Investointivaraus ja yritystuet vastikkeellisiksi — Toimin nasta!\n27.7.2016 10:18 Toimi Kankaanniemi\nInvestointivaraus on suoraa veroalea paljon parempi malli. Sen kautta yritykselle toteutuva veroale on sidottu investointiin. Se on siis vastikkeellinen.\nNs. Urpilaisen, sd, yhteisöveroalennus oli täysin vastikkeeton eli lahjamuotoinen. Vuonna 2006 toteutettu varallisuusveron poisto, jonka silloinen valtiovarainministeri Eero Heinäluoma, sd, junaili, oli myös pääosin vastikkeeton kädenojennus erittäin varakkaille.\nYritystemme suurin ongelma on niiden tuotteiden kysynnän heikkous. Suomen elinkeinorakenne on liian kapea. "Hittituotteet" puuttuvat. Osin myös kilpailukyvyn ja markkinoinnin pullonkaulat. Niihin ei veroalennus tai investointivaraus merkittävästi auta.\nYhtenä toimenpiteenä investointivarauksen käyttöönotto kuitenkin kannattaa selvittää eikä sen luomista ole syytä vastustaa. Tarvitsemme uusia keinoja taloudessa tapahtuneen käännöksen vauhdittamiseksi ja myönteisen työllisyyskehityksen tukemiseksi.\nSuomi eli synkkää taantuman ja alasajon aikaa seitsemän vuotta 2009-2015. Nyt käänne on tapahtunut ja sitä on ennakkoluulottomasti edistettävä.\nYksi ehto investointivaraukselle on asetettava. Sen tulee kattaa vain tuotannolliset investoinnit, jotka tehdään kotimaassa. Vienti Suomesta on saatava vetämään. Vastikkeettomat - suorat ja verotuksen kautta annettavat - yritystuet tulee poistaa tai muuttaa vastikkeellisiksi ja täysin läpinäkyviksi.\nReijo Jokela 27.7.2016 10:27\n"Yritystemme suurin ongelma on niiden tuotteiden kysynnän heikkous. Suomen elinkeinorakenne on liian kapea. "Hittituotteet" puuttuvat".\nVoisitko tarkentaa millä tavalla tuo elinkeinorakenne on liian kapea.\nToimi Kankaanniemi 27.7.2016 11:17\nTarvitsemme useamman tyyppisiä vientituotteita. Nyt metsäteollisuus ja teknologiateollisuus ovat vahvimpia ja hyvä, että ovat, mutta kun niiden kysyntä heikkenee aika ajoin, olemme vaikeuksissa.\nOnneksi nykyinen hallitus kärkihankkeillaan panostaa mm. clean techiin ja koulutusvientiin ym. Uusia kasvualoja tarvitaan.\nMarkku Leppänen 27.7.2016 15:25\nOngelma on se, että tavanomaisten tuotteiden tuottaminen Suomessa on liian kallista. Täällä voidaan tehdä vain huipputuotteita, hyvä esimerkki on MB, halvemmat autot tuskin menisivät kaupaksi tuotettuna Suomen palkkatasolla. Itse tuotamme siitakesieniä ja olemme Euroopan kallein, myydään siis laadulla asiakkaat ovat Keski-Euroopassa. Hollantilaiseen siitakkeeseen olemme 50% kalliimpia, silti myymme hollantiin. Jos laatu pettää saamme tämän kaupan unohtaa, sama asia koskee kaikkea muutakin suomalaista tuotantoa. Esim. rahti Keski-Eurooppaan on meiltä 78% kalliimpi, kuin Etelä Ruotsista, joten aika monessa asiassa ollaan altavastaajia.\nJuha Kuikka 27.7.2016 10:44\nEihän tuo investointeihin käytettyjen rahojen verovapaus ole muuta kuin jo olemassa olevien poistosäännösten rukkaamista. Mitään vallankumouksellista ajatusta siihen ei sisälly, poistojen kautta investointeihin käytetyt varat ovat jo nyt osittain verovapaita.\nMutta miksi haluat pykälän, jonka mukaan huojennus voisi koskea vain tuotannollisia investointeja? Eikö se voisi koskea kaikkia työllistäviä investointeja sekä tuotekehitysinvestointeja?\nSirpa Abdallah 27.7.2016 11:10\nTotta on että poistojen kautta voi tehdä investoinneista verotuksessa lain salliman vähennyksen. Tämä investointivaraus kuitenkin tehdään etukäteen ja kokonaan tulosta vähentäen, jolloin investoinnin toteutettua onkin poistojen määrä myöhempinä vuosina investointivähennyksen määrää pienempi. Etu on siis huomattava verotuksellisesti ja etupainotteisesti investointivähennyksen muodossa. Alla yksi KVL:n ennakkoratkaisu investointivarauksen käytöstä silloisen lain nojalla. Investointivarus voidaan lainsäädännössä kohdistaa tiettyihin investointihankintoihin. Siis jopa rajata kohteita.\nJuha Kuikka 27.7.2016 11:20\nNiin, toki kyse on huojennuksesta nykyiseen tilanteeseen verrattuna. Mutta kun vain voitolliset yritykset voivat niitä varauksia tehdä, niin ne ovat yrityksiä, jotka saisivat halpaa rahoitusta nykykoroilla tuottaviin investointeihin joka tapauksessa.\nJa tuottamattomia investointeja ei kannata tehdä kansantaloudellisesti ajatellen, vaikka jokin yksittäinen yritys saattaisi sellaiseen periaatteesta sortua välttääkseen verojen maksua, kun tuollainen investointivaraus olisi käytössä. Toisin sanoen on hiukan kyseenalaista saavutetaanko tällä kansantalouden kannalta kovin paljon muutosta parempaan. Ei se toki investointihalukkuutta heikentäisikään, mutta tästä ei ole syytä tehdä liian suurta numeroa.\nSirpa Abdallah 27.7.2016 11:58 Vastaus kommenttiin #7\nOletko jo tietoinen että tuon varauksen voi tehdä vain voitollinen yritys? Yrityksellä on oikeus vahvistaa tappio, jonka vähentäminen myöhempien vuosien voitollisest tuloksesta tulee kyseeseen. Elinkeinotoiminnan tulolähteen tappioksi vahvistettu tappio vähennetään elinkeinotoiminnan tuloksesta seuraavien 10 verovuoden aikana. Vuotuisina poistoina suoritetut investoinnit voidaan vähentää vain niissä prosnettirajoissa, jotka on määritelty laissa.\nEn usko että yksikään yritys joka tekee tappiota vuodesta toiseen lähtee edes investoimaan. Investoinnitkin kun taitaa olla rahoitettava velkarahalla, joka tällä haavaa on edullista, mutta miten mahtaa olla jatkossa? Viisas yrittäjä ottaa tuonkin huomioon. Et kai kuvittele, että investointia tehdään vain saadulla verohyödyn määrällä? Ei se hyöty kyllä investointeihin pitkälle riitä. Tuotakin verohyötyä joutuu odottamaan vuoden verran ennen kuin pääsee investoimaan.\nJuha Kuikka 27.7.2016 12:45 Vastaus kommenttiin #14\n"Investointivaraus tarkoittaa, että yritys voisi tehdä verotettavasta voitosta varauksen, josta ei tarvitse maksaa veroa. Jos varaus käytetään tietyn ajan kuluessa investointiin, siitä ei tarvitse maksaa yhteisöveroa. Jos investointia ei tehdä, varaus purkautuu ja vero lankeaa maksettavaksi."\nSirpa Abdallah 27.7.2016 13:47 Vastaus kommenttiin #15\nTotta. Riippuu lainsäädännöstä.\nToimi Kankaanniemi 27.7.2016 11:33\nOlen Antti Rinteen kanssa samaa mieltä siitä, että Suomesta vienti pitää saada vahvaan kasvuun. Siksi antaisin vero- ja muut porkkanat vastikkeellisesti vain tuotannolliseen toimintaan. Vientivetoinen politiikka on järkevää.\nMyös työmarkkinaratkaisuissa pyritään vientialavetoisuuteen. Ruotsin mallia haetaan ja Ruotsihan pärjää. (Sillä ei tosin ole eurotaakkaa!)\nEsim. kauppakeskusrakentaminen on jo ehkä liiankin rajua ainakin täällä Jyväskylän seudulla. Voi tulla ongelmia lähivuosina virheinvestoinneista?\nJuha Kuikka 27.7.2016 11:39\nSinänsä hyvä perustelu, mutta tuo käsite "tuotannollinen" on aika paljon muuttunut ja muuttumassa tässä jälkiteollisessa yhteiskunnassa.\nEsimerkiksi IT-ala (mm. pelifirmat) saattavat tehdä tuotekehitysinvestointeja, jotka tarkoittavat projektiluontoista työskentelytiimien palkkaamista ja heidän työnsä tuloksena syntyy sitten uusi tuote, digitaalinen sellainen, jota myös myydään vientiin.\nToimi Kankaanniemi 27.7.2016 11:41 Vastaus kommenttiin #11\nTotta. Oma rajaukseni perustuu liian perinteiseen ajatteluun.\nSirpa Abdallah 27.7.2016 10:58\nEn ole ihan vakuuttunut, että tuo yhteisöveron alennus oli alunperin Urpilaisen päähänpistosta lähtöisin. Jotenkin tuntuu siltä kuunneltuani vuosien ajan kokoomuslaisten veronalennuspuheita, niin varsinkin edellisen hallituskauden pääministeri Katainen taitaa kuitenkin olla tuon veronalennuksen arkkitehti. Toteuttamaan tuon sitten joutui silloinen vvm Jutta Urpilainen.\nMuistuupa mieleeni vain miten suurta polemiikkia ja perkunaa onkaan myöhemmin tällä hallituskaudella kuultu juuri demareiden puheissa kuinka yhteisöveronalennus johti suuriin osinkotuloihin, eikä tullut investointeja, joita oli tuolloin lupailtu. Sopiikin ihmetellä ja osin jopa naureskella demareiden käyttäytymiseen hallituspuolueena. Hehän yksissä tuumin äänestivät tuon lain hyväksymisen puolesta. Kannattaisi ensin miettiä mitä milläkin toimella voidaan saada aikaan, ennekuin tekee tyhmiä päätöksiä. Pitihän olla jokseenkin päivänselvää, että kaikista suurimmat hyötyjät ovat suuret yhtiöt ja niiden osakkaat.\nTuolloin Kataisen hallituksessa demareillekin kävi kaikki (jopa EVM huikean suuri pääomittaminen yht. 12,58 mrd euroa ja tietenkin velkarahalla), aikakin melkein, ja nyt kaikelle sitten sanotaan varmuuden vuoksi EI, EIja EI. ;)\nToimi Kankaanniemi 27.7.2016 11:25\nVassarit eivät Urpilaisen-Kataisen-V Niinistön-Haglundin-Räsäsen yhteisöveroalea hyväksyneet. Vaikea sanoa, kenen idea se oli, mutta Urpilainen sen valmisteli ja esitteli. Kantoi siitä myös raskaan poliittisen vastuun kuten Heinäluoma 2007.\nMarja-Liisa Kalkela 27.7.2016 16:26\nNiinkö? Ettei olisi sovittu jo -07-11 hallituksessa?\nKuten kelamaksun poisto n.870milj.yhteisöveroale yht.1,2 mrd/v-10\nOsinkoverouudistus-09 EK-muistion mukaan.\nValtionvarainministeriössä toimii myös elinkeinoministeri.J.Häkämies ja hallitus oli kokoomuksen. Tuliko palkkiovirka ehkä tämän ajamisesta EK?\nEK vaatii yhteisöveron laskemista 20 prosenttiin\nElinkeinoelämän keskusliiton (EK) mielestä yritysten verotusta pitäisi keventää selvästi. EK vaatii yritysten yhteisöverokannan laskemista 20 prosenttiin, kun se nyt on Suomessa 26 prosenttia.\nYhteisöveron alennus on keskeinen vaatimus EK:n verotavoitteissa, jotka järjestö julkisti tänään. EK perustelee esitystä sillä, että alempi yhteisöverokanta olisi Suomelle kilpailuetu, joka kannustaisi kasvuun ja houkuttelisi investointeja.\nNythän sdp,vihr,rkp ,vas on oppositiossa.Joten PS tekevät nyt itse päätökset.\nJK. Hyvinhän se sujui Krst. Ahon hallituksenkin vero-alet .Samoin eläkkeiden leikkaukset .\nKevennettiin yritysten,valtion,kuntien maksutaakkaa (eläkemaksuja)\nSitähän jatkoi Viinanen itse VM ja S.Niinistö-96.\nVerovaje 5 mrd jonka vuoksihallitus otti 5 mrd velkaa-15+korot.\n505 000 palkkaverot on poissa valtion kirstusta.\n108 000 tekee sosiaaliturvaa vastaan töitä 0 eurolla yrityksissä?\nJK. Lipponen ,Niinistön aikana talous pistettiin kuntoon.Yhtään verovapautta ei -95-03 saanut kukaan.\nMarja-Liisa Kalkela 27.7.2016 16:38 Vastaus kommenttiin #29\nTurun Sanomien 30.6.2012 s.3 mukaan\n-"Hallitus on saamassa käsiteltäväkseen esityksen yritysten voittojen osittaisesta vapauttamisesta yhteisöverosta. Elinkeinoministeri Jyri Häkämies aikoo viedä konsernijohtaja Kari Stadighin ryhmän ehdotuksen talouspoliittisen ministerivaliokunnan käsiteltäväksi".\nKyseinen Viron malli kuulostaa ensi tuntumalta loistavalta. Merkillisen siitä tekee se, että Häkämies pohtii verovapauden rajoittamista kasvuyrityksiin. Eli käytännössä tavalliset suomalaiset pienyrittäjät maksaisivat nykyistä korkeaa yhteisöveroa edelleen, mutta kasvuyritykset ja tuotekehitystä harjoittavat yritykset saisivat verovapauden.\n-Uutisessa ei edes määritelty onko kasvuyrityksen kriteeri uusien työpaikkojen lukumäärän kasvu vai liikevaihdon kasvu.\nMarja-Liisa Kalkela 27.7.2016 18:42\nKantoi siitä myös raskaan poliittisen vastuun kuten Heinäluoma 2007.\nYleensä kepun toimista kantaa vastuun joko KOK VM tai SDP VM.\nSiitäkin huolimatta että hallitus on kepun jolla on eniten ministereitä,eduskuntaryhmässä 49 ,kuten nyt. Ps 39 kok 37\n-05 oli rkp peesaasamassa kepua varallisuusveron poistossa. VM II RKP ministeri.\n-jotka siitä hyötyi eniten.Kone,Fazzer,Pauling,Hartwall ,ym.\nJa kun on tapana lakialoite kiertää lausuntakierroksella,palautuu valiokuntaan .Vasta sitten KO. ministeriön ministeri esittelee sen eduskunnalle.\nHallituksen Kepu,Rkp,Sdp esityksenä.\nYksin mikään puolue hallituksessa ei saa mitään läpi. EI nytkään jos PS vastustaa,hallitus hajoaa. Sillä ei ole enää enemmistöä eduskunnassa.Vaalit olisi edessä.\nEi pidä vääristellä yhden vähemmistöpuolueen "valtaa".(etenkään vihreiden jotka oli Vanhasen II porarihallituksessa eikä ole vasemmistoa.\nKuten ei PS enää hallituksessa "työväenpuolue"!\nIlman kok ja PS molempien lupaa ei Sipilän mikään aloitus mene läpi.\nReijo Jokela 27.7.2016 11:20\n"HS kertoo, että hallitus - tai ainakin pääministeri - suunnittelee investointivarauksen käyttöönottoa. Se ei ole uusi ajatus meillä eikä muuallakaan".\nEi olekkaan. Uusi ajatus olisi sen sijaan, jos materian tukemisesta siirryttäisiin ihmisten tukemiseen. Luotaisiin palkkavaraus, jolloin yritys saisi hyvänä vuonna verottomasti tehdä varausken tulevaan palkanmaksuun, Tällöin verotuksen avulla yrityksiä kannustettaisiin "pistämään sukanvarteen" niin, että selvittäisiin notkahdusten yli. Tällöin ei tarvitsi joka nousukaudella itkeä kun ei löydy ammattitaitoista porukkaa, kun he olisivat jäljellä yrityksessä, eivätkä siirtyneinä muualle. Töällaisen varauksen aihettama lovi verotuloissa kuittaantuisi suurelta osin sillä, että notkahduksen aikana ei tulisi työttömyyskustannuksia ja tuloverojen maksu jatkuisi entiseen malliin.\nToimi Kankaanniemi 27.7.2016 11:39\nAikanaan 1980-luvulla oli käytössä suhdannetalletukset. Holkerin-Liikasen hallitus ne lopetti liian holhoavana ja se oli yksi syy siihen lamaan, johon 1990 ajauduttiin.\nPalkkavaraus olisi samantyyppinen.\nReijo Jokela 27.7.2016 11:51\nMikä siis estää ottamasta uudelleen käyttöön tuon?\nMarja-Liisa Kalkela 27.7.2016 16:41\nHS/IS mukaan Ahon hallitus lopetti sen 1992\nAnne Lindell 28.7.2016 17:46\nPitää paikkansa. Silloin myös oma yritykseni "harrasti" tuota ns. suhdannetalletusta. Se oli hyväksi koettu ja etenkin investointeja lisäävä, niin kauan kuin sitä lystiä riitti. Ja totta ... sattumaa tai aiheutettua, mutta sen loppumista alkoi lama.\nPekka Pylkkönen 27.7.2016 12:48\nInvestointivaraus heikentää yrityksen näyttämää tulosta ja siten jakokelpoisten varojen määrää. Kukaan ei niitä tee huvikseen. Verojen kokonaismäärää varaus ei myöskään muuta ellei sitten verokannoissa satu tapahtumaan muutoksia. Ainoa todellinen muutos tuossa olisi vieraan pääoman tarpeen mahdollinen väheneminen investointeja tehtäessä. Sinänsä pankeilla kyllä on hyvät mahdollisuudet rahoittaa kannattavien firmojen järkeviä investointeja ja samalla rajoittaa pöljimpiä kohteita. Heikossa hapessa oleva firma taas ei hyödy varauksista eikä saa pankista rahaa.\nPaikallinen sopiminen työehdoista on parempi tie joka tekee myös investoinneista houkuttelevampia.\nJuha Kuikka 27.7.2016 12:51\n"Verojen kokonaismäärää varaus ei myöskään muuta"\nPekka Pylkkönen 27.7.2016 13:06\nKun varaus puretaan, se tulee verotettavaksi tulokseksi. Ja joskus se varaus on pakko purkaa.\nJuha Kuikka 27.7.2016 13:20 Vastaus kommenttiin #18\nJOS varaus puretaan! Se puretaan vain siinä tapauksessa, että suunniteltuja investointeja ei määräajassa tehdä ja tämähän ei ole kenenkään varauksen tekijän suunnitelmissa. Kyseessä on siis oikea veroale.\nPekka Pylkkönen 27.7.2016 13:37 Vastaus kommenttiin #19\nTeknisesti ottaen varaus puretaan esimerkiksi samaa tahtia kuin poistoja tehdään. Poistot vähentävät verotettavaa tulosta ja varauksen purku lisää sitä. Lopputulos on siis, verokantojen pysyessä vakiona, sama kuin nyt. Kyseessä on tavallaan ennakkoon tehtävä poisto.\nJuha Kuikka 27.7.2016 13:45 Vastaus kommenttiin #20\nTäytyy kuitenkin muistaa, että monissa investoinneissa poistoaika voi olla kymmenen vuotta, rakennusinvestoinneissa jopa 20 vuotta j.n.e.\nSirpa Abdallah 27.7.2016 13:59 Vastaus kommenttiin #20\nTeknisesti varaus puretaan tehdystä ivestoinnin hankintamenosta suoraan. Ei siis vuosittaisten poistoprosenttien edellyttämässä tahdissa. Noin aiemmin on lainsäädäntö velvoittanut. Kyseessä on ennakkoon veronalaisen tulon vähentämisestä varauksen määrällä. Riippuen lainsäädännöstä voidaanko varaus tehdä vain voitollisesta tulosta vai voidaanko vahvistaa tappiota, joka olisi vähennettävissä seuraavien enintään 10 vuoden aikana (tappiontasauslaki). Tappiotasaus mahdollisuuden kyseessä ollen yritys saisi investointivarauksesta verohyödyn jaksotettuna voitollisille vuosille. Lain sallimia poistoja ei kuitenkaan voisi tehdä kuin investoinnin kokonaishankintamenosta inv.varauksen määrällä vähennetystä määrästä.\nViittaan kommenttiini 4, jossa KVL:n ennakkoratkaisu, josta tekninen toteutus käynee selville.\nViljo Heinonen 28.7.2016 08:13 Vastaus kommenttiin #19\nEsitän investointivaraukset tehtäväksi siten, että ne yritykset jiotka varauksia tekevät, maksavat varaussumman valtiokonttorille ja saavat sille talletuskoron. Rahat palautetaan yritykselle sitä mukaa, kun se tekee investointeja. Jos ne jäävät tekemättä, jäävät rahat valtiolle käytettäväksi palkkaturvasaatavien maksuun.\nSirpa Abdallah 27.7.2016 14:38 Vastaus kommenttiin #18\nSelitin varauksen purkamista kommentissani 23, mutta kertaus on opintojen äiti. Varaus puretaan tehdystä investointien kokonaismäärästä eli sen investoinnin kokonaishankintamenosta, jota varten lain sallima investointivaraus on tehty. Kyseessä on siis epäsuoratuloutus.\nToimi Kankaanniemi 27.7.2016 14:04\nHyviä huomioita edellä useita. Kiitos niistä!\nOn paikallaan, että asia selvitetään monipuolisesti kuten vm:ssä tehdäänkin, jos poliittinen taso/hallitus selvitystehtävän antaa. Oppositio tietysti vastustaa kaikkea jo ehdotusvaiheesta alkaen (unohtaa samalla omat tekemisensä hallituksessa).\nOn selvää, että investointivarauksen voi tehdä tai ainakin siitä voi hyötyä vain voittoa tuottava yritys. Toisaalta pitkään tappiollinen yritys, jos sitä pidetään pystyssä, tuskin investointeja juurikaan tekisikään.\nToki investointivaraus vähentää suoria verotuloja, jos investointi toteutetaan ja vähennys näin kuitataan. Itse investointi kuitenkin luo uutta tuotantoa, lisää tai tehostaa kilpailukykyä ja ehkä luo uusia työpaikkoja ja verotuloja ja on siksi veronsaajille edullinen. Jos investointia ei tehdä, varaus palautuu verotettavaksi.\nVarovainen kaikenlaisten tukien ja verokevennysten suhteen on syytä olla. Julkinen talous velkaantuu edelleen, vaikka velkaantumisvauhti on hidastunut voimakkaasti viime vaalikaudesta. Kaikkien toimenpiteiden tulee on hyvin perusteltuja, tuottavasti kohdennettuja ja läpinäkyviä.\nVerotuloista tulee pitää huolta.\nMarja-Liisa Kalkela 27.7.2016 17:37\nOppositio vastustaa kaikkea\n(unohtaen -11-15 oppositio vastustamisen perus-kepu)\nKansa muistaa vaalipäivänä-19 "Kikyistä"!.\nAntero Ollila 27.7.2016 14:06\nSuurin tarve investoinneille on mikroyrityksissä, joissa on töissä 1-5 henkeä ja jotka työllistävät eniten. Siellä pitäisi ottaa käyttöön Viron malli, että jos yrityksen voitto käytetään kasvuinvestointeihin, niin veroa ei tarvitse maksaa.\nReijo Jokela 27.7.2016 15:49\nEihän Suomessakaan investoinneista makseta veroja. Eikös se merkittävä ero Viroon ole siinä, että Suomessa maksetaan verot syntyneestä tuloksesta ja Virossa yrityksestä ulos nostetusta tuloksesta. Viron malli siis suosii yrityksen kasvua ja Suomen malli varojen virtaa ulos yrityksestä.\nJuha Kuikka 27.7.2016 16:27\nInvestointeja ei voi vähentää suoraan tuloksesta, vaan niistä voi vähentää vuosittaiset poistot. Jos yrityksesi tulos on miljoona ja investoit tuotantokoneeseen miljoonan, niin maksat veroja kuitenkin sen miljoonatuloksen mukaan ja seuraavana vuotena voit vähentää satatuhatta tai kaksisataatuhatta tuloksesta poistona tuosta investoinnista riippuen siitä mikä kyseisen koneen poistoaika on.\nOlli-Pekka Jalovaara 27.7.2016 16:44\nNäin minäkin olin ymmärtänyt Viron mallista.\nVirossa ei varausta tarvitse tehdä ja varoja ei veroteta jos niitä ei vaan nosteta ulos yrityksestä. Varat voi sitten käyttää joko tulevaisuuden investointeihin tai muutoin yrityksen toimintaan tai voiton nostamiseen. Kaikissa näissä tapauksissa valtion voi saada omansa välittömästi ja kenties sitten välillisesti yrityksen kasvaessa, joka olisi valtion näkökulmasta ehkä se huokuttelevin.\n1. Investoinneisssa, jos investoinnit tehdään kotimaahan: Alvina ja työntekijöiden verotuloina.\n2. Yrityksen toiminta: Työntekijöiden verotuloina, sähkön ja muun alvina ja veroina. + Yrityksen toiminta voi jatkua. Kyseessä siis huonommat vuodet, jolloin yritykseen jätetty raha, pitää käyttää toiminnan jatkamiseen.\n3. Voiton nostaminen: Yrittäjän palkoista henkilöverotuksen kautta ja osingosta pääomaveroina.\nYrityksen kasvaessa valtion verotulot joka tapauksessa nousevat vaikka yritys näyttäisi plus/miinus tulosta. Työntekijöille maksetaan enemmän, hyödykkeitä kulutetaan enemmän, alvia maksetaan.\nJos Suomi ei pysty kilpailemaan Viron kanssa, yritykset siirtävät toimintojaan Viroon ja ovat jo siirtäneet. Itse yrittäjänä ajattelen, että investointivaraus on minimi, mitä tähän pisteeseen kannattaa ajatella vaikka en ole veroasiantuntija, mutta useimmat yrittäjät eivät ole ja tässä jotakin yrittäjän näkökulmasta.\nAntero Ollila 27.7.2016 16:37\nIlmaisin asian ilmeisen epäselvästi. Uusi yritys. Olen käsittänyt, että Viron mallissa, jos syntyy tulosta vaikkapa 100 000 euroa, joka menee normaalisti verolle, mutta jos yritys käyttääkin sen investointiin, niin tästä tuloksesta ei tarvitse maksaa veroa latin latia.\nJuha Kuikka 27.7.2016 16:40\nViron mallissa niitä voittoja ei veroteta edes siinä tapauksessa, että rahat jätetään yritykseen eikä niitä käytetä investointeihin.\npetteri ritala 27.7.2016 18:46\nJos nyt halutaan nopeasti ihmisiä työllistää, niin ALV:n alaraja on nostettava järkevälle tasolle, Virossahan tuota ollaan nostamassa/nostettu 40000 euroon, moni työtön muuttuisi itsensätyöllistäjäksi tai mikroyrittäjäksi tätä kautta.\nTutkitun tiedon mukaan ALV ja sen kanssa taisteleminen on suurin vaikeus pienille yrityksille, jotenkin täällä Suomessa ei ymmärretä mikroyrittäjien ja itsensätyöllistäjien mahdollisuuksia.\nHallitus taiteilee noiden yrittäjien veroasioiden kanssa, mutta suunta on aina keskisuuriin ja isoihin yrityksiin, no eipä se kauhea ihme ole, kun katsoo mitä puolueita hallituksessa on.\nReijo Jokela 28.7.2016 01:01\n"Tutkitun tiedon mukaan ALV ja sen kanssa taisteleminen on suurin vaikeus pienille yrityksille, jotenkin täällä Suomessa ei ymmärretä mikroyrittäjien ja itsensätyöllistäjien mahdollisuuksia".\nTämä johtuu siitä, että mikään puolue ei aja noiden asiaa. Itsensä työllistäjät ovat Kokoomuksellle riesa, koska ne kilpailevat samoilla markkinoilla suurten yritysten kanssa. Vaalirahoitusta ja muuta rahoitusta puolueen toimintaan on huomattavasti vaikeampi kertä useita itsensä työllistäjiltä, joten on helpompi laulaa suuryritysten lauluja. vasemmistopuolueille nuo ovat taas punainen vaate siksi, että itsensä työllistäjä, joka hoitaa itse omat asiansa tuskin maksaa prosenttia ansioistaan ay-liikeen pohjattomaan kassaan, josta vasemmistopuolueita rahoitetaan. Lisäksi ay-liike on vasemmistolle merkittävä poliittinen käsikassara, joten vasemmistokaan ei näiden asioista piittaa.\nPersujen piittaamisista en tiedä, eikä sillä ole väliäkään sillä huomenna he saattavat piitata taas eri asioista.\nMarja-Liisa Kalkela 29.7.2016 10:22\nMikä taho rahoittaa kepu ,kok ,Ps vaalikassaa?\nNythän on niin että -03-19 porvaripuolueita 6-2 sdp,vas.\nEniten ollut-11-15 yhteensä vasem.54-146 porvarit.\nOnko niin että vasemmisto vähemmistönä sanelee kepu,kok hallituksen ja porvarienemmistö eduskunnan päätöksiä?\nVaikka Kokoomuslaisen yritysjohtajan perustamassa Loimaan-kassassa on\n-yli 350 000 jäsentä.\nVielä kun AY -jäsenliitoissa esim.Tehyssä ,Akavassa ym.on muidenkin puolueiden jäseniä kuin vain vasemmiston .\nEn usko että kaikki jäsenet olis hypännyt vasureiksi? Vai olisiko kun on huomannut kenen asioita perus-kepu-kok ajaa?\nJK.Eikö ole vähän noloa kertoa esim. EU Sipilän ja Soinin että Suomea johtaa vasemmisto -03 lähtien.Eikä suinkaan porvaripuolueet?\nSiksikö Soinia hävetti niin paljon että jätti kokouksen väliin "häiden" takia?\n36 SDP kansanedustajalla oppositiosta -15-19 ei saa mitään läpi.\nEikä vasem.10 edustajalla.\nKepu,kok,Ps ollessa enemmistönä eduskunnassa.\nPäätökset on puhtaasti edm.mitä-15 jälkeen tullaan tekemään,rkp ja krst. tuella.\nToimi Kankaanniemi 28.7.2016 08:02\nTaisipa A Rinne eilen pyöräyttää vanhan levynsä: investointivaraus ei käy! Nyt hän haluaisi nostaa alv:n rajaa.\nMiksi demarit hallituksessa ajoivat suuryrityksiä ja niiden omistajia hyödyttänyttä yhteisöveroalennusta, mutta eivät edes puhuneet alv:sta?\nPopulismi elää ja voi hyvin sdp:ssä.\nAlv on erittäin tuottoisa veromuoto. Siihen eivät vm:n virkamiehet suosittele helpotuksia ja mm sd-ministerit tekivät juuri niinkuin virkamiehet ja kokoomus halusivat.\nPs on pienyrittäjien asialla!\nMarja-Liisa Kalkela 29.7.2016 11:10\n"Populismi elää ja voi hyvin sdp:ssä.\nMiten se eroaa persujen populismista-03-16?\n1.)_Leikkauslista helmikuu -11\n(Kiviniemi kepu/kok Katainen/VM-virkamiehet\nesim.näistä leikataan oli hallituskokonpano mikä tahansa.\nb) Tiilikainen ym.kesk. oppositiosta -11 ALV 25%\n(Urpilainen piti sen 24%.Myönnytys porvar. Sosiaaliturvan korotuksista ensimmäisen kerran -94 (Kepu,Krist.rkp,kok) jälkeen köyhimmille,toimeentuulotukeen.+asumistuen korotus.\nennen -94-11 419,11e/kk myös yksinhuoltajalle.\n-12 yksinhuoltajalle 560e/kk,yhdelle 480e/kk.\nNyt H.Mäntylä leikkaa ne taas -94 tasolle\nc)Eläkkeiden ja lapsilisien leikkaukset\nPersuthan jytkyn jälkeen vetipuihin ja jäi oppositioon ,vastuuta pakoillen.\nMiksi talousvaliokunnan Pj .Kai Turunen Ps ei suitse valtioyhtiöden palkkioita?\nesim.Tieto oyj johtaja sai -15 1,4 milj.palkkiot?\nValtionyhtiöistähän vastaa Sipilä? Aikaa oli 28.5-15 lähtien kohtuullistaa palkkiot.\nSen sijaan oli kiire leikata ja saada KIKY aikaan ,ennenkuin veroalet yrityksille alkaa ja johtajien palkkiot paljastuu.\nVoisit myös avata Kepu hallituksen tilaaman -07 ja -10 USA konsulttifirman tekemät ohjelmat\nKouluista,Terv.palveluista,eläkkeistä,paveluiden maksujen korotuksista,eläkeiän pidentämisestä ym.\nJoka eduskunnassa tapahtuvasta asiasta -11-15 tuli tiedote myös Soinin pöydälle.\nJoka ministeriön valiokunnassa istuu PS 1 tai useampi.\nKelan asioista ja leikkauksista nyt:\nHanna Mäntylä/Rehula+ hallituspuol.9-4 oppos.\nJk. Ahon hallitus leikkasi lapsilisät toimeentulotuesta pois-94. On pois vieläkin .n.150 milj/v X 22v= leipäjonot.\nMuka sisällytettiin lapsen toimeentulotukeen ,kun samalla vietiin myös kotihoidontuki,elatusmaksut ja lapsiperheiden muutkin tuet.\nPeruustuslain vastaisesti suoraan kunnille,eikä eduskunta päättänyt siitä kuten laki edellyttää.\n". Ministerinä (UM ja STM) olin vv. 1991-94.\njälki näkyy vieläkin.\nPS ja kepu välikysymys 8e leikauksesta lapsilisistä oppositiosta?\nPalauttaako Pers-kepu nyt tuon vai leikkaako lisää lapsiperheiltä .\nKuten kok,rkp,vihr,krst-2 sdp/vas.-11-15\nMarja-Liisa Kalkela 29.7.2016 11:23\nKimmo Tiilikainen ym.kesk.\nLakialoitteessa ehdotetaan yleisen arvonlisäverokannan korottamista 25 prosenttiin,\nGrowhow:n myynnin -07 jälkeen norjalaiset alkoivat korottaa reippaasti Suomessa myytävien lannoitteiden hintoja.\n- mitä yritettiin padota alentamalla elintarvikkeiden arvonlisäveroa.\n-Se taas leikkasi verotuottoja,(n.870milj/v)\nmitä paikattiin nostamalla kaikkia arvonlisäverokantoja. (23%)\nNiinpä.Mutta pääasiahan oli että Rehun alvi aleni myös 12%\nRuuan ALV alennus söi elinkustannusindeksin kautta ,korotukset kaikista kelan tuista. Eläkkeistä ym.\nLapsilisiin tuli 40 senttiä 1.3-11\nKiinteistöveron,energiaveron ja ALV korotus kaikkeen kulutukseen 1% maksamiseen.\nKepu,kok politiikkaa jatkuu PS Kai Turusen johdolla,Mauri Pekkarisen-11-15 jälkeen talousvaliokunnassa .Omistusohjaus Sipilä (kesk)\nMuiden muassa Mika Seitovaaran, Kimmo Alkion ja Veli-Matti Mattilan tulospalkkiot nousivat.\nJulkaistu: 29.7. 10:31\nValtio-omisteisten yhtiöiden johtajien tulospalkkioissa on ollut roimia korotuksia.\nTieto oyj johtajalle 1,4 milj.?\nJK.Noihinko hallitus keräsi rahaa ja nosti palvelumaksuja,leikkasi pienyrittäjien kotitalousilta ja eläkeläisiltä?\nMarja-Liisa Kalkela 29.7.2016 20:34\nPalkansaajat maksaa johtajien lisäeläkkeet aina -60 asti.\nEsim.Valtionyhtiöiden johtajille jolla oli Joulu keskellä kesää,lama Suomessa-16 .\nSipilä,Soini,Orpo hallituksen aikana.


Salome Kallio: 28.9.2015\nMuutamia muutoksia on tapahtunut. Jatkossa työskentelen vain kuutena aamuna viikossa ja sunnuntait ovat tulevaisuudessa aina vapaapäiviä. Samoin lauantain ilta tulee aina olemaan vapaa ja vaihdellen iltavapaita saattaa olla myös viikolla. Työpäivät ovat muuttuneet hyvin ratsastuksen täyteisiksi. Keskiarvoisesti päivittäin ratsastatettavien hevosten määrä pyörii kymmenen kohdalla. Tarjottu on myös halutessani muuttoa nykyisestä kontti-asumuksestani 50 metrin päähän omakotitaloon. Viime viikolla tarjottiin myös mahdollisuutta sponsoriviisumiin, joka käytännössä tarkoittaa sitä että työnantaja sponsoroi työntekijää ja näin oikeuttaa työntekijää pysymään maassa.\nRatsastus laukkahevosilla sujuu näillä ratsastusmäärillä luonnollisestikkin paljon rutiininomaisemmin, kun vielä muutama kuukausi sitten. Meidän tallin tämänhetkisestä 19 hevosesta vain kaksi on sellaisia joilla en ole vielä ratsastanut. Vahvempiakin hevosia oppii pikkuhiljaa pitelemään, vaikka kyllä edelleen ojentajat on usein maitohapoilla aamun ratsastuksien jälkeen. Kuulema siihen ei ikinä totu, vaan innokkaimpien hevosten pitely tulee aina olemaan yhtä fyysistä hommaa.\nDanecan tuli jäädäkseen, mutta kun viikon sitä ratsastettuani kysyttäessä vastasin, että se ei tule olemaan valmis kouluradalle kahden kuukauden sisälle, alkoi pomo samantien etsimään uutta ratsua käyttööni. Ensimmäinen ehdokas löytyi naapurin laitumelta, mutta kun pieni kimo oli kuin pahimman luokan rodeoratsu niin jatkoimme etsimistä. Se riehui niin, että potkaisi itseään leukaan ja suupieleen. Muutaman päivän päästä tuli soitto Bazista, joka nopeasti muuttui Pasiksi. Pasi kisasi viimeksi kaksi viikkoa sitten, olen ratsastanut sitä nyt 1,5 viikkoa ja tänään starttasimme ensimmäiset koulukilpailuharjoitukset. Ratsastin kaksi kertaa saman ohjelman ja ottaen huomioon miten vähän työtä on takana, että se oli ensimmäinen kerta maneesissa ja ensimmäinen kerta kouluaitojen sisällä, olen tyytyväinen. Ensimmäisestä radasta saimme 55% ja toisesta 59%. Pasi on näistä hevosista ensimmäinen jota olen voinut ratsastaa käynnissä - jopa pitkin ohjin. Toki siltäkin löytyy oma tempperamenttinsa, mutta ei kyllä voi muuta kuin kehua sitä yhteistyökyvystä ja viisaasta käytöksestä.\nPäädyin myös pikaisen harkinnan (vai pitäisikö sanoa harkitsetta jättämisen) jälkeen päivittämään autoni vähän uudempaan ja ehjempään. Toyotani etunivel naksutti uhkaavasti ja laturi on huutanut jo useamman kuukauden niin, että koko auto alkoi tuntumaan viimeisiä hetkiään tikittävältä aikapommilta. Torstaina aamutallin jälkeen päätin ostaa uuden auton ja ennen saman päivän iltatallia parkkeerasin ostamani sinisen Mitsubishi Lancerin nurmikkolle konttini taakse. Auton ostaminen saa kyllä aina yhtä iloiseksi. Sama homma taitaa päteä hevosten ostamiseen vaikka niin nelipyöräiset kun -jalkaisetkin tuntuu aina tuovan pitkässä juoksussa harmaita hiuksia ja rahanmenoa... Hyvää onnea on auto-ostoksissa sattunut minulle usein kohdalle ja toivon nyt taas, että yhteisiä kilometrejä olisi edessä jonkun verran tämänkin kanssa.\nKanada, tamma jonka myin tänne lähtiessäni, on mennyt kisoissa mukavasti kesän uuden omistajansa kanssa. On ollut ihana kuulla hevosen kuulumisia ja seurata kisatuloksia.\nSellaista tänne tiivistettynä! Päivät on muuten ollut lämpimiä taas, 24-32 on pyöritty!\nLähettänyt Unknown kello 5.21\nAnonyymi 28. syyskuuta 2015 klo 8.21\nHienolta kuulostaa ja Pasihan näyttää tosiaan vähän jo perinteisemmälle kouluhevoselle. :) pomosi taitaa todella haluta pitää sinut siellä!\nLinnea 28. syyskuuta 2015 klo 13.57\nUpean kuuloinen reissu, saat mahtavia kokemuksia :)


Tuhansien mahdollisuuksien vedonlyöntiareena | Urheiluveikkaus\nTuhansien mahdollisuuksien vedonlyöntiareena\nOnko lempilajisi jalkapallon, jääkiekon tai pesäpallon sijaan jokin ihan muu, ja olet aina harmitellut, kun mahdollisuudet lyödä vetoa tai löytää kertoimia tarjoavia vedonlyöntitoimistoilta kyseiselle lajille on hankalaa? No nyt löytyi paikka juuri sinulle, sillä Real Deal Betillä löytyy lajeja joka lähtöön!\nVaihtoehtoja kriketistä surffaukseen ja rugbyyn\nErittäin monipuolinen vedonlyöntisivusto on kaiken tarjontansa lisäksi myös mukavan selkeä. Etusivulta löydät vasemmasta palkista kätevästi kaikki vedonlyöntiä varten valmiina odottavat lajit, ja niiden yläpuolelta löydät näppärästi, mitä vedonlyöntilajeja on parhaillaan meneillään livenä, ja mitä urheilutapahtumia on tämän päivän aikana. Jos klikkaat itsesi esimerkiksi tämän päivän urheilutapahtumiin, löytyy ylhäältä ensin eri lajivaihtoehdot. Tämän jälkeen löytyy näppärästi meneillään olevat liigat ja turnaukset.\nSen sijaan eri lajien alta löydät alakategorioittain eri lajinsisäiset vaihtoehdot ja sitä kautta eri vedonlyöntikohteet. Näitä lajeja löyty esimerkiksi surffausta, käsipalloa, hiihtoa ja jopa erilaisia onlinepelejä, kuten Dota. Lajin kuin lajin pariin pääset siis erittäin todennäköisesti Realdealbetin parissa.\nNäin vaalien alla heiltä löytyy myös erikoiskategoria, voit nimittäin lähteä veikkamaan esimerkiksi Saksan vaalien osalta, viekö voiton Angela Merkel, Martin Schuolz, vai kenties korkeiden kertoimien villi kortti Christian Lindner.\nTältä sivulta löydät siis eittämättä kaikki lajit, jotka ovat jo löytäneet tiensä vedonlyönnin pariin. Toivon mukaan lähitulevaisuudessa saisimme myös muun muassa joukkuevoimistelun vedonlyönnin pariin – vaijettu upea laji, josta Suomi on kahminut useamman maailmanmestaruuden.\nMiksi kannattaa lyödä vetoa juuri Real Deal Betillä?\nNyt kun olet valitsemassa parasta vedonlyöntiareenaa juuri sinulle, kannattaa sinun uutena, tai miksei kokeneenakin, veikkaajana vertailla eri vedonlyötnisivujen tervetulobonuksia. Real Deal Bet tarjoa vallan hulppean bonuksen alkajaisksi, sillä ensimmäisestä tallletuksestasi saat 100% talletusbonuksen aina 100€ saakka! Jotta saisit tämän mahtavan etuuden käyttöösi, käytä koodia ”RDB100”.\nLopuksi mainittakoon, että näiden yli 30 veikkauslajin lisäksi Real Deal Betiltä löytyy myös kasinopuoli! Sinnekään ei tarvitse tyhjin taskuin lähteä, sillä kasinolla saat 100% talletusbonuksen jopa 200€ saakka! Tässä yhteydessä käytä koodia ”PUNCH1”.\nNäiden lukemattomien mahdollisuuksien pariin pääset suorinta tietä tästä!


Zombi | Paranormaali Wiki | Fandom\nTaiteilijan näkemys zombista\nZombi on voodoouskontoon yhdistetty olento. Voodoon mukaan kuollut henkilö voidaan herättää eloon, jonka jälkeen hän jää rituaalin suorittaneen alaisuuteen. Yhtään "oikeaa" zombia ei ole päästy tutkimaan.\nMahdollisten zombien on väitetty myös kärsivän mielenterveyden häiriöistä, kuten katatonisesta skitsofreniasta, joka on tulkittu paluuksi haudan takaa.\nVuonna 1980 mies ilmestyi haitilaiseen kylään, ja väitti olevansa Clairvius Narcisse, joka oli kuollut haitilaisessa sairaalassa toukokuun toisena päivänä vuonna 1962. Narcisse kertoi olleensa tajuissaan mutta halvaantunut oletetun kuolemansa aikana, hän oli jopa nähnyt tohtorin peittävän kasvonsa lakanalla. Narcisse väitti, että bokor (noita) oli herättänyt hänet henkiin ja tehnyt hänestä zombin.\nPopulaarikulttuurissa zombi on henkiin herätetty ruumis, joka ei muista mitään, on yleensä hyvin kömpelö ja jonka ainoa tehtävä on syödä kaikki elävä mikä sen eteen sattuu. Usein zombit himoitsevat aivoja, mutta sille ei ole mytologista pohjaa. Eräs legendaarisimmista zombielokuvista on George A. Romeron pienellä budjetilla tekemä Elävien kuolleiden yö sekä sen jatko-osat.\nVideopeli- ja elokuvateollisuudessa zombit ovat suosittuja massahirviöitä, jotka hyökkäävät aina ryhmässä tai suurissa laumoissa. Esimerkkinä Resident Evil -pelit ja niiden pohjalta tehdyt elokuvat.\nZombit herättää henkiin usein joko voodoo-pappi, avaruussäteily ja joskus harvoissa tapauksissa jokin keinotekoinen kemikaali tai virus. Zombin voi tappaa ainoastaan joko tuhoamalla sen aivot, tappamalla sen herättäjän tai katkaisemalla selkärangan. Tarun mukaan zombin voi vapauttaa kirouksesta, jos sen huulet koskettavat suolaa.\nZombit fantasiassa Muokkaa\nRooli- ja miniatyyripeleissä zombit palvelevat usein epäkuolleiden armeijoiden sotilaina luurankojen kanssa. Yleisesti fantasiakirjallisuudessa zombi nostetaan kuolleista loitsun avulla. Tämä voidaan myös toteuttaa usealle ruumiille kerralla. Perinteisissä rooli- ja miniatyyripeleissä zombit, kuten muutkin vähäisemmät epäkuolleet, ovat usein persoonattomia eivätkä kykene oppimaan kuin korkeintaan yrityksen ja erehdyksen kautta. Zombilordeja saattaa myös ajoittain nousta haudoistaan nostattaamaan kauhistuttavia armeijoita valloittamaan maata.\nZombie-infosivusto Dirty Lagoon Malline:Fi\nHowstuffworks: How Zombies Work Malline:En\nStanford Encyclopedia of Philosophy: Zombies Malline:En\nHaettu osoitteesta https://paranormaali.fandom.com/fi/wiki/Zombi?oldid=773


TV-taso Vieno valkoinen/tammi - TV-tasot - Taloon.com\nTV-taso Vieno valkoinen/tammi\nHinta: 299.90 € /KPL 241.85 % sis. 24% ALV\nVieno on tyylikäs TV-taso, jonka muotoilu on saanut inspiraationsa 50-luvulta. TV-tasossa on monia tyylikkäitä yksityiskohtia, kuten tammijalat ja tammiset liukuoven vetimet. TV-tason kahdesta hyllytasosta ja kaapista löytyy hyvin säilytystilaa. Hyllytasojen takaseinässä on aukko johtojen vetoa varten. Yhdistä Vieno TV-taso muihin sarjan huonekaluihin yhtenäisen sisustuksen luomiseksi.\nVärit: Tammi, Valkoinen\nKirjahylly Vieno 4 tasoa valkoinen/tammi\nVieno-hylly on muotoilultaan skandinaavisen moderni ja sen muotoilusta huokuu aito 50-luku. Tilaa kirjahylly ja muut huo...\nHinta: 213.90 € /KPL\nKirjahylly Vieno 6 hyllytasoa valkoinen/tammi\nVieno on tyylikäs huonekalusarja, jonka inspiraatio on saanut juurensa 50-luvulta. Tilaa kirjahylly ja muut huonekalut e...\nRuokapöytä Vieno valkoinen/tammi\nVieno on trendikäs ruokapöytä, jonka muotoilu on saanut inspiraationsa 50-luvulta. Tilaa ruokapöytä ja muut huonekalut h...\nSenkki Vieno valkoinen/tammi\nVieno on tyylikäs 50-lukuhenkinen huonekalusarja. Tilaa senkki ja muut huonekalut edullisesti netistä!\nhttps://www.taloon.com/tv-taso-vieno-valkoinen-tammi BYT161115 TV-taso Vieno valkoinen/tammi https://www.taloon.com/media/catalog/product/cache/3f7ae9cf4e52c7217f96502bc189ce40/B/Y/BYT161115_1.jpg 299.9 399.9 EUR InStock /Sisustus /Sisustus/Huonekalut /Sisustus/Huonekalut/TV-tasot Nice Touch by Timburg https://www.taloon.com/media/catalog/product/cache/3f7ae9cf4e52c7217f96502bc189ce40/B/Y/BYT161115_1.jpg 25


Aki Ajo solmi jatkosopimuksen Deniz Öncün kanssa – GPuutiset.fi\nEtusivu / Moto3 / Aki Ajo solmi jatkosopimuksen Deniz Öncün kanssa\nNiklas Ajo, Deniz Öncü ja Aki Ajo. Kuva: Red Bull KTM Ajo\ngpuutiset marraskuu 22, 2018 Moto3 Kirjoita kommentti\nAki Ajo on solminut kauden 2019 kattavan jatkosopimuksen turkkilaislupaus Deniz Öncün, 15, kanssa. Valencian GP:ssä sensaatiomaisen voiton motokolmosissa ajaneen Can Öncün kaksoisveli Deniz jatkaa kilvanajoa ensi kaudella Moto3-luokan junioreiden MM-sarjassa.\n”Road to MotoGP”-projektiin lukeutuvalle Deniz Öncülle on luvassa ensi kaudella myös villin kortin kisoja Moto3-luokan varsinaisessa MM-sarjassa, kunhan hän on saavuttanut sääntöjen edellyttämän 16 vuoden iän 26. heinäkuuta.\nCan Öncü ajaa ensi kaudella jo täysipainoisen motokolmosten MM-sarjan Red Bull KTM Ajo-tiimin väreissä. Can saavutti tällä kaudella arvostetun Red Bull Rookies Cupin mestaruuden, joka avaa poikkeussäännön turvin hänelle ovet MotoGP-sarjaan vasta 15 vuoden iästä huolimatta.\n– Olemme erittäin iloisia siitä, että jatkamme tätä projektia Öncün kaksosten ja sponsoriemme kanssa. Töitä on yhä tehtävänä, mutta olemme jo nyt vaikuttuneita Denizin asenteesta kisoissa ja harjoituksissa. Deniz on esittänyt hienoa vauhtia, mutta se mistä me eniten pidämme, on hänen kykynsä tehdä töitä tiimin kanssa, Aki Ajo tähdentää.\nNiklas Ajo on toiminut tällä kaudella Deniz Öncün teknisen ryhmän päällikkönä junnujen MM-sarjassa. Nuoremmalla Ajolla on ollut hänelläkin pelkkää hyvää sanottavanaan talentista, joka on ensi kaudella valmis lopulliseen läpimurtoonsa.\n– Halun kiittää tiimiä siitä, että he uskovat minuun. Tulen antamaan kaikkeni voittaakseni Moto3-luokan junioreiden maailmanmestaruuden ensi vuonna.\nAki Ajo, Deniz Öncü ja Niklas Ajo. Kuva: Red Bull KTM Ajo\nGet to know the record breaking @CANONCU65 and his twin brother @Denizoncu53 that little bit better 🇹🇷\nIf you didn’t know the name ’Oncu’ before Sunday, you do now! 💪 pic.twitter.com/ti85sCXUI8\n— MotoGP™🏁 (@MotoGP) 19. marraskuuta 2018\nEdelllinen ESS: Kunnat hakivat Valenciasta oppia KymiRingiä varten\nSeuraava Kallio Racingille upea ”ylennys” Yamahan taholta\nNyt jysähti! Aki Ajon tiimin vasta 15-vuotias superlupaus ajoi voiton MotoGP-sarjan debyytissään\nAki Ajon johtama Moto3-luokan Red Bull KTM Ajo-tiimi päätti MM-kauden todella upealla tavalla Valencian märällä …


Sallan kengissä: Menovinkki viikonlopulle: kotimaisten lastenvaatteiden POP-UP kauppakeskus Minnassa\nMenovinkki viikonlopulle: kotimaisten lastenvaatteiden POP-UP kauppakeskus Minnassa\nNyt on tulossa jotain aivan ihanaa! Kauppakeskus Minnassa järjestetään kotimaisten lastenvaatteiden POP-UP tapahtuma 25.11-22.12. Samoissa tiloissa toimii myös suurempi kuopiolaisten kädentaitajien joulupuoti, eli kauppakeskuksen toinen kerros on pullollaan kotimaista osaamista ja hurmaavia tuotteita!\nMinäkin olen perjantaina 25.11. paikalla joulukorttikuvausten merkeissä. Hankin hetki sitten aivan ihania kuvausrekvisiittajuttuja EK for kidsiltä. Perjantaina mukaani lähtevätkin jouluisesti koristeltu tiipii sekä nuo syötävän suloiset rakennuspalikat. Mikäli siellä on teitä joilta vielä puuttuvat joulukorttikuvat, niin minulle voi varata perjantaiksi kuvausaikoja osoitteesta info@bellaphoto.fi.\nPositiivista kiirettä siis pitelee ja viikonlopuksi saan pitkästä aikaa myös vieraaksi siskoni, jippii! Blogin pariin palailen seuraavan kerran vasta ensi viikolla. Tällöin minulla onkin teille mukavia uutisia kerrottavana :)\nKivaa viikonloppua! Tulettehan moikkaamaan jos vierailette perjantaina Minnassa? :)\nMilla // Moon shaped little box 24. marraskuuta 2016 klo 12.14\nOnpa ihania kuoseja! :)\nSalla K 30. marraskuuta 2016 klo 6.38\nOli kyllä aivan ihania! Kannattaa pistäytyä jos Kuopioon satut :)\nJéssica Paiva 2. joulukuuta 2016 klo 14.57\nAwesome clothes *-*


Emma Kari arvoistaan: "Omaa maailmantuskaa ei saa siirtää lapsiin"\nEmma Kari arvoistaan: ”Omaa maailmantuskaa ei saa siirtää lapsiin”\nEmma Kari vastasi Kaksplussan esittämiin väittämiin, jotka liittyvät ekologisuuteen lapsiperheessä. Mitkä ekologisiin valintoihin liittyvät väittämät hän on valmis allekirjoittamaan ja mitkä puolestaan kumoamaan?\n– Emme voi ajatella lapsiamme ympäristöongelmana, mutta heille on opetettava ympäristökasvatusta, Emma Kari sanoo.\nMonet kokevat ekologisen elämäntavan luomuruokailuineen ja kestovaippoineen työlääksi lapsiperheessä. Ja eihän muovin määrää voi mitenkään edes välttää, kun perheeseen tulee vauva. Onko lapsen hankkiminen itse asiassa luonnon kannalta pahin ympäristöteko?\nMitkä ekologisiin valintoihin liittyvät väittämät Emma Kari on valmis allekirjoittamaan ja mitkä puolestaan kumoamaan?\nKun perheeseen tulee vauva, muovikrääsää ei voi välttää.\n”Pitää osittain paikkansa, tavaran määrä yllätti minutkin alussa. Olin päättänyt, että meille ei hankita mitään ylimääräistä, koska asuimme tuolloin yksiössä. Vieraat halusivat kuitenkin huomioida uuden tulokkaan, joten tavaraa alkoi huomaamatta kertyä. Tuliaisia tuoville kannattaa vihjata, mitä perheessä oikeasti kaivataan, etteivät kaikki toisi samoja muovileluja.”\nEkologisen ideologian noudattaminen on vauva-aikana työlästä.\n”Pitää osittain paikkansa. Mielestäni on hienoa, että perheissä mietitään omaa kuluttamista. Asioita kannattaa kuitenkin aina miettiä oman jaksamisen mukaan. Tärkeintä on vanhemman ja lapsen välinen hyvä suhde.\nVaikka olisi ennen vauvan syntymää ajatellut, että meillä käytetään vain kestovaippoja, se ei välttämättä sujukaan. Siitä ei kannata soimata itseään loputtomasti.\nJokaisen kannattaisi silti miettiä kulutustaan, sillä sen vähentäminen voi olla paljon helpompaa kuin olisi arvannut.”\nEkologisesti ja luomusti eläminen tulee kalliiksi.\n”Pitää osittain paikkansa. Kun käymme lastemme kanssa Lapissa, matkustamme sinne yöjunalla. Olisihan se kiva sanoa, että junalla matkustaminen on edullisempaa kuin lentäminen, mutta se ei ikävä kyllä ole niin. Jos lentäminen on halvempaa, on ymmärrettävää, että monet lapsiperheet lentävät. Perheiden syyllistäminen on turhaa, jos yhteiskuntamme tukee ympäristölle haitallista matkustustapaa.\nOnneksi eettiset valinnat tulevat usein myös edullisemmaksi. Monet asiat maksavat uutena todella paljon. Jokainen, joka on ostanut lasten talvihaalareita kaupasta, on taatusti hieraissut silmiään nähtyään hintalapun. Talvihaalarin ostaminen kirpparilta on sekä ekologista että edullista.”\nJos ympäristöasioista puhuu lapsille, he ahdistuvat liikaa.\n”Pitää osittain paikkansa. Ympäristöasioista pitää puhua, mutta omaa maailmantuskaa ei saa siirtää lapsiin. Vaikka itse kantaisi huolta ympäristöstä, asiat kannattaa suodattaa lapselle niin, ettei pelko siirry, vaikka tietoa siirtyy.\nKoitan tarjota lapsilleni mahdollisimman paljon iloisia kokemuksia luonnossa. Vietän heidän kanssaan paljon aikaa metsissä. Jos näemme harvinaisen linnun, kerron, ettei lintu ole Suomessa kovin yleinen.\nOlen käynyt alkutalvisin Saimaalla kolaamassa pesiä norppavauvoille. Olen kertonut lapsilleni, että autamme norppia, koska ne tarvitsevat apua. Olen kuitenkin jättänyt kertomatta, että kyse on äärimmäisen uhanalaisesta lajista, joka saattaa kuolla sukupuuttoon. Pian ei ehkä ole norppavauvoja, joille voisi kolata pesiä.”\nYksin ei voi saada mitään aikaan.\n”Ei pidä paikkaansa. Jos kaikki ajattelisivat, ettei yhden ihmisen valinnoilla ole väliä, kukaan ei tekisi mitään. Jokainen iso asia rakentuu miljoonasta pienestä. Mitä useampi ihminen päättää liikkua ja kuluttaa kestävämmin, sitä paremmin asiat ovat yhteiskunnassa ja koko maailmassa.”\nLapsiperhe tarvitsee auton.\n”Ei välttämättä pidä paikkaansa. Meillä ei ole koskaan ollut autoa, mutta asummekin keskustassa hyvien joukkoliikenneyhteyksien ja pyöräteiden varrella. En missään tapauksessa hankkisi autoa, koska meille siitä olisi vain vaivaa.\nJoissakin kaupungeissa ja kunnissa autoa kuitenkin varmasti tarvitaan, jos julkinen liikenne kulkee harvakseltaan ja välimatkat ovat pitkät.\nKaupungeissa yleistyneet yhteiskäyttöautot ovat mahtava juttu. Niiden ansiosta satunnaisille mökki- tai mummolareissuille autoa tarvitsevat eivät joudu hankkimaan omaa autoa.”\nNykylapset ovat luonnosta vieraantuneita.\n”Ei pidä paikkaansa. Luontohan on läsnä kaikkialla. Luontopäiväkodit ja päiväkotien ja koulujen luontoretket ovat lisääntyneet, koska lapsille halutaan tarjota luontokokemuksia. Poikani koulun Suomi 100 -itsenäisyysjuhlassa juhlistettiin luontoa ja rehtori piti puheen Suomen metsille.\nLapset ovat myös taitavia luomaan omanlaistaan luontosuhdetta. Tyttäreni on kehittänyt mielikuvitushahmo Herra Variksen, joka kulkee kanssamme päiväkotiin. Tyttäreni vahvistaa luontosuhdettaan kuvittelemalla tällaisen eläimen rakkaaksi ystäväkseen.”\nLapsen saaminen on luonnon kannalta pahinta, mitä voi tehdä.\n”Ei pidä paikkaansa. Tuntuisi järjettömältä ajatukselta, ettei olisi ketään perimässä tätä maapalloa meidän jälkeemme. Emme voi ajatella omia lapsiamme ympäristöongelmana. Sillä tosin on merkitystä, miten opetamme lapsemme kohtelemaan muita ihmisiä ja omaa ympäristöään.”


Seksuaalisuus | Transtukipiste\nTransihmisten seksuaalisuus on aihe, josta on haastavaa löytää asiallista tietoa. Koska seksuaalisuus on kuitenkin tärkeä osa monen ihmisen elämää, voi tähän liittyä paljon transihmisten mieltä vaivaavia kysymyksiä: Kuinka voin harrastaa seksiä tuntematta kehodysforiaa tai kehodysforiasta huolimatta? Miten voin kertoa kumppanilleni olevani transsukupuolinen? Minkälaisia sanoja haluan kehostani käytettävän? Muuttuuko seksi korjausleikkausten jälkeen?\nSeksi ja trans -opas [pdf] pyrkii tarjoamaan vastauksia näihin kysymyksiin sekä lisäksi käsittelemään perusasiat turvallisesta seksistä. Opas tarjoaa tuoreen ja ajankohtaisen näkökulman sukupuolen moninaisuuteen ja sen kunnioittamiseen tilanteessa, jossa ihminen on usein haavoittuvainen.\nTekstissä on käytetty pohjana RFSU/RSFL:n Sex och trans -opasta, joka ilmestyi kesäkuussa 2015 Ruotsissa. Oppaan ovat tuottaneet Transtukipiste, Seta, Hivpoint, Sinuiksi-palvelu ja Transtukiverkosto.\nOpas sivuittain [pd]\nOpas aukeamittain [pdf]\nOpasta voi tilata Setalta tai Hivpointista.


opintovapaa , Adventurista\n14.4.2019 Ei kommentteja\nMikä siinä oikein on, että aina kun olen lähdössä reissuun, sairastun? Milloin olen hakenut ennen lentoa korvatulehdukseen viimeiset lääkkeet, milloin nenätippoja poskiontelokipuun. Viimeksi Japanin-reissullani kipeydyin uudestaan alun muutaman terveen päivän jälkeen ja kärsin pahasta flunssasta keuhkoputkentulehduksineen melkein koko kuukauden. Nyt ihan viime päivinä olen sitten kärsinyt angiinaviruksesta ja jännittänyt, pääsenkö lähtemään Hongkongin-lennolleni. Se starttaa alle […]\nOlen ollut pian 9,5 kuukautta kotona suuren sapattivuoteni jälkeen. Se on yhtä pitkä aika, jonka olin tuolloin reissussa. Arki ja jopa paluushokki iskivät päälle nopeasti Suomeen-tuloni jälkeen. Toisinaan tuntuu siltä, että elämäni vuodesta on ikuisuus. Mutta sitten jotkut jutut saavat tuntemaan kuin olisin elänyt sitä äskettäin. Olen huomannut muutoksia elämässäni, mutta sitten olen myös huomannut, […]


Barbien kissavillapusero ja pitkäthousut asusteilla — Alisa designs\n<iframe style="width:300px;height:360px" src="https://holvi.com/shop/Alisadesigns/product/93dd083ccf18dd669acfee0adac98ddc/embedded/" frameborder="0"></iframe>\nBarbien ja Kenin arki- ja työasut Barbien ja Kenin vapaa-ajan-asut Barbien ja Kenin vaatteet Barbien housuasut\nAsukokonaisuuteen sisältyvät kissavillapusero, housut, käsilaukku, helmet ja kengät. Vaatteet on helppo pukea Barbien päälle. Housuissa on kuminauhavyötärö ja villapuserossa joustava helma, hihansuut ja niskasta napilla suljettava pääntie. Neulepuseron materiaalina vauva merino-villalanka ja kissa kuviointi Go Handmade Bohemian Velvet lankaa. Housut ovat puuvillakangasta. Käsilaukku ja kengät ovat aitoa nahkaa. Laukussa on ketju olkahihna ja kengissä ohuet kumipohjat. Vaatteiden ja asusteiden valmistuksessa on hyödynnetty kierrätysmateriaaleja.


Asuinrakennukset ja liiketoiminnalliset tornitalot - Doka\nMe ymmärrämme, miten täytetään yksilölliset vaatimukset\nMuottiratkaisut asuinrakennuksiin ja liiketoiminnallisiin tornitaloihin\nDoka-järjestelmät tarjoavat oikean ratkaisun mihin tahansa vaatimukseen:\nMatalimpiin ja korkeimpiin seiniin ja raskaisiin ja kevyisiin holveihin. Mitä erilaisimmat pohjapiirrokset ja betonipintaa koskevat erityisvaatimukset voidaan toteuttaa Doka muoteilla.\nDokan ehdoton vaatimus on kehittää juuri Teidän tarkoituksiinne sopiva muottisuunnitelma ja siten tarjota todellista lisäarvoa. Lisäarvoa, jonka näkyviä tuloksia rakennuksella ovat optimoitu rakennustöiden eteneminen, kustannustehokkuus ja erittäin korkea turvallisuustaso .\nKoulun ja sisäoppilaitoksen uudisrakennukset on valmistettu sileävalubetonista. Julkisivu on toteutettu niin, että rakennuksen uudet osat sopeutuvat harmonisesti rakennuskokonaisuuteen. Koulun sisätiloissa on käytetty väreinä valkoista ja betonia.\nPilsenin keskustassa sijaitsevaan koulutuskeskukseen ja planetaarioon Doka toimitti muottiratkaisun molempien läpimitaltaan yhdeksän ja seitsemäntoista metrin suuruisten kupolien rakentamiseen. Lisäksi kehitettiin ratkaisu rakennuksen ja yhdyssillan valmistamista varten.\nKapkaupungin arkkitehtonisesti poikkeuksellinen stadion tarjoaa tilaa 68.000 henkilölle ja sen erityinen tunnusmerkki on rakennuksen valoaläpäisevä ulkokuori. Tiukka aikataulu ja suuri määrä pilareita ja hammaspalkkeja asettivat erittäin suuret vaatimukset muottimateriaalin suorituskyvylle.\nArkkitehti Paul Bretz'in suunnittelema kuutiomainen, 68x68 m suuruinen kaksi- ja kolmikerroksinen uudisrakennus kätkee sisälleen kokoelman Luxemburgin Centre National de l'Audiovisuel (CNA) :n liikkuvia kuvia ja erottuu ympäristöstään mm. 24.300 m² korkealuokkaisen sileävalubetoni-seinäpinta-alan ansiosta.\nUusi hotelli, 20.810 m² myymäläpinta-ala, keskeisellä paikalla Orchard Road:illa. Kysymyksessä on tämän suositun ostosalueen uusin rakennusprojekti.\nMenestyksekkään toteuttamisen perustana on hankkeen haasteiden ymmärtäminen. Dokan muottiasiantuntijat perehtyvät yksityiskohtaisesti kaikkiin Teidän odotuksiinne. Päämääränä on rakennushankkeen taloudellinen ja turvallinen toteuttaminen.\nMuottiratkaisut perustukseen ja kellariin:\nVankat ratkaisut vankalle perustalle\nJärjestelmämuotti Alu-Framax XlifeJärjestelmämuotti Frami Xlife\nToispuoleisen muotin tukiKuljetusorganisaatio & RahtiHolvituet, levyt, palkit ...\nJoustavat ratkaisut erisuuruisiin tilakorkeuksiin\nJärjestelmämuotti Framax XlifeTukitorni Staxo 100Tukitorni Staxo 40\nDokamatic-pöytäPorrastorni 250Projektin toteuttaminen rakennustyömaalla\nMuottiratkaisut vakiomallisiin kerroksiin:\nTehokkailla ratkaisuilla päästään korkealle\nDokaflex 30 tecPilarimuotti KS Xlife\nKoottava suurmuotti Top 50Suojakaidejärjestelmä XPHankkeen valvonta\nThank you for your interest - Asuinrakennukset ja liiketoiminnalliset tornitalot.\nThank you very much for your interest - Asuinrakennukset ja liiketoiminnalliset tornitalot.


Koneenkuljettaja Kivityömaalle - Smile Henkilöstöpalvelut\nEtusivu › Avoimet työpaikat › Koneenkuljettaja Kivityömaalle 71910909\nHaemme asiakasyrityksellemme Aalmanille kivityömaalle kuljettajaa Bobcat/Kramer-tyylisille koneille. Työtehtäviin kuuluuvat mm. kivien ja muiden työvälineiden kuljettaminen, avustavat toimenpiteet myös koneen ulkopuolella, kuten kivien leikkaus. Työmaat sijaitsevat keskellä kaupunkia esimerkiksi kävelyteillä ja liikenneympyröissä, joten taitoa ja varmuutta ratin takana vaaditaan. Hyvä asenne ja kyky toimia tiimissä ovat valttejasi.\n-Voimassa olevat työturvallisuus- ja tieturvakortit\n-Jonkin verran kokemusta Bobcatin/Kramerin/Pyöräkoneen kuljettamisesta\n-Tiimityötaidot ja hyvä asenne työtä kohtaan\nHakuaika päättyy 24.5.2019. Mutta reagoimme hakemuksiin heti niiden saavuttua ja paikka täytetään heti sopivan henkilön löydyttyä.


Yllätetään yhteiskunnalta kova lupaus: taattuja tuloksia nuorisotyöttömyyden vähentämisessä - ePressi\nYllätetään yhteiskunnalta kova lupaus: taattuja tuloksia nuorisotyöttömyyden vähentämisessä\nYllätetään yhteiskunta -ryhmän perustaja Jari Raitanen lupaa taattuja tuloksia pienempien ja keskisuurien kuntien nuorisotyöllistilanteen parantamiseksi. Hän perustaa lupauksensa Yllätetään yhteiskunnan neljässä kunnassa toteuttamaan kokeiluun, jossa nuorisotyöttömyys saatiin putoamaan vuoden aikana 19-50 %. Millä ihmeen tempulla tämä saatiin aikaiseksi?\n– Nämä tulokset syntyivät uudesta ajattelusta, ajattelun pohjalta syntyneestä uudesta ideasta ja sen toteuttamiseen tarvittavista uusista toimintatavoista. Mukana oli merkittävän paljon innokkaita ihmisiä eri puolilta Suomea. Nämä neljä kuntaa tekevät paljon muitakin hyviä asioita nuorten työllisyyden parantamiseksi ja uusi ideamme oli yksi niistä, joka sai vauhtia asioihin paremmalla fiiliksellä.\nYllätetään yhteiskunnan idean takana oli halu antaa nuorille mahdollisuus saada ensimmäinen työelämäkokemus. Tästä lähtökohdasta idea muokkautui muotoon ”taataan kaikille 17-24 -vuotiaille työttömille vähintään kahden kuukauden onnistunut työelämäkokemus”. Kun tätä tavoitetta kohti alettiin edetä hieman eri kunnissa erilaisilla malleilla, tuloksia alkoi syntyä yhteisen uuden kokeilun ja oppimisen kautta. Eri kunnissa saatiin toimimaan erilaisia asioita. Jossain kunnissa iso rekrytointipäivä ei tuottanut toivottua tulosta, vaan pienemmät tapahtumat olivat tehokkaampia. Jossain taas syntyi heti aluksi uusia public–private–people -partnershipejä, jotka toimivat, ja tuloksia syntyi nopeasti.\nIdea on valmis monistettavaksi, kuka haluaa sen?\nYllätetään yhteiskunnan idea on luonut aivan uudenlaisia yhteyksiä yritysten, kaupungin edustajien ja työvoimaviranomaisten välille. Idea on tuonut uudenlaista ajattelua johtamiseen, se on puhaltanut huimaa vauhtia vanhoihin toimintatapoihin ja jymähtäneisiin rakenteisiin – ennen kaikkea sen avulla on tarjottu jo sadoille nuorille onnistunut työelämäkokemus ja mahdollisuus päästä mukaan työelämään.\nNuorten työllistämisidea on yksi Espoon Kulttuurikeskuksessa 4.6.2015 Yllätetään yhteiskunnan järjestämässä ideamonistamossa jaettavista ideoista. Jari Raitanen heittää kunnille haasteen:\n– Kuinka monen kunnan edustaja haluaa tulla paikalle ja ottaa tämän tuloksellisen konseptin oman kuntansa nuorten hyväksi? Kuka haluaa muuttaa nykyisen tilanteen? Lupaan itse tulla pelkällä kulukorvauksella käymään joka ikisessä haasteen vastaanottaneessa kunnassa sparraamassa ja auttamassa idean käynnistämisessä.\nJari Raitanen 050 995 4440\nHallitus ja valtioKaupungit ja kunnatKotimaaKoulutusPolitiikkaSosiaaliset kysymyksetTyöelämä


Tulosta sivu - Keskustelu Suomen kieliopin käytännöistä\nMuut aiheet => Sivuraide => Aiheen aloitti: Jouni Halinen - Heinäkuu 17, 2014, 15:02:51\nOtsikko: Keskustelu Suomen kieliopin käytännöistä\nKirjoitti: Jouni Halinen - Heinäkuu 17, 2014, 15:02:51\nAjattelin että voitaisiinko kaikki Suomen kielioppiin suoraan liittyvät keskustelut käydä tämän otsikon alla, etteivät ne sotke kuvissa käytävää keskustelua varsinaisesta kiskoliikenteeseen liittyvistä asioista. Asia on nostanut päätään ihan lähimenneisyydessä, ja ylläpito voisi siirtää ne tähän tämän keskustelun "siemenperunoiksi". Täällä saisi sitten heiluttaa "sanan säilää" sydämmensä kyllyydestä. Eli pilkut, pisteet, välilönnit, isot ja pienet kirjaimet, kirjotusvirheet ja kaikki muutkin kieliopin koukerot tänne vaan rohkeasti "julki".\nOtsikko: Vs: Keskustelu Suomen kieliopin käytännöistä\nKirjoitti: Timo Salminen - Heinäkuu 17, 2014, 17:56:24\nAloitetaan ketjun otsikosta: suomen keli (ja -oppi) kirjoitetaan pienellä kuten muutkin kielet.\nKirjoitti: Topi Lajunen - Heinäkuu 17, 2014, 19:10:29\nMaltanko, maltanko... En malta!\nLainaus käyttäjältä: Timo Salminen - Heinäkuu 17, 2014, 17:56:24\n"Kielioppirintamalla on alkanut olemaan tuulista."\nKirjoitti: Jouni Halinen - Heinäkuu 17, 2014, 21:45:16\nTähän se johtaa, kun täällä kansakoulupohjalla heiluttaa sanansäilää, ylioppilas(Topi)/yliopisto (Timo) tasoisten ihmisten kanssa. Edellä mainitut henkilöt olisivat voineet ottaa kantaa myös siihen, että onko mitään järkeä käydä kieliopillisia korkealentoisia (lentävät ainakin meikäläisen hilseen yli) keskusteluja kuvien kommentointiosiossa, tässäkin on varmaan monta koitusintin tulkinnan mukaista kelioppivirhettä. Tässä keskustelussa voisi olla sääntö että kommentoijalla pitää olla vähintään paras arvosana kieliopista lukiosta, Suomalaisugrilaisten kielten hyväksytty tutkinto yliopistosta tai äidinkielen opettajan tutkinto. Pysyisi kansakoulurahvas sitten ulkona tästä keskustelusta. Mutta niin kuin eilen kirjoitin toisaalla, niin aina pitää kaivaa kommenteista ensimmäisenä esiin jotain negatiivista, joka tässäkään tapauksessa ei liittynyt millään lailla itse asiaan. Puhuuko ensimmäinen kommentoija todella Suomessa vallitsevasta kelitilanteesta, luntako pukkaa, vai mitä, kerro lisää. ”Ajoin” otsikon läpi Woordin ”kieliopin tarkastuksesta” eikä se herjannut mitään. Nyt vasta huomasin, että tässä toinen korppi nokkii ensin ensimmäistä ja sitten kolmas korppi nokkii toista korppia.\nKirjoitti: Arto Lopia - Heinäkuu 17, 2014, 22:02:06\nKyllä kai jotkut saavat jotain ylemmyydentunnetta osatessaan kirjoittaa kieliopillisesti virheetöntä suomenkieltä. Mua lähinnä huvittaa moinen päteminen. Ainii wikipediassakin joku käyttää vorgia lähteenä, ou jee!\nKäyttäjiensä näköinen palvelu tämäkin, tiukkapipoinen ja narsistinen.\nKirjoitti: Petri P. Pentikäinen - Heinäkuu 17, 2014, 22:14:15\nKaiken laisilla palstoilla on tullut pyörittyä, mutta missään muualla ei ole tullut vastaan tällaista meuhkaamista kieli opista. Hyvä jos pätö nyt keskitetään tämän otsikon alle, ja kieli poliisi toiminta kaikkialla muualla sivustolla on tästä lähtien loppu. Sovittu, hienoa.\nKirjoitti: Tuukka Ryyppö - Heinäkuu 18, 2014, 01:45:49\nKielioppi on todella mielenkiintoinen aihe ja siitä on hauskaa keskustella. Usein moni tulee tulkinneeksi tuollaisen keskustelun jonkinlaiseksi ylemmyydentunnon osoitukseksi, mutta sitä se ei todellisuudessa ole.\nTekstiä on tietysti hieman helpompi lukea, jos se on kirjoitettu just eikä melkein suomen keliopin mukaisesti, joten on ihan ystävällistä mainita ihmisille, jos he tekevät kielioppivirheitä. Ilmaisutapa tässä on toki tärkeä asia, ettei tule autettavalle sellaista oloa, että häntä pidettäisiin tyhmänä. Koska kieliopin täydellinen händlääminen kun nyt kuitenkin on erityistaito, jota tuskin voi kaikilta vaatia. Ja jos voisi, miksi edes korjaisi, kun voisi ihan vaan haukkua? :))\nKirjoitti: Arto Lopia - Heinäkuu 18, 2014, 13:37:55\nLainaus käyttäjältä: Tuukka Ryyppö - Heinäkuu 18, 2014, 01:45:49\nKyllä räikeistä virheistä voi huomauttaa, mutta ihan kaikesta hieman väärin kirjoitetusta ei tarttis alkaa paasaamaan ja pätemään. Ja todellakin tapa jolla se tehdään ja missä tapauksissa olis syytä tarkoin harkita. Väärällä tyylillä tehtynä se voi tuntua "opastuksen" kohteesta aika ikävältä.\nJa voi siitä jatkuvasta virheistä naputtamisesta oppiakkin, itse sain varsinkin alkuaikoina paljon palautetta yhdysanoista sun muista, täällä ja varsinkin irkin puolella. Kyllä mä sitten vanhoilla päivilläni jopa vähän opinkin oikeinkirjoitusta ja opin edelleen. Ei niin pahaa etteikö jotain hyvääkin...\nKirjoitti: Topi Lajunen - Heinäkuu 18, 2014, 16:16:48\nIrrotus, irrottaa. O-kirjaimen perään ei tule i-kirjainta, sillä juurisana on kaksitavuinen eikä pääty a-kirjaimeen.\nVirroitin. O:n jälkeen tulee i, koska juurisana päättyy a-kirjaimeen.\nKirjoitti: Mikko Nyman - Heinäkuu 18, 2014, 18:03:53\nLainaus käyttäjältä: Topi Lajunen - Heinäkuu 18, 2014, 16:16:48\nTällä kertaa asiantuntija Lajunen meni hiustenhalkomisessa mehtään ja pahasti. Irroitan nyt kännykkäni laddaresta.\nTämä on itse asiassa varsin kiinnostava juttuketju... :-)\nKirjoitti: Jouni Halinen - Heinäkuu 18, 2014, 20:13:18\nTässä tulee julki 100 % tarkkuudella syy siihen, että minkätakia tälläisen ketjun aloitin, mutta jo otsikon kirjoitus meni minulta pieleen. Ylläpito voisi nyt herätä ja siirtää vaikka kaikki viikonaikana käydyt "(Suomen) kielipoliittiset" keskustetelut kuvissa tämän otsikon alle. En ymmärrä ylläolevasta hökkäsen pölkäistä?. Topi voisi ensialkuun aivan hyvin avata tämän Enigmalla kirjoitetun salaviestin selväkieliseksi. Ei tarvitse sitten kansakoulu rahvaan enää tänne raahata itseään nolaamaan.\nKirjoitti: Tuukka Ryyppö - Heinäkuu 18, 2014, 21:34:55\nLainaus käyttäjältä: Jouni Halinen - Heinäkuu 18, 2014, 20:13:18\nAiempi heittelysi on mennyt läpänheiton piikkiin, mutta nyt alkaa näyttää siltä kuin olisit tosissasi. Meinaatko oikeasti kokevasi että sinulla olisi tarvetta häpeilyyn tai että jonkun mielestä saattaisi olla?\nKirjoitti: Jouni Halinen - Heinäkuu 18, 2014, 21:59:27\nKun en vaan ymmärrä Topin lausumaa, esim. en ole koskaan kuullut sanaa "juurisana", niin minun on aivan turha täällä tietämättömänä kärvistellä. Ps. ihan mielenkiinnolla mikä on "juurisana", en oikein löytänyt sille edes netin syövereistäkään mitään selvitystä. En nyt varsinaisesti häpeile (tässä keskustelussa), olen omasta mielestäni käyttänyt täällä kohtuullisen hyvää suomen kieltä, mutta nyt vaan meni ymmärrys ns. ohi hilseen. Itseäkin harmittaa väärinkirjoitus. Sen takia kirjoitan itse lähes kaiken vöördillä ja tarkistan tekstin ”kieliasun tarkistuksella”.Katso vaikka ensimmäinen kommentti aloitukseeni. Otsikossa oleva sana "Suomen" olisi pitänyt kuulema kirjoittaa pienellä ässällä, samaan syssyyn kirjoittaja itse puhuu keliopista kieliopin sijaan.\nKirjoitti: Lauri Uusitalo - Heinäkuu 18, 2014, 22:23:28\nLainaus käyttäjältä: Jouni Halinen - Heinäkuu 18, 2014, 21:59:27\nOtsikossa oleva sana "Suomen" olisi pitänyt kuulema kirjoittaa pienellä ässällä, samaan syssyyn kirjoittaja itse puhuu keliopista kieliopin sijaan.\nKirjoitusvirhe on eri asia kuin väärä kielioppi.\nKirjoitti: Jouni Halinen - Heinäkuu 18, 2014, 23:07:01\nNo harrastan minäkin vähän saivartelua. Aiheen nimihän on "Keskustelu Suomen kieliopin käytännöistä" eli tarkoitukseni oli ettei siinä käsitellä ollenkaan kirjoitusvirheitä, vaan keskitytään pelkästään kieliopillisiin asioihin, ja kuitenkin jo enimmäisessä kommentissa puututtiin nimenomaan kirjoitusvirheeseen ja lisäksi tehtiin itse myös kirjoitusvirhe. Peli on näinolleen Timon ja minun väliillä 1-1. Muutenhan olisin laittanut otsikoksi "keskustelu Suomen kieliopin käytännöistä ja yleisimmistä kirjoitusvirheistä".\nKirjoitti: Topi Lajunen - Heinäkuu 19, 2014, 03:32:48\nLainaus käyttäjältä: Mikko Nyman - Heinäkuu 18, 2014, 18:03:53\nHaluatko ehkä täsmentää, missä menin metsään?\nEnnen täsmennystä kannattaa ehkä lukea tämä: http://www.kielitohtori.fi/suomen-kielenhuollon-kysymys/haluaisin-tiet%C3%A4%C3%A4-kumpi-muoto-oikea-irrottaa-vai-irroittaa-vai-ovatko\nJa pahoitteluni, että käytin ulkomuistista väärää termiä (juurisana). Oikea termi on siis "kantasana".\nKirjoitti: Mikko Nyman - Heinäkuu 19, 2014, 07:01:17\nLainaus käyttäjältä: Topi Lajunen - Heinäkuu 19, 2014, 03:32:48\nMenit mehtään juurisanassasi.\nMeillä Martinlaaksossa käytettiin aina termiä "irroittaa", kun taas korsolaiset puhuivat "suojaistusopastimista". Martinlaaksolainen kielioppi on kuitenkin se ainut oikea suomen kielen ilmasutapa, utan i.\nKirjoitti: Eero Karttunen - Heinäkuu 19, 2014, 08:19:43\nMinuakin on tällä sivustolla ärsyttänyt jatkuvat kielioppi- ja kirjoitusvirheisiin puuttumiset. Itselläni on mm. jatkuvasti paheneva lääkärin toteama lukihäiriö, mistä syystä kirjoitusvirheitä tuppaa jäämään tekstiini lukemisesta huolimatta.\nHuomasin eräällä toisella vastaavalla foorumilla ylläpidon antamia foorumiviestien kirjoitusohjeita, jotka ylläpito voisi määrätä otettavaksi käyttöön tälläkin sivustolla. Ohjeissa sanotaan mm. seuraavaa:\n"Älä puutu moderointiin, älä kouluta tai korjaile muita käyttäjiä."\n"Älä kommentoi muiden kirjoittajien kirjoitus- tai kielioppivirheitä. Jokainen on oikeutettu sanomaan sanansa, vaikkei teksti täydellistä olisikaan. Virheiden etsiminen muiden viesteistä on epäkohteliasta ja huonoa käytöstä, joka pilaa turhaan foorumin ilmapiiriä."\nKirjoitti: Mikko Nyman - Heinäkuu 19, 2014, 09:46:37\nLainaus käyttäjältä: Eero Karttunen - Heinäkuu 19, 2014, 08:19:43\nLukihäiriö ei missään nimessä tee ihmisestä tyhmää, vaikka melko moni niin luuleekin. Kääntäen niin, että itse pidän itseäni toisinaan varsin pöljänä, vaikka mulla ei diagnosoitua lukihäiriötä olekaan.\nMielestäni tuo on erinomainen linjanveto manitsemasi saitin ylläpidolta: jos jokaista hiusta tai solua ei tarvitse halkoa, voidaan keskittyä olennaiseen. Siksi mua harmittaakin toisinaan, kun jengi vittuilee toisille täysin epäolennaisista asioista, kuten pilkku- ja muista kirjoitusvirheistä. Kaikki ihmiset eivät ole niin paksunahkaisia kuin meikäläinen, joten turha mussutus saattaa viedä tältä sivustolta vimpan päälle asiantuntevia harrastajia veks, kuten on tapahtunutkin.\nPositiivinen ja hyväntahtoinen naljailu toisen sekoilulle on täysin eri asia kuin tarkoitushakuinen ja jatkuva nälvintä.\nKirjoitti: Topi Lajunen - Heinäkuu 19, 2014, 10:01:17\nLainaus käyttäjältä: Mikko Nyman - Heinäkuu 19, 2014, 07:01:17\nNo, jokainen lukija kyllä ymmärtää, että alun perin tarkoitit aivan muuta. Ottaahan se varmasti koville.\nKirjoitti: Lauri Uusitalo - Heinäkuu 19, 2014, 10:53:02\nLainaus käyttäjältä: Mikko Nyman - Heinäkuu 19, 2014, 09:46:37\nlol sanon mä.\nKirjoitti: Mikko Nyman - Heinäkuu 19, 2014, 12:33:38\nLainaus käyttäjältä: Topi Lajunen - Heinäkuu 19, 2014, 10:01:17\nHarmi Topin kannalta, mutta ei ota koville...\nKirjoitti: Jouni Halinen - Heinäkuu 19, 2014, 21:10:45\nHaluaisin tietää, kumpi muoto on oikea: irrottaa vai irroittaa? Vai ovatko molemmat yhtä oikein?\nLähettäjä: Eila, Iisalmi\nOikea muoto on irrottaa. Ottaa- ja -oittaa-johdoksiin liittyy muutama perussääntö: 1. Jos kantasana (tai kantasanan vartalo) on kaksitavuinen a:han tai ä:hän loppuva sana, johdoksena on -oittaa. Esimerkiksi kirja - kirjoittaa, haava - haavoittaa, terä - teroittaa. 2. Jos kantasana on kaksitavuinen o:hon loppuva sana, johdoksena on -ottaa. Esimerkiksi vero - verottaa, helppo - helpottaa. Poikkeus tähän sääntöön ovat sellaiset vanhahtavat ja ylätyyliset sanat kuin armoittaa, innoittaa, kirvoittaa, virvoittaa jne. 3. Jos o-aines on kolmannessa tavussa, sana kirjoitetaan aina i:llisenä: autioittaa (autio), vaurioittaa (vaurio). Irrottaa-verbin kantasanan vartalo on irro- (vrt. irro/ta). Kaksitavuisiin sanoihin perustuvien ottaa- ja oittaa-verbien kantasanaa on joskus vaikea tietää. Siksi varminta onkin tarkistaa oikea kirjoitusasu esimerkiksi Suomen kielen perussanakirjasta tai muusta lähteestä; tässä mainitut ohjeet ja esimerkit ovat Kielenhuollon käsikirjasta (Iisa - Oittinen - Piehl).\nTämä teksti on Topin linkin takana, mun on kyllä mentävä heti alkusyksystä Eiran aikuislukioon, kehtaan sitten ehkä ensi suvena palata tänne kirjoittelemaan. Tähänkö harrastus täällä päättyy meillä vähemmän kouluja käynneillä?. Ps. tilasin juuri itselleni netistä tuon ylläolevan kirjan "kielenhuollon käsikirja"Iisa-Oittinen-Piehl.Voin ottaa kirjasta kopsuja ja lähettää niitä henkilöille joiden ovien takana ovat käyneet sivuston kielimiliisit kolkuttelemassa. Vastaus Tuukan kommenttiin Heiinäkuu 18, 2014, 21:34:55. 90 %:tia itseironiaa ja 10%:tia V*******a siitä että joudun tälläiseen keskusteluun ottamaan osaa, muutta koitan kestää sen minulla olevan lääkityksen avulla.mm. ahdistuslääke alprox normaali päiväannos 1-2, Vorg päivinä 3-4.\nKirjoitti: Joni Lahti - Heinäkuu 22, 2014, 18:07:38\nSanotaan, että suomen kieli on ilmaisultaan rikasta ja sanastoltaan laaja. Toisinkin on, nimittäin suomessa on paljon homonyymejä eli sama sana tai ilmaisu tarkoittaa toisessa yhteydessä aivan jotakin muuta. Otetaanpa esimerkiksi lyhyt tokaisu ”kuusi palaa”. Mitä se tarkoittaa? Palaako kuusipuu vai onko kysymyksessä kuusi palaa jotakin vai tuleeko kuusi jotakin takaisin? Tässä muutama ratkaisu englannin kautta http://tinyurl.com/nfcjr5d Vain asiayhteys antaa oikean tarkoituksen, jos sekään.\nMutta homonyymien luvattu kieli on kuitenkin japanin kieli. Aikoinaan juttelimme täällä, voisiko japania kirjoittaa foneettisesti käyttämällä kana -merkkejä kiinalaisperäisten kanjien sijaan. Kyllä voisi mutta japanilaiset eivät näin tee. Syyt ovat historiallisia, esteettisiä ja erityisesti se, että kielessä on runsaasti homonyymejä, jotka hiragana -merkein olisivat aivan samannäköisiä. Merkitysero syntyy käyttämällä kanjeja. Esimerkiksi sanalla ”hana” on ainakin seitsemän eri merkitystä (nenä, kukka, terälehti, kaunis, päätepiste jne). Kanjeja käyttämällä ero saadaan aikaan ainakin kirjoitetussa tekstissä. Tosin kanjeissakin on omat homonyyminsä, niitä kun voi lukea on tai kun -lukutavalla. Ei mene liian helpoksi.\nKirjoitti: Kimmo Säteri - Heinäkuu 22, 2014, 18:30:45\nSiksi mua harmittaakin toisinaan, kun jengi vittuilee toisille täysin epäolennaisista asioista, kuten pilkku- ja muista kirjoitusvirheistä. Kaikki ihmiset eivät ole niin paksunahkaisia kuin meikäläinen, joten turha mussutus saattaa viedä tältä sivustolta vimpan päälle asiantuntevia harrastajia veks, kuten on tapahtunutkin.\nNeljässä-viidessä vuodessa mieli on siis muuttunut:\nKirjoitti: Janne Ridanpää - Heinäkuu 23, 2014, 14:54:23\nTällä sivustollahan voi aina heittää likoon termin "juna-asema", minkä jälkeen moni omasta kirjoitusasustaan melko piittaamatonkin käyttäjä intoutuu saarnaamaan oikeakielisyyden tärkeydestä. ;)\nKirjoitti: MNa - Heinäkuu 23, 2014, 15:21:10\n"Juurikin niin!" Mistä ihmeestä moinen sanonta on ujuttautunut kieleemme?\nKirjoitti: Mikko Nyman - Heinäkuu 23, 2014, 16:05:50\nLainaus käyttäjältä: Janne Ridanpää - Heinäkuu 23, 2014, 14:54:23\nPeukkua Jannelle :)\nJahas, kello tuli tuon verran, joten ei auta kuin lähteä junaradan ääreen kuikkimaan.\nKirjoitti: Vesa Höijer - Heinäkuu 23, 2014, 22:39:55\nPitää ajatella niin, että aina on mukava oppia uutta. Nyt minäkin tiedän, ettei kaikissa junissa ole veturia, vaan joskus sen paikalla on vetovaunu.\nKirjoitti: Topi Lajunen - Heinäkuu 24, 2014, 02:05:53\nLainaus käyttäjältä: Vesa Höijer - Heinäkuu 23, 2014, 22:39:55\nYleisemmin taidetaan nykyään puhua moottorivaunusta.\nKirjoitti: Topi Lajunen - Heinäkuu 24, 2014, 19:38:32\nViini, merkityksessä "nuolikotelo", taipuu kuten sana "tiili". Viini merkityksessä "juoma" taasen ei ole astevaihtelun piirissä koskaan, vaikka jotkut hupsutellen sanaa astevaihdellen taivuttelevatkin.\nE: Näppäilyvirhe korjattu.\nKirjoitti: Mikko Nyman - Heinäkuu 24, 2014, 22:38:52\nLainaus käyttäjältä: Topi Lajunen - Heinäkuu 24, 2014, 19:38:32\nViini, merkityksessä "nuolikotelo", taipuu kuten sana "tiili". Viini merkityksessä "juoma" taasen ei ole asevaihtelun piirissä koskaan, vaikka jotkut hupsutellen sanaa astevaihdellen taivuttelevatkin.\nTämä "asevaihtelu" oli mullekin uutta, mutta jos kerran perfektionisti näin sanoo, asiahan on silloin näin.\nOtsikko: Vs: Kaupunkikaasu\nKirjoitti: Topi Lajunen - Syyskuu 07, 2014, 16:06:34\nLainaus käyttäjältä: Jouni Halinen - Syyskuu 07, 2014, 15:44:27\nKysymys äidinkielen lehtoreille: onko Suomenkielessä montaakaan sanaa missä on tuollainen "yläfemma"?, itselleni ei tule yhtäkään mieleen.\nAinakin: rei'issä, vaa'an, yht'äkkiä.\nKirjoitti: Mikko Nyman - Syyskuu 07, 2014, 17:04:19\nLainaus käyttäjältä: Topi Lajunen - Syyskuu 07, 2014, 16:06:34\nTopi ehti ensin, mutta onpahan kyllä mielenkiintoinen #haaste #kielikytille. Tätä täytyykin nyt oikein funtsia, joten palaan tähän, jos keksin muita esimerkkejä Topin jo mainitsemien lisäksi.\nTopi: itse ainakin kirjoitan nykyään sanan "yhtäkkiä" nippuun, joka on Kotuksen mielestä okáy.\nKirjoitti: Jouni Halinen - Syyskuu 07, 2014, 17:11:26\nKysymys äidinkielen lehtoreille: onko Suomenkielessä montaakaan sanaa missä on tuollainen "yläfemma"?, kuin sanassa Tarkk'ampujankatu. Itselleni ei tule yhtäkään mieleen. Sehän oltaisiin voitu kirjoittaa muotoon Tarkka-ampujakatu tai Tarkampujankatu, Mutta kas http://fi.wikipedia.org/wiki/Tarkka-ampuja sillä onkin historiallinen perimä, vanhaan aikaan puhuttiin "Tarkk'ampujista" nykyjään "tarkka-ampujista". Katu on nimetty 1800/1900 luvun vaihteen paikkeilla +/-jotain. Minäkin aloin kielimiliisiksi, mutta onneksi vain omissa "turinoissani".\nMukavampi vai mukavempi, ehkä vampi?.\nYhtä asiaa kysyn vielä arvon kielitieteilijöiltä, kirjoitetaanko E(e)uro isolla vai pienellä kirjaimella. Silloin kun euro otettiin käyttöön, niin siitä käytiin vilkasta keskustelua. Itse jouduin ottamaan asiaan kantaa, koska tein euron takia uudet käyttöohjeet ja hinnastot firman itsepalvelukopiokoneisiin. Ei ole nyt ko. materiaalia näytillä, mutta joku päivä on. On siinä kirjoitusasu kumpi tahansa, niin se on vuodenvaihteessa 2001/2002 vallinneen käytännön/käsityksen mukainen. Itse kysyin asiaa mm. Suomen pankista, en muista mitä sieltä vastattiin, mutta kysyn siis nyt nykykäytäntöä, ehkä kuitenkin euro tai sitten Euro.\nKirjoitti: Mikko Nyman - Syyskuu 07, 2014, 18:55:04\nLainaus käyttäjältä: Jouni Halinen - Syyskuu 07, 2014, 17:11:26\nYhtä asiaa kysyn vielä arvon kielitieteilijöiltä, kirjoitetaanko E(e)uro isolla vai pienellä kirjaimella.\nKotuksen nettisivuilla (http://www.kotus.fi/index.phtml?s=793) kerrotaan näin:\nEuron kirjoittamiseen pätevät samat ohjeet kuin markankin kirjoittamiseen.\nSanan euro kirjoituskäytäntö noudattaa suomen kielen yleisiä kielioppi- ja oikeinkirjoitussääntöjä. Myös muissa Euroopan kielissä euro sopeutetaan oman kielen käytäntöön.\nItse olen soveltanut aina kaikkiin valuuttoihin pienen alkukirjaimen käyttöä, poislukien tietysti Pyhän Martinlaakson Kuninkaallinen Markka (kansainvälinen valuuttakoodi PMM). PMM:n vaihtosuhde dollariin on ollut vuosisadat 512 per Amiga 500.\nKirjoitti: Jouni Halinen - Syyskuu 07, 2014, 20:53:07\nMitähän tässä kävi?. Siirsin osan kommenttia "kaupunkikaasu" keskustelusta tähän keskusteluun "Keskustelu Suomen kieliopin käytännöistä", nyt ne ovat menneet keskenään sekaisin. Osa on tässä (2 kpl Topi ja Mikko) keskustelussa nimellä kaupunkikaasu, eli ylläpito voisi vähän siivota näitä keskusteluja loogiseen järjestykseen ja oikeaan paikkaan. Kaupunkikaasu keskustelu on näköjään ihan ok. Eli no 44 no 43 ja 42 yläpuolelelle oikealla nimellä.\nKirjoitti: Jouni Halinen - Syyskuu 16, 2014, 22:25:39\nYLLÄPIDOLLE: TÄMÄ KESKUSTELU ON EDELLEEN SEKAISIN, KATSO ED. KOMMENTTI\nTopi: johan on hieno sana ”rautatie-entusiastikoksi”, voiko sen käsittää että joku on rautatieintoilija, R-harrastajien lisäksi ”piireissä liikkuu” siis myös R-intoilijoita?. Onko tässä kyse vähän samasta asiasta (erosta) kuin ”hullu” (intoilija) ja ”tosihullu” (harrastaja), vai päinvastoin?\nKieli monipuolistuu: Katsoin muutama vuosi sitten Elävästä arkistosta Hannu Karpon vuonna 1965 tekemän haastattelun Kuopion torilta, jossa hän kysyi noin 10 henkilöltä mitä on design, 8 oli aivan ulalla, 1 vähän hajulla ja yksi tiesi asian tarkkaan. Karpo haastatteli myös yhtä kalakauppias mummoa, että miten kauppa käy, mummo haasteli: ”Ne mitä huonosti tulloo, niin nekin huonosti männöö, niin mitä siitä sitten oikeesti tulloo” http://yle.fi/elavaarkisto/artikkelit/mita_on_design_kysyttiin_kuopiossa_23466.html#media=23467\nKirjoitti: Topi Lajunen - Syyskuu 17, 2014, 01:13:25\nLainaus käyttäjältä: Jouni Halinen - Syyskuu 16, 2014, 22:25:39\nItse käsitän rautatie-entusiastikon sellaisena, joka on rivikansalaista huomattavasti kiinnostuneempi ja innostuneempi rautatieaiheista - olematta kuitenkaan perinteinen harrastaja. Harrastajaksi ymmärrän henkilön, joka konkreettisesti _harrastaa_ rautateitä, esimerkiksi valokuvaamalla, osallistumalla tapahtumiin, kunnostamalla rautatiekalustoa, keräämällä rautatieaiheista materiaalia, yms.\nKirjoitti: Esko Ampio - Syyskuu 23, 2014, 09:02:54\nMiten nämä lausutaan? Vaa'an-sana heittomerkittä sanottaisiin: vaaan? Yht'äkkiä sanotaan: yht äkkiä? Jne. Jätetään "reijissä", murresanana pois kuvioista. Kuten myös "napinreijän ompelia!\nKirjoitti: Topi Lajunen - Syyskuu 23, 2014, 09:57:11\nLainaus käyttäjältä: Esko Ampio - Syyskuu 23, 2014, 09:02:54\nMiten nämä lausutaan? Vaa'an-sana heittomerkittä sanottaisiin: vaaan? Yht'äkkiä sanotaan: yht äkkiä? Jne. Jätetään "reijissä", murresanana pois kuvioista.\nKieli on lähtökohtaisesti puhuttua ja kuunneltua - kirjoitus on sen yhteyteen kehitetty järjestelmä, jolla kuvataan käytettyä kieltä. Näin ollen mikäli sanan "vaaka" genetiivimuoto kirjoitettaisiin "vaaan", se lausuttaisiin luultavasti aivan samoin kuin nykyään lausutaan "vaa'an". Käytännössä ääntäminen vaihtelee jonkin verran käyttäjien välillä, ollen yksinkertaisimmillaan "vaan" ja monimutkaisimmillaan "vaa-an" siten, että pitkän a-äänteen loppupuolella on selvähkö tauko tai vähintään voimakkuuden notkahdus.\nVastaavasti sanan "yht'äkkiä" lausunta vaihtelee (voiden olla jopa Yh-Täk-Kiä) lausujan mukaan, eikä kirjoitusmuodolla tässäkään ole merkitystä.\nEn ole lingvistiikan harrastaja, joten ylläoleva on silkkaa omaa päätelmää.\nLoppuun kuitenkin kevennys: kuka tietää googlaamatta, mistä puhekielinen ilmaisu "suhtkoht" on lyhennelmä?\nKirjoitti: Esko Ampio - Huhtikuu 29, 2015, 22:12:21\nLuulen, että se on lähestulkoon suhteellisen kohtalaista. Tämä luulo Googletta, vaikka aikaa olisi ollut. :)\nPs. Vaaka-vaakan? Haka- haa´an/haan/hakan/hakaan. ;)\nKirjoitti: Tauno Hermola - Toukokuu 11, 2015, 05:27:41\nLainaus käyttäjältä: Esko Ampio - Huhtikuu 29, 2015, 22:12:21\nEnempi päinvastoin! ;)\nyks. nom. vaaka\nyks. gen. vaa’an\nyks. nom. haka\nyks. gen. haan\nKirjoitti: Jouni Halinen - Huhtikuu 09, 2017, 20:29:41\nTällainen testi löytyi eli kysymys on yhdyssanoista http://www.is.fi/kotimaa/art-2000005163697.html?ref=rss\nKirjoitti: Jouni Halinen - Huhtikuu 13, 2017, 19:04:25\nTämä on kopioitu tästä (aiemmasta) keskustelusta, Tästä on kysymys siitä mistä loppupeleistä on kysymys:\n"Minuakin on tällä sivustolla ärsyttänyt jatkuvat kielioppi- ja kirjoitusvirheisiin puuttumiset. Itselläni on mm. jatkuvasti paheneva lääkärin toteama lukihäiriö, mistä syystä kirjoitusvirheitä tuppaa jäämään tekstiini lukemisesta huolimatta."\n"Huomasin eräällä toisella vastaavalla foorumilla ylläpidon antamia foorumiviestien kirjoitusohjeita, jotka ylläpito voisi määrätä otettavaksi käyttöön tälläkin sivustolla. Ohjeissa sanotaan mm. seuraavaa:"\nKirjoitti: Jouni Halinen - Heinäkuu 17, 2018, 16:45:32\nTässä testi Suomenkielen tositaitajille, itse sain yksi oikein ja senkin arvaamalla. Koittakaa muutkin.\n"Kyllä suomi on hieno kieli, kun on sijamuotojakin vaikka muille jakaa! VAROITUS: testistä voi tulla vähän paha mieli".\nKirjoitti: Jukka Voudinmäki - Heinäkuu 17, 2018, 17:00:44\nLainaus käyttäjältä: Jouni Halinen - Heinäkuu 17, 2018, 16:45:32\nTuli näitä jauhettua ala-asteen viimeisillä luokilla sen verran, että sain 7 oikein.\nKirjoitti: Arto Lopia - Heinäkuu 18, 2018, 02:19:12\nOli nuo lukemattomat sijamuodot vai mitä lie, sen verran tuoreessa muistissa, että 2 oikein.\nMinkä ihmeen takia noita piti peruskoulussa opiskella? Kai se oli helppo tapa antaa arvosanoja oppilaille, harppisaksakin oli vielä olemassa. Harpitkin saatiin, ei niillä kyllä koskaan mitään järkevää tehty, jos edes mitään. Oli niissä harpeissa se piikki jolle jotkut luovat persoonat keksi käyttöä, tökkivät niitä toisten oppilaiden nahkan läpi. Nyt on tämä minunkin edustama sukupolvi päättämässä asioista, siis ne jotka jaksoivat opiskella ulkoa illatiiveja sun muita, ja jälki tulee olemaan kamalaa.\nKirjoitti: Jouni Halinen - Heinäkuu 18, 2018, 14:10:13\nYhdyssanatesti on jo täällä, itseä hiukan ihmetyttää millä ihmeen säännöllä sanaan tulee (pl. vokaali) väliviiva, mutta tässä on asiasta hieman selvitystä. https://fi.wikipedia.org/wiki/Viivamerkit\nKirjoitti: Vesa Höijer - Heinäkuu 21, 2018, 11:05:14\nNykyään on muoti-ilmiö käyttää sanaa "koska" oudolla tavalla. Tuolla on esimerkkilause: "Olen iloinen, koska sain työpaikan." Joku varmaan haluaisi kirjoittaa tämänkin muotoon: "Olen iloinen, koska työpaikka."\nKirjoitti: Vesa Höijer - Heinäkuu 21, 2018, 11:10:23\nKirjoitti: Petri Tuovinen - Heinäkuu 21, 2018, 22:10:28\nKirjoitti: Jouni Halinen - Syyskuu 09, 2018, 06:32:48\nKirjoitti: Jukka Viitala - Marraskuu 08, 2018, 01:58:59\nKirjoitti: Jouni Halinen - Joulukuu 11, 2018, 23:21:59\nKirjoitti: Erkki Nuutio - Joulukuu 12, 2018, 14:45:50\nKirjoitti: Jouni Halinen - Tammikuu 17, 2019, 11:30:12\nKirjoitti: Jouni Halinen - Helmikuu 03, 2019, 16:31:39\nKirjoitti: Vesa Höijer - Helmikuu 03, 2019, 19:37:07


Mainioksi vallankumoukseksi (engl. Glorious Revolution, suom. myös Loistava vallankumous) kutsutaan vuosien 1688–1689 tapahtumia, joiden seurauksena Englannin kuningas Jaakko II syrjäytettiin ja valtaistuimelle astuivat Vilhelm III Oranialainen ja tämän puoliso Maria II, Jaakko II:n tytär. Nykyisin englanninkielisessä historiankirjoituksessa käytetään joskus neutraalia nimitystä ”vuoden 1688 vallankumous”. Nimitystä ”Glorious Revolution” käytti ensimmäisenä John Hampden loppuvuodesta 1689 ja Britannian parlamentti käyttää sitä yhä nykyäänkin. Vallankumousta nimitetään toisinaan myös verettömäksi vallankumoukseksi. Se ei kuitenkaan vastaa todellisuutta, sillä Englannissa oli kaksi merkittävää yhteenottoa kahden armeijan välillä ja katolilaisvastaisia mellakoita useissa kaupungeissa.\nVallankumous oli läheisessä yhteydessä yhdeksänvuotisen sodan tapahtumiin Manner-Euroopassa ja se voidaan nähdä viimeisenä onnistuneena invaasiona Englantiin.\nJaakko II astui valtaan vuonna 1685. Lyhyen hallituskautensa aikana hän oli vaikeassa poliittisessa tilanteessa: maassa taistelivat vaikutusvallasta yhtäältä katolisuus ja protestantismi, toisaalta kuningasvalta ja parlamentti. Jaakon erityinen ongelma oli hänen oma katolilaisuutensa, jonka vuoksi hänen uudistushankkeisiinsa, kuten pysyvän rauhanajan armeijan perustamiseen sekä uskonnonvapauden lisäämiseen, suhtauduttiin hyvin epäilevästi. Hänen edeltäjänsä ja veljensä Kaarle II sen sijaan oli voinut harjoittaa vapaammin omaa politiikkaansa, koska ei ollut katolilainen.\nVilhelm teki maihinnousun suuren hollantilaisarmeijan kanssa Devonin Brixhamissa 5. marraskuuta 1688. Hän ei esittänyt vaatimuksia Englannin kruunua kohtaan, vaan sanoi ainoastaan tulleensa pelastaakseen protestantismin ja aloitti marssinsa Lontooseen. Vilhelm sai suuren suosion paikallisen väestön keskuudessa, ja myös pohjoisessa joukko aatelisia julistautui hänen kannattajikseen. Jaakon lähimmät joukot ryhmittyivät Salisburyyn, mutta Jaakon liittyessä armeijaansa kävi selväksi, etteivät miehet halunneet taistella, ja myös upseereiden uskollisuus oli kyseenalainen. Ennen kuin merkittäviä yhteenottoja ehti tapahtua, Jaakon nenästä alkoi vuotaa verta, eikä vuoto ottanut tyrehtyäkseen. Kuningas piti verenvuotoa huonona enteenä ja määräsi armeijansa vetäytymään. Pian tämän jälkeen Jaakko menetti tukijoukoistaan korkean upseerin John Churchill Marlboroughin ja tyttärensä Annan, jotka liittyivät Vilhelmin tukijoihin.\nKuultuaan, että Vilhelm oli noussut maihin Englannissa Ranskan kuningas Ludvig XIV julisti sodan Hollannille 26. marraskuuta. Hän ei kuitenkaan hyökännyt Alankomaihin, vaan iski Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan sydämeen 100 000 sotilaan voimin. Näin sai alkunsa yhdeksänvuotinen sota. Vilhelmin joukot etenivät kohti Lontoota kohtaamatta mainittavaa vastarintaa; ainoa huomattava yhteenotto tapahtui Readingissa 10. joulukuuta, jolloin kuninkaan joukot kärsivät tappion.\nTammikuussa 1689 parlamentti kokoontui ja julisti Jaakko II:n luopuneen kruunustaan pakenemalla maasta. Vilhelmille ja Marialle tarjottiin yhteishallitsijuutta, minkä he hyväksyivät, joskin Vilhelm vaati itselleen täyden kuninkaan arvon. Helmikuun 13. päivänä 1689 Vilhelm III ja Maria II nousivat yhdessä Englannin valtaistuimelle.\nHollantiin vuonna 1683 paennut ”liberalismin isä”, filosofi John Locke pystyi tällöin palaamaan Britanniaan ja julkaisemaan kirjoittamansa Kaksi tutkielmaa hallitusvallasta, joissa hän vastusti itsevaltiutta ja esitti yksilöiden suostumuksen hallitusvallan ehdoksi. Kirjoitukset saavuttivat heti suuren suosion etenkin liberaalin whig-puolueen piirissä. Locken ajateltiin aiemmin kirjoittaneen teoksensa oikeuttaakseen vallankumouksen, mutta myöhemmin ne osoittautuivat varhemmin kirjoitetuiksi.\nFinanssivallankumous[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVuoden 1688 vallankumous oli merkittävä siksi, että se mahdollisti Englannin nousun maailmantalouden ja -politiikan merkittävimmäksi valtioksi. Termi finanssivallankumous viittaa vuosien 1688–1720 uudistuksiin brittiläisessä rahajärjestelmässä. Tuolloin luotiin systeemi, missä valtionvelka saattoi kasautua niin, että hallitus sai kulutusvoimaa ylitse verotustulojen. Tämä tuli tarpeellisena tuloksena laajoihin sotilaallisiin velvoitteisiin kuten esimerkiksi sotaan Ranskaa vastaan, vuosien 1688 ja 1815 välillä. Samaan aikaan liike-elämä, jonka tarkoitus oli kasvaa, vaati turvallisen maksujärjestelmän sekä vakaan luottojärjestelmän. Vallankumouksessa oli kolme peruselementtiä: vaihtosetelin käyttöönotto rahasiirroissa, yritysten osakekauppa, joka alkoi 1688 Lontoon pörssissä, sekä hallituksen julkaisemat ikuiset elinkorot jotka olivat vapaita maksun laiminlyöntiin liittyvästä riskistä.\n↑ a b c Glorious Revolution Britannica.com. Viitattu 14.11.2021. (englanniksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Mainio_vallankumous&oldid=20479878”\nSivua on viimeksi muutettu 14. toukokuuta 2022 kello 18.44.


OLLI ANTONIO JULKAISEE TOISEN ALBUMINSA - Universal Music Finland\nOLLI ANTONIO JULKAISEE TOISEN ALBUMINSA\nKotimaisen urbaanin musiikin kiinnostavimpiin nimiin lukeutuva Olli Antonio julkaisee tänään toisen albuminsa Ruumisauton nopeudel. Pitkäsoitolta on aiemmin julkaistu singlet Mitä mä oon vetäny, Ei oo aikaa ja viime kuussa julkaistu Ota happee. Albumi on kokonaan Olli Antonion ja hänen luottotuottajansa Räxän yhteistä käsialaa ja on syntynyt Räxän olohuoneessa. Artisti kommentoi albumia seuraavasti:\n”Tällä levyllä on ehkä vähän monipuolisempi saundi kun De Puta Madrella. Tykkään kokeilla uusia juttuja, mutta samalla mun asenne on nykyään vähän silleen ’if it ain’t broke don’t fix it’. Siksi levyllä on myös tosi paljon yhtymäkohtia mun debyyttilevyn kanssa, oikeastaan tarkoitus oli, että myös tällä levyllä olisi ollut ainoastaan Johannes Burgin fiitti, kuten debyyttilevyllä, mutta sitten korona pisti vähän kapuloita rattaisiin, ja mentiin ilman yhtäkään fiittiä.”\nLahtelainen Olli Antonio on 27-vuotias rap-artisti, joka julkaisi ensimmäisen soolosinglensä Pinkkei elefanttei vuonna 2017 ja debyyttialbuminsa De Puta Madren vuonna 2018. Viime syksynä Olli Antonio solmi levytyssopimuksen Universal Musicin ja Katutaso Äänitteen kanssa. Räppärin tunnistaa hänen omaleimaisesta tummasta soundimaailmasta, jossa melodinen rap yhdistyy lyyriseen taituruuteen.\n1. Kerää luus\n2. Ruumisauton nopeudel\n4. Sori jos oon myöhäs\n5. Ei oo aikaa\n6. Mitä mä oon vetäny\n7. Älä anna mun estää\n8. Putoon ylöspäin\n9. Ota happee\nSeuraa Olli Antoniota somessa:\nPosted in UutisetTagged Olli Antonio, Ruumisauton nopeudel


Rotuunotto – Suomen Pystykorvajärjestö\nSuomen Pystykorvajärjestö > Rodut > Pohjanpystykorva > Jalostus > Rotuunotto\nPohjanpystykorvan rotukirja on toistaiseksi avoin joka mahdollistaa rotumääritelmät täyttävien maatiaispystykorvien rotuunotot eli rekisteröinnit. Perusedellytys on että koira läpäisee rotuunottokatselmuksen ja täyttää muut rotuuottovaatimukset sekä siihen liittyvät erityisehdot.\nAnomus rotuunotosta tehdään koirakohtaisesti SPJ / pohjanpystykorvajaostolle, jolle Suomen Pystykorvajärjestön hallitus on delegoinut pohjanpystykorvien rotuunottovaltuudet. Koira voidaan ottaa / hyväksyä rotuun ER-rekisteriin Suomen Kennelliiton Jalostustieteellisen toimikunnan päätöksellä.\nRotuun voidaan ottaa koira, joka rotuunottokatselmuksessa täyttää kaikki kappaleessa 3 luetellut rotuunottovaatimukset (A – D) sekä kappaleessa 3.1 luetellut erityisehdot (A – D).\nHakemus rotuunotosta tehdään koirakohtaisesti ja se toimitetaan etukäteen hyvissä ajoin pohjanpystykorvajaoston jalostustoimikunnan puheenjohtajalle. Hakemukseen tulee liittää vapaamuotoinen selvitys koiran taustasta, esimerkiksi kaikki se, mitä koiran suvusta on tiedossa. Jalostustoimikunta tarkastaa rotuunottovaatimusten kohdan 3 A sekä erityisehtojen 3.1 A-D täyttymisen ja ilmoittaa sen jälkeen koiranomistajalle tuloksen mahdollisen rotuunottokatselmuksen käynnistämiseksi sekä katselmuksen alustavan ajankohdan.\nPohjanpystykorvien rotuunottokatselmuksia järjestetään enintään kaksi kertaa vuodessa. Katselmuksen tekee kaksi Suomen Pystykorvajärjestön nimeämää rodun arvosteluoikeuden omaavaa ulkomuototuomaria.\nKatselmuksessa täytetään rotuunottokaavake, jossa ulkomuototuomarit allekirjoituksellaan vahvistavat antamansa lausunnon koiran hyväksynnästä tai hylkäämisestä. Kaavake toimitetaan katselmuksen jälkeen pohjanpystykorvajaoston jalostustoimikunnan puheenjohtajalle rotujärjestön lausuntoa ja edelleen SKL / JTT:lle lähettämistä varten.\nKoiran rekisteröimiselle on selvät jalostukselliset ja terveen kannan ylläpitämiseen tähtäävät perustelut.\nA. Koiran on oltava vähintään 15 kk ikäinen.\nB. Koira tulee olla virallisesti tunnistusmerkitty joko käyttöön hyväksytyllä mikrosirulla tai tatuoinnilla. Rotuun ottavan ulkomuototuomarin tulee kirjallisesti vahvistaa tunnistusmerkinnän tarkistus.\nC. Katselmuksessa koiran ulkomuodon ja luonteen tulee olla pohjanpystykorvan rotumääritelmän mukainen ja laatuarvostelussa sen tulee saada vähintään laatumaininta tyydyttävä (T), jotta se voidaan hyväksyä rotuun.\nD. Koiralla tulee olla ennen rotuunottoa rotukohtaisten PEVISA-määräysten mukaiset tutkimustulokset ja uroksella molemmat kivekset laskeutuneena normaalisti.\nA. Rotuun ei oteta koiraa, jonka kasvattaja on tuntematon. Kasvattajan yhteystiedot kirjataan rotuunotto-kaavakkeeseen. Järjestö (l. pohjanpystykorvajaosto) vaatii kasvattajalta selvityksen koiran ja sen emän/isän historiasta varmistuakseen kohtuullisessa määrin siitä, ettei rodussa ole muuta ulkopuolista rotua.\nB. Rotuun ei oteta rekisteröidyn pohjanpystykorvan rekisteröimätöntä jälkeläistä. Jos kasvattaja on aikoinaan tehnyt päätöksen olla rekisteröimättä pentuetta tai osaa siitä, niin rotuunotolla ei asiaa jälkeenpäin voi korjata/muuttaa. Rotuunoton alkuperäinen ajatus on kerätä mahdollisimman monipuolinen pohjanpystykorvien perimä jalostuskäyttöön, eikä korjata/muuttaa kasvattajien tekemiä päätöksiä.\nC. Rotuun ei oteta EJ-rekisterissä olevan koiran jälkeläistä.\nD. Rotuun ei oteta koiraa, jonka toisesta vanhemmasta ei ole tietoa (tarkoittaa sitä että pennut ovat seuraus nartun tuntemattomasta vahinkoastumisesta).\n4. Rotuunotetun koiran käyttö jalostukseen\nRotuunotettua pohjanpystykorvaa saa käyttää jalostukseen vain FI-rekisteriin (tai vastaavaan rekisteriin kuten SF tai FIN) merkittyjen pohjanpystykorvien kanssa (Jalostustoimikunnan suositus).\nSuomen Pystykorvajärjestö korvaa rotuunottokatselmuksessa olleen koiran PEVISA-tarkastuksen lääkärikustannukset omistajan erillisestä hakemuksesta. Korvaus myönnetään silti, vaikka koira todettaisiin tarkastuksessa sairaaksi. (SPJ:n hallitus 18.10.2003 § 113.1)\nPohjanpystykorvajaosto laatii vuosittain raportin Suomen Pystykorvajärjestön hallitukselle edellisenä vuonna rotuunottamistaan koirista.


ProAgria | Puolan marjamarkkinoista opittua\nJan 10, 2020 · 3 min read\nHavaintoja Puolan marjamarkkinoista\nKävin tutustumassa Puolan marjatuotantoon Varsovan seudulla lokakuussa 2019 Marjataito 2 ja Kohti oppivia marjatilaverkostoja -hankkeiden yhteismatkalla. En ollut siellä aikaisemmin käynyt, mutta paljon olin kuullut tarinoita heidän puutarhatuotannostaan, koska siellä tuotetaan paljon marjoja ja hedelmiä vientiin, joka vaikuttaa siten myös suomalaiseen marjamarkkinaan. Noissa tarinoissa yleensä korostui se, miten pinta-alallisesti valtavia nuo tilat ovat verrattuna meihin. Olikin yllättävää kuulla, että 80 % marjatiloista ovat pieniä, noin 1-5 hehtaarin tiloja. Bussin ikkunasta näkyikin matkalla paljon esimerkiksi herukkapeltoja, jotka olivat melko pieniä ja hajallaan toisistaan.\nMarjojen ja hedelmien tuotannon laajuus on kyllä melkoista. He tuottavat 2-3 kertaa enemmän marjoja ja hedelmiä kuin 15 EU maata yhteensä. Pelkästään marjoja tuotetaan vuosittain noin 590 miljoonaa kiloa, josta mansikan osuus on noin 195 miljoonaa kiloa ja mustaherukan 130 miljoonaa kiloa. Mutta vielä huomattavasti laajempaa on omenan tuotanto, jonka osuus on 75-80 % koko hedelmä- ja marjatuotannosta. Tuotanto on pitkälti vientiorientoitunutta ja jopa 90 % tuotannosta menee vientimarkkinoille. Omenan merkittävimmät vientimaat Euroopan ohella ovat Afrikka, Aasia, Kiina ja Vietnam.\nVaikka Puola on ollut vuosia EU:n ja koko maailman suurin marjojen tuottaja ja viejä, niin kuulimme, että marjatuotannon osalta Puolassa on runsaasti haasteita. Heillä on ylituotantotilanne, johon on johtanut suunnittelemattomuus, viljelijöiden järjestäytymättömyys ja mentaliteetti, että jokainen haluaa päättää itse asioistaan. Kannattavuus oli heikko, on oltu vain raaka-aineen tuottajia ja jatkojalostusta ei ole perinteisesti ollut, vaan se on ollut ulkomaisilla yrityksillä. Kustannustaso on myös noussut ja hinnat ovat olleet epävakaita. Sääolosuhteet ovat myös olleet haasteelliset ja vaihtelevat. Esimerkiksi keväällä 2019 oli ollut pakkasia, joka oli vioittanut marjojen ja hedelmien kukkia. Kesällä taas oli ollut kuumaa ja kuivaa, oli satanut vain 30% normaalista sademäärästä. Näiden seikkojen takia satotasot olivat olleet yli 20 % normaalia heikommat.\nNäihin seikkoihin tietysti pyritään hakemaan ratkaisuja, koska tilanne ei ole kestävä. Vierailimmekin Prosto z krzaka -herukkatilalla, joka oli jo aloittanut jatkojalostamaan marjoja mehuiksi ja hilloiksi ja hän sanoi, että ainoastaan se on kannattavaa toimintaa. Tilat pyrkivät myös muutenkin erikoistumaan ja hakevat koko ajan uusia marjalajeja viljelyyn. Yksi uusimmista viljelyyn otetuista marjalajeista olikin hunajamarja eli Haskap-nimelläkin tunnettu marja. Tällä hetkellä sen viljelyala on jo kolme kertaa suurempi kuin Kanadassa, josta sen viljely on lähtenyt leviämään. Pensasmustikka on myös uusimpia tulokkaista ja se onkin tällä hetkellä kannattavin marja viljellä ja sen tuotantoala kasvaa vauhdilla. Tosin vierailimme Britannian vientiin panostaneella Bliss berry -pensasmustikkatilalla, ja he sanoivat, että kannattavimmat vuodet ovat ehkä takanapäin, sillä pensasmustikan viljelyalat kasvavat vauhdilla ympäri maailmaa ja viljelijähinnat vaihtelevat voimakkaasti. Aronia on myös merkittävä viljelykasvi heillä, ja tuotanto kattaa 70 % maailman aroniatuotannosta.\nViljelijöiden pitäisi myös luoda tuottajaryhmittymiä ja kehittää sopimustuotantoa, jotta tuotannonsuunnittelua voitaisiin tehdä yhdessä ja oltaisiin vahvempia hintaneuvotteluissa. Tällä hetkellä esimerkiksi herukantuotanto on pääasiassa teollisuustuotantoa ja mansikkamarkkinastakin sen osuus on 75-80 %. Hinnat ovat olleet todella alhaisia. Esimerkiksi teollisuusmansikalla keskihinta on vaihdellut viiden vuoden aikana 0,51 – 1,93 euroa/kilo. Vastaavasti herukalla vaihteluväli on ollut 0,13 – 0,93 euroa/kilo. Satotasot vastaavasti kaikilla marjalajeilla olivat kyllä ihan eri luokkaa kuin Suomessa. Nämä yllä mainitut muutokset eivät kuitenkaan tapahdu hetkessä, joten myös lähitulevaisuudessa Puolasta tulee markkinoille alhaisen hintatason raaka-ainetta ja jatkojalosteita.\nKirjoittaja Päivi Turunen on puutarhatuotannon asiantuntija sekä Marjamaat hankevastaava sekä Marjataito 2 hankepartneri ProAgria Pohjois-Karjalassa.