toisen kanssa.\nOttaa ystäviä vastakkaista sukupuolta on hyvä, kunhan et anna heille enemmän huomiota kuin ne, jotka maksetaan paremmalle puolellesi.\nJonkin aikaa, joka on teidän kanssanne, on usein ristiriidassa teidän kanssanne, ilmaisee kielteisiä mielipiteitä siitä, miten käyttäytyy, mitä teet, miten pukeudut, ystävyytesi jne.: Kaikki nämä halveksunteet, vaikka hyvin ne väittivät ja ilmeisesti sanoivat ilman polemistä aikomusta, ne ovat joskus negatiivisia oireita suhteiden etenemiselle.\nKumppanisi lyhentää aina pariskunnalle omistettua aikaa: vapaa-ajalla ei ole varastettu kahvia, viikonloppuna ei enää ole koko päivää, ei enää urheilua tai ystävien kanssa tapahtuvia retkiä. Osittain tämä asenne voi olla luonnollista, kun tarina laskeutuu ja lujittaa, mutta ole varovainen niille, jotka vetävät köyttä liikaa: se voi olla menettänyt kiinnostusta.\nUma Thurman / Mia Wallace mainitsivat "hiljaisuuden, joka saa meidät epämukavaksi" Pulp Fictionissa päivittäinen todellisuus pariskunnille, joilla ei ole mitään muuta sanottavaa toisilleen. Jos sanojen ja väitteiden puute on täytetty täyteen televisiosta, joka on kytketty jokaiseen yhdessä nautittuun ateriaan, on ehkä aika tehdä jotain.\nJos et muista, kun viimeksi käytit seksiä kumppanisi kanssa, ehkä tarinasi on jo ohi. Mutta jos huomaat, että sukupuoli vähenee asteittain ja pahenee laatuna, on parempi ottaa asiat omiin käsiisi, jos tarinasi kiinnostaa sinua edelleen.\nTosiseikkojen lisäksi aistit laskevat myös hyvin paljon sen määrittämiseksi, onko suhde päättynyt. Harvat asiat ovat huonompia, kun sinusta tuntuu, että toinen henkilö on kaukainen, ikään kuin teidän välillänne olisi muodostunut valtava kuilu, joka ei jätä tilaa läheisyydelle, joka tuntui tarinasi alussa.\nKumppanisi ei ole kiinnostunut tekemään tulevaisuuden suunnitelmia kanssasi, vaikka se olisi loma yhdessä. Tässä tapauksessa on hyvä puhua siitä, ennen kuin se on ylpeys ja hyppääminen johtopäätöksiin. Unelmoimalla tulevaisuudesta toisen henkilön kanssa pitäisi olla normaalia, kun olet rakastunut.\nJos ystäväsi häiritsevät sinua eivätkä pidä niitä kovin vakavina, vähän hauskoina tai jopa nippuina, niin saatat olla, että lopulta pidät itseäsi luokkaan. Tietenkin sama asia koskee myös käänteisiä rooleja.\nTämä on ehkä kaikkein klassisimpia signaaleja siitä, että joku suhdessasi on hajoamassa. Koko ajan riitely on tullut niin normaaliksi, että toimistossa tai koulussa ystäväsi odottavat joka maanantai-aamun pimeä tarina ja synkkä ulkonäkö, ei aivan romanttisen viikonlopun jälkeen. Naapurit valittavat melusta keskellä yötä. Ja et edes muista mieleen riitaa. Pariskunnassa väittäminen on normaalia, sillä enemmän aikaa riitauttamalla kuin ei voi olla ongelma.\nSatunnainen Artikkeli Kirje: "Olen kriisissä poikaystäväni kanssa"


KUKKALÄHETYS CONNECTICUT MANCHESTER - ONLINE KUKKAKAUPPIAS CONNECTICUT MANCHESTER\nKukkia & lahjakorit Connecticut Manchester\nKUKAT TOIMITETAAN CONNECTICUT MANCHESTER - KUKKAKAUPPIAS CONNECTICUT MANCHESTER TARJOAA TOIMITUS SAMANA PÄIVÄNÄ KUKKIA\nKukkia Connecticut Manchester - kukkakauppa, joka toimittaa samana päivänä kukka toimitukset Connecticut Manchester . Käytämme laaja verkosto paikallisia Connecticut Manchester kukkakaupat ja on kukkia kukkakimppuja toimitetaan Connecticut Manchester.\nANNA MEIDÄN HUOLEHTIA KUKAT CONNECTICUT MANCHESTER\nAnna Kukkia Connecticut Manchester huolehtia oman kukka-asetelmia, joita tilaisuuksiin, kuten Syntymäpäivä kimppuja, äitienpäivä kukkia, Ystävänpäivä kukat, Vastasyntynyt Vauva ja paljon muuta. Tarjoamme laajan valikoiman kukkia, kasvit, kukka-asetelmia, ja koreja erittäin kilpailukykyiseen hintaan, joka ei ole sovitettu mihinkään Connecticut Manchester. Tilata verkossa ja ovat kukkalähetys Connecticut Manchester hoitaa Kukkia Connecticut Manchester.\nKUKKA TOIMITUS CONNECTICUT MANCHESTER\nTiimin Internet-Kukkakauppias on sitoutunut tarjoamaan sinulle korkealaatuisia kukkia, kasveja ja lahjoja saatavilla Connecticut Manchester, kaunein mahdollinen hinta. Jokainen asiakas on meille erittäin tärkeää ja pyrimme antamaan kaikkemme ammatillinen huomiota jokainen yksittäinen tilaus. Meidän koko henkilökunta on omistautunut tarjoamaan korkeimman tason asiakaspalvelua kukka toimitus Connecticut Manchester.\nPAIKALLINEN KUKKAKAUPPIAS CONNECTICUT MANCHESTER\nToimitamme kukkia kimppuja yli 900 kaupungeissa ympäri maailmaa. Kussakin kaupungissa, teemme yhteistyötä luotettavien paikallisten kukkakaupat kuten on tapauksessa, jossa Connecticut Manchester. Työskennellä tämän verkon paikallis-kukkakaupat, pystymme varmistamaan, että toimitamme laadukkaita kimppuja ja että kukat pysyvät tuoreina. Voimme huolehtia oman viime hetken kukka tilauksia tai voit varata kaunis kimppu kukkia, kuukausia etukäteen.\nToimitus-kukkakimput Suositeltavat Tässä Connecticut Manchester


Mika Waltari: Johannes Angelos - Suunta\nMika Waltarin historiallinen romaani »Johannes Angelos» kertoo kirjan nimihenkilön näkökulmasta Bysantin valtakunnan viimeisestä taistosta, Konstantinopolin piirityksestä ja kukistumisesta vuonna 1453. Teos on kirjoitettu päiväkirjamuodossa ja sen alaotsikko onkin ”Hänen päiväkirjansa Konstantinopolin valloituksesta v. 1453 Kristuksen maailmanajan päättyessä”. Romaani kertoo merkittävästä historiallisesta murroskohdasta ja on filosofista pohdintaa aiheensa kautta esiin kuljettava syvällinen kirja. Teos on myös tarkoituksella kirjoitettu niin, että itse Konstantinopolin taistelun lisäksi se kertoo vertauskuvallisesti muustakin.\n»Johannes Angelos» ilmestyi vuonna 1952, kylmän sodan aikana. Romaanin idän ja lännen vastakkainasettelu ja taistelu olivat siis ajankohtaisia jatkuvasti uutisissa ja vallinneessa maailmanjärjestyksessä. Waltarin ilmeisin vertauskohta on Suomen asema Neuvostoliittoa vastaan. Konstantinopolin taistelu on jatkosota. Bysantti on lännen etuvartio itää vastaan, asema, joka annettiin maailmansotien välisen ajan suomalaisessa kulttuurissa säännöllisesti Suomelle. Ilmeisin vertauskohta jatkosotaan on kolmenkymmenenkolmen Bysantin johtohahmon salainen yhteistoiminta sulttaanin kanssa: se on suora viittaus jatkosodan aikaisen Suomen rauhanopposition kirjoittamaan kolmenkymmenenkolmen kirjeeseen. Bysantin rauhanoppositio myös kokee romaanissa kovan kohtalo, josta Waltari varoitti yhteistoimintamiehiä propagandateoksessaan »Totuus Virosta, Latviasta ja Liettuasta». »Johannes Angeloksen» yhteiskunnallisia aiheita voikin tulkita Waltarin Valtion tiedotuslaitokselle tekemän työn kautta.\nTähän väliin on todettava, että »Johannes Angelos» ei suinkaan ole suoraviivainen yhteiskunnallinen analyysi tarkoituksellisesta allegorisuudestaan huolimatta. Romaanin olennainen osa on mystiikka ja uskonnollinen etsiminen. Johannes harjoittaa samaa oppinutta uskonnon ulkopuolista tarkastelua, jota papin poika ja entinen teologian ylioppilas Waltari harjoitti läpi tuotantonsa ja elämänsä. Kun kristillinen Itä-Rooma kaatuu ja turkkilaiset valloittavat keskeisen kirkollisen kaupungin, tapahtuma on sotilaallisen ja poliittisen menetyksen lisäksi myös henkinen kriisi, joka heijastuu ajatteluun ja maailmankuvaan. Konstantinopolin kaatuminen on historian tavanomaisessa periodisoinnissa olennaisia keskiajan päättäviä ja uuden ajan aloittavia tapahtumia. Tätä taustaa vasten romaanin taustahahmojen harjoittamat yhteiskunnalliset pyrkimykset näyttäytyvät korostetusti kyyniseltä valtapeliltä, joka jatkuu, vaikka ihmiset kuolevat ja sivilisaatiot kaatuvat. Henkisyyttä pohtiva Johannes taas on likaisen politiikan yläpuolella. Kuin toisella tasolla muusta tapahtumien pauhusta romaani kuvaa Johanneksen mietteitä ja traagista rakkaustarinaa. Romaanissa tehdään jatkuvasti valintoja, mutta suuret maailmanhistorialliset tapahtumat vyöryvät yli. Mitä voi silloin pieni ihminen tehdä?\n”»Älä puhu tyhmyyksiä», hän kivahti kärsimättömästi. »Ymmärrän, että teet velvollisuutesi viimeiseen asti, koska olet kreikkalainen. Mutta merellä laivan hukkuessa tulee hetki, jolloin kapteeni huutaa: pelastakoon itsensä ken voi. Olemme hukkuvassa laivassa. Mitä aiot tehdä pelastuaksesi.»\n»En mitään», sanoin. »Täytän kohtaloani.»\nHän syytti katkerana: »Et siis rakasta minua.»\n»En», sanoin. »Niin paljon en sinua rakasta että pettäisin kunniani.»\nWaltarin oman muotoilun mukaan historialliset romaanit kertovat omasta ajastaan historian valekaavussa, ja »Johannes Angeloksen» ”oikea” tulkinta on selvästi ymmärtää sen vertaus jatkosodan aikaan. Waltari kääntyi lopullisesti historiallisten romaanien kirjoittajaksi sotien myötä ja hänen historialliset romaaninsa ovat muutenkin ymmärrettävissä aikansa ja Waltarin kokemien sotien kautta. »Tanssi yli hautojen» kertoo Suomen sodan lopusta ja Suomen antautumisesta Venäjälle, joita elettiin uudessa muodossa jälleen kirjan kirjoittamisen aikana vuonna 1944. Seuraavana vuonna ilmestynyt »Sinuhe egyptiläinen» on ymmärrettävissä hävityn sodan jälkeisen disilluusion kautta. »Johannes Angelos» monella tapaa jatkaa teemoja ja aiheita, joita Waltari oli sotavuosista lähtien teoksillaan jatkuvasti käsitellyt.\nOman aikansa lisäksi »Johannes Angelos» tarjoaa vertailukohtia myös moniin muihin yhteyksiin, kuten yleispätevän ja inhimillisyydessään onnistuneen romaanin voi olettaakin tekevän. Idän ja lännen taisto, sota Stalinin johtamaa Neuvostoliittoa vastaan ja lännen epäyhtenäisyys Venäjän uhan edessä ovat jälleen 2022 valitettavan ajankohtaisia aiheita, kun uudelleenstalinisoituva Venäjä käyttäytyy niin aggressiivisesti ja röyhkeästi kuin kykenee, läntisen Euroopan empiessä, pitäisikö tosiaan panna kova kovaa vastaan vai pyrkiä kuitenkin jonkinlaiseen yhteistyöhön ja auttaa sulttaania pelastamaan kasvonsa. Romaanin julkaisuaikaa selvemmin sen tapahtuma-ajan uskonnolliset, etniset ja kulttuurilliset jännitteet ovat nykyään helpommin havaittavissa. Islam leviää Eurooppaan ja voittaa alaa, väkivaltaisestikin, mutta siitä huolimatta lännessä ei olla valmiita puolustautumaan yhtenäisesti. Eliitti pettää kristikunnan ja on valmis hyväksymään islamisaation yrittäessään taata oman asemansa ennakoimassaan uuden ajan maailmassa. Romaanin lopunaikojen tunnelmat tuovat tämän vertauksen tiimoilta mieleen myös 1990- ja 2000-luvun taitteessa vallinneen uskon historian loppuun – ja järkytyksen, kun liberaalidemokraattinen historian päätös ei joillekin kelvannutkaan, vaan muslimiterroristit hyökkäsivät tätä ”valmista maailmaa” vastaan.\n»Sitä paitsi», hän jatkoi, »sulttaani tahtoo kerta kaikkiaan valloittaa kaupungin miekalla sanellakseen itse ehtonsa. Vapaaehtoinen antautuminen velvoittaisi hänet sopimuksiin ja sitoumuksiin. Sellaisia hän ei halua. Olihan Konstantinoskin suostunut muodollisesti hänen vasallikseen ja maksamaan hänelle veroa. Mutta niin näennäinen ratkaisu ei tyydytä häntä. Enkö ole oikeassa.»\nWaltari kirjoitti »Johannes Angeloksen» niin, että se ilmestyi vuonna 1952; seuraavana vuonna tuli kuluneeksi 500 vuotta Konstantinopolin valloituksesta. Näin teos ehdittiin kääntämään juhlavuoteen mennessä ainakin Skandinavian kielille ja englanniksi. Yhteensä se on käännetty noin 25 kielelle. Teoksen alkuperäinen käsikirjoitus oli kirjoitettu täysin toisesta näkökulmasta, kronologisena kasvutarinana, ennen kuin Waltari päätyi lopulliseen muotoon, jossa tarina kerrotaan päiväkirjan muodossa ja se sijoittuu Konstantinopolin taistelun aikaan. Alkuperäinen käsikirjoitus on sittemmin sekin julkaistu Waltarin kuoleman jälkeen. Konstantinopoli oli paikka, joka erityisesti kiehtoi Waltaria. Hän kävi Turkissa kolme kertaa ja kirjoitti matkoistaan kaksi matkakirjaa. Toisin kuin Egyptiin, jonne »Sinuhesta» parhaiten tunnettu kirjailija ei koskaan suostunut ottamaan kutsua vastaan, Turkkiin hän otti, kun hänet sinne vielä vanhemmilla päivillään kutsuttiin.\nKirjoitus ilmestyi 29. toukokuuta, Konstantinopolin kaatumisen vuosipäivänä, sekä vuonna 2022, jolloin tuli kuluneeksi 70 vuotta »Johannes Angeloksen» ilmestymisestä.\nWaltari, Mika: Johannes Angelos – Hänen päiväkirjansa Konstantinopolin valloituksesta v. 1453 Kristuksen maailmanajan päättyessä


Visiot on nyt visioitu ja on aika ryhtyä hommiin – Pietiläinen jatkaa muutoksen vauhdittamista lokakuulle asti - Petäjävesi-lehti\nVisiot on nyt visioitu ja on aika ryhtyä hommiin – Pietiläinen jatkaa muutoksen vauhdittamista lokakuulle asti\nJorma Pietiläinen Palvalahden teollisuusalueella, tulevan elinvoimapäällikön työmaalla. Muuallakin työmaata riittää, kun pitäisi saada kylä kasvuun.\n”Visonääri saatiin kylään”, uutisoi Petäjävesi-lehti 3. helmikuuta. Jorma Pietiläinen oli juuri aloittanut työnsä kunnan yritysympäristövisionäärinä.\nMääräaikaisen pestin työnantoja oli kaksi: hahmottaa Petäjäveden vahvuudet ja mahdollisuudet ja laatia Petäjävedelle kehittämissuunnitelma pidemmälle aikavälille.\nMe petäjävetiset -Facebook-ryhmässä on harmiteltu, miksi kunnan rahoja ”tuhlataan” visionäärien palkkaamiseen, kun talous on huonolla tolalla. Tosiasiassa visionääri palkattiin kuntaan hankerahalla. Kyse on Elinvoimatehtävän uudelleen järjestäminen Petäjävedellä -nimisestä hankkeesta, johon kunta sai Keski-Suomen liitolta 50 000 euron rahoituksen. Kunnalle jäi hankkeesta 22 000 euron maksuosuus.\nJorma Pietiläinen suhtautuu kritiikkiin leppoisasti.\n– Demokratiaan kuuluu, että mikään ei ole koskaan valmista. Kritiikki ei ole haitallista, vaan se osoittaa, että ihmiset välittävät kunnan asioista ja ovat huolissaan sen tulevaisuudesta.\nNo, sitten niihin visionäärin tehtäviin.\nPietiläinen on tullut sellaiseen lopputulokseen, että Petäjäveden on pakko lähteä kasvamaan. Siis ei ”toivoa kasvua” tai ”tavoitella kasvua”, vaan kasvaa määrätietoisesti, ottaa se kaiken toiminnan lähtökohdaksi ja tavoitteeksi.\n– Kunnan kuihtumisesta seuraa väistämättä talouden ja palveluiden huononeminen. Tarvitsemme uusia työpaikkoja eli yrityksiä ja uusia asukkaita. Jyväskylän nukkumalähiönä oleminen on kyllä vaihtoehto, mutta nukkumalähiön ilmapiiri on passiivinen ja unelias, eikä osa väestä viihdy sellaisessa. Pahimmillaan kunnan palvelutkin valuvat Jyväskylään, yrityksistä puhumattakaan.\nMistä sitten eväitä kasvuun?\n– Tärkeintä on päättää yhdessä, että lähdetään kasvamaan ja tehdä sen mukainen strategia. Pitää keskittää kaikkien kunnan työntekijöiden ja työalojen voimat samaan päämäärään. Tosin julkishallinnossa kasvustrategian laatiminen on vaikeampaa kuin yrityksissä, koska kunnan pitää joka tapauksessa huolehtia kaikista tehtävistään.\nKonkreettisia kasvun palikoita on Pietiläisen hahmotelmissa kolme: Palvalahden teollisuusalue, data- eli palvelinkeskus entiselle Fingridin muuntamotontille sekä palveluiden kasaaminen valtatien varteen.\nPalvalahti tarvitsee veturin\nPietiläisen näkemyksen mukaan Palvalahden teollisuusalueen pitää kehittyä yhden ydinyrityksen ympärille. Sen piti alun perin olla elementtitalofirma LapWall, mutta yhtiön vetäydyttyä suunnitelmasta uudeksi ideaksi on noussut biokaasulaitos.\n– Ydinyritys luo alueelle oman imagon, jonka ympärille kerääntyy muita saman alan tekijöitä yrityksen omien asiakas- ja hankintaketjujen kautta. Jos ydinyritys on biokaasulaitos, ympäröivät yritykset voisivat olla muita ympäristö- ja kiertotalousalan yrityksiä tai biokaasun hyödyntäjiä.\nBiokaasutuotannon esiselvitykseen hankittiin 20 000 euroa tukirahaa maaseuturahastosta, ja kartoitus raaka-aineiden saatavuudesta, laitostyypistä, käyttö- ja kustannusarviosta ja muista tarpeellisista lähtötiedoista starttaa pian. Selvityksen tekee kilpailutuksen voittanut Metener Oy Laukaasta.\n– Tietyllä tavalla turvallisin vaihtoehto olisi kuitenkin rakentaa teollisuusalue Petäjävedellä jo olemassa olevan yrityksen ympärille, jos joku täkäläinen tarvitsisi uutta liiketilaa, Pietiläinen sanoo.\nPalvelinkeskus ja ”IT-aluskasvillisuus”\nData- eli palvelinkeskukselle ideaali paikka olisi Fingridin entinen muuntamotontti, jolla on kaikki tarvittavat edellytykset: yltä kulkevat valtakunnan sähköverkot, valokuitunetti ja kaikkien operaattoreiden verkkojen solmukohdat lähellä sekä hyvä sijainti lähellä Jyväskylää ja sitä myötä IT-alan koulutusta ja osaajia.\n– Palvelinkeskuksia tarvitaan koko ajan lisää, mutta niissä osaavan työvoiman saaminen on osoittautunut ongelmaksi. Jämsän Halliin suunniteltu datakeskus kaatui juuri tähän.\nPalvelinkeskusta ei voi ”tilata” Petäjävedelle, mutta sitä voi houkutella tekemällä Petäjäveden ominaisuuksista ja edellytyksistä hyvää markkinointimateriaalia, jota levitetään alan foorumeilla toivoen, että esim. Google tarttuu täkyyn. Tällaista materiaalia Petäjävedelle tekevät paraikaa Tiimiakatemian tietotekniikan ja markkinoinnin opiskelijat.\nNostokurki valtatien varrelle\nJorma Pietiläinen haluaa oikaista käsityksen, että hän haluaisi ”siirtää keskustan valtatien varteen”. Sen sijaan hän haluaisi lisätä valtatien varrella olevaa palveluvarustusta ja keskittää olemassa olevat isoimmat kaupalliset palvelut sinne. Tällä tavoin Petäjäveden yritykset saisivat paremmin hyödynnettyä valtatien liikennevirtaa.\n– Kyläseppä on tehnyt pitkäjänteistä imagotyötä, jonka varaan voisivat muutkin rakentaa.\nSamalla mielikuva Petäjävedestä muuttuisi dynaamisemmaksi. Pietiläisen mukaan ei ole parempaa mainosta paikkakunnalle kuin nostokurki valtatien varressa.\n– Palvelukeskittymästä syntyisi ohikulkijoille olo, että tämä on elävä paikkakunta, jossa on paljon palveluita. Ei voi vain väittää, että tänne kannattaa muuttaa, täällä on hyvät palvelut, vaan se täytyy osoittaa.\n– Käyn taustakeskusteluja kaupallisten toimijoiden kanssa ja etsin ydinyritystä, joka voisi ehkä tehdä ensimmäisen siirron. Muiden on sitten helpompi tulla perässä. Tällainen kehitys on tietysti pitkässä kuusessa, Pietiläinen sanoo.\nElinvoimapäällikkö on työrukkanen\nJorma Pietiläinen piti keväällä kaikille kuntalaisille avoimen muutosseminaarin, jossa hän peilasi Petäjäveden kehitystä maailman suuriin megatrendeihin ja esitteli ideoitaan Petäjäveden tulevaisuudesta. Illassa käytiin hyvää ja vilkasta keskustelua, minkä johdosta Pietiläinen lupasi järjestää toisenkin kuntalaiskuulemisen kevään mittaan. Korona sotki suunnitelman, mutta nyt tilaisuus on tarkoitus pitää elo-syyskuun vaihteessa. Luvassa on lisää keskustelua ja yhteistä ideointia Petäjäveden parhaaksi.\nMyös Facebookissa on keskusteltu viime päivinä vilkkaasti siitä, mitä kaikkea pitäisi tehdä, jotta Petäjävesi voisi lähteä kehittymään hyvään suuntaan. Esillä on ollut tonttitarjonnan parantaminen ja niiden tehokas markkinointi, täkyjen tarjoaminen tontin ostajille (valokuitu tontin reunaan, ilmaiset murskeet tms.), olemassa olevien yritysten ja niiden tarpeiden parempi kuunteleminen, Kintauden alueen kehittäminen, vuokra-asuntojen kuntoon laitto ja vuokrien lasku, julkisen liikenteen kehittäminen, valokuidun mahdollisuuksien käyttöönotto, etätyömahdollisuuksien parantaminen ja pop-up toimistotilat, matkaparkin perustaminen Kirveslahteen jne.\n– Nämä ovat kaikki hyviä ideoita, ja niiden toteuttaminen on osa tulevan elinvoimapäällikön työsarkaa. Hän on se työrukkanen, jota Petäjävedelle on tarvittu, Jorma Pietiläinen toteaa.\n– Minun tehtäväni oli katsoa isoa kuvaa, löytää kehitysaihiot ja laittaa kehitys liikkeelle, mutta elinvoimapäällikkö on operatiivisen toiminnan henkilö.\nPetäjäveden ja Multian yhteisen elinvoimapäällikön tehtävä on haussa elokuun alkuun asti, minkä jälkeen päästään haastattelemaan hakijoita. Myös yrittäjiltä on toivottu ideoita siihen, millaista osaamista elinvoimapäälliköllä olisi hyvä olla.\nJorma Pietiläinen ei aio hakea elinvoimapäällikön tehtävää, vaan palaa todennäköisesti oman yrityksensä pariin, joka on ollut pöytälaatikossa jo muutaman vuoden. Se tapahtuu kuitenkin vasta myöhään syksyllä: visionäärin määräaikainen tehtävä Petäjävedellä kestää 6.10. saakka.\n– Jatkan molempien selvitysten ohjaamista sekä taustakeskusteluja valtatien liikennevirtojen hyödyntämiseen liittyen. Syksyllä hoidan tämän työn rinnalla myös Vanhan kirkon matkailuhankkeen tehtäviä. Rupean kehittämään rahoituskonseptia opastuskeskusta varten, Pietiläinen kertoo.\nJorma Pietiläinen pitää tärkeänä, että uusi elinvoimapäällikkö on ensisijaisesti yrittäjien suuntaan toimiva henkilö ja vasta toissijaisesti kunnan viranomainen.\n– Hänen tehtävänsä on sisäistää syvällisesti yrittäjien näkökannat ja tarpeet. Petäjävedellä on ollut monenlaisia selkkauksia, mikä näkyy ilmapiirissä yrittäjien ja kunnan kesken.\nPietiläinen viittaa Keski-Suomen Yrittäjien kuntabarometriin, jossa yrittäjät arvioivat oman kuntansa toimintaa. Kyselyssä Petäjävesi on Keski-Suomen kuntien toiseksi viimeinen. Elinkeinopolitiikan kokonaisarvosanaksi Petäjävesi sai 2,06 (asteikolla 1 – 5, vastaajamäärä 19), kun Keski-Suomen keskiarvo on 2,86 ja koko maan 2,97. Ensimmäisellä sijalla on odotetusti Muurame, toisena Viitasaari ja kolmantena Keuruu.\n– Elinvoimapäällikön pitäisi käydä läpi historiaa ja jos sieltä löytyy virheitä ja väärinkäsityksiä, ne pitäisi käsitellä ja sopia ensin, ettei historia jää painolastiksi. Pöydän puhdistaminen on järkevää, että päästään rakentamaan uutta, Pietiläinen miettii.\n– Elinvoimapäälliköllä pitäisi olla tukenaan valiokunta, joka koostuisi yrittäjistä, etenkin isot yritykset olisi tärkeä saada mukaan.\nJorma Pietiläisen mukaan yrittäjät ovat yhteiskunnan muutosvoima ja ihmisinä oman tiensä kulkijoita.\n– Yrittäjät innovoivat, etsivät jatkuvasti uutta ja luovat sitä kautta muutosta. Se tuo kuntaan dynamiikkaa ja henkistä hyvinvointia. Viranomaisten tehtävä taas on luoda pysyvyyttä yhteiskuntaan ja siksi julkishallinto on aina luonteeltaan konservatiivinen. Tämä pitää vain hyväksyä ja osoittaa arvostusta puolin ja toisin.\nToimittajalta: Pienellä kylällä voi olla suuria suunnitelmia\nTätä visiojuttua tehdessä oivalsin uudella tavalla, että pienikin voi olla suurta. Petäjävesi voi olla joko pieni ja kuihtuva tai kokoaan suurempi ja luova.\nTarjoankin yhteiseen käyttöön oman visioni Petäjäveden tulevaisuudesta: Petäjävesi voisi ottaa strategiakseen olla Maaseutu 2.0.\nPaikka, jossa eletään niin hyvää elämää kuin maaseudulla koskaan voi: asutaan väljästi mutta ekologisesti terveissä ja kemikaalittomissa asunnoissa, tehdään mukavasti etätöitä kaukana kaupungin kiireestä, syödään lähellä tai suorastaan itse tuotettua ruokaa, kulutetaan oman kylän palveluja, lämmitetään talot ja tankataan autot biokaasulla, liikutaan kauemmas julkisilla, harrastetaan lähi- ja luontomatkailua ja nautitaan toisista ihmisistä ja ihmisen kokoisesta kylästä.\nTähän Maaseutu 2.0. -strategiaan mahtuvat niin perheet, yrittäjät, maailmanperintö kuin ralliautoilukin. Ollaan juurevia, mutta katseen suunta määrätietoisesti eteenpäin. – Matleena Ylikoski


Nurmijärven entinen ääniharava Jussi Niinistö: ”Ehdokasmääristä voi päätellä äänimääriä” | Nurmijärven Uutiset\nJussi Niinistö pääsi markkinoilla nurmijärveläisten jututettavaksi. Puolustusministeri sai keskustella niin HSL:ään liittymisestä kuin kunnanjohtajan vaihtumisesta.\n– Antaa nurmijärveläisten päättää, miten asiat on parasta hoitaa, Niinistö sanoi.\n– Tuskin mitään suuria muutoksia on tulossa, mutta siitä voi päätellä jo jotain, kuinka paljon ehdokkaita puolueet saavat mukaan, Niinistö arveli.\n– Tuntuu, että ihmiset ovat olleet väsyneitä politiikkaan, eivätkä he ole saaneet tästä sitä, mitä ovat lähteneet hakemaan.\n– Mutta viime päivinä tilanne on piristynyt, joten uskon hyvään lopputulokseen.\n– Ehdokkaiden saannissa on näkynyt etenkin työelämän kiristynyt tilanne, sillä moni on kertonut jakavansa arvomme ja olevansa kiinnostunut, mutta asioita on ollut pakko priorisoida. Osa on sanonut suoraa, että sitten neljän vuoden päästä, kun lapset ovat isompia.\nKristillisdemokraattien Erkki Mäkäräinen ja Ina Kuula olivat erityisen ilahtuneita siitä, että kristilliset ovat saaneet listoilleen muun muassa maahanmuuttajataustaisia ja muita vähemmistöjen edustajia, ja ehdokaskirjosta on saatu hyvin laaja.\n– Ei oppositiopuolueiden ole helpompi saada ehdokkaita. Kyse on kuitenkin kunnallisvaaleista ja paikallisesti päätettävistä asioista, demarit tuumasivat ja uskoivat ehdokkaiden hakeutuneen mukaan, koska haluavat olla turvaamassa niin lapsiperheiden kuin ikäihmisten arkea.\nMahdolliset ilmoitukset voi lähettää osoitteeseen [email protected].


Korvissa soi | Valitut Palat\nLuo: 02/15/2016 - 10:00\nTinnitus voi olla todella kiusallinen vaiva. Näiden ohjeiden avulla oireet lievenevät.\nKun 57-vuotias tukholmalainen ammattiliiton asiamies Justus Bennet halvaantui kasvoistaan luultavasti stressin takia, lääkärit lähettivät hänet sairaalaan testeihin peläten aivokasvainta. Siellä hän sai kuunnella erilaisia ääniä samalla kun tutkittiin reaktioita hänen aivoissaan. Vaikka testeissä ei löydetty mitään poikkeavaa, jotain kummallista kuitenkin tapahtui.\n”Eräskin taajuus kuulosti siltä kuin olisi vasaralla hakattu metallia”, Justus muistelee. Hänen vasenta korvaansa alkoi heti särkeä. Sitten vuorossa oli kimeä pirinä, niin kova että se kuulosti ihan kiljunnalta. Se ei kuitenkaan ollutkaan tullut kuulokkeista, eikä äänen lähdettä löydetty.\nTyhjästä ilmestynyt ääni oli tinnitus. Tämä tapahtui vuonna 1998. Siitä lähtien melu Justuksen korvissa ei ole lakannut paria tuntia pidemmäksi aikaa.\nYllättävän suuri määrä ihmisiä eri puolilla maapalloa (myös minä), kärsii soimisesta, pirinästä, naksutuksesta, surinasta ja muista äänistä, joilla ei ole ulkoista aiheuttajaa. Euroopassa noin 10–20 prosenttia kertoo kokeneensa tinnitusta. Mitä vanhemmaksi ihminen tulee, sitä todennäköisemmin se alkaa vaivata.\nTinnitus voi olla hetkellistä tai jatkuvaa, hiljaista tai kovaa. Jos se vaikeuttaa keskustelun seuraamista tai television katsomista, se voi johtaa melkein epätoivoon. Michael Seidman, lääkäri sekä korva- ja neurologisen korvakirurgian johtaja Henry Ford -sairaalassa Michiganin osavaltiossa Detroitissa, sanoo näkevänsä potilaita jotka ovat eronneet eivätkä voi käydä töissä, ja joiden elämänlaatua tinnitus heikentää huomattavasti.\nMikä aiheuttaa tämän pirullisen, päänsisäisen metakan? Miten saat sisäisen rauhasi takaisin?\n”Tinnitus ei ole sairaus”, sanoo Ison-Britannian Nottinghamin yliopiston kuulotieteen professori Deborah Hall. ”Se on oire, joka voi johtua monesta erilaisesta lääketieteellisestä syystä.”\nTunnetut aiheuttajat vaihtelevat: kovat äänet, huonokuuloisuus, fyysinen vamma, Menieren tauti, tietyt lääkkeet, geenit, jopa korvavaikku. Joskus mitään syytä ei löydy.\nTinnitusklinikalla Oregonin osavaltiossa Portlandissa yli 90 prosentilla potilaista oli jonkinasteinen kuulovamma, joskus niinkin lievä ettei sitä normaalisti edes huomattaisi. ”Se nimenomainen äänenkorkeus, jonka kuuleminen on heikentynyt, on yleensä sama jossa kuulee tinnitusta”, sanoo hermotutkija ja professori Berthold Langguth Regensburgin yliopistosta Saksasta.\nTinnitukselle ei siis ole yhtä selvää aiheuttajaa. ”Se luultavimmin tarkoittaa, että ei ole mitään yhtä, selvää hoitoa, joka auttaisi kaikkia”, sanoo professori Hall. Se voi myös tarkoittaa sitä että jos tinnituksen on aiheuttanut jokin tietty vamma tai sairaus, voidaan keksiä tehokkaampiakin hoitokeinoja kuin tilastoista yleensä ilmenee.\nJoillekin on sanottu, ettei heidän päänsisäiseen kakofoniaansa ole apua saatavilla, mutta Seidman neuvoo heitä menemään takaisin lääkäriin ja kysymään uudestaan. ”Tinnitusta ei voi parantaa, mutta sen kanssa voi tulla toimeen”, hän sanoo. Seidman suosittelee aloittamaan yksinkertaisista hoitokeinoista ja siirtymään monimutkaisempiin vasta jos helpommista ei ole apua. Tässä monta hyödyllistä hoitokeinoa, jotka ovat heti saatavilla:\n”Eräässä tutkimuksessa huomattiin, että monella tinnituspotilaalla oli myös B12-vitamiinin puutostila, ja joidenkin oireet helpottivat kun he alkoivat syödä B12-vitamiinilisiä”, kertoo Seidman. Muissa tutkimuksissa on havaittu että sinkin puute voi myötävaikuttaa tinnitusoireisiin. Tällöin sinkin lisääminen ruokavalioon on tuonut helpotusta. Sinkin lisääminen ei kuitenkaan auta, jos arvot ovat jo normaalit. Vaikka tinnituspotilaalle saatetaankin usein määrätä neidonhiuspuuvalmistetta, useissa tutkimuksissa on todettu, ettei sillä ole sen enempää vaikutusta kuin plasebolla.\nOireet lievenivät ehkä eniten eräässä 1990-luvun alun kliinisessä tutkimuksessa alpratsolaamilla, jota Suomessa myydään tuotenimillä Xanor, Alprox, ja Alprazolam. Alpratsolaami vähensi tinnituksen äänenvoimakkuutta 76 prosentilla potilaista, kun taas plasebo vain 5 prosentilla.\n”Fiksu tyyppi kysyy, vähentääkö lääke todella tinnituksen voimakkuutta vai vain oman ärtymyksen astetta”, Seidman sanoo. Hänen mukaansa se tekee vähän kumpaakin. Seidman selittää, että aivojen välittäjäaine, joka on yhdistetty ahdistukseen, myös välittää äänen korvasta aivoihin, eli koska alpratsolaami vaikuttaa tähän välittäjäaineeseen, tuntuu siltä kuin ääni olisi hiljaisempi.\nKaksi samankaltaista lääkeainetta, klonatsepaami ja oksatsepaami, auttavat myös joitakin tinnituspotilaita.\nVuoden 2006 tutkimuksen mukaan gabapentiini, lääkeaine jota määrätään yleensä epilepsian hoitoon, vähensi tinnituksen voimakkuutta jos potilaalla oli kovien äänien takia aiheutunut sisäkorvan vaurio. Muista syistä aiheutuneeseen tinnitukseen se ei auttanut.\nKahden tutkimuksen mukaan niillä potilailla, joilla on sekä tinnitus että vakava masennus, masennuslääkeaineet nortriptyliini ja sertraliini voivat joskus vähentää tinnituksen voimakkuutta ja ärsyttävyyttä. Tutkijat kuitenkin varoittavat määräämästä masennuslääkkeitä ihmisille, jotka eivät ole masentuneita.\nNosta normaalin äänen voimakkuutta.\nKoska huonokuuloisuus usein seuraa tinnitusta tai toisin päin, kuulolaitteet kuuluvat ensisijaisiin hoitoihin. Laitteet eivät poista tinnitusta, mutta saattavat helpottaa kuulemista sekä auttaa jättämään surinan, ujelluksen, hurinan ja soimisen huomiotta. Koska kuulolaitteet eivät poista itse aaveääntä, monet potilaat kaipaavat kuitenkin kokonaisvaltaisempia apukeinoja.\nLisää toinen ääni.\nPeiteäänellä hoidettaessa korvaan johdetaan jokin mukava ääni, esimerkiksi musiikkia tai veden solinaa. Laitteeseen voidaan liittää tarvittaessa kuulokoje. Peiteääni vie potilaan huomion pois aaveäänestä. Vuonna 2003 tehdyn tutkimuksen mukaan peiteäänihoito onnistuu parhaiten kun uuden äänen korkeus säädetään samaksi kuin tinnituksen äänenkorkeus.\nJuksaa aivojen äänentunnistus-osaa.\nVuonna 2013 julkaistu artikkeli esitteli useita laitteita, jotka johtavat tiettyjä äänenkorkeuksia korvaan. Niiden avulla pyritään ikään kuin ohjelmoimaan aivot olemaan tuottamatta aaveääntä. Laitteiden valmistajien tekemät alustavat tutkimukset vaikuttavat lupaavilta.\nProfessori Hallin mukaan tulossa on parempia hoitokeinoja, jotka saattavat antaa tinnituspotilaille ihanan hiljaisuuden ja rauhan.\nMonet asiantuntijat ovat innoissaan uuden AM101-lääkeaineen mahdollisuuksista. Sen vaikutuksia analysoidaan parhaillaan kliinisissä tutkimuksissa. Seidman, joka tekee töitä kyseisen tutkimuksen parissa, kertoo varsin varhaisessa vaiheessa käyneen ilmi, että suuri annos lääkeainetta vähensi tinnituksen voimakkuutta. AM101 ei toimi kaikilla potilailla, mutta jos se todetaan turvalliseksi ja toimivaksi, se saattaisi olla kaivattu ihmelääke joillekin.\nToista lääkeainetta nimeltä AUT00063 tutkitaan alustavasti. ”Tutkijat haluavat muuttaa sitä tapaa, jolla aivot käsittelevät ääni-informaatiota kun se menee korvaa pitemmälle”, professori Hall sanoo. Tutkimusten varhaiset tulokset vaikuttivat hyviltä.\nAivot tulkitsevat mitä korvat kuulevat, mutta joskus, kun aivot eivät saa tarpeeksi tietoa, ne täydentävät sitä itse. Siitä johtuu tinnitus. Kiertäjähermo toimittaa signaalit korvasta aivoihin, ja tutkijat toivovat voivansa sen avulla opettaa aivot tunnistamaan mikä on todellista, mikä taas ei.\nPieni kiertäjähermon stimulaatiolaite istutetaan kirurgisesti tinnituspotilaan rintaan ja yhdistetään kiertäjähermoon. Kun sitten potilaalle soitetaan kuulokkeiden kautta eri äänenkorkeuksia, laite lähettää lieviä sähköisiä signaaleja aivoihin. Tutkijat toivovat että ajan myötä aivot opettavat itsensä erottamaan oikeat äänet valeäänistä, joita tinnitus aiheuttaa. Laitetta tutkitaan parhaillaan kliinisissä tutkimuksissa, ja varhaiset tulokset vaikuttavat lupaavilta.\nAivojen uudelleenohjelmointi magneeteilla.\nTeoria pienitaajuisen transkraniaalisen magneettistimulaation (TMS) takana on sama kuin kiertäjähermon stimulaatiolaitteella. Suuria magneettisia laitteita asetetaan päähän aivokuvauksen perusteella tarkoin valittuihin kohtiin. Laitteiden on sitten tarkoitus ohjelmoida uudelleen tapaa, jolla aivot käsittelevät aaveääniä.\nToimiessaan TMS on uskomattoman tehokas hoito. ”Useimmat hoitoon suotuisasti reagoivat potilaat kertoivat tilanteen kohenevan vielä kaksi tai neljäkin vuotta myöhemmin”, professori Langguth sanoo. Mutta vain noin kymmenen prosenttia potilaista kertoi tilanteensa kohentuneen huomattavasti. 30–40 prosentilla potilaista tapahtui vain pientä edistystä. Professori Langguth työskentelee yhdessä muiden tutkijoiden kanssa kehittääkseen TMS:stä tehokkaamman useammille potilaille.\nSillä aikaa Justus Bennet, kuten liian monet muutkin, sai vain kuulolaitteet molempien korvien huonokuuloisuuden takia, eikä ollenkaan hoitoa erityisesti tinnitukseen.\nNäin ei kuitenkaan pitäisi olla, sillä tähän ärsyttävään ongelmaan on apukeinoja. Jos siis lääkärisi sanoo, ettei tinnituksellesi voi tehdä mitään, älä luovu toivosta. Voisit vaikka aloittaa antamalla lääkärillesi tämän artikkelin luettavaksi.\nKysely: Mediassa ja mainoksissa liikaa seksiä\nHajonneita eduskuntaryhmiä ja uusia puolueita vuonna 1959