PARLAMETRI 2017 ENEMMÄN ANANVALTAA KANSALAISTEN NÄKEMYKSIÄ PARLAMENTISTA JA EU:STA - PDF Free Download\nDownload "PARLAMETRI 2017 ENEMMÄN ANANVALTAA KANSALAISTEN NÄKEMYKSIÄ PARLAMENTISTA JA EU:STA"\n1 PARLAMETRI 2017 ENEMMÄN ANANVALTAA KANSALAISTEN NÄKEMYKSIÄ PARLAMENTISTA JA EU:STA TUTKIMUS - Yleisen mielipiteen seuranta -sarja Euroopan parlamentin teettämä eurobarometritutkimus Viestinnän pääosasto Yleisen mielipiteen seurantayksikkö Lokakuu PE\n3 PARLAMETRI 2017 ENEMMÄN SANANVALTAA KANSALAISTEN NÄKEMYKSIÄ PARLAMENTISTA JA EU:STA TUTKIMUS Yleisen mielipiteen seuranta -sarja Viestinnän pääosasto Yleisen mielipiteen seurantayksikkö\n4 4 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA PAINOTIEDOT LAATIJAT Philipp SCHULMEISTER, yksikön päällikkö (toimittaja) Elise DEFOURNY, Said HALLAOUY, Luisa MAGGIO Matthias BÜTTNER GRAAFINEN TUKI Katarzyna ONISZK, Marianna COLONNA Käsikirjoitus valmistunut lokakuussa 2017 Bryssel, Euroopan unioni, 2017 Kansikuva: Shutterstock TIETOJA JULKAISIJASTA Euroopan parlamentin viestinnän pääosaston (DG COMM) yleisen mielipiteen seurantayksikkö on laatinut tämän asiakirjan. Yhteydenotot yleisen mielipiteen seurantayksikköön: KIELIVERSIO Alkuperäinen: EN VASTUUVAPAUSLAUSEKE Tämä asiakirja on laadittu ja ensisijaisesti tarkoitettu Euroopan parlamentin jäsenille ja heidän avustajilleen parlamentaarista toimintaa varten. Laatijat ovat yksin vastuussa tämän asiakirjan sisällöstä, eivätkä asiakirjassa ilmaistut kannat välttämättä vastaa parlamentin virallista kantaa.\n5 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA 5 SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO... 7 TIIVISTELMÄ... 9 TAUSTA I LUKU: ENEMMÄN SANANVALTAA Äänelläni on merkitystä EU:ssa ja maassani Kiinnostus EU:n asioita kohtaan EU:n jäsenyys hyvänä asiana Maani on hyötynyt EU:n jäsenyydestä... siitä syystä, että Etenevätkö asiat oikeaan suuntaan? Onko maani vai EU oikealla tiellä? Euroopan parlamentin kuva ja rooli Kiinnostus Euroopan parlamentin vaaleja kohtaan II LUKU: MITÄ OLISI SUOJELTAVA? Terrorismin uhan torjunta Vastaajien sosiodemografiset profiilit EU:n ja kansallinen identiteetti: yhteinen perusta Digitaalinen Eurooppa huomion keskipisteessä Kyberturvallisuus huomion keskipisteessä III LUKU: SELKEISIIN ARVOIHIN PERUSTUVA TOIMINTAKEHOTUS Ketkä pitävät terrorismin torjuntaa painopisteenä? Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta Nuorisotyöttömyyden torjunta Ilmastonmuutoksen torjunta luovin keinoin Ovatko ilmastonmuutoksen torjunta ja talouden ja kasvun elvyttäminen keskenään ristiriidassa? Luja sitoutuminen EU:n arvoihin TEKNISET ERITELMÄT... 58\n6 6 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA\n7 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA 7 JOHDANTO Mielipiteillä on merkitystä. Kaikkia Euroopan unionin kansalaisia edustavan ja heidän äänenään toimivan, demokraattisesti valitun Euroopan parlamentin kannalta kansalaisten mielipiteiden kuunteleminen ja niiden ymmärtäminen kaikessa monimuotoisuudessaan on ensiarvoisen tärkeää. Euroopan parlamentin Parlametri-kyselytutkimuksilla, joita on nyt toteutettu 10 vuoden ajan, seurataan EU:n kansalaisten mielipiteitä EU:n jäsenyydestä ja sen tuottamasta hyödystä ja heidän äänensä kuulumisesta unionissa sekä varsinkin heidän asenteitaan Euroopan parlamenttia, sen painopisteitä, toimia ja tehtävää kohtaan. Parlametri kuvastaa nykyistä Euroopan unionia ja luo yhteisen kuvan monimuotoisuuden pohjalta. Parlametri-kyselytutkimuksien avulla on vuodesta 2007 alkaen luotu konkreettinen ja kattava kuva EU:n yleisen mielipiteen muutoksista vuosien saatossa. Tutkimuksissa seurataan yleisen mielipiteen muuttumista kriisiaikoina ja hyvinä aikoina sekä raportoidaan EU:n kansalaisten lujasta sitoutumisesta perusoikeuksiin ja -vapauksiin sekä omistautumisesta niille. Euroopan parlamentin mielipidetutkimuksien avulla saadaan tietoa EU:n merkityksestä maailmanlaajuisten uhkien torjumisessa ja mitataan kansalaisten tietoisuutta EU:n ja erityisesti Euroopan parlamentin heidän puolestaan ja heidän etujensa mukaisesti toteuttamista lainsäädäntötoimista. Parlametri-kyselytutkimuksesta saadaan siten runsaasti tietoa, jota hyödyntäen voidaan tarkastella yksityiskohtaisesti yleisen mielipiteen suuntauksia EU:ssa keskimäärin mutta myös paljon tarkemmin maakohtaisesti tai sosiodemografisesti. Parlametri onkin arvokas ja hyödyllinen väline juuri tämän saatavilla olevan yksityiskohtaisen tiedon määrän vuoksi. Kuten tästä tutkimuksesta ilmenee, kunkin yksittäisen kysymyksen kohdalla EU:n keskiarvotulokset paljastavat vain puolet totuudesta. Vasta kun ne yhdistetään ja usein, kun niitä verrataan erilaisiin kansallisiin tuloksiin, saadaan täydellinen näkemys siitä, mitä kansalaiset ajattelevat EU:sta. Tämä Euroopan parlamentin Eurobarometri-tutkimuksen tutkimusajankohta oli 23. syyskuuta 2. lokakuuta Kantar Public toteutti tutkimuksen haastattelemalla kasvotusten kaikkiaan :tä vastaajaa 28 jäsenvaltiossa. Tuloksien esittely aloitetaan kuvailemalla taustaa eli edeltävien kuukausien aikana\n8 8 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA tapahtuneita merkittäviä poliittisia ja taloudellisia tapahtumia, jotka ovat olennaisen tärkeitä mielipiteiden ja suuntauksien muutoksien ymmärtämiseksi. Raportti on jaettu kolmeen lukuun, jotka koskevat kolmea tärkeää aihealuetta: ensimmäisessä luvussa tarkastellaan kansalaisten ääntä ja heidän asenteitaan Euroopan unionia ja Euroopan parlamenttia kohtaan. Toisessa luvussa tutkitaan kansalaisten mielipiteitä siitä, miltä uhilta Euroopan unionin olisi heitä ensisijaisesti suojeltava, sekä siitä, mitkä Euroopan unionin saavutukset ja menestykset he haluavat säilyttää. Lopuksi kolmannessa luvussa tarkastellaan poliittisia painopisteitä, joiden suhteen EU:n kansalaiset haluaisivat Euroopan parlamentin toteuttavan toimia, sekä viimeisimpänä muttei vähäisimpänä arvoja, joita he pitävät tärkeinä. Monia tärkeitä kysymyksiä koskevista suuntauksista raportoidaan vuodesta 2007 alkaen analysoiden EU:n kansalaisten mielipiteiden muutoksia. Joitakin kysymyksiä ei ole esitetty kaikissa Parlametri-kyselytutkimuksien vaiheissa, minkä vuoksi eri indikaattoreita koskevat suuntaukset saattavat vaihdella.\n9 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA 9 TIIVISTELMÄ Parlametri 2017:stä ilmenee EU:n kansalaisten äänen voimistuminen, heidän voimistunut uskonsa Euroopan yhdentymiseen ja heidän voimistunut näkemyksensä Euroopan parlamentista. EU:n tulevaisuutta ja Euroopan unionin yhtenäisyyteen liittyviä haasteita koskevan keskustelun saatua uutta pontta 47 prosenttia EU:n kansalaisista kokee, että heidän äänellään on merkitystä EU:ssa. Tulos on paras sitten vuoden 2009 Euroopan parlamentin vaalien. Lisäksi 57 prosenttia vastaajista kokee, että EU:n jäsenyys on heidän maansa kannalta hyvä asia, mikä merkitsee, että myös tämä indikaattori on palautunut lähes kriisiä edeltäneelle tasolleen. Euroopan parlamentin Parlametri 2017:ssä tarkastellaan yksityiskohtaisesti kansalaisten mielipiteitä EU:n jäsenyydestä, sen tuottamasta hyödystä ja siitä, onko heidän äänellään merkitystä Euroopan unionissa, sekä heidän asenteitaan Euroopan parlamenttia ja sen painopisteitä, toimia ja tehtävää kohtaan. EU:n talouden elpymisen myönteisiä merkkejä ja paluuta vakauteen pidetään entistä enemmän uutena normaalitilana. Parlametri 2017:n ensimmäisestä osasta ilmenee, että kansalaiset suhtautuvat entistä myönteisemmin EU:hun, kuten on jo havaittu aiemmissa kyselytutkimuksissa vuodesta 2016 alkaen. Maaliskuussa 2017 toteutettu uusin kyselytutkimus Kaksi vuotta eurovaaleihin 2019 osoitti jo, että kansalaiset ovat entistä tietoisempia siitä, että EU toteuttaa heidän puolestaan toimia aloilla, joita he ovat nimenneet painopisteiksi. EU:n toiminnalle annetun entistä selvemmän tunnustuksen mukaisesti kiinnostus EU:ta kohtaan on edelleen suurta (57 prosenttia) ja kasvaa tasaisesti. Keskustelun EU:n tulevaisuudesta käynnistyttyä uudelleen eurooppalaisten selvä enemmistö kannattaa edelleen maansa EU-jäsenyyttä. Vastaajista 57 prosenttia eli lähes yhtä moni kuin ennen kriisiä kokee, että EU-jäsenyys on hyvä asia heidän maansa kannalta. Tällä mielipiteellä on vähemmän kannatusta kriisin eniten koettelemissa jäsenvaltioissa, ja taloudellisesti vakaampien maiden kansalaiset suhtautuvat yleensä myönteisemmin EU:hun. Kaikissa jäsenvaltioissa suurin osa vastaajista toteaa EU:n jäsenyyden hyödyttäneen heidän maataan. Tällä kannalla on EU:ssa entistä useampi: kasvua havaittiin neljä prosenttiyksikköä vuoteen 2016 verrattuna, ja osuus on nyt 64 prosenttia. Lisäksi entistä useampi kansalainen katsoo, että asiat etenevät EU:ssa oikeaan suuntaan (31 prosenttia, +6 prosenttiyksikköä maaliskuuhun verrattuna).\n10 10 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA Optimismin vallatessa tasaisesti alaa yleinen mielipide suhtautuu myönteisemmin myös Euroopan parlamenttiin. Kahdeksan prosenttiyksikön kasvu merkitsee, että 33 prosentilla kaikista kansalaisista on nyt myönteinen näkemys Euroopan parlamentista. Samassa yhteydessä on vastaavasti havaittavissa 7 prosenttiyksikön lasku, joka tarkoittaa, että yhteensä 21 prosentilla kansalaisista on kielteinen näkemys Euroopan parlamentista, ja 42 prosentilla on edelleen neutraali näkemys. Lisäksi tuleviin vuonna 2019 järjestettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin liittyy mielenkiintoinen seikka. Kun vaaleihin on alle kaksi vuotta, 47 prosenttia eurooppalaisista vaatii Euroopan parlamentille tärkeämpää roolia ja 55 prosenttia eurooppalaisista on jo nyt ilmaissut kiinnostuksensa seuraavia Euroopan parlamentin vaaleja kohtaan. Parlametri 2017:n toisessa osassa seurataan yleistä mielipidettä uhista ja EU:n toteuttamasta suojelusta. Käsite EU, joka suojelee on jo saanut lujan jalansijan EU:ssa käytävässä poliittisessa keskustelussa. Viimeaikaisista Eurobarometri-tutkimuksista on ilmennyt, että terrorismin, muuttoliikkeen ja taloustilanteen kaltaiset asiat herättävät suurta huolta. Siksi tässä luvussa määritetään ensin alat, joilla eurooppalaiset odottavat EU:n suojelua. Terrorismin mainitsee 58 prosenttia vastaajista suurimpana uhkana, jonka vuoksi eurooppalaiset haluavat EU:n tarjoavan suojelua. Monia eurooppalaisia koetteleva epävakaa taloustilanne selittää seuraavaksi tulleita ongelmia eli työttömyyttä (43 prosenttia) sekä köyhyyttä ja syrjäytymistä (42 prosenttia). Kansalaiset (keskimäärin 35 prosenttia) pitävät edelleen tärkeänä suojelua hallitsemattomalta muuttoliikkeeltä. Alle neljäsosa eurooppalaisista mainitsi ilmastonmuutoksen (23 prosenttia), uskonnollisen radikalismin (23 prosenttia), järjestäytyneen rikollisuuden (22 prosenttia), aseelliset selkkaukset (21 prosenttia), poliittiset ääriliikkeet (20 prosenttia), tartuntatautien leviämisen (10 prosenttia), kyberhyökkäykset, sosiaalisen dumppauksen ja tietosuojauhat (9 prosenttia kaikkien kolmen kohdalla). Tämän jälkeen tutkimuksessa arvioidaan tärkeimpiä saavutuksia, joita kansalaiset haluavat EU:n suojelevan heidän puolestaan. Vastaukset voidaan luokitella kahteen päätyyppiin: yhtäältä perusoikeudet (44 prosenttia) ja vapaus matkustaa, työskennellä ja opiskella kaikkialla EU:ssa (36 prosenttia) ja toisaalta sosiaaliset ja taloudelliset saavutukset, kuten työoikeudet (34 prosenttia), riittävät eläkkeet (34 prosenttia) ja taloudellinen hyvinvointi (33 prosenttia). Tulokset ilmentävät hyvin arvoja, joita eurooppalaiset haluavat Euroopan parlamentin ensisijaisesti puolustavan: ihmisoikeuksien suojelu (56 prosenttia), ilmaisunvapaus (34 prosenttia) ja naisten ja miesten tasa-arvo (32 prosenttia).\n11 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA 11 Parlametri 2017:n kolmannessa luvussa osoitetaan, millaista konkreettista politiikkaa eurooppalaiset odottavat Euroopan parlamentilta. Aiemmin määritettyjen uhkien mukaisesti eurooppalaiset tukevat pääasiassa ja yhtäläisesti toimia köyhyyden ja syrjäytymisen (41 prosenttia) sekä terrorismin (41 prosenttia) torjumiseksi. Nuorisotyöttömyyden torjunta saa keskimäärin kolmanneksi eniten kannatusta (31 prosenttia). Tämä kolmen kärki osoittaa yleisesti, mitä EU:n kansalaiset pitävät tärkeänä: he haluavat elää paikassa, jossa taataan heidän taloudelliset mahdollisuutensa ja suojellaan heidän vapauttaan.\n12 12 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA TAUSTA Kuten kaikissa tällaisissa kyselytutkimuksissa, kansallisen, EU:n ja kansainvälisen taustatilanteen, jossa haastattelut toteutettiin, ymmärtäminen on keskeisessä asemassa, jotta tutkimuksen havaintoja voidaan analysoida asianmukaisesti. Euroopan unionissa talouden elpymisen myönteisiä merkkejä ja paluuta vakauteen pidetään entistä enemmän uutena normaalitilana. Näin ollen unionin tilaa koskeva puhe, jonka Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker piti Euroopan parlamentille 13. syyskuuta 2017, perustui siihen, että selvät merkit saavutetuista myönteisistä tuloksista ovat lähtökohta vahvemman Euroopan unionin luomiseksi. Entistä optimistisempi suhtautuminen EU:n tulevaisuuteen vaikuttaa ilmentävän talouden vaiheittaista elpymistä, joka on ulottunut jäsenvaltioihin. Eurostatin mukaan vuoden 2017 toisella neljänneksellä 235,4 miljoonaa miestä ja naista oli työllistettyinä EU-28:ssa, luku, joka on kaikkien aikojen suurin. Samanaikaisesti Eurostat arvioi, että kausitasoitettu BKT nousi 0,6 prosenttia euroalueella (EA19) ja 0,7 prosenttia EU-28:ssa 1 vuoden 2017 toisella neljänneksellä. Edellisvuoden samaan neljännekseen verrattuna kausitasoitettu BKT nousi 2,3 prosenttia euroalueella ja 2,4 prosenttia EU-28:ssa vuoden 2017 toisella neljänneksellä 2. Sekä EU:n poliitikot että tiedotusvälineet ovat tarttuneet puheenjohtaja Junckerin kehotukseen uudistusprosessin käynnistämisestä, mikä on johtanut lisääntyneeseen julkisen keskustelun ja suurempaan tietoisuuteen asiasta. Vaikka tärkeimmillä reiteillä liikkuvat suuret pakolaisten ja laittomien maahanmuuttajien virrat ovat vähentyneet ja turvapaikanhakijoiden määrä on supistunut huomattavasti vuoden 2014 jälkeen, Euroopan unioni huolehtii yhä maahanmuuttajista ja pakolaisista, joista suurin osa ylittää matkallaan Välimeren, mistä seuraa lukuisia traagisia hengenmenetyksiä. Terrori-iskuissa menehtyy yhä viattomia ihmisiä EU:n eri jäsenvaltioissa. Kesällä tehtiin kaksi terrori-iskua Yhdistyneessä kuningaskunnassa, toinen London Bridge -sillalla 3. kesäkuuta ja toinen Lontoon metrossa 15. syyskuuta. Barcelonassa tehtiin 17. elokuuta\n13 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA 13 terrori-isku, jossa menehtyi 14 ihmistä ja loukkaantui yli 130. Brysselissä Belgiassa tehtiin jälleen kaksi terrori-iskua, 20. kesäkuuta ja 25. elokuuta. Myös Ranskassa tehtiin kaksi terrori-iskua, toinen Pariisissa 6. kesäkuuta ja toinen Marseillessa 1. lokakuuta. Luonnonkatastrofeja on tapahtunut useissa EU:n jäsenvaltioissa. Italiassa Livornon alueella tulvi 9. syyskuuta ja maanjäristys iski Ischiaan 21. elokuuta. Toinen maanjäristys koetteli kreikkalaista Kosin saarta 21. heinäkuuta. EU:n tiedotusvälineissä raportoitiin laajasti myös tuhoisien hurrikaanien sarjasta, joka iski Karibian saarille, Puerto Ricoon ja Yhdysvaltain mantereelle. Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja parhaillaan käytävistä brexit-neuvotteluista voidaan todeta, että Euroopan unionin kanssa käytävät neuvottelut ovat yhä vaikeat ja että edistystä pidetään edelleen riittämättömänä, vaikka menettelyille pyritäänkin antamaan uutta pontta. Tiedotusvälineet ovat kaikkialla Euroopan unionissa raportoineet laajasti Euroopan unionista eroamista koskevaan prosessiin liittyvistä haasteista sekä sen mahdollisista seurauksista. Katalonian tilanteesta johtuva Espanjan poliittinen kriisi on puolestaan hallinnut julkista keskustelua myös Espanjan ulkopuolella. Vaaleissa kansalaiset joutuvat usein punnitsemaan uudelleen poliittista kantaansa ja tärkeitä asioita koskevia näkemyksiään. Jäsenvaltioissa järjestettiin useita parlamentti- ja presidentinvaaleja joko ennen tutkimusajankohtaa tai sen jälkeen. Saksassa järjestettiin parlamenttivaalit 24. syyskuuta 2017, ja Portugalissa järjestettiin paikallisvaalit lokakuun alussa. Tämän lisäksi kansalaiset äänestävät parlamenttivaaleissa Itävallassa 15. lokakuuta ja Tšekissä 22. lokakuuta. Tämän vuoden lokakuussa järjestetään myös paikallisvaalit Virossa ja Slovenian presidentinvaalien ensimmäinen kierros.\n14 14 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI I LUKU: ENEMMÄN SANANVALTAA Kuluneen vuoden aikana yleisen mielipiteen suuntaukset ovat osoittaneet, että EU:hun suhtaudutaan entistä myönteisemmin, kuten Euroopan parlamentin erityiseurobarometristä Kaksi vuotta eurovaaleihin 2019 (maaliskuu 2017) 3, Parlametri tutkimuksesta 4 ja Euroopan komission standardieurobarometri 87:stä (toukokuu 2017) 5 ilmenee. EU:n kansalaisista 47 prosenttia kokee, että heidän äänellään on merkitystä EU:ssa. Tulos on paras sitten vuoden 2009 Euroopan parlamentin vaalien. Lisäksi 57 prosenttia vastaajista kokee, että EU:n jäsenyys on heidän maansa kannalta hyvä asia, mikä merkitsee, että myös tämä indikaattori on palautunut lähes kriisiä edeltäneelle tasolleen. Kiinnostus EU:ta kohtaan on edelleen suurta (57 prosenttia) ja kasvaa tasaisesti. Eurooppalaisten selvä enemmistö kannattaa yhä maansa EU:n jäsenyyttä. Vastaajista 57 prosenttia eli lähes yhtä moni kuin ennen kriisiä kokee, että EU:n jäsenyys on hyvä asia heidän maansa kannalta. Kaikkialla EU:ssa 64 prosenttia vastaajista toteaa EU:n jäsenyyden hyödyttäneen heidän maataan. Tämä näkemys on saavuttanut EU:ssa entistä enemmän jalansijaa, +4 prosenttiyksikköä vuoteen 2016 verrattuna. Lisäksi entistä useampi kansalainen katsoo, että asiat etenevät EU:ssa oikeaan suuntaan (31 prosenttia, +6 prosenttiyksikköä maaliskuuhun verrattuna). Eurooppalaisilla on monitahoinen lähestymistapa EU:hun, jota he pitävät sekä maailmanlaajuisena toimijana, jonka tehtävänä on torjua kansainvälisiä haasteita, että oikeana tasona toteuttaa päättäväisempiä toimia joillakin politiikanaloilla 6. Kansalaiset eivät kuitenkaan ainoastaan odota EU:lta enemmän toimia, vaan he vaikuttavat myös seuraavan tarkkaavaisemmin EU:n toimia näillä aloilla. Euroopan parlamentin uusimmasta kyselytutkimuksesta Kaksi vuotta eurovaaleihin 2019 kävi selvästi ilmi, että EU:n kansalaiset ovat entistä tietoisempia siitä, mitä EU tekee 3 Euroopan parlamentti, erityiseurobarometri Kaksi vuotta eurovaaleihin 2019, maaliskuu 2017, Euroopan parlamentti, erityiseurobarometri Parlametri 2016, 5 Euroopan komissio, standardieurobarometri 87, toukokuu 2017, publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/standard/surveyky/ Euroopan parlamentti, erityiseurobarometri Kaksi vuotta eurovaaleihin 2019, maaliskuu 2017.\n15 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI 15 heidän hyväkseen. Verrattaessa vuosien 2016 ja 2017 tuloksia huomataan, että niiden vastaajien osuus, joiden mielestä EU:n toimet ovat oikeanlaisia, oli kasvanut merkittävästi lähes kaikissa jäsenvaltioissa useimpien politiikanalojen kohdalla. Jäljempänä II luvussa keskustellaan siitä, mikä merkitys on EU:n kansalaisten lisääntyneellä tietoisuudella Euroopan unionin toiminnasta, jolla vastataan heidän odotuksiinsa. Tämä saattaa myös selittää merkittävän myönteisen kehityksen keskeisellä alalla eli sillä, kokevatko kansalaiset, että heidän äänellään on merkitystä EU:ssa.\n16 16 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI Äänelläni on merkitystä EU:ssa ja maassani Eurooppalaiset kokevat, että heidän mielipiteellään on merkitystä ja että heidän äänensä kuullaan: niiden eurooppalaisten osuus, jotka kokevat, että heidän äänellään on merkitystä EU:ssa, on noussut 47 prosenttiin eli korkeimmalle tasolle sitten kesäkuussa 2009 järjestettyjen Euroopan parlamentin vaalien.? Missä määrin olette samaa tai eri mieltä seuraavista väittämistä? Äänelläni on merkitystä Euroopan unionissa. Lähde: Parlametri 2017, D72.1 Toisaalta niiden eurooppalaisten osuus, jotka katsovat, että heidän äänellään ei ole merkitystä Euroopan unionissa, on 48 prosenttia, mikä on 11 prosenttiyksikköä vähemmän kuin syyskuussa 2016 saavutettu korkein taso. Nämä osuudet ovatkin viime aikoina lähentyneet, kun positiivinen näkemys on kasvanut neljä prosenttiyksikköä maaliskuuhun 2017 verrattuna ja 10 prosenttiyksikköä vuosi sitten vallinneeseen tilanteeseen verrattuna. Kehityssuuntaa ohjaa tilanteen yleinen parantuminen suurimassa osassa jäsenvaltioita. Slovenian, Ruotsin, Tanskan, Itävallan ja Irlannin kaltaiset maat, joissa kasvu on vähintään 10 prosenttiyksikköä, sijoittuvat tämän noususuuntauksen kärkeen. Tämän näkemyksen kannattajien määrä vähenee ainoastaan Bulgariassa, Liettuassa ja Romaniassa, ja pysyy ennallaan Kyproksessa ja Latviassa. Syitä, joiden vuoksi kansalaiset katsovat, että heidän äänellään on nyt enemmän merkitystä Euroopan unionissa, on huolellisesti arvioitava maakohtaisesti poliittinen\n17 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI 17 taustatilanne huomioon ottaen. Tulosten taustalla saattaa hyvin olla EU:n toimien lisääminen esille tuotujen odotuksien mukaisesti. Myös eri poliittiset tapahtumat, kuten jonkin kansallisen hallituksen onnistuminen tiettyjen politiikkojen täytäntöönpanossa tai kantojen hyväksymisessä EU:ssa, saattavat vaikuttaa merkittävästi kansalaisten näkemykseen siitä, että heidän äänellään on enemmän merkitystä Euroopan unionissa. Sen lisäksi, että kansalaisia pyydetään esittämään näkemyksensä siitä, onko heidän äänellään merkitystä Euroopan unionissa, heiltä kysytään myös, mitä mieltä he ovat äänensä merkityksestä heidän omassa maassaan. Tämä näkemys on edelleen voimakas ja saa enemmän kannatusta kuin EU:n kohdalla. Eurooppalaisten laaja enemmistö katsoo, että heidän äänellään on merkitystä kansallisesti (61 prosenttia), ja ainoastaan 35 prosenttia vastaajista katsoo, että heidän äänellään ei ole merkitystä heidän maassaan. Missä määrin olette samaa tai eri mieltä seuraavista väittämistä? Äänelläni on merkitystä [maassamme].? Lähde: Parlametri 2017, D72.2 Lähes kaikissa maissa kansalaiset kokevat, että heidän äänellään on enemmän merkitystä kansallisesti kuin EU:ssa. Ainoita poikkeuksia ovat Romania ja Liettua, joissa kansalaiset kokevat yleensä, että heidän äänellään on enemmän merkitystä EU:ssa kuin heidän maassaan, joskin tällä kannalla olevien määrä on myös vähenemässä, kuten edellä todettiin. On syytä huomata, että Romanian hallitus kaatui kesäkuussa 2017, minkä seurauksena valittiin uusi pääministeri, ja että Liettuassa uusi hallitus astui virkaansa talvella 2016.\n18 18 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI Missä kansalaiset kokevat eniten/vähiten, että heidän äänellään on merkitystä? Ruotsi on maa, jossa suurin osa kansalaisista kokee äänellään olevan merkitystä sekä kansallisesti (95 prosenttia) että EU:ssa (84 prosenttia). Tämä on jo havaittu Eurobarometritutkimuksien yhteydessä, koska niiden ruotsalaisten määrä, jotka kokevat äänellään olevan merkitystä, on aina ollut hyvin suuri. Sama suuntaus on havaittavissa Tanskassa, jossa 94 prosenttia kansalaisista kokee äänellään olevan merkitystä heidän maassaan ja 80 prosenttia kansalaisista kokee äänellään olevan merkitystä EU:ssa. Kreikassa tilanne on päinvastainen: vain harvat kansalaiset kokevat, että heidän äänellään on merkitystä niin kansallisesti (23 prosenttia) kuin EU:ssa (21 prosenttia), huolimatta viime vuodesta alkaneesta nousevasta suuntauksesta. Tulokset ovat samankaltaisia Liettuassa, jossa 23 prosenttia ajattelee äänellään olevan merkitystä heidän maassaan ja 25 prosenttia kokee äänellään olevan merkitystä EU:ssa. Suurin osa koulutetusta väestöstä, johtavassa asemassa olevista ja sellaisista kansalaisista, joilla on vähemmän ongelmia laskujen maksamisessa, vastaa yleensä, että heidän äänellään on merkitystä niin EU:ssa kuin kansallisesti. Samalla suuri enemmistö vastaajista, jotka ovat tyytyväisiä elämäänsä ja suhtautuvat optimistisemmin tulevaisuuteensa, yhtyvät todennäköisemmin tähän näkemykseen. Kiinnostus EU:n asioita kohtaan? Brexitiä koskevan kansanäänestyksen jälkeen kiinnostus EU:n asioita kohtaan on edelleen suurta. EU-asiat ovat myös olleet keskeisessä asemassa joidenkin kansallisten vaalien Sanoisitteko olevanne hyvin kiinnostunut, melko kiinnostunut, ei kovin kiinnostunut tai ei lainkaan kiinnostunut EU:n asioista? yhteydessä käydyssä poliittisessa keskustelussa. EU:n kansalaisista 57 prosenttia ilmoittaa olevansa kiinnostunut EU:n asioista, joskin tähän EU:n keskiarvoon kätkeytyy jäsenvaltioiden välisiä merkittäviä eroavuuksia. Lähde: Parlametri 2017, QA1 Vaikka EU:n keskiarvo noudattaa aiemmissa kyselytutkimuksissa havaittua yleistä suuntausta, jotkin maat, kuten Suomi ja Slovenia, erottuvat joukosta johtuen siitä, että niissä kiinnostus EU:n asioita kohtaan on kasvanut merkittävästi (+9 prosenttiyksikköä Suomessa ja +8 prosenttiyksikköä Sloveniassa). Toisissa maissa on sitä vastoin havaittavissa merkittävää vähentymistä, kuten Irlannissa ja Latviassa (molemmissa -7 prosenttiyksikköä).\n19 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI 19 Keitä ovat kansalaiset, joilla on eniten kiinnostusta EU:n asioita kohtaan? Koulutus ja ammatti aiheuttavat merkittäviä eroavuuksia tätä asiaa koskevissa näkemyksissä, koska korkeimmin koulutetut vastaajat sekä johtavassa asemassa olevat ja itsenäiset ammatinharjoittajat osoittavat todennäköisimmin enemmän kiinnostusta EU:n asioita kohtaan. Lisäksi sosiodemografisesta analyysista ilmenee, että ihmisten asuinalueella on merkitystä, koska kaupunkialueiden asukkailla on yleisesti enemmän kiinnostusta. Ikäjakaumaa tarkasteltaessa havaitaan, että nuorilla on vähemmän kiinnostusta EU:n asioihin kuin vanhemmilla sukupolvilla (52 prosenttia vuotiaista ja 57 prosenttia 55 vuotta täyttäneistä); tämä myötäilee heidän vähäisempää kiinnostustaan politiikkaa kohtaan, mikä ilmenee esimerkiksi vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien jälkeen toteutetusta tutkimuksesta 7. Koska nuoret kuitenkin suhtautuvat yleisesti optimistisemmin EU:hun 8, on todennäköisempää, että he katsovat äänellään olevan merkitystä EU:ssa (49 prosenttia ja 44 prosenttia 55 vuotta täyttäneistä). EU:n jäsenyys on hyvä asia Eurooppalaisten selvä enemmistö kannattaa yhä maansa EU:n jäsenyyttä. Näkemys, jonka mukaan EU on hyvä asia, on edelleen voimakas, ja 57 prosenttia vastaajista kannattaa sitä. Tämän seurauksena indikaattori palautuu lähes kriisiä edeltävälle tasolle. Onko [maamme] jäsenyys Euroopan unionissa mielestänne yleisesti ottaen...?? Lähde: Parlametri 2017, QA10 7 Euroopan parlamentti: Vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien jälkeen toteutettu tutkimus, lokakuu 2014, tutkimusajankohta toukokuu kesäkuu 2014, fi/ pvl00053/vuoden-2014-euroopan-parlamentin-vaalien-j%c3%a4lkeen-toteutettu-tutkimus 8 Tästä tutkimuksesta ilmenee esimerkiksi, että nuoret katsovat yleensä vanhempia sukupolvia useammin asioiden etenevän oikeaan suuntaan EU:ssa (33 prosenttia vuotiaista ja 28 prosenttia 55 vuotta täyttäneistä). Nuorista 61 prosenttia toteaa, että EU:n jäsenyys on hyvä asia, verrattuna 54 prosenttiin 55 vuotta täyttäneistä\n20 20 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI Tätä uutta vakautta on tarkasteltava muutenkin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan ja Euroopan unionin välillä parhaillaan käytävien vaikeiden neuvottelujen taustaa vasten. Lisäksi olisi otettava huomioon julkisen keskustelun aloittaminen EU:n tulevasta suunnasta, mitä Ranskan presidentti Emmanuel Macron ja komission puheenjohtaja korostivat Euroopan parlamentille syksyn 2017 alussa. Kansallinen tausta vaikuttaa jälleen voimakkaasti tuloksiin, joista käy ilmi mielipiteiden selvä jakautuminen. Kansalaiset kannattavat EU:ta enemmän maissa, jotka ovat taloudellisesti vakaampia tai joissa on äskettäin saavutettu myönteistä talouskasvua, kuten Luxemburgissa, Saksassa, Alankomaissa ja Irlannissa. Maani on hyötynyt EU:n jäsenyydestä... siitä syystä, että Suurin osa eurooppalaisista katsoo maansa hyötyneen EU:n jäsenyydestä. Keskimäärin 64 prosenttia EU:n kansalaisista toteaa näin maansa saaneen hyötyä, verrattuna 25 prosenttiin, jotka ovat päinvastaista mieltä. Toukokuusta 2011 asti on ollut havaittavissa nouseva suuntaus, josta on tullut entistä merkittävämpi talouskriisin päätyttyä ja talouden alkaessa elpyä EU:ssa.? Tätä näkemystä tuodaan esille vielä voimakkaammin kuin vuonna 2016 (+4 prosenttiyksikköä syyskuuhun 2016 verrattuna). Vaihtelu on kuitenkin laajaa EU:n jäsenvaltiosta toiseen: yli 85 prosentista Irlannissa, Maltassa, Liettuassa ja Luxemburgissa alle 50 prosenttiin Kreikassa, Kyproksessa ja Italiassa. Kaikki näkökulmat huomioon ottaen sanoisitteko, että [maamme] on hyötynyt vai ei ole hyötynyt Euroopan unionin jäsenyydestä? Lähde: Parlametri 2017, QA11\n21 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI 21 Kaikki näkökulmat huomioon ottaen sanoisitteko, että [maamme] on hyötynyt vai ei ole hyötynyt Euroopan unionin jäsenyydestä? (Yhteensä Hyötynyt )? Lähde: Parlametri 2017, QA11\n22 22 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI? Mitkä seuraavista ovat tärkeimmät syyt, joiden vuoksi ajattelette [maamme] hyötyneen EU-jäsenyydestä? (Luvut yhteensä enintään kolmen vastauksen osalta) Lähde: Parlametri 2017, QA12 On syytä huomata, että kysymys esitettiin ainoastaan sellaisille vastaajille, jotka vastasivat, että heidän maansa on hyötynyt EU:n jäsenyydestä (Q11).\n23 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI 23 Sellaisia vastaajia, jotka vastasivat, että heidän maansa on hyötynyt EU:n jäsenyydestä, pyydettiin tämän jälkeen perustelemaan kantansa. Annetuissa vastauksissa esitetään monenlaisia syitä. Talouskasvu (36 prosenttia), rauha ja turvallisuus (30 prosenttia) sekä EU:n jäsenvaltioiden välinen yhteistyö (30 prosenttia) ovat niistä tärkeimpiä, mutta järjestys vaihtelee laajasti maasta toiseen. Syitä, joiden vuoksi [maanne] on hyötynyt EU-jäsenyydestä? Lähde: Parlametri 2017, QA12\n24 24 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI Siinäkin tapauksessa, että EU:n kannatus pysyy samana, sen syyt saattavat erota toisistaan. Tämä käy hyvin ilmi, kun verrataan Espanjaa ja Portugalia: molemmissa maissa kansalaisten enemmistö toteaa, että EU:n jäsenyys on heidän maansa kannalta hyvä asia (62 prosenttia Espanjassa ja 60 prosenttia Portugalissa). He ajattelevat myös, että heidän maansa on hyötynyt jäsenyydestä (vastaavasti 70 prosenttia ja 73 prosenttia). Tärkein syy, jonka vuoksi kansalaiset ajattelevat hyötyneensä, on kuitenkin eri. Espanjassa 70 prosenttia vastaajista toteaa maansa hyötyneen EU:n jäsenyydestä. Portugalissa 73 prosenttia vastaajista toteaa maansa hyötyneen EU:n jäsenyydestä. Tärkein syy: EU edistää talouskasvua. (39 prosenttia) Tärkein syy: EU tarjoaa uusia työskentelymahdollisuuksia. (32 prosenttia) Pohjois-Eurooppaa tarkastellessa havaitaan yhtä lailla kiinnostava yhtymäkohta Tanskan ja Viron välillä. Molemmissa maissa kansalaisten enemmistö luottaa siihen, että EU:n jäsenyys on hyvä asia (67 prosenttia Tanskassa ja 68 prosenttia Virossa). He katsovat samalla tavalla, että heidän maansa on hyötynyt tästä jäsenyydestä (molemmissa maissa 81 prosenttia). Tärkein syy, jonka vuoksi kansalaiset ajattelevat hyötyneensä, on kuitenkin jälleen eri. Tanskassa kansalaiset mainitsevat EU:n jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantamisen ja Virossa talouskasvun. Tanskassa 81 prosenttia vastaajista toteaa maansa hyötyneen EU:n jäsenyydestä. Virossa 81 prosenttia vastaajista toteaa maansa hyötyneen EU:n jäsenyydestä. Tärkein syy: muiden EU:n jäsenvaltioiden kanssa tehty yhteistyö (47 prosenttia). Tärkein syy: EU edistää talouskasvua. (49 prosenttia)\n25 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI 25 Ensisijaisesti nuoret, johtavassa asemassa olevat ja opiskelijat pitävät EU:n jäsenyyttä hyvänä asiana Nuoret, johtavassa asemassa olevat ja opiskelijat ovat todennäköisimpiä EU:n jäsenyyden kannattajia. Tämä pätee myös henkilöihin, jotka ilmoittavat olevansa tyytyväisiä elämäänsä, ja henkilöihin, jotka uskovat elinolojensa kohentuvan seuraavien viiden vuoden aikana. Lisäksi erityisesti korkeammin koulutetut vastaajat katsoivat EU:n jäsenyyden hyödyttävän heidän maataan. Etenevätkö asiat oikeaan suuntaan? Entistä optimistisempi suhtautuminen EU:n tulevaisuuteen vaikuttaa ilmentävän talouden vaiheittaista elpymistä, joka on ulottunut jäsenvaltioihin. Eurostatin tietojen mukaan vuoden 2017 toisella neljänneksellä 235,4 miljoonaa miestä ja naista oli työllistettyinä EU-28:ssa 9 : luku on kaikkien aikojen suurin. Kausitasoitettu BKT nousi 0,6 prosenttia euroalueella (EA19) ja 0,7 prosenttia EU-28:ssa vuoden 2017 toisella neljänneksellä edelliseen neljännekseen verrattuna. BKT nousi 0,5 prosenttia molemmilla alueilla vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä. Edellisvuoden samaan neljännekseen verrattuna kausitasoitettu BKT nousi 2,3 prosenttia euroalueella ja 2,4 prosenttia EU-28:ssa vuoden 2017 toisella neljänneksellä 10. Euroopan komission puheenjohtaja painotti unionin tilaa koskevassa puheessaan, jonka hän piti Euroopan parlamentissa, EU:n toimielimien keskeistä roolia autettaessa tuulta kääntymään. Euroopan investointiohjelma, pankkialalla toteutetut määrätietoiset toimet sekä vakaus- ja kasvusopimuksen älykäs soveltaminen olivat kolme tärkeintä saavutusta, jotka hän mainitsi puheessaan. Vaikka kansalaisten enemmistö katsoo edelleen, että asiat etenevät väärään suuntaan (49 prosenttia heidän maansa ja 44 prosenttia EU:n kohdalla), asenteet ovat alkaneet muuttua, erityisesti Euroopan unionin tilannetta tarkasteltaessa. Entistä useampi kansalainen kokee maaliskuuhun 2017 verrattuna, että asiat etenevät oikeaan suuntaan EU:ssa (31 prosenttia syyskuussa 2017 verrattuna 25 prosenttiin). Suuntaus on laajalti nouseva verrattuna marraskuuhun 2011, jolloin se saavutti kriisin vuoksi alhaisimman tasonsa eli 19 prosenttia. Noususuuntaus on havaittavissa kaikissa jäsenvaltioissa\n26 26 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI? Sanoisitteko tällä hetkellä, että asiat etenevät Euroopan unionissa yleisesti oikeaan vai väärään suuntaan? Lähde: Parlametri 2017, D73.b Samalla kun entistä useampi kansalainen katsoo, että asiat etenevät oikeaan suuntaan EU:ssa, vastakkaisen näkemyksen kannattajien määrä vähenee. Tämä tutkimus osoittaa, että niiden henkilöiden prosenttiosuus, jotka katsovat, että asiat etenevät väärään suuntaan EU:ssa, on vähentynyt 6 prosenttiyksikköä maaliskuuhun 2017 verrattuna ja 10 prosenttiyksikköä, kun tarkastellaan vuotta aiemmin vallinnutta tilannetta. Vastaajista 11 prosenttia vastaa spontaanisti, että asiat eivät etene oikeaan eivätkä väärään suuntaan EU:ssa, mikä on 3 prosenttiyksikköä vähemmän kuin maaliskuussa Kuten yllä oleva kaavio osoittaa, molemmat laskusuuntaukset (asiat etenevät väärään suuntaan ja asiat eivät etene oikeaan eivätkä väärään suuntaan) tukevat sinisen käyrän (asiat etenevät oikeaan suuntaan) nousevaa suuntausta. Kansallisten näkemysten kirjo on kuitenkin laaja. Seuraavassa taulukossa luodaan yleiskatsaus siihen, miten kunkin maan kansalaiset vastaavat kahteen kysymykseen: Etenevätkö asiat oikeaan suuntaan maassanne? Entä EU:ssa? Kun kysymyksiä tarkastellaan yhdessä, havaitaan, että 17 maassa on edelleen enemmän vastaajia, joiden mielestä asiat etenevät oikeaan suuntaan heidän maassaan. On kiinnostavaa huomata, että joissakin jäsenvaltioissa laajalle levinneen näkemyksen mukaan asiat eivät etene kovin hyvin kansallisesti eivätkä EU:ssa. Tämä pätee erityisesti Kreikkaan ja Italiaan 11, jotka näkyvät taulukon vasemmassa alakulmassa. 11 Kreikassa 16 prosenttia kansalaisista ajattelee, että asiat etenevät oikeaan suuntaan EU:ssa, ja 8 prosenttia kokee saman koskevan heidän maataan. Italiassa samalla kannalla on vastaavasti 21 prosenttia ja 16 prosenttia kansalaisista\n27 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI 27 Asiat etenevät oikeaan suuntaan [maamme] vs. Euroopan unioni? Lähde: Parlametri 2017, D73.a ja D73.b Muissa maissa, kuten Bulgariassa ja Liettuassa, sellaisten vastaajien määrä, jotka katsovat, että asiat etenevät oikeaan suuntaan EU:ssa, on paljon suurempi (48 prosenttia Bulgariassa ja 46 prosenttia Liettuassa) kuin niiden vastaajien määrä, jotka ajattelevat, että asiat etenevät oikeaan suuntaan heidän maassaan (vastaavasti 28 prosenttia ja 27 prosenttia). Sitä vastoin esimerkiksi Maltassa tai Alankomaissa kansalaiset kokevat, että heidän maassaan asiat etenevät parempaan suuntaan kuin EU:ssa. Maltassa 64 prosenttia vastaajista ja Alankomaissa 59 prosenttia vastaajista katsoo, että asiat etenevät oikeaan suuntaan heidän maassaan. Samalla tavalla EU:sta ajattelee vastaavasti 41 prosenttia ja 46 prosenttia. Hyvin myönteisen mutta yhtä poikkeuksellisen tapauksen eli Irlannin kohdalla suurin osa vastaajista katsoo, että asiat etenevät oikeaan suuntaan sekä heidän maassaan että EU:ssa (75 prosenttia ja 59 prosenttia).\n28 28 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI Onko maani vai EU oikealla tiellä? Sosiodemografisen profiilin kannalta tarkasteltuna nuoret kokevat yleisemmin, että EU on oikealla tiellä, kun taas vanhemmat sukupolvet suhtautuvat myönteisemmin omaan maahansa. Henkilöt, jotka ovat yleisesti tyytyväisempiä elämäänsä ja katsovat elinolojensa kohentuvan seuraavien viiden vuoden aikana, vastaavat todennäköisemmin, että asiat etenevät oikeaan suuntaan sekä EU:ssa että heidän maassaan. Euroopan parlamentin kuva ja rooli Kuten edellä on todettu, merkittävästi kasvava ihmisryhmä katsoo, että heidän äänellään on merkitystä EU:ssa. Tämän lisääntyvän tietoisuuden ohella EU:n jäsenyyden vakaa kannatus sekä vallitseva näkemys, jonka mukaan jäsenyydestä on ollut hyötyä, vahvistaa kansalaisten entistä myönteisempää suhtautumista EU:n yhdentymiseen. Taloudellisen optimismin lisääntyessä tasaisesti vaikuttaa siltä, että myös Euroopan parlamentti hyötyy luottamuksen palautumisesta. Euroopan komission standardieurobarometri 87:n 12 mukaan Euroopan parlamentti on EU:n toimielin, jota kohtaan EU:n kansalaiset tuntevat eniten luottamusta: siihen luottaa 45 prosenttia kansalaisista. Euroopan komissioon luottaa 41 prosenttia kansalaisista ja Euroopan keskuspankkiin 37 prosenttia. Kaikkiaan 42 prosenttia vastaajista ilmaisee luottamuksensa Euroopan unionia kohtaan. Luottamus EU:ta ja Euroopan parlamenttia kohtaan on tästä syystä myös suurempaa kuin kansallisia parlamentteja (36 prosenttia) ja kansallisia hallituksia (37 prosenttia) kohtaan. Vaikka monilla vastaajilla (42 prosenttia) on neutraali kuva Euroopan parlamentista, niiden henkilöiden määrä, joilla on toimielimestä myönteinen kuva, on eittämättä kasvussa (33 prosenttia verrattuna 25 prosenttiin syyskuussa 2016). Kasvun seurauksena niiden vastaajien määrä vähenee, joilla on kielteinen näkemys toimielimestä, kun taas niiden vastaajien osuus, joiden näkemys on neutraali, on pysynyt varsin vakaana eli prosentissa kuluneiden 10 vuoden aikana. Luettelon kärkeen sijoittuvassa Irlannissa vastaajien ehdottomalla enemmistöllä (54 prosenttia) on myönteinen kuva, ja sen jälkeen sijoittuvissa Bulgariassa, Maltassa ja Luxemburgissa yli 45 prosentilla vastaajista on myönteinen kuva Euroopan parlamentista. Asteikon toiseen päähän sijoittuvassa Tšekissä myönteisen vastauksen antaa 18 prosenttia, ja Latviassa ja Ranskassa sellaisten vastaajien osuus, jolla on myönteinen kuva, jää alle 20 prosentin. 12 Euroopan komissio, standardieurobarometri 87, toukokuu 2017, publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/standard/surveyky/2142\n29 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI 29 Onko teillä yleisesti ottaen Euroopan parlamentista hyvin positiivinen, melko positiivinen, neutraali, melko negatiivinen vai hyvin negatiivinen kuva?? Lähde: Parlametri 2017, QA6 Vastaukset, joissa vastaajalla on Euroopan parlamentista positiivinen kuva, prosenttiyksikköinä jäsenvaltiota kohti? Lähde: Parlametri 2017, QA6\n30 30 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI? Niiden vastauksien, joissa vastaajalla on Euroopan parlamentista positiivinen kuva, lisääntyminen kaikissa jäsenvaltioissa (tulokset ilmoitettu prosenttiosuuksien eroina syyskuun-lokakuun 2016 ja lokakuun 2017 välisenä aikana) Lähde: Parlametri 2017, QA6 Myönteisen kuvan yleistyminen on havaittavissa kaikissa jäsenvaltioissa, kuten edellä olevasta pylväsdiagrammista ilmenee. Kärkeen sijoittuu jälleen Irlanti, jossa niiden vastauksien määrä, joissa vastaajalla on Euroopan parlamentista positiivinen kuva, on kasvanut 16 prosenttiyksikköä syksystä 2016, ja positiivista kuvaa koskevien vastauksien taso on pysynyt ennallaan ainoastaan Kyproksen ja Kroatian kohdalla. Tämän Euroopan parlamentin kuvaa koskevan myönteisen kehityksen ohella niiden vastaajien osuus, joilla on neutraali näkemys Euroopan parlamentista, on joissakin jäsenvaltioissa edelleen huomionarvoinen. Neutraaleja vastauksia annetaan eniten Virossa (59 prosenttia), Latviassa (58 prosenttia), Suomessa (57 prosenttia) ja Liettuassa (56 prosenttia), vain joitakin mainitaksemme. Kun tarkastellaan EU:ssa kansalaisia, jotka ilmoittavat, että heillä on neutraali näkemys Euroopan parlamentista, käy ilmi, että he ovat useimmin naisia, henkilöitä, jotka sijoittavat itsensä vasemmalta oikealle kulkevan asteikon keskelle, ja vastaajia, jotka kokevat, että heidän äänellään ei ole merkitystä ja että EU:n jäsenyys ei ole hyvä eikä huono asia.\n31 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI 31 Tärkeämpi rooli Euroopan parlamentin tulevaisuutta tarkasteltaessa suurin määrä kansalaisia (47 prosenttia) haluaisi, että toimielimellä olisi tärkeämpi rooli. Haluaisitteko henkilökohtaisesti, että Euroopan parlamentilla olisi tärkeämpi vai vähemmän tärkeä rooli?? Lähde: Parlametri 2017, QA7 Vaikka vastaukset myötäilevät aiempien vuosien suuntauksia, on joitakin poikkeuksia, jotka on syytä panna merkille. Esimerkiksi Maltassa, Slovakiassa ja Virossa paljon harvempi on vastannut haluavansa, että Euroopan parlamentilla olisi tärkeämpi rooli tulevaisuudessa. On kiinnostavaa analysoida kansalaisten näkemyksiä Euroopan parlamentin kuvasta rinnakkain sen toivotun roolin kanssa, koska kansallisella taustatilanteella on suuri merkitys analyysin kannalta. Vastaajat esittävät Euroopan parlamentin tärkeämpää roolia koskevan toiveen niin sellaisissa maissa, joissa näkemys Euroopan parlamentista on myönteinen, kuin joissakin jäsenvaltioissa, joissa toimielimen kuva on kielteisempi. Tässä ja aikaisemmissa Eurobarometri-tutkimuksissa kerätyt tiedot, jotka koskevat Euroopan parlamentin kuvaa ja toivottua roolia yhdistettynä EU:n jäsenyyttä ja sen hyötyjä sekä muita tässä luvussa tarkasteltuja indikaattoreita koskevien näkemyksien muutoksiin antavat aihetta olettaa, että kansalaiset luottavat entistä enemmän Euroopan parlamenttiin ja haluavat antaa sille ratkaisevamman roolin, joka ilmenee siten, että se kuuntelee tarkkaavaisesti kansalaisten voimistuvaa ääntä ja vastaa tosiasiallisesti heidän esittämiinsä painopisteisiin.\n32 32 PARLAMETRI 2017: JÄSENYYS, KUVA JA ROOLI Kiinnostus Euroopan parlamentin vaaleja kohtaan? Kun seuraaviin Euroopan parlamentin vaaleihin on alle kaksi vuotta, sen lisäksi, että EU:n kansalaisten enemmistö vaatii Euroopan parlamentille tärkeämpää roolia, heidän enemmistönsä (55 prosenttia) ilmoittaa olevansa kiinnostunut seuraavista, vuonna 2019 järjestettävistä Euroopan parlamentin vaaleista. Seuraavista Euroopan parlamentin vaaleista kiinnostuneiden yhteenlaskettu maakohtainen prosenttiosuus Lähde: Parlametri 2017, QA15 Kiinnostus on erityisen suurta Alankomaissa (79 prosenttia), jonka jälkeen sijoittuvat Ruotsi (70 prosenttia), Irlanti (69 prosenttia) ja Saksa (68 prosenttia). Joissakin jäsenvaltioissa kiinnostus on kuitenkin yhä varsin vähäistä, kuten esimerkiksi Slovakiassa (30 prosenttia) ja Tšekissä (23 prosenttia), joissa molemmissa äänestysprosentti jäi alhaisimmaksi vuonna 2014 järjestetyissä Euroopan parlamentin vaaleissa. Viimeksi mainitun maan vastaajien huomio saattaa myös tällä hetkellä olla tulevissa kansallisissa vaaleissa, jotka järjestetään Tšekissä 20. ja 21. lokakuuta EU:ssa vastaajat, jotka ovat kiinnostuneita seuraavista Euroopan parlamentin vaaleista, ovat yleensä korkeimmin koulutettuja. Lisäksi he kokevat, että heidän äänellään on merkitystä EU:ssa, he ovat kiinnostuneita EU:n asioista ja heillä on myönteinen kuva Euroopan parlamentista. Tähän kysymykseen annetut vastaukset ilmentävät EU:n yhdentymistä koskevan myönteisen suhtautumisen lisääntymistä, joka on havaittu kaikkialla EU:ssa. Tätä nimenomaista indikaattoria olisi kuitenkin tarkasteltava huolellisesti, koska Euroopan parlamentin vaalit eivät vielä kuulu osana laajaan poliittiseen yleiseen keskusteluun eivätkä siitä syystä ole juurtuneet selvästi EU:n kansalaisten ajatteluun.\n33 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA? 33 II LUKU: MITÄ OLISI SUOJELTAVA? Käsite EU, joka suojelee on saanut lujan jalansijan EU:sta käytävässä poliittisessa keskustelussa. Yhteinen julistus EU:n lainsäädännöllisistä prioriteeteista 2017, jonka puhemies ja kaksi puheenjohtajaa allekirjoittivat 13. joulukuuta 2016, mottona on EU, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia. Johtavassa asemassa olevat kansalliset ja unionin poliitikot ilmaisevat käsitteelle kannatuksensa. Vaikka sen lähtökohtana olivat enimmäkseen turvallisuuteen liittyvät huolenaiheet, suojelua koskeva nykyinen keskustelu on monitahoista ja ilmenee eri ehdotuksien muodossa. Tällä tutkimuksella pyritään saamaan lisätietoa siitä, millä aloilla ja missä määrin eurooppalaiset odottavat Euroopan unionin heitä suojelevan. Tässä yhteydessä suojelun käsite on kaksitahoinen. Yhtäältä on tarpeen määrittää uhat, joilta kansalaiset haluavat EU:n heitä suojelevan. Toisaalta pyrimme selvittämään, mitä EU:n saavutuksia kansalaiset haluavat sen suojelevan ja säilyttävän heidän puolestaan. Euroopan parlamentin uusimmasta Eurobarometri-tutkimuksesta Kaksi vuotta eurovaaleihin kävi ilmi, että EU:n kansalaiset ovat selvästi tietoisia monenlaisiin maailmanlaajuisiin geopoliittisiin tapahtumiin liittyvistä uhista, kuten Venäjän ja Kiinan valta-aseman kasvusta ja maailmanlaajuisesta vaikutusvallasta ja lisääntyvästä epävakaudesta arabimaailmassa ja islamilaisessa maailmassa. Näiden epävarmuustekijöiden vuoksi eurooppalaisten laaja enemmistö kannatti yhteistä EU:n lähestymistapaa niiden torjumiseksi. EU:n kansalaiset eivät kuitenkaan ole huolestuneet ainoastaan maailmanlaajuisista tapahtumista. Jo uusimmasta standardieurobarometri 87:stä 14 ilmeni, että terrorismin, muuttoliikkeen ja taloustilanteen kaltaiset asiat herättävät suurta huolta. Ne aiheuttavat epävarmuutta ilmastonmuutoksen kaltaisten tekijöiden lisäksi. Maaliskuussa 2017 Eurobarometri-tutkimuksessa Kaksi vuotta eurovaaleihin 2019 tutkittiin myös EU:n toimien lisäämiseen liittyviä EU:n kansalaisten odotuksia, ja siitä kävi ilmi, että EU:n toimien tehostaminen eri politiikanaloilla saa merkittävää kannatusta. 13 Euroopan parlamentti, erityiseurobarometri Kaksi vuotta eurovaaleihin 2019, maaliskuu 2017, europ%c3%a9ennes-de Euroopan komissio, standardieurobarometri 87, kevät 2017, fice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/standard/surveyky/2142\n34 34 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA?? Tutkimus osoitti ennen kaikkea, että kansalaiset ovat entistä tietoisempia EU:n toimista aloilla, joista he ovat huolestuneimpia. Tämä koskee erityisesti terrorismia, ulkorajojen suojelua, muuttoliikettä, turvallisuutta ja puolustusta. Seuraavassa kaaviokuvassa yhdistyvät eurooppalaisten näkemys EU:n toimista tietyillä aloilla, heidän odotuksensa EU:n toimiksi näillä aloilla sekä yhden vuoden ( ) aikana tapahtunut kehitys. Esim. terrorismin torjunnan kohdalla vihreä käyrä osoittaa, että niiden vastaajien määrä, jotka katsovat, että EU:n toimet ovat riittäviä, on noussut 10 prosenttiyksikköä edellisvuoteen verrattuna. Punainen käyrä osoittaa, että niiden vastaajien määrä, jotka katsovat, että EU:n toimet ovat riittämättömiä, on vähentynyt 12 prosenttiyksikköä, ja että niiden vastaajien määrä, jotka vaativat lisätoimien toteuttamista, on vähentynyt 2 prosenttiyksikköä vuoteen 2016 verrattuna. Tämä tiivistelmä osoittaa, että entistä useammat kansalaiset ovat tietoisia EU:n toimista aloilla, joista he ovat huolestuneita. Näkemys EU:n toimista ja tulevia toimia koskevat odotukset. Muutos vuodesta 2016 vuoteen 2017 Lähde: Eurobarometri-tutkimus Kaksi vuotta eurovaaleihin 2019, maaliskuu 2017\n35 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA? 35 Näiden havaintojen pohjalta määritellään lisäksi alat, joilla eurooppalaiset odottavat EU:n suojelevan heitä. Hyökkäyksien jatkuessa EU:n jäsenvaltioita vastaan terrorismi on suurin uhka, jolta eurooppalaiset haluavat EU:n suojelevan heitä; se mainitaan keskimäärin 58 prosentissa vastauksista. Terrorismi on suurin uhka 18 jäsenvaltion vastaajien mielestä, joukossa valtiot, joita vastaan tehtiin uusimmat iskut. Se mainitaan keskimäärin useimmin Tšekistä, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Ranskasta, Maltasta ja Espanjasta kotoisin olevien vastaajien vastauksissa. EU:ta ja sen kansalaisia uhkaavat monet asiat. Miltä seuraavista EU:n pitäisi suojella kansalaisiaan? (Yhteensä Terrorismi -vastauksia)? Lähde: Parlametri 2017, QA13 Terrorismin uhan torjunta Euroopan parlamentin aikaisempien Eurobarometri-tutkimuksien havaintojen kanssa yhtenevästi 15 on aiheellista huomata, että vuonna 2016 eurooppalaisilta kysyttiin, millä tasolla terrorismin uhkaa voitaisiin tehokkaimmin torjua. Vastaajista 38 prosenttia valitsi 15 Euroopan parlamentti, erityiseurobarometri 85.1, Näkemykset ja odotukset, terrorismin ja radikalisoitumisen torjunta, kesäkuu 2016, en/ pvl00111/europeans-in-2016-per- ceptions-and-expectations-fight-against-terrorism-andradicalisation\n36 36 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA?? EU:ta ja sen kansalaisia uhkaavat monet asiat. Miltä seuraavista EU:n pitäisi suojella kansalaisiaan? Ensimmäiseksi? Entä seuraavaksi? Lähde: Parlametri 2017, QA13\n37 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA? 37 maailmanlaajuisen tason, 23 prosenttia EU:n tason, 21 prosenttia kansallisen tason, 6 prosenttia paikallisen tai alueellisen tason ja 10 prosenttia spontaanisti kaikki tasot yhdessä. Tässä vuoden 2016 tutkimuksessa määritettiin myös kolme kiireellisintä toimea, joilla torjutaan terrorismia ja joita ovat terroristiryhmien rahoituksen torjunta, terrorismin ja radikalisoitumisen syiden torjunta sekä EU:n ulkorajojen valvonnan vahvistaminen. Tähän tutkimukseen palataksemme: seuraavaksi useimmiten mainittuja uhkia ovat epävakaa taloustilanne, joka koettelee monia eurooppalaisia, minkä jälkeen tulevat ensinnäkin työttömyys (43 prosenttia) ja sen jälkeen köyhyys ja syrjäytyminen (42 prosenttia). Talouden elpymisen taustaa vasten kriisin jälkivaikutukset ovat yhä merkittävästi havaittavissa Kreikasta kotoisin olevien vastaajien vastauksissa. Kreikan kohdalla sosioekonomiset näkökulmat eroavat yleensä voimakkaimmin EU:n keskiarvosta. Näistä asioista tunnetaan suurta huolta myös Kyproksessa, Portugalissa, Espanjassa ja Kroatiassa. Tämän lisäksi köyhyyttä ja syrjäytymistä pidetään suurimpana uhkana Liettuassa. Tämän tutkimuksen kattamasta koko väestöstä (noin vastaajaa) voidaan todeta, että 33 prosenttia vastaajista ilmoittaa, että heillä on toisinaan tai usein vaikeuksia maksaa laskunsa kuun lopussa. Kesän 2017 uusien muuttoaaltojen myötä 35 prosenttia eurooppalaisista on tuonut julki tarpeen suojautua hallitsemattomalta muuttoliikkeeltä; näistä vastaajista vähintään puolet olivat Maltasta, Tšekistä, Virosta, Italiasta, Unkarista ja Kreikasta. Näihin jäsenvaltioihin kuuluu odotetusti sekä maahantulo-, kauttakulku- että kohdemaita. On kuitenkin kiinnostavaa huomata, että vastausaste on EU:n keskiarvoa korkeampi myös toisessa maiden ryhmässä, johon kuuluvat maat ovat epäsuoremmin muuttoliikkeen koettelemia. Verratessa lukuja Eurostatin turvapaikkalukuihin vuodelta ei ilmene yhteyttä siihen, että kansalaiset pitäisivät hallitsematonta muuttoliikettä selvästi uhkana. Esimerkiksi Tšekissä, Virossa, Slovakiassa tai Puolassa saadut tulokset saattaisivat antaa ymmärtää, että kansallinen poliittinen keskustelu vaikuttaa enemmän kansalaisten näkemyksiin kuin maassa vallitseva todellinen tilanne. Tämä on kuitenkin vain yksi mahdollisista selityksistä. Syventävämpi sosiodemografinen analyysi saattaisi tarjota eri selityksiä, kuten sen, että monimuotoisuutta pidetään uhkana tai taloudellisena painostuskeinona. Keskimäärin alle neljäsosa mainitsee seuraavat vastaajille ehdotetut alat. Viidenneksi ja kuudenneksi sijoitetut uhat mainitaan yhtä usein: vastaajista 23 prosenttia katsoo, että 16 Eurostat, turvapaikanhakijat ja ensimmäistä kertaa turvapaikkaa hakevat jaoteltuna kansalaisuuden, iän ja sukupuolen mukaan, Asylum and first time asylum applicants by citizenship, age and sex, vuosittain yhdistetyt tiedot (tiedot haettu 11. lokakuuta 2017), pctza&lang=en\n38 38 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA? EU:n olisi suojeltava heitä ilmastonmuutokselta, ja sama osuus katsoo, että EU:n olisi suojeltava heitä uskonnolliselta radikalismilta. Siinä, missä ilmastonmuutosta pidetään toiseksi suurimpana uhkana Ruotsissa, uskonnollinen radikalismi mainitaan selvästi EU:n keskiarvoa useammin Alankomaissa, Belgiassa ja Itävallassa (yli 30 prosenttia vastaajista). EU:ssa keskimäärin joka viides vastaaja mainitsi uhkina järjestäytyneen rikollisuuden, aseelliset konfliktit ja poliittiset ääriliikkeet. Lopuksi ja vähäisemmässä määrin noin joka kymmenes mainitsi tartuntatautien leviämisen, kyberhyökkäykset, sosiaalisen dumppauksen ja tietosuojauhat. Viimeksi mainittujen kohdalla kyberhyökkäykset ja tietosuojauhat (molemmat 9 prosenttia) jakavat hieman vastaajia iän ja koulutuksen perusteella: mitä koulutetumpia vastaajat ovat, sitä huolestuneempia he ovat näistä kahdesta yhteen liittyvästä näkökulmasta.? Toinen kiinnostava yksityiskohta liittyy vastaajien sosiodemografiseen jakautumiseen sosiaalista dumppausta koskevassa kysymyksessä. Vaikka korrelaatiota ei ole havaittavissa sosiaalista dumppausta koskevien vastauksien ja niiden vastauksien, joita kansalaiset antoivat kysymykseen siitä, pidetäänkö köyhyyttä ja syrjäytymistä uhkana, ei myöskään ole havaittavissa tilastollista korrelaatiota Eurostatin raportoimaan köyhyysriskissä olevien todelliseen määrään. Ylempi keskiluokka ja yläluokka määrittävät useimmin sosiaalisen dumppauksen ensisijaiseksi aihealaksi. Myös sosiaaliselta ja ammatilliselta kannalta analysoituna johtavassa asemassa olevat olivat huolestuneimpia sosiaalisesta dumppauksesta. Tästä syystä olisi aiheellista tutkia syventävämmin, onko sosiaalisen dumppauksen käsitteestä jo tullut kaikkien kansalaisten yleisesti ymmärtämä käsite. Sosiaalinen dumppaus, vastaajat yhteiskuntaluokittain jaoteltuna Lähde: Parlametri 2017, QA13? Sosiaalinen dumppaus, vastaajat sosiaaliselta ja ammatilliselta näkökannalta jaoteltuna Lähde: Parlametri 2017, QA13\n39 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA? 39 Säilytettävät myönteiset tulokset Vaikka eurooppalaiseen yhteiskuntaan kohdistuu haasteita, se kannattelee edelleen eurooppalaisten tärkeinä pitämiä arvoja, saavutettuja menestyksiä ja myönteisiä tuloksia. Ne määritetään selvästi komission uusimmassa standardieurobarometrissa 17. Siitä ilmenee, että rauha EU:ssa, vapaus matkustaa, työskennellä ja opiskella missä tahansa EU-alueella, yhteisvaluutta ja Erasmus-ohjelma ovat eurooppalaisten vastaajien mielestä myönteisimpiä tuloksia. Tässä tutkimuksessa jatketaan ajatuksen kehittämistä sen selvittämiseksi, mitä saavutuksia kansalaiset haluavat EU:n ensisijaisesti suojelevan heidän puolestaan. Siinä määritetään kahdentyyppisiä saavutuksia: yhtäältä vapaudet, kuten perusoikeudet ja vapaa liikkuvuus, ja toisaalta sosiaaliset ja taloudelliset saavutukset, kuten työoikeudet, eläkkeet ja taloudellinen hyvinvointi. Tutkimuksesta ilmenee, että jäsenvaltiot voidaan jakaa ryhmiin perustuen saavutuksiin, joita ne haluavat EU:n suojelevan niiden puolesta. Lähde: Parlametri 2017, QA14 17 Euroopan komissio, standardieurobarometri 87, kevät 2017, fice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/standard/surveyky/2142\n40 40 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA?? EU:n tavoitteiden ja saavutusten joukossa saattaa olla joitain teille erityisen tärkeitä. Miltä seuraavista EU:n pitäisi teidän mielestänne suojella? (Maittain eniten mainitut tekijät) Perusoikeudet ja-vapaudet Vapaus matkustaa, työskennellä ja opiskella missä tahansa EU-alueella Työoikeudet Lähde: Parlametri 2017, QA14 EU:ssa etusijalle asetetaan perusoikeuksien ja -vapauksien säilyttäminen, jonka mainitsee 44 prosenttia. Merkille pantavaa on, että nämä perusarvot ovat sijoittuneet jatkuvasti ylimmälle sijalle kaikissa tähän mennessä toteutetuissa Eurobarometri-tutkimuksissa. Rooman sopimusten 60-vuotispäivän ja EU:n perusoikeusviraston 10-vuotispäivän juhlavuotena tulokset vahvistavat, että perusoikeuksien ja -vapauksien katsotaan tukevan EU:n yhtenäisyyttä. Toiseksi useimmin mainittu tekijä, jonka mainitsee EU:ssa keskimäärin 36 prosenttia, on vapaus matkustaa, työskennellä ja opiskella missä tahansa EU-alueella. Nämä kaksi vapauksien ryhmää mainitaan kaikkiaan useimmiten Ruotsissa, Suomessa ja Saksassa. Perusoikeudet mainitsevat yhtä usein Alankomaista, Tanskasta, Kyproksesta ja Itävallasta kotoisin olevat vastaajat. Vapaus matkustaa, työskennellä ja opiskella missä tahansa EU-alueella sijoittuu ensimmäiseksi Baltian maissa (Liettua, Viro ja Latvia). Ruotsin, Suomen ja Saksan lisäksi kyseinen tekijä mainitaan yhtä usein Bulgariassa, Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Slovakiassa. Siirryttäessä seuraaviin tuloksiin ja saavutuksiin, joita EU:n olisi suojeltava kansalaisten puolesta, keskeiseen asemaan nousevat sosioekonomiset näkökulmat, jotka liittyvät työoikeuksiin (34 prosenttia), riittäviin ja turvattuihin eläkkeisiin (34 prosenttia) sekä vaurauteen ja taloudelliseen hyvinvointiin (33 prosenttia). Ne mainitaan useimmin Kreikassa, Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa. Sloveniassa ja Ranskassa mainitaan erityisesti työoikeudet ja eläkkeet. Latviassa, Liettuassa, Itävallassa, Unkarissa ja Belgiassa monet vastaajat mainitsevat sekä eläkekysymykset että vaurauden.\n41 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA? 41 Vastaajista 33 prosenttia mainitsi ympäristön seuraavana alana, joka EU:n olisi säilytettävä useimmat heistä Ruotsissa, Alankomaissa ja Tanskassa. Terveysnormeja koskevan turvallisuuden mainitsee EU:ssa keskimäärin 27 prosenttia. Lähes joka viides mainitsee yhteiset eurooppalaiset arvot (19 prosenttia) sekä kansallisen ja kulttuuri-identiteetin (18 prosenttia). Kuluttajien oikeudet sisämarkkinoilla (16 prosenttia) sekä turvallisuus ja yksityisyys verkossa (13 prosenttia) sijoittuvat viimeisiksi vastaajien valitsemien tekijöiden luettelossa. Kansalliselta kannalta tarkasteltuna yhteiset eurooppalaiset arvot mainitaan useimmin Saksassa ja Itävallassa, ja viimeksi mainitussa yhtä usein kuin kansallinen ja kulttuuri-identiteetti. Tämä tekijä saa vähiten mainintoja Portugalissa, jossa sen valitsee joka kymmenes vastaaja. Näihin tuloksiin palataan myöhemmin. Vastaajien sosiodemografiset profiilit Analyysia syvennettäessä tulokset osoittavat ensinnäkin, että vastaajien sosioekonominen tilanne vaikuttaa heidän vastauksiinsa, jotka koskevat näitä kahta uhkaa ja myönteisiä tuloksia, jotka ovat EU:n suojelun arvoisia. On selvää, että taloudellisesti haavoittuvassa asemassa olevat mainitsevat todennäköisemmin talouteen liittyvät tekijät. Erityisesti vanhemmat ikäryhmät mainitsevat kuitenkin myös terrorismin. Toiseksi vaikuttaa siltä, että EU:ta kohtaan julkituodut asenteet ohjaavat vastaajia haastatteluissa. Terrorismi ja taloudelliset tekijät (kuten työoikeudet ja eläkkeet), jotka eurooppalaiset mainitsevat hyvin laajalti, mainitaan yleensä vastauksissa, joista ilmenee vastaajan vähäisempi kiinnostus politiikkaa kohtaan ja yleinen välinpitämättömyys EU:ta, sen jäsenyyttä, etuja ja kuvaa kohtaan. Näin ollen ne mainitaan harvemmin sellaisten kansalaisten vastauksissa, jotka kokevat etääntyneensä vaaleista ja joista suurempi osuus katsoo, ettei heidän äänellään ole merkitystä EU:ssa. Toisaalta kansalaiset, jotka suhtautuvat yleisesti myönteisemmin EU:hun, mainitsevat yleensä terrorismin ja taloudellisten tekijöiden jälkeen tekijät, jotka liittyvät ympäristöön (tai ilmastonmuutoksen uhkaan) ja vapauksien suojelemiseen EU:ssa. On havaittavissa, että näiden vastaajien ilmoitettu elintaso on hieman korkeampi ja että he suhtautuvat tulevaisuuteen luottavaisemmin. He kannattavat EU:n jäsenyyttä ja katsovat, että heidän maansa on hyötynyt siitä. Lisäksi he ovat kiinnostuneita politiikasta ja kokevat, että äänestäminen on tärkeää. Sama EU:n asioita kohtaan tunnettua kiinnostusta koskeva malli toistuu, kun mainitaan poliittisten ääriliikkeiden kaltaiset uhat. Politiikasta kiinnostuneet ja EU:hun myönteisesti\n42 42 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA? suhtautuvat kansalaiset mainitsevat myös usein, joskin vähäisemmässä määrin, uskonnollisen radikalismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja aseellisen konfliktin. Vapaa liikkuvuus sijoittuu myös tähän yhteyteen, erityisesti vuoden 1980 jälkeen syntyneiden nuorten ihmisten kohdalla. Edellä mainittuja malleja on pidettävä suuntaviivoina, joihin liittyvää tietoa kannattaisi analysoida syventävämmin. Ne eivät missään tapauksessa kuvaile tyhjentävästi tiettyä sosiodemografista ryhmittelyä. EU:n ja kansallinen identiteetti: yhteinen perusta Edellä mainitun perusteella tarkastellaan lähemmin arvoihin liittyvää kahta tekijää, joita ovat yhtäältä yhteiset eurooppalaiset arvot ja toisaalta kansallinen ja kulttuuriidentiteetti. Ne sijoittuvat hyvin lähelle toisiaan maininnoissa, jotka koskevat tärkeinä pidettyjä ja suojeltavia EU:n saavutuksia, ja ne mainitaan vastaavasti 19:ssä ja 18 prosentissa vastauksista. On kiinnostavaa huomata, että nämä kaksi tekijää mainitaan sellaisten vastaajien vastauksissa, joita yhdistää yhteinen tekijä: kaikki ovat kiinnostuneita politiikasta yleisesti samoin kuin tulevista, vuonna 2019 järjestettävistä Euroopan parlamentin vaaleista. EU:hun kielteisemmin suhtautuvat kansalaiset mainitsevat kuitenkin keskimäärin useammin kansallisen ja kulttuuri-identiteetin. Analysoidessa heidän yleistä profiiliaan EU:n tasolla ilmenee, että heillä on melko kielteinen näkemys EU:sta, koska he katsovat, että heidän maansa EU:n jäsenyys on huono asia eikä hyödytä heidän maataan. Vastaajilla, joiden vastauksissa mainitaan usein kansallinen ja kulttuuriidentiteetti, on yleensä kielteinen kuva sekä EU:sta että Euroopan parlamentista, ja he haluavat, että viimeksi mainitulla on tulevaisuudessa vähemmän tärkeä rooli. Kansalliselta kannalta tarkasteltuna paljon useampi vastaaja Saksassa ja Ruotsissa mainitsee yhteiset eurooppalaiset arvot kuin kansallisen ja kulttuuri-identiteetin, kun taas paljon useampi vastaaja Virossa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa mainitsee kansallisen ja kulttuuri-identiteetin kuin yhteiset eurooppalaiset arvot. Tämä pätee myös, joskin vähäisemmässä määrin, Kreikkaan, Irlantiin, Kroatiaan ja Maltaan. Toisaalta molempia tekijöitä pidetään yhtä tärkeinä Itävallassa, Suomessa, Tšekissä, Alankomaissa, Tanskassa, Bulgariassa ja Liettuassa. Kun keskustellaan kansallista ja kulttuuri-identiteettiä koskevasta ajatuksesta sekä eurooppalaisista arvoista, olisi viitattava toukokuussa 2017 toteutetun standardieurobarometri 87:n 18 tärkeään tulokseen eli siihen, että vastatessaan tähän 18 Euroopan komissio, standardieurobarometri 87, kevät 2017, fice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/standard/surveyky/2142\n43 PARLAMETRI 2017: MITÄ OLISI SUOJELTAVA? 43 EU:n kansalaisuutta koskevaan perinteiseen Eurobarometri-kysymykseen vastaajista 68 prosenttia ilmoitti tuntevansa itsensä EU:n kansalaiseksi. Se on tämän indikaattorin osoittamista määristä kaikkien aikojen suurin. Digitaalinen Eurooppa huomion keskipisteessä Uhkien ja EU:n suojeltavien saavutuksien joukossa monet tekijät liittyvät digitalisaatioon verkkojen Euroopassa. Vaikka ne eivät ole useimmin mainittuja tekijöitä, aina kun ne mainitaan, vastauksissa on havaittavissa positiivinen korrelaatio sekä kyberhyökkäyksiä että tietosuojauhkia koskevien uhkien välillä. Ne ovat samalla merkittävästi korrelaatiossa turvallisuutta ja yksityisyyttä verkossa koskevan tekijän kanssa, joka on asetettu painopisteeksi, jota EU:n on suojeltava kansalaisten puolesta. Kansalliselta kannalta tarkasteltuna suurin osa kyberhyökkäyksiin ja tietosuojauhkiin liittyvistä huolenaiheista mainitaan Alankomaissa (vastaavasti 19 ja 21 prosenttia). Sama huomio koskee turvallisuuden ja yksityisyyden suojelua verkossa koskevien säilytettävien saavutusten osalta, ja ne mainitaan useimmin Alankomaissa (29 prosenttia). On huomionarvoista, että Alankomaissa vastaajat vaikuttavat käyttävän eniten internetiä (93 prosenttia ilmoittaa käyttävänsä internetiä päivittäin, EU:n keskiarvon ollessa 71 prosenttia). Yllättävää kyllä, Alankomaiden vastaajat ovat vähiten kiinnostuneita siitä, että EU suojelee kuluttajien oikeuksia sisämarkkinoilla (9 prosenttia, sama osuus kuin Suomessa). Kyberturvallisuus huomion keskipisteessä Kesäkuussa 2017 toteutetusta Euroopan komission tutkimuksesta, jossa tarkasteltiin eurooppalaisten suhtautumista kyberturvallisuuteen 19, ilmeni, että 51 prosenttia vastaajista ei pitänyt itseään riittävän tietoisena kyberrikollisuuteen liittyvistä riskeistä ja 46 prosenttia piti itseään riittävän tietoisena niistä. Vastaajista 56 prosenttia piti kyberrikollisuutta hyvin tärkeänä haasteena EU:n sisäisen turvallisuuden kannalta. Huolenaiheen merkitys kasvanee tulevina vuosina, koska tästäkin tutkimuksesta ilmenee, että internetin käyttö kasvaa kasvamistaan kaikkialla EU:ssa riippumatta siitä, millä välineellä sitä käytetään (kotona, mobiililaitteella, työpaikalla tai koulussa/korkeakoulussa). 19 Euroopan komissio, erityiseurobarometri 464a, eurooppalaisten suhtautuminen kyberturvallisuuteen, Europeans attitudes towards cyber security, kesäkuu 2017, ments/special/surveyky/2171\n44 44 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT? Euroopan parlamentti päättää Euroopan lainsäädännöstä, joka vaikuttaa suoraan kaikkien kansalaisten elämään. Mitkä seuraavista asioista Euroopan parlamentin pitäisi mielestänne asettaa etusijalle? Source: Parlemeter 2017, QA8\n45 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT 45 III LUKU: SELKEISIIN ARVOIHIN PERUSTUVA TOIMINTAKEHOTUS Parlametri 2017:n kolmas ja viimeinen luku koskee kansalaisten poliittisia painopisteitä. Perustuen kansalaisten arviointiin uhista, joilta Euroopan unionin olisi heidän mielestään suojeltava heitä, kansalaiset esittivät näkemyksensä painopisteistä, joilla Euroopan parlamentin toimintaa olisi lisättävä. Aiemmin määritettyjen uhkien mukaisesti eurooppalaiset kannattavat pääasiassa ja yhtäläisesti toiminnan lisäämistä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi yhdenvertaisesti terrorismin torjunnan kanssa. Molemmilla aloilla on 41 prosentin kannatus EU:ssa. Nuorisotyöttömyyden torjunta saa keskimäärin kolmanneksi eniten kannatusta (31 prosenttia). Näissä kolmessa painopisteessä tiivistyy myös yleisesti se, mitä EU:n kansalaiset pitävät tärkeänä: he haluavat asua paikassa, jossa taataan heidän mahdollisuutensa ja suojellaan heidän vapauttaan terroristiuhilta. Seuraavasta kohdasta voidaan todeta, että 22 prosenttia vastaajista haluaa Euroopan parlamentin hyväksyvän sääntelyä yhteisen eurooppalaisen reagointitavan löytämiseksi muuttoliikkeeseen. Tulokset osoittavat lisäksi, että noin joka viides vastaaja kannattaa uusia tapoja elvyttää taloutta ja kasvua (21 prosenttia) ja ilmastonmuutoksen torjuntaa luovin keinoin (19 prosenttia). Nämä tekijät muodostavat laajan yleiskuvan EU:n tilanteesta, edellyttäen, että niitä tulkitaan kussakin kansallisessa taustayhteydessä. Tässä yhteydessä politiikanalat, joita pidetään painopisteinä jokaisessa jäsenvaltiossa, riippuvat suuresti niiden kansalaisten huolenaiheista. Jatkossa käy ilmi, että ne poikkeavat toisinaan siitä, mikä voisi olla odotettavissa. Esimerkkinä voidaan mainita terrorismin torjunta. Vaikka vastaajat Tšekissä (55 prosenttia), Italiassa ja Maltassa (molemmat 48 prosenttia) mainitsevat useimmin terrorismin, nämä maat eivät kuitenkaan ole joutuneet terrori-iskujen kohteiksi viime vuosina. Toisaalta tulokset osoittavat, että vastaajat Sloveniassa (28 prosenttia), Latviassa (28 prosenttia), Liettuassa (25 prosenttia) ja Kreikassa (21 prosenttia) mainitsevat tämän tekijän epätodennäköisimmin yhtenä Euroopan parlamentin painopisteistä.\n46 46 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT Ketkä pitävät terrorismin torjuntaa painopisteenä?? Tämän tekijän mainitsevat keskimäärin todennäköisimmin naiset (43 prosenttia), 55 vuotta täyttäneet (45 prosenttia), kotona olevat henkilöt (50 prosenttia) ja eläkeläiset (45 prosenttia). Nämä sosiodemografiset ryhmät ovat myös niitä, jotka mainitsevat useammin terrorismin tärkeimpänä uhkana, jota EU:n olisi torjuttava. Terrorismi uhkana ja terrorismi Euroopan parlamentin painopisteenä Lähde: Parlametri 2017, QA8 ja QA13 Selvä korrelaatio vallitsee uhkana pidetyn terrorismin ja Euroopan parlamentille esitetyn kehotuksen välillä, joka koskee terrorismin torjuntaa tärkeimpänä painopisteenä. Kuten edellä todetaan, terrorismia pidetään suurimpana uhkana Euroopassa (58 prosenttia), joskin vaihtelu on merkittävää jäsenvaltioiden välillä. Asiayhteyteen sopii, että terrorismin torjunta on Euroopan parlamentin toivotuin painopiste (41 prosenttia) köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan ohella (41 prosenttia). Maat, joissa esitetään eniten terrorismia koskevia huolenaiheita, ovat Tšekki (69 prosenttia), Italia (65 prosenttia), Yhdistynyt kuningaskunta (65 prosenttia), Ranska (63 prosenttia) ja Malta (63 prosenttia). Näiden maiden ryhmään kuuluvan neljän maan vastaajat halusivat myös Euroopan parlamentin asettavan ongelman torjunnan tärkeäksi painopisteeksi (Tšekki 55 prosenttia, Italia 48 prosenttia, Malta 48 prosenttia ja Ranska 45 prosenttia).\n47 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT 47 Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on ainoa tekijä, joka mainitaan yli 50 prosentissa vastauksista joissakin jäsenvaltioissa, joita ovat Portugali (67 prosenttia), Liettua (58 prosenttia), Kreikka (57 prosenttia), Latvia (55 prosenttia), Kypros ja Slovenia (molemmat 51 prosenttia) ja Espanja (50 prosenttia). On sitä vastoin epätodennäköisintä, että vastaajat Italiassa (31 prosenttia), Tšekissä ja Tanskassa (molemmissa 30 prosenttia) mainitsevat sen. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevien vastauksien määrä maittain? Lähde: Parlametri 2017, QA8 Ketkä pitävät köyhyyden torjuntaa tärkeänä asiana? Ei ole yllättävää, että köyhyyden torjunta on painopiste sosiaalisesti haavoittuvimmassa asemassa oleville ryhmille, joita ovat naiset (43 prosenttia), kotona olevat henkilöt (46 prosenttia) ja työttömät (43 prosenttia). On hieman epätodennäköisempää,\n48 48 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT että miehet (38 prosenttia), johtavassa asemassa olevat (36 prosenttia) ja itsenäiset ammatinharjoittajat (33 prosenttia) mainitsevat tämän tekijän. Nuorisotyöttömyyden torjunta Kreikassa 67 prosenttia vastaajista kehottaa Euroopan parlamenttia asettamaan nuorisotyöttömyyden torjunnan tärkeäksi painopisteeksi. Samalla kannalla on 61 prosenttia vastaajista Kyproksessa, 55 prosenttia Portugalissa ja 51 prosenttia sekä Kroatiassa että Sloveniassa. Asteikon toiseen päähän sijoittuvat Tanska, Alankomaat ja lopuksi Ruotsi, joissa vastaavasti 9, 8 ja 7 prosenttia mainitsee nuorisotyöttömyyden asettamisen tärkeäksi painopisteeksi. Tuloksista ilmenevä pohjoisen ja etelän välinen jako saattaa tiettyyn pisteeseen asti selittyä kansantalouteen liittyvillä eroavuuksilla.? On kuitenkin yhtä kiinnostavaa tarkastella tosiasiallista nuorisotyöttömyyden tasoa Nuorisotyöttömyyden torjuntaa koskevien vastauksien määrä maittain Lähde: Parlametri 2017, QA8 ja QA13\n49 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT 49 suhteessa siihen, missä määrin tekijälle annetaan painoarvoa maakohtaisesti. Seuraavassa taulukossa esitetyistä tiedoista ilmenee voimakas positiivinen korrelaatio. Nuorisotyöttömyys on vähäistä ensimmäisessä maaryhmässä, johon kuuluvat Tšekki, Tanska, Viro, Saksa, Malta, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta. Näissä maissa vastaajat eivät aseta ilmiön torjuntaa tärkeäksi painopisteeksi. Sitä vastoin vastaajat Kroatiassa, Kyproksessa, Ranskassa, Kreikassa, Italiassa, Portugalissa ja Espanjassa kaikki maita, joissa nuorisotyöttömyys on EU:n keskiarvoa yleisempää vaativat myös EU:n keskiarvon ylittävässä määrin nuorisotyöttömyyden torjunnan asettamista painopisteeksi. Lopuksi kannattaa tarkastella myös Sloveniaa, Liettuaa ja Latviaa. Vaikka nuorisotyöttömyys on näissä maissa suhteellisen alhaisella tasolla, kansalaiset ovat paljon kiinnostuneempia ongelman asettamisesta Euroopan parlamentin painopisteeksi. Nuorisotyöttömyyden torjunnan maininta painopisteenä ja maakohtainen nuorisotyöttömyyden taso? Lähde: Parlametri 2017, QA8 ja Eurostat, tiedot haettu 12. lokakuuta 2017 Ilmastonmuutoksen torjunta luovin keinoin Ilmastonmuutoksen torjunta luovin keinoin on haastava tekijä, joka mainitaan\n50 50 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT usein Ruotsissa (50 prosenttia), Alankomaissa (42 prosenttia) ja Tanskassa (41 prosenttia). Näissä maissa hallitukset, yritykset ja suuri yleisö ovat tulleet tietoisiksi siitä, että ympäristönsuojelu nivoutuu yhteen yrityksien ja työpaikkojen kanssa. Euroopan parlamentti on vakuuttunut siitä, että markkinatalouteen perustuvasta ympäristöpolitiikasta voi tulla kasvua ja työllisyyttä edistävä tekijä kaikilla taloudenaloilla. Jäsenvaltioiden väliset erot ovat kuitenkin edelleen merkittäviä huolimatta suuresta edistyksestä, jota on viime vuosina saavutettu EU:ssa vihreän teknologian ja työpaikkojen luomisen alalla. Ovatko ilmastonmuutoksen torjunta ja talouden ja kasvun elvyttäminen keskenään ristiriidassa? On kiinnostavaa huomata, että useimmissa maissa painopisteeksi asetetaan joko ilmastonmuutoksen torjunta tai talouden ja kasvun elvyttäminen, ei molempia yhtä aikaa. Nämä kaksi painopistettä ovat itse asiassa merkittävässä negatiivisessa korrelaatiossa keskenään. Talouden ja kasvun elvyttäminen mainitaan erityisen tärkeänä painopisteenä Liettuassa (46 prosenttia), Kreikassa (36 prosenttia) ja Espanjassa (34 prosenttia), samalla kun ilmastonmuutoksen torjuntaa pidetään vähäisempänä painopisteenä (Liettua 6 prosenttia, Kreikka 11 prosenttia, Espanja 14 prosenttia).? Ilmastonmuutoksen torjuntaa ja talouden ja kasvun elvyttämistä koskevien vastauksien määrä Lähde: Parlametri 2017, QA8\n51 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT 51 Vaikuttaa siltä, että taloustilanne on tähän suhteeseen vaikuttava ensisijainen tekijä jäsenvaltioissa. Talouskasvu mainitaan pääasiassa tärkeämpänä painopisteenä jäsenvaltioissa, joiden asukaskohtainen BKT on alhaisempi. Ilmastonmuutoksen torjuntaa pidetään sitä vastoin tärkeämpänä vauraammissa maissa. Asukaskohtainen bruttokansantuote (BKT) ja ilmastonmuutoksen torjuntaa koskeva painopiste maittain? Lähde: Parlametri 2017, QA8 ja Eurostat, tiedot haettu 12. lokakuuta 2017\n52 52 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT Luja sitoutuminen EU:n arvoihin EU:n kansalaisten poliittiset painopisteet ovat tiiviisti sidoksissa heidän tärkeimpiin arvoihinsa. Mitä arvoja EU:n kansalaiset haluavat Euroopan parlamentin suojelevan heidän puolestaan? Kuten kaikissa Eurobarometri-tutkimuksissa vuodesta 2007 alkaen, ihmisoikeuksien suojelu (56 prosenttia, -1 vuodesta 2016) on EU:n kansalaisten mielestä tärkein suojeltava ja puolustettava arvo. Ihmisoikeuksien suojelua pidetään arvona, jonka suojelu on ensiarvoisen tärkeää, poikkeuksetta kaikissa sosiodemografisissa ryhmissä, joskin eniten naisten (57 prosenttia), vuotiaiden (61 prosenttia), johtavassa asemassa olevien (61 prosenttia), toimihenkilöiden ja opiskelijoiden (molemmat 58 prosenttia) keskuudessa. Toisella sijalla on sananvapaus (edelleen 34 prosenttia). Tämän arvon mainitsevat useammin miehet (37 prosenttia), vuotiaat (40 prosenttia), opiskelijat (38 prosenttia), ruumiillisen työn tekijät (37 prosenttia), johtavassa asemassa olevat ja työttömät (molemmat 36 prosenttia).? IMitä seuraavista arvoista Euroopan parlamentin tulisi mielestänne ensisijaisesti puolustaa? (Enintään 3 vastausta) Lähde: Parlametri 2017, QA9\n53 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT 53 Mitä seuraavista arvoista Euroopan parlamentin tulisi mielestänne ensisijaisesti puolustaa? (Enintään 3 vastausta)? Lähde: Parlametri 2017, QA9\n54 54 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT Vastaajista 32 prosenttia (-1 prosenttiyksikkö) pitää miesten ja naisten välistä tasa-arvoa painopisteenä, ja 28 prosenttia (-2 prosenttiyksikköä) EU:n kansalaisista mainitsee EU:n jäsenmaiden välisen solidaarisuuden. Sen jälkeen sijoittuvat Euroopan unionin ja maailman köyhien maiden välinen solidaarisuus (20 prosenttia, -3 prosenttiyksikköä), kulttuurien ja uskontojen välinen vuoropuhelu (20 prosenttia, 3 prosenttiyksikköä), vähemmistöjen suojeleminen (19 prosenttia, +1 prosenttiyksikkö) ja kuolemanrangaistuksen poistaminen kaikkialla maailmassa (10 prosenttia, 2 prosenttiyksikköä). On aiheellista panna merkille, että EU:n jäsenmaiden välinen solidaarisuus mainitaan harvemmin ( 8 prosenttiyksikköä lokakuusta 2007 alkaen). Tämän tekijän mainitsee puolet vastaajista Kreikassa (52 prosenttia), samoin kuin 46 prosenttia Bulgariassa, 37 prosenttia Kyproksessa ja Sloveniassa sekä 36 prosenttia Saksassa. Sen mainitsee sitä vastoin 22 prosenttia Espanjassa, 20 prosenttia Ruotsissa, 19 prosenttia Maltassa ja 13 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tähän arvoon liittyvät jäsenmaiden väliset laajat eroavuudet sekä painopistearvoa koskevien mainintojen yleinen vähentyminen saattavat selittyä sillä, että EU:n kansalaisten näkemys EU:n jäsenmaiden välisestä solidaarisuudesta on luonnostaan sidoksissa vastaavaan kansalliseen taustayhteyteen, jolle ne altistuvat. Samalla se saattaa hienoisesti vaihdella toisistaan eroavien kansallisten poliittisten ohjelmien vuoksi. Sosiodemografisen profiilin osalta voidaan todeta, että jäsenmaiden välisen solidaarisuuden mainitsevat useammin miehet (31 prosenttia), 55 vuotta täyttäneet (30 prosenttia) ja itsenäiset ammatinharjoittajat, toimihenkilöt ja johtavassa asemassa olevat (kaikki 33 prosenttia). Sama pätee henkilöihin, joilla on myönteinen kuva EU:sta (35 prosenttia) ja jotka haluavat Euroopan parlamentin toimivan tärkeämmässä roolissa (33 prosenttia). Viimeisimpänä muttei vähäisimpänä on syytä huomata, että kaikki arvot saivat vähemmistöjen suojelua koskevaa arvoa lukuun ottamatta hieman alhaisemman prosenttiosuuden, joskaan arvojen järjestys ei muuttunut.\n55 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT 55\n56 56 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT\n57 PARLAMETRI 2017: PRIORITEETIT JA ARVOT 57\n58 58 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA TEKNISET ERITELMÄT Otos: Perusjoukko: Menetelmä: Tutkimusajankohta: EU vähintään 15 vuotta täyttänyttä eurooppalaista Kasvotusten tehty haastattelu Kantar Public toteutti tutkimuksen 23. syyskuuta 2. lokakuuta Note Mielipidetutkimuksen tulokset ovat arvioita, ja niiden tarkkuus riippuu siitä, kuinka suuri otos on ja kuinka suuren prosenttiosuuden se muodostaa tutkimuksen kohteista. Noin tuhannen haastattelun otoksessa (jäsenvaltioissa tavallisesti käytetty otoksen koko) todelliset prosenttiosuudet vaihtelisivat seuraavien luotettavuusvälien puitteissa: Prosenttiosuudet 10% tai 90% 20% tai 80% 30% tai 70% 40% tai 60% 50% Virhemarginaali +/- 1,9%-yksikköä +/- 2,5%-yksikköä +/- 2,7 %-yksikköä +/- 3,0%-yksikköä +/- 3,1%-yksikköä\n60 PARLAMETRI 2017: ENEMMÄN SANANVALTAA Euroopan parlamentin Eurobarometri-tutkimus (EP/EB 88.1) tehtiin 23. syyskuuta 2. lokakuuta Kantar Public toteutti tutkimuksen kaikissa Euroopan unionin 28 jäsenvaltiossa. Parlametri 2017:ssä tarkastellaan EU:n kansalaisten mielipiteitä EU:n jäsenyydestä ja sen tuottamasta hyödystä sekä heidän asenteitaan Euroopan parlamenttia ja sen painopisteitä, toimia ja tehtävää kohtaan. Siinä annetaan myös tietoa EU:n roolista merkittävien uhkien torjunnassa ja sen kansalaisten tärkeinä pitämien suurimpien saavutuksien suojelussa. Julkaisija: yleisen mielipiteen seurantayksikkö viestinnän pääosasto Euroopan parlamentti PE ISBN: ISSN: DOI: /23313 QA-CE FI-N Laatijat ovat yksin vastuussa tämän asiakirjan sisällöstä, eivätkä asiakirjassa ilmaistut kannat välttämättä vastaa Euroopan parlamentin virallista kantaa. Asiakirja on ensisijaisesti tarkoitettu Euroopan parlamentin jäsenille ja heidän avustajilleen parlamentaarista toimintaa varten. Euroopan unioni 2017


Vauvan Refluksi | Yle Uutiset Keski Suomi\nRefluksi on ruoan takaisinvirtaus suuhun ja ruokatorveen. Se on kiusallinen vaiva, joka voi aiheuttaa vauvalla ja perheelleen vuoden mittaisen valvomisen tai valvomisen, jossa vauva nukkuu pätkissä ja vauvan on vaikea nukahtaa.\n3.10.2007 · Refluksi-tauti vauvalla. Viestiketju osiossa ‘Vauvan hoito’ , käynnistäjänä minni07, 10.03.2007. minni07 Vierailija. moi! Kyselisin onko ketään kohtalotovereita, jotka kertoisivat kokemuksistaan. Meidän 4 kk pojalla on juuri todettu löysä mahanportti, joka aiheuttaa ruokien nousemista takaisin ruokatorveen mahalaukusta.\nRefluksitaudissa mahan sisältöä nousee toistuvasti takaisin ruokatorveen, mikä aiheuttaa närästystä ja joskus muitakin oireita. Monilla lievää takaisinvirtausta tapahtuu silloin tällöin, ilman että ky\n2.1.2013 · Vuorokauden mittaisella ph-mittauksella todettiin ja saatiin tuo Gaviscon, Zantac ja vielä joku kolmas lääke. Viikon päästä tuosta tyttö oli kuin TÄYSIN eri vauva!!! Tää todettiin vasta 7 kk iässä ja harmitti niin paljon vauvan puolesta kun ymmärsi että oli vaan sattunut niiiiin paljon kaikki kuukaudet.\nVauvan pulauttelu, refluksitauti ja hikka – Vauvan pulauttelu ja refluksi tarkoittavat samaa asiaa, eli ruoka (usein maito) virtaa vatsasta ylös ruokatorven kautta suuhun. Puhutaan refluksitaudista, jos tästä aiheuttaa pienelle vauvalle haitallisia oireita. Refluksitaudin huomaa yleensä helposti siitä,\nMinusta mitään ihmeempää muutosta ei ole tapahtunut ja olen kuin kuuta nousevaa odottanut Nexiumin vaikutuksen alkamista, mutta ei. Olen niin väsynyt tähän vauvan kokoaikaiseen kanteluun! Milloin tämä helpottaa? Onko muita tehokkaampia lääkkeitä? Helpottaako refluksi esim. kun alkaa syödä kiinteitä?\nItkuisen vauvan rauhoittelu. Vauvan kantaminen sylissä, hyssyttely, vauvahieronta, tasaiset hurisevat äänet tai toisaalta ärsykkeiden vähentäminen kapaloimalla tai laittamalla lapsi sänkyyn. Vaikka et konkreettisesti voisikaan juuri sillä hetkellä helpottaa vauvan kipuja, on silti tärkeää, että osoitat vauvallesi hoivaa ja rakkautta.\n”Jos vauvan vatsa kipeytyy toistuvasti äidin syötyä esimerkiksi ruisleipää, äiti voi kokeilla vähentää sen nauttimista”, Tuomela neuvoo. Suuremmista muutoksista kannattaa aina neuvotella neuvolatyöntekijän, ravitsemusterapeutin tai lastenlääkärin kanssa. ”Ei kannata harrastaa hakuammuntaa.


Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien syrjintäkokemuksia on selvitetty muutamana viime vuosikymmenenä erilaisin tutkimuksin, ja vähemmistöihin kuuluvat kokevat syrjintää järjestään vähemmistöihin kuulumattomia enemmän.\nMaaliskuun alussa julkaistun vuoden 2016 nuorisobarometrin mukaan nuorista, jotka kokevat kuuluvansa seksuaalisen suuntautumisensa ja/tai sukupuoli-identiteettinsä takia vähemmistöön, on 79 prosenttia kohdannut omaan identiteettiin liittyvää syrjintää.\nKaapista hankala puolustautua\nErityisen haavoittuvassa asemassa ovat sellaiset hlbti-nuoret, jotka syystä tai toisesta salailevat vähemmistöön kuulumistaan. Heillä ei usein ole minkäänlaisia keinoja vastata esimerkiksi seksuaaliseen suuntautuneisuuteen tai sukupuolivähemmistöön kuulumiseen kohdistuvaan kiusaamiseen. Kaapissa pysyttelevillä nuorilla on usein vähemmistöön liittyvien ennakkoluulojen aiheuttamia häpeän tunteita itseään kohtaan, joka johtaa itsesyrjintään. Tällöin nuoren kynnys hakea tukea aikuisilta on korkea, ja pahimmillaan nuori voi jopa kokea osakseen saamansa kaltoinkohtelun jollain tavalla oikeutetuksi.\nAvoimesti seksuaali- tai sukupuolivähemmistöön kuuluvatkin joutuvat toisinaan häirinnän, syrjinnän ja väkivallan kohteeksi, mutta heidän on tarvittaessa helpompi pyytää tai vaatia apua. Samalla tausta väärinkäytökselle tulee ilmi.\nKaapin ovien avaamisen esteenä ovat ulkoiset paineet ja niistä johtuvat pelot. Pelot - usein aiheettomat, mutta toisinaan aiheellisetkin - liittyvät esimerkiksi vanhempien ja muun perheen suhtautumiseen, jopa hylkäämiseen. Samoin merkittävä asia on kavereiden suhtautuminen ja pelot kavereiden menettämisestä. Eikä väkivallankaan pelko ole harvinaista.\nOlisikin löydettävä aktiivisemmin keinoja, jolla lapsille ja nuorille taataan mahdollisuus kehittyä omassa tahdissa ja häiritsemättä, tuettuna ja suojattuna omanlaiseen seksuaalisuuteen. Siis siten, että ketään ei “ajeta” kaapista, vaan varmistetaan kaapista ulos haluavien kokemus hyväksynnästä, ja toki myös konkreettinen hyväksyntä.\nKunnossa oleva lainsäädäntö luo toivoa ja antaa uskoa tulevaisuuteen\nYhdenvertaisuutta lisäävät lainsäädännölliset uudistukset ovat tärkeitä. Hiljattain julkaistun amerikkalaistutkimuksen mukaan esimerkiksi samaa sukupuolta olevien parien yhdenvertainen avioliitto-oikeus vähentää selvästi seksuaalivähemmistöihin kuuuluvien nuorten pahoinvointia. Yhä jumissa olevan translain uudistus parantaisi oletettavasti sukupuolivähemmistöihin kuuluvien hyvinvointia merkittävästi.\nYhdenvertaisuutta ja yksilöiden erityisyyden huomioimista lisäävien lakien olemassaolo luo pohjaa turvallisuuden tunteelle. Se tuo toivoa ja antaa uskoa tulevaisuuteen.\nKoulujen tärkeä rooli\nKouluilla on avainrooli asenneilmapiirin muokkaamisessa sellaiseksi, että kanssaihmiset hyväksytään sellaisina kuin ovat. Etenkin peruskoulussa ikäluokat ovat lähtökohtaisesti vielä kokonaisina mukana ja tavoitettavissa. On tietysti tärkeää yleisesti ehkäistä kiusaamista ja kannustaa kaikkien mukaanottamiseen, mutta yhtä tärkeää on tunnistaa erityishuomiota vaativia asioita ja puuttua niihin. Sellaisia ovat esimerkiksi hlbti-vähemmistöihin liittyvät asenteet.\nKouluissa on mahdollista käsitellä avoimesti teemoja, joita joissain vastuuttomissa kodeissa jätetään käsittelemättä tai käsitellään ennakkoluuloisesti. Tällaista työtä tukee se, että ihmisten, parisuhteiden ja perheiden kaikenlainen moninaisuus tulee esiin kaikessa opetuksessa. Tällainen työ ei voi eikä saa olla yksittäisten koulujen tai opettajien harkinnan varassa, vaan moninaisuuden asialliseen käsittelyyn on oltava velvoite.\nAsiallinen hlbti-aihepiirin esilläpito antaa kaikille eväitä kohdata vähemmistöön kuuluvia henkilöitä.\nSamalla aiheen esilläpito antaa vähemmistöön kuuluville työkaluja tulla sinuiksi itsensä kanssa. Osa nuorista varttuessaan huomaa, että se, jonka kanssa haluaa elämänsä jakaa, voi löytyä vain omaa sukupuolta olevien joukosta. Tragedia on valmis niiden kohdalla, joille on annettu kotoa elämän evääksi ajatus, että se on väärin. Jotkut selviävät siitä voittajanakin. Voittajia yhdistää se, että he ovat kyenneet kyseenalaistamaan vastuuttomien vanhempiensa ennakkoluuloiset käsitykset. Kun on käsitys seksuaalivähemmistöjen olemassaolosta ja jonkinlainen kuva vähemmistöön kuuluvien lopultakin aika tavallisesta elämästä, niin se helpottaa asian käsittelyä.\nNs. “eheytyshoitojen” tarjoaminen alaikäisille kiellettävä\nSeksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien hyvinvointia lisäävien toimenpiteiden listalle on nostettava myös ns. "eheytyshoitojen" alaikäisille tarjoamisen ehdoton kieltäminen. Tähän liittyvien ongelmien laajuudesta ei ole tietoa, mutta hlbti-vähemmistöihin erittäin kielteisesti suhtautuvissa (yleensä uskonnollis-konservatiivisissa) ympäristöissä kasvavia on Suomessakin, ja tilastollisesti osa heistä kuuluu hlbti-vähemmistöihin.\nMielestäni eheytyshoidot pitäisi iästä riippumatta kieltää kaikille. Mikään uskonnollinen huubapuuba ei tee muuta kuin vahinkoa. Oli henkilö sitten 16 tai 20.


Mitä ottaisit toiselta libettäjältä?? - Gallupit - Vanhempien jutut - Libero\nMitä ottaisit toiselta libettäjältä??\nKysyin tätä joskus muinoin, mutta nyt kun alkaa "tuntea" vähä paremmin porukkaa niin kysyn uudestaan..eli mitäs ottasit toiselta libettäjältä jos saisit?? mie tahtoisin ehottomasti: mrsmetallin kärsivällisyyden. Niillä ei huudeta ja aina se jaksaa ymmärtää sitä miehensä duunia. ite tulisin seinähulluksi :D Iputtimen huumorintajun sekä yltiöpäisen positiivisuuden vattumaisiinki asioihin. aina sen jutuista vaan jotain positiivista löytyy.. :D Mushun maailman katselmus taidon..kovin hään aina löytää oikeita sanoja oikeisiin paikkoihin. Huomaa elämänkokemuksen ja sen tuoman viisauden :) Blancolta tahdon taidon olla ällööntymättä kaikenmaailman torakoista ja muista ällötyksistä :D Satumammalta pitkän pinnan ja toimeliaisuuden. jo tuo lapsiluku kertoo, että hänestä niitä löytyy :) Taivaltajalta kirjoitustaidon,huumoritajun jaa jaa ja.... :P jaaaaa...lisäilen jahka noita nimimerkkejä muistaa hän :DD\nSrallan ja blancon kodinkunnostustaidot :) neanki vois lisätä tähän, mut nealta haluaisin myös sen tarmon toteuttaa projekteja kaikenkokoisia.\nBeibiltä tosiaan sen selkärangan että saa itsensä ylösulos ja lenkille eikä vaan ajattele sitä ja sit olikos se santtuvaan joka laihduttis kans paljon? vai sekotanko johonkuhun toiseen, joka teki sen ruokaremontin avulla..?\nJosta päästään mikiliinin intoon ruoanlaittoa kohtaan, mäki haluaisin nauttia siitä eikä olis vaan pakkopullaa.\nsatumamman rakkauden ja innostuksen työhönsä.\nRiun hakuna matata-asenteen\nMetallin itsevarmuuden ja tyytyväisyyden itseensä just sellaisena kuin on.\nJokaisessa liberoäidissä on jotain mitä ihailen, ja joskus jopa kadehdin mut enhän mie osais elää itteni kans jos olisin jotenki erilainen, mitä nyt olen. :D En siis osais itteäni muuttaa vaikka vikoja löytyyki, enkä teiltä keltään haluaisi mitään pois viedä. :)\nmaarualta pitkä parisuhde, jossa rakkaus roihuaa vielä niinkin pitkän yhdessäolon jälkeen:) niin valitettavan harvalla tuo rakastumisen tunne sammuu ja muuttuu turtumiseksi, jotta toivon tosiaan, että saanolla yhtä onnekas ja jakaa mieheni kanssa saman tunteen niin kauan kuin täällä taivalletaan:)\nja taivaltamisesta puheenollen:D taivaltajalta sen kärsivällisyyden ja optimismin! mie oisin jo mooooneen kertaan antanu koko maailman kuulla miten epäreilua tää kaikki on!\ncamottarelta voisin kanssa ottaa tuon tukan:) tänne kiitos!\nbeibiltä tosiaan se liikkumisen riemukkuus. eipä ole näkyny täällä päin..tuntuu, että neidin odotusajan maakaamisen jäliltä kuntoki niin romuna että ei vaan jaksa ja aina olevinaan jotain parempaa tekemistä :D\nja jiiltä tää tahtos selkärangan :D viimeaikusten tapahtumien valossa voinee todeta että se on lujaa tekoa :DDD\nmie tahtoisin maarun pitkän ja kestävän parisuhteen :D eikös semmosta jokainen toivo..?\nja taivaltajan pitkän pinnan.\nmuuta ei nyt äkkiseltään tuu mieleen..


Perinnematkailijan top 3- vinkit Etelä-Pohjanmaalle - Sotaveteraanit.fi\nPerinnematkailijan top 3- vinkit Etelä-Pohjanmaalle\n29.5.2018 Perinnematkailijan top 3- vinkit Etelä-Pohjanmaalle\n(Sota)historiasta kiinnostunutta perinnematkailijaa eteläinen Pohjanmaa hemmottelee. Nämä kaikki kolme kohdetta ovat korkeintaan tunnin ajomatkan päässä toisistaan, joten niiden ympärille saa koottua takuuvarmasti mieleenjäävän päiväreissun!\n1. Kauhajoen veteraanien perinnetalo, Kauhajoki\nSanssin kartanon entiseen renkitupaan rakennettu museo on eteläpohjalaisen perinnetyön ylpeys eikä ihme – kokoelma on vertaansa vailla koko Suomessa. Itse talo ei juuri osuvampi sijainti voisi veteraaniperinnemuseolle olla: Vänrikki Stoolin tarinoissakin esiintyvästä von Schantzin perheestä peräti kuusi veljestä taisteli Suomen sodassa 1808-1809.\nLahjoituksina saadusta esineistöstä on koottu Suomen kaikkia Suomen itsenäisyyden sotia dokumentoiva kokonaisuus, jossa osansa saavat myös Suomen sota ja rauhanturvaajaperinne. Sen huoneisiin on rakennettu mm. lottakanttiini, joukkosidontapaikka, kenttäsairaala sekä viimeistä piirtoa myöten autenttinen korsu, mikä onkin ehdottomasti yksi museon kohokohdista.\nKotirintamaa kohdelleita koettelemuksia ei ole myöskään unohdettu: esiin pääsevät on niin pula-ajan keskseliäisyys kuin pohjalainen omapäisyys: museosta löytyvän lotta-astiaston osat kun määrättiin itse asiassa rauhanehdoissa tuhottaviksi…!\nKiehtovan (ja paikoin koomisenkin) väläyksen historiaamme tarjoaa myös museon propagandajulistekokoelma.\nAvoinna sunnuntaisin 12-15, muulloin sopimuksen mukaan\nIlmainen sisäänpääsy – lahjoitukset tervetulleita\n2. Isonkyrön asemiesmuseo\nSuomen sodissa käytetyistä aseista kiinnostuneille on Isonkyrön asemiesmuseo aivan ehdoton vierailukohde. Vanhassa suojeluskuntatalossa toimiva museon pihalta löytyy nimittäin yksi maan suurimmista tykkikokoelmista.\nMuseo tarjoaa kierroksen Suomen sotien historiassa nuijasodista alkaen. Pääpaino on ”oman kylän pojissa”, joiden tarinaa museon kokoelma kertoo jopa heidän kaatumisestaan kertovien suruviestien toimittamiseen käytettyä polkupyörää myöten.\nVuosittain vaihtuvia erikoisnäyttelyitä, tällä hetkellä esillä ovat 100-vuotisjuhlaansa viettävät Ilmavoimat.\nMuseon vahvuutena on sen ase- ja valokuvakokoelma. Esineistö on saatu lahjoituksena paikallisilta, mutta maininnan ansaitsee myös eräs Virosta lahjoituksena saatu esine: keskitysleiriltä peräisin oleva juutalaisvangin ”Jude”-käsinauha.\nkesä-elokuussa auki sunnuntaisin 12-15, muulloin sopimuksen mukaan\nSisäänpääsymaksu 2€, sisältää opastuksen\n3. Aallon patteriston perinnetalo, Ilmajoki\nPerinnetalo kertoo komentajansa Paul Georg Aallon nimellä tunnetun, pääosin ilmajokelaismiehistä kootun tykistöpatteriston vaiheista. Näistä museoista se on selkeästi pienin, mutta sen sijainti Museomäen muiden kohteiden yhteydessä takaa, ettei nähtävä todellakaan lopu kesken. Ensi kuussa Museomäen kupeesssa sijaitsevalla ooppera-areenalla vietetään muuten perinteisiä Ilmajoen musiikkijuhlia!\nMuseo on kiinnostava kohde jo sen sydäntäriipaisevan syntyhistorian vuoksi. Talon rakensivat aikanaan Aallon patteriston aseveljet erään Kollaalla kaatuneen sankarivainajansa leskelle ja isättä jääneelle perheelle. Veljeä ei jätetty, vaan ei jätetty veljen perhettäkään.\nHirret taloon veistettiin jatkosodan keskellä Karjalan Kannakselta. Nykyiselle paikalleen alunperin Könnillä sijainnut talo siirrettin vuonna 1983.\nNäyttelyn kohokohtia ovat kaikki patteristossa palvelleet veteraanit kattava henkilökortisto, patteriston sotapolkua avaava valokuvakokoelma sekä jalkaväen kenraali A.E. Heinrichsin Kannaksella käyttämä talviturkki.\nYhtenä erikoisuuksista mainittakoon myös varatuomarin ja peräti kolmen sodan veteraanin Ilmari Talvitien jalkaproteesit.\nAvoinna musiikkijuhlien aikaan, muulloin sopimuksen mukaan (Pentti Alanko p. 0500 662367 )\nEthän unohda, että sivuiltamme löydät paljon muitakin vinkkejä sotahistorialliseen matkailuun?


SJK hakee vielä parempia muistoja Islannista | Uutiset | Veikkausliiga\nSJK hakee vielä parempia muistoja Islannista\nJohannes Laaksonen hakee nyt parempaa tulosta Islannista. (Kuva: Juha Tamminen)\nSJK matkasi tiistaina Islantiin ja kohti Eurooppa-liigan ensimmäisen karsintakierroksen avausosaottelua KR:aa vastaan.\n- Hyvät muistot jäivät Islannista, vaikka tappio tulikin ja karsiuduttiin. Maasta muistan sen verran että se on todella kaunis ja puhdas maa. Hurja futisbuumi oli siellä silloin suurimmillaan, tietenkin Islannin maajoukkueen menestyksen myötä. Paljon oli rakennettu futiskenttiä ja halleja sekä rakenteilla lisää.\n- Hafnarföjrdurin kotistadion oli positiivinen yllätys. Hyväkuntoinen luonnonnurmi ja erittäin moderni kokonaisuus. Samassa yhteydessä myös yleisurheiluhalli. Vastustaja pelasi tiiviisti ja kurinalaisesti islantilaiseen tapaan ja panosti vastahyökkäyksiin. Tätä voisi odotella myös torstain pelistä, sanoo SJK:n keskikenttäpelaaja Johannes Laaksonen edellistä vierailua.\nPitkälti samanlaisia muistoja parin vuoden takaa on myös laitapuolustaja Timo Tahvanaisella.\n- Melko kaksijakoiset tunnelmat jäi viime Islannin reissusta. Maana kaunis ja todellakin kokemisen arvoinen, mutta tappio ja karsiutuminen jatkosta jättivät matkasta karvaan maun. Pelistä muistuu mieleen, että vaikka stadion ei ollut kovinkaan täynnä, katsojat olivat äänekkäitä ja todella monella oli kotijoukkueen fanipaita päällä. Islannin orastava futisbuumi näkyi jo siis silloin. Lisäksi mieleen tulee matkan aikana nähdyt useat seurojen omat harjoitushalli - ja stadionkokonaisuudet, kuvailee Tahvanainen.\nOttelu Reykjavikissa alkaa torstaina kello 22.15 Suomen aikaa.\nSJK matkasi kohti Islantia jo tiistaina


Huilingin yhteislaulutuokiot siirtyvät verkkoon - Rantapohja\nHuilingin yhteislaulutuokiot siirtyvät verkkoon\nYhteislaulutallennetta tekemässä Iin Laulupelimannien vetäjä Unto Kukka ja kitaristi Voitto Lepinoja (molemmat selin) sekä harmonikkaa soittava Esko Holappa ja kitaraa soittava Raimo Hentonen, seisomassa kontrabasisti Kalevi Sumen sekä laulajat Heikki Räinä, Ismo Piri, Jorma Kokko, Tuula Paakkola, Tuula-Riitta Niva, Maire Malo-Määttä ja Olavi Määttä. Riitta Räinä videoi. Julkaisemisen jälkeen tallenteet ovat netissä nähtävillä koko kesän.\nUnto Kukka (vasemmalla) vastasi Riitta Räinän facebook-kyselyyn ehdotuksella yhteislaulutuokioiden tallentamisesta, ja Räinä tarttui tilaisuuteen. Kuvassa myös kitaraa soittava Voitto Lepinoja sekä harmonikansoittaja Esko Holappa.\nMuiden kesän yleisötapahtumien tavoin on Iin Laulupelimannien Huilingin lavalla vetämät yhteislauluillat peruttu koronan vuoksi tältä kesältä, mutta eipä hätää: Pelimannien tahtiin voi silti yhteislauluja luikautella, vetäjät vain löytyvät alkavana suvena internetistä.\nIin kunnan hyvinvointikoordinaattori Riitta Räinä laittoi taannoin facebookiin kuntalaisille suunnatun kyselyn, mitä he toivoisivat netistä löytyvän korvaamaan peruuntuneita yleisötapahtumia, ja muun muassa yhteislaulut olivat toivelistalla. Niinpä Iin Laulupelimannien soittajat sekä osa laulajista kokoontuivat kesän alkajaisiksi Museokahvila Huilingin pihapiiriin musisoimaan, missä Riitta Räinä esitykset myös tallensi.\nHän kokoaa tallenteista neljä virtuaalista yhteislaulutuokiota, jotka tallennetaan Youtubessa julkaistavaan IiVisioon, mihin kootaan kesän mittaan muutakin sisältöä kuten ainakin jumppia sekä Art Ii Biennaalin tapahtumia ja teoksia.\nEnsimmäisen yhteislaulutuokion Räinä lupaa löytyvän netistä jo tänään tiistaina, ja seuraavat kolme julkaistaan viikon välein. Iin Laulupelimannien vetäjä Unto Kukka kertoo kahteen ensimmäiseen laulutuokioon tallennetun lähinnä keväisiä sävelmiä, kahdessa viimeisessä siirrytään sitten kesäisempiin musiikkikappaleisiin. Sanat laulutuokioiden esityksiin löytyvät kunnan sivuilta kohteesta IiHappens/hyvinvointi.\n– Kyselimme Oulunkaaren hoivayksiköistä toiveita tallennettavista lauluista, ja niistä nyt ainakin osan pystymme toteuttamaan, Kukka sanoo.\nAjatuksen internetiin tallennettavista esityksistä Kukka sai seurattuaan artistien tallenteita ja huomattuaan, että esimerkiksi Kaustisella on tallennettu myös kansanmusiikkiesityksiä nähtäville nettiin.\nLaulujen tallentaminen on ensimmäinen yhteistyökuvio Iin Laulupelimannien ja Iin kunnan hyvinvointipalveluiden kesken.\n– Kulttuuri luo osaltaan hyvinvointia, joten yhteistyöhön ryhtyminen on luontevaa, Riitta Räinä valottaa.\nIin Laulupelimanneille esitysten tallentaminen antoi pitkästä aikaa mahdollisuuden yhteisesitykseen, kun korona perui sekä ison osan kevään harjoituksista että kesälle suunnitellut esiintymiset.\n– Vaikea on mitään suunnitella tässä tilanteessa. Mahdollisuus on kyllä jotain ohjelmaa järjestää nopeallakin aikataululla, jos vaikkapa loppukesästä yleisötapahtumien järjestäminen mahdollistuu, Kukka aprikoi.\nEpävarmaa on vielä sekin, onnistuuko Laulupelimannien vuosittaisen Iin Syyssoiton järjestäminen tänä vuonna, tapahtumasta kun on suunniteltu hieman normaalia juhlavampaakin Laulupelimannien 50-vuotisjuhlavuoden kunniaksi.