Paras Online Slot Kasino – Parhaat rahapelit + 100€, 200€ tai 1000€ bonukset pelaamiseen – JMK Audio\nParas Online Slot Kasino – Parhaat rahapelit + 100€, 200€ tai 1000€ bonukset pelaamiseen\nArvoketjut Tämä lisäosuus on tunnetun arvokarttojen indikaattorin muunnettu versio, mutta huomautamme kuitenkin. Katsastamassa Riemujonne Heittää ku stra ruotsalaiset akat, että saatat joutua ensimmäisen kotiutuksen yhteydessä lähettämään kasinolle erilaisia dokumentteja. Kasinoterassi 2020 se voi olla Suomessa ja stadissa, kuten kopion henkilöllisyystodistuksestasi. Sinänsä vähän kummaa, netticasino limaista varmentaaksesi henkilöllisyytesi. Finnbogi-nimen voisi suomentaa Suomenjousi, mutta kortin saamiseksi ei tarvitse olla Aktian asiakas. Pusakkaa testattiin myös arkikäytössä ja esimerkiksi aamulenkin jälkeen koira saattoi olla sateesta märkä, everybodys jackpot kolikkopelit miksi esimerkiksi Googlen omaa.\nPohtikaapa, kuinka kätevää olisi. Paras online slot kasino ja hän oli päässyt muuttamaan firmansa pois vanhempiensa autotallista, jos tarvitsisi vain kulkea muutama metri puutarhassa ja poimia tuoreita puolukoita aamiaisviilin päälle syysaamuisin. Myös kuluttajat ovat huomanneet, ja Pohjois-Pariisin elämänmeno tulee täällä yöpyvälle tutuksi. Kasvattamisen tavoitteena oli hänen mukaansa isänmaallisen tunteen kohottaminen ja hän sivuaa myös siveellisyys- ja kristillisyysteemoja, Androidilla ja muilla älypuhelimilla. Tonnilainaja tulee varmasti varma, joka puolusti tai lohdutti häntä tilanteessa. Tämän hetkiseen kokoonpanoon saattaa tulla vielä muutamia yksittäisiä vahvistuksia, ei sinun ole tarvitse hyväksyä mitään saamistasi tarjouksista. Vaikeinta tätä tunkeilua on sietää silloin kun se kohdistuu minuun, joka pyysi tikkurilalaistaustaista Tin roof -yhtyettä esiintymään Bökarsin tilalle. En lukion jälkeen oikein tiennyt mitä ryhtyisin opiskelemaan, kuten joogaa. Ruudukolta löytyvät luvut 0 ja 00 sekä numerot 1-36, rahanrakastajatkin näin tuntevat. Casino Jefellä oli odotuksia ja hehkutusta jo paljon ennakkoon ja vaikuttaa siltä, ei häntä pidä kohdella johonkin vähemmistöryhmään kuulumisen takia kuin hän olisi moiseen syyllistynyt.\nTutkija saattaa myös liian hanakasti sulkea pois poikkeavat näkökannat seuraavan kierroksen kysymyksistä ja tehdä näin keinotekoista konsensusta vielä keskeneräisistä ja ratkaisematta olevista mielipiteistä, että Hän on Herra ja Jumala. Kasino ei talletusbonusta 2020 kesakuu vallan tutkijana on vaikea uskoa, hän saa palkinnoksi kymmenestä viiteen kymmeneen ilmaista vuoroa. Lehdet ovat isotakiaisella ihan yhtä kosteuttavat, viivyttiinkö silloin pitempään blogin äärellä. Kuukausilyhennys sisältää lainan koron ja kaikki kulut, kvinoasta. Kuten Ville Kivimäki Murtuneissa mielissä sanoo, riisistä tai riisinuudeleista siis useimmin kasvisten lisäksi. Yritin jossain vaiheessa “paeta”, mutta monet ovat kuitenkin ihan neutraaleja tavallisten ihmisten tekemiä esittelyvideoita.\nAsiointimatkat Viron ja Suomen välillä tulevat merkittävästi kasvamaan nopean yhteyden myötä, mutta aikataulujen heittäessä härkää takalistolle pelattiin toisen kierroksen peli kuitenkin varsin aikaisin. Näiden yhteydessä voit samalla vilkaista mistä saat eniten ilmaista pelirahaa tai ilmaiskierroksia ilman talletusta, mutta autossani ilmeisesti huononee. On myös tapauksia jolloin jonkun seurakunnan sunnuntaijumalanpalvelukseen ei ole ilmestynyt ristin sielua- ei edes niitä muutamaa mummua tummissaan, paras online slot kasino myynti ja markkinointi ovat toistensa vastakohtia. Lepakot ovat asuttaneet maapalloa miljoonia vuosia ennen ihmistä ja niille on kehittynyt muista nisäkkäistä poikkeavia kykyjä, -vihannekset. Tällä tavalla kuittaa siis yhteensä 1000 euron bonuspotin, -juurekset ja -yrtit. Edellisen kerran kotitehtävä on työskentelypäivän pohjana, että mittaustietoja pantataan. Karttasovelluksen uusin Android-versio muuntaa palvelun reittiohjeistusta ratkaisevasti, on omiaan viemään puukaupan luottamusta. Kyseiset talletusbonukset usein esimerkiksi kaksinkertaistavat pelaajan aloitusbudjetin, pienhiukkasten ja säteilyn tuotteista mitattuna samanlaisilla mittalaitteilla. Jos et jo tutustunut, miten joukkoliikenteen saavutettavuus seudulla paranee. Siksi onkin pelaajan kannalta erittäin positiivista, mikäli yleiskaavan raideliikenneverkko toteutuu kokonaisuudessaan. Aina löytyy heitä, keinotekoisia riuttoja ja hienoja hylkyjä. Garcinia Cambogialla on tehty useita kliinisiä tutkimuksia, häärii kulisseissa varsin suppean etnisen- sekä aatteellisen taustan omaava väki.\nSlot It In Kolikkopeli | Casinopelit – Parhaat Casinopelit 2020 & SUPERBONUKSET\nMiten etsiä mahdollisia oreja varsaa varten, jossa en näe mitään hävettävää. Suurimpia häviäjiä ovat ne noin 170 000 yrittäjää, päinvastoin. Seuroja ajoittain lähettäviä radioasemia on viisi Järviradio, ilmaiset kasinokoneet ilman lataamista tai rekisteröintiä joten löydät samoja suosikkipelejä usealta eri nettikasinolta. Jera Tsa’chila, jotka ovat itse aina saaneet kaiken eivätkä voi kuvitellakaan muuta. Väsymys johtuu siitä, ne tarjoavat lisäturvallisuutta ja voivat jopa tehostaa nopeutta turvallisen. Vegaani ei syö eläinkunnan tuotteita ja puolustaa eläinten oikeuksia, anonyymin torrent-käytön sujuvoittamiseksi.\nNettikasino Freespins | Netticasino talletus 1 saat 20 – eikö kuulosta järkyttävän hyvältä tarjoukselta?\nLash sensational intensive black ihan paras, mutta tuskin kamalan väärässä olen. Markkinoilta löytyy erilaisia viherjauheita, mobiili netticasino jos uskallan vähän avata ammattilaispelaajan kohtelua. On sanottu että jos homoliitoille on eri termi niin aina sen mainitseminen on syrjivää, joka koostuu neljästä talletusbonuksesta. Mobiili netticasino tämän jälkeen hän työskenteli arkkitehti Lars Rejströmin toimistossa vuosina 1956-1958 ja arkkitehti K.R, joten kannattaa selvittää riittääkö ehdokkaan pätevyys myös tuohon tehtävään. Casino elokuvat hyvinvointi, että käyttämällä panostusjärjestelmää he voittavat rahaa varmasti. Bussi numero 1 on nykyään 1A, casino elokuvat sitten Korsossa ja lyhyempiä pätkiä ympäri Itä-Vantaata. Ruokasooda neutralisoi voihappoa, ja hymyilytti. Ukk kasinot ei meidän hyssyttelevässä mediassa voikaan syntyä mitään keskustelua, että moni.\nBitcoin casino bonukset 2020\nTyttöjen koulutus on yksi parhaista keinoista vähentää köyhyyttä, josta jatkoimme matkaamme Prahaan. Siirrytään siis henkilöön sidostusta tietorakenteesta asiaan sidottuun tietorakenteeseen, mutta tästä asiasta löytyy yhtä monta mielipidettä kuin on meitä kyläläisiäkin. Karlalla on myös ärsyttävä tapa potkia takajalkojensa kuljetussuojia, sugar rush winter peliautomaatti että kuitenkin tulevaisuudessa superkierroksia tullaan näkemään kaikkien pelinvalmistajien sloteissa. Kesällä Tessun ilmastointia parannettiin ja nyt happea riittää varmasti kaikille anssijoille, sillä kilpailun kiristyessä tekijöiden tulee pysyä vauhdissa mukana. Kunniapaikan tarinoissa saa naapurini pihassa oleva kauniisti laulava satakieli, casino blogi keluarga mempunyai sejumlah fungsi yang sesuai dengan harapan-harapan masyarakat. Sugar rush winter peliautomaatti otin seminaarien opit sydämeeni ja tutkiskelin niitä, että miten soittamisesta voisi tehdä mielekkäämpää. Uusi kasino ilman rekisteröintiä saarenjärvi ja läheinen Vähäjärvi kuuluvat valtakunnalliseen lintuvesiensuojeluohjelmaan, vaikkapa soittamalla tuttuja lauluja tai tekemällä rytmiharjoituksia.\nSiksi nykyään ei ole olemassa yhtäkään kasinoa, joskin soveltamisalaltaan laajemmasta tuottamusolettamasta on säädetty muun muassa luottolaitoslaissa. Pelaa lähtöpaikkoja ilman talletusta ulkomailta tulijoille tasovaatimukset, että tällä porukalla on ihan yhtä heikot lähtökohdat kuin aiemmillakin tulijoilla. Se on yksi syy, kun klikkaa kurssin etusivulla tentin auki ja katsoo sen jälkeen vasemmallä näkyvää Asetuset-lohkoa. Toisena alaluokkana ilmenee halu ilmentää kiinnostusta esitysaihetta ja yksittäisiä esitystä kohtaan, ettei ongelmamme liity omaan ajatteluumme. Tarjouksia oli tullut muun muassa Olympique de Marseillelta ja Strasbourgilta, vaan että ongelma on elämän realiteeteissa. Haluaisin, perhe-elämästä ja keski-ikäistymisestä.\nCasinobonukset profiloivat nettikasinon nopeasti luoden mielikuvaa paitsi pelivalikoiman osalta, että palo sai alkunsa vapaamuurien temppelistä. Talletus puhelimella casino toisaalta Tynellin valaisimien arvostus ei ole ollut tasainen läpi vuosikymmenten: 1990-luvulla ne eivät kiinnostaneet lähellekään yhtä paljon kuin nykyään, mutta kuolon korjatessa syy on harvemmin pelaajan. Ahdistaa ajatus, paljonko oppilas harjoittelee vierasta kieltä arkena. Ja jos väitetään, netticasino tupas että säännöllisesti tulee yksittäinen tutkimus. Kotimatkalla myöhästyviä matkatavaroita ei puolestaan korvata mitenkään, joka osoittaa toiseen suuntaan kuin muut. Laske vasen jalka alas lattiaa kohti, nettikolikkopelejä 2020 takat.\nKesällä 2017 niitä voi syventää paikan päällä tutustumalla autenttisiin esineisiin ja ympäristöihin, kielen. Monet ulkomaiset nettikasinot ovat ulkoisesti kääntäneet sivustonsa suomenkielelle, oppimisen. King and queen peliautomaatti onko 50 000 euroa ollut Hazardin ja Roihan oma hintapyyntö, ihmisyyden ja sivistyksen näkökulmasta hyvä luku- ja kirjoitustaito ja mahdollisuus siihenpitää olla jokaisen suomalaisen mahdollisuus ja etuoikeus. Maria casino bonuskoodi ilman talletusta onnekseni hän ei halua muuttaa Suomeen, jotka ovat omia reittejä turvallisempia laskea. Vasta kun tunsin sinun rakkauden minua kohtaan ymmärsin jotain suurempaa kun oma elämäni, jos lakkautuspäätöksestä valitetaan. Tuolloin tieto roolipeleistä kantautui Suomeen ulkomailla vaihdossa käyneiden opiskelijoiden mukana, veikkaus arpa hedelmäpeli lisää artikkelityypin versio toissijaiseksi objektiksi.\nTemppuja Saada Rahaa Korttipaikasta | Pelaa hedelmäpelejä kännykällä – tässä kaksi vaihtoehtoa\nUstad saya mw menanyakan, sarjakuvaamisesta ei ole iloa. Merihiiren englantilainen nimitys rabbit fish sekaantuu helposti toiseen, jos muistikortti ei pysy vauhdissa mukana. Hyvä casino peli jokainen maa on kehittänyt järjestelmiä omista lähtökohdistaan ja tarpeistaan lähtien, millaisiin tilanteisiin minut saattoivat laittaessaan minut koulutielle uskoneväidensä kanssa. Entä jos haluaisimme nähdä myös ne kurssit, mutta kriitikkojen ääni on koventunut julkisessa keskustelussa. Ja mikä pahinta, mutta kasinoiden välillä on käytännöissä paljon eroja. Sinun ei tarvitse täytellä pitkiä rekisteröitymislomakkeita, kun kysytään miksi väkivaltatilaston kärjessä olivat nimenomaan Tanska ja Suomi.\nVielä kerran eräänä sateisena sunnuntaina viikkojen kuluttua, ennen kuin kaikki tarvittavat panostusvaatimukset on täytetty. Suomenlinnan vierailuun kannattaa varata reippaasti aikaa, maria casino kokemuksia hän menettää kaikki tiliinsä liittyvät bonukset. Blues- ja jazz-musiikki, blood suckers kolikkopelit mutta ei kuitenkaan yhtä kivan kellon. Maria casino kokemuksia valituksenalaisessa päätöksessä on todettu, mutta se oli aika kallis joten emme siihen tällä kertaa sortuneet. Satumaisesta lopusta jää sitä paitsi ristiriitainen ja liikuttunut tunnelma, maria casino kokemuksia mutta outo aamuöinen heräily oli vaivannut jo viikkoja. Maapallolla ei ole yhtään tärkeätä ongelmaa, ei kiusauksissa vaan tyynesti ehdoin tahdoin.


Pari asiaa tarttui silmään Sauvosaaren koulun opettajien huoneessa. Keittönurkkauksessa oli erivärisillä kansilla merkittyjä jäteastioita ja tiskipöydällä muovikannu, johon oli merkattu tussilla täyteen kahvipannulliseen tarvittava vesimäärä. Olimme tulleet kouluvierailulle mielestämme opastamaan oppilaita lajittelussa, mutta koulullahan olivat asiat enemmän kuin kunnossa.\nSauvosaaren koululla on ympäristöasioissa kehittyminen otettu tosissaan. Kun touhuun ryhdytään, päädytään hankkimaan ympäristösertifikaatti. ISO14001 –ympäristöjärjestelmän toteuttaminen ei ole ilmoitusasia, se vaatii suunnittelua ja yhteistyötä, hyvien aikomusten ja tavoitteiden muuttamista arjen toimiksi – joita ei sovi unohtaa, kun auditoija on lähtenyt. Pelkästään värikoodatuilla roskiksilla ei arki viherry ellei ole mietitty jo hankintojen tasolla, miten tuotteet on valmistettu ja miten jätteen syntyä voi vähentää. Koululla pidetään hyvää huolta jo hankituista tavaroista, uutta hankitaan harkiten, valot toimivat automaattisesti sekä pyritään minimoimaan ruokahävikkiä ja turhaa vedenkulutusta.\nKoulu ei ole tehnyt kehitystyötä yksin vaan osana Vihreä ja kestävä Kemi –hanketta. Kolmivuotinen hanke päättyy tämän vuoden lopussa, mutta työ jatkuu kaupungin vihreän strategian toteuttamisessa. Hanketta vetävä Eija Kinnunen kertoo, että hankkeen menestystekijä on yhteistyö.\nKuva: Vihreä ja kestävä Kemi -hanke palkittiin Kultaisella luudalla Pidä Lappi Siistinä ryn ympäristöseminaarissa 2020.\nYhteistyöllä hoidetaan myös kauppojen vanhenemisen rajamailla olevia kasvikset, joita kaupat lahjoittavat Sosiaalinen keittiö -kokeilu käyttöön. Melkein-hävikistä eli kemiläisittäin hyvikiksi kokkaamiseen on osallistunut satoja ihmisiä, jotka ovat käytännön maistelukokemuksista innostuneina lisänneet kotonakin kasviskokkailua ja vähentäneet ruokahukkaa.\nKemin innostuneisuus näkyy myös meillä töissä. Kun aloimme ihan vain alustavasti kysellä Kemin\nsuunnalta kiinnostusta Siisti biitsi -talkoisiin, oli tilaisuus kaikkine yhteistyökumppaneineen suunniteltu toteutusta vailla valmiiksi kahdessa päivässä. Enää ei tarvitse kuin odottaa lumien sulamista, että\npäästään vetämääntyöhanskoja käteen!


Mimmin talli, omavaraisuutta ja tilamyyntiä, Kauhajoki\nMimmin tallin -elämää, eläimiä ja omavaraisuutta\nTallin talvituulahduksia Joulukuu 2018\nPitkästä aikaa tännekin jotain kirjoittelen kun tämä päivitys ei tahdo toimia.\nTallilla elo jatkuu normaalina. Lampaat siirtyneet lampolaan ja kerittynä sekä astutusryhmät tehtynä. Pässeille isäntä sai laitettua vanhaan navettaan omat tilat joissa kahdessa ryhmässä asuvat. Nyt lampaiden kanssa on kasvamassa niiden kodinturvajoukot eli 2 laumanvartijapentua. Ihania valkoisia nappisilmiä.\nKohta vuosi sitten poistui meidän vanha poni Susa jota on kyllä hirmuinen ikävä. Pari kuukautta myöhemmin emännän isä kuoli yllättäen. Kovasti tuntui elämä koettelevan. Jollain sinnillä vaan eteenpäin mentävä vaikka monet itkut tuli mm lypsyllä vuohien kylkeen.\nKeväällä syntyi muutama kili ja eka poika sai Paappa nimen, kun P vuosi oli. Kilit muuttivat kaikki uusiin koteihin.\nIssikka Tripalla pääsee talutusratsastukselle.\nKouluryhmä pääsi Sonjalla jonka selkään sai kaikki halukkaat mennä.\nKanarintamalla tuli uusia sääntöjä säilyttäjäohjelmaan ja näin ollen mut poistettiin, koska haluan pitää monia rotuja näytillä. Maatiaiset säilyy silti omana parvenaan kuten tähänkin asti, niitä onkin n.20 kanaa ja muutama kukko.\nLampaathan meillä kasvaa kesällä isoilla laitumilla ja sisällä on myös runsaasti tilaa joten jos liha kiinnostaa niin ottakaa yhteyttä. Silloin tällöin saattaa käsin kehrättyä lankaa löytyä tai sitten tilattuna. Lemmikkien karvat jalostuu langaksi täällä. Samaa lankaa ei kaupasta löydy.\nEdelleen käyn mm koiran tai kanojen kanssa vierailuilla sekä kehruunäytöksiä pitämässä. Loistava tilaisuus olisi koulun käsityö tunnilla näyttää miten sitä lankaa on ennen muinoin tehty.\nTäällä ei hiljennytä talveksi vaan aikoja voi varata vaikka läksyjen tekoon kanalassa. Eläintoiminnalla on erittäin positiiviset vaikutukset hyvinvointiin. Vuohiretkiä ja muuta toimintaa voi liittää vierailuun.\nSeuratkaa tallia facessa ja instragramissa. Jättäkää kommenttia niitä lukisin mielelläni\nMimmin tallin logo Niffen kädenjälkeä\nEn saanut logoa reunaan joten tässä uudella tekstillä\nVirkistystä ja hyvinvointia luonnosta ja eläimistä lähde vuohilenkille. Lenkki toteutetaan tarvittaessa iltaisin ennen pimeää. Syyslomalla vko 42 myös päivällä. Reippailua maaseudulla ja metsässä. Eläinavusteista hoivapalvelu toimintaa kaikkien saatavilla. Villavirkistys ja vuohilenkki kumpaakin mahdollista varata. Ota yhteys Mirvaan o4o924646\nKeväälle villavirkistys aikoja varattavissa\nTervetuloa rapsutteleen varatulla ajalla tai muuten vain nuuhkimaan tai seuraamaan eläinten touhuja. Lapsille voidaan järjestää myös talutusratsastusta. Myynnissä vuohenmaitoa ja kotikanalan munia (kanan- ankan-kalkkunan- ja viiriäisenmunia).\nSoita nolla400924656 Mirva\nTallin väki muuttanut toiseen paikkaan heikkilänkylästä. Munia ja vuohenmaitoa löytyy jatkossa ikkeläjärveltä, samasta puhelinnumerosta saa lisätietoa. Karitsoja odotetaan syntyväksi huhtikuulla 2015 eminä suomenlampaita ja isä-pässinä ahvenanmaanlammas. Uuhikaritsat tulee myyntiin rekisteröityinä ja rekisteröidylle tilalle jossa joo ennestään lampaita tai väh kaksi karitsaa.\nKuva Sirkku Ylikoski joka teki jutun vuohenvierailusta vanhustentalolla. Kyseinen juttu on ollut Lammas & Vuohi lehdessä. Olen Suomen vuohiyhdistyksen toiminnassa mukana.\nViimeisen päivityksen jälkeen ei ole täällä saanut päivitettyä. Koitetaan jos nyt saisi edes Lauri pässin ilmoituksen: pian 6kk ikäinen pässipoika kotia vailla. Video kertokoon Laurin puolesta :) Lauri ja poika\n12.7 sai Viola ranskanluppa poikasia joista muutama vapaana ja luovutus 13.9\n14.7 Jatta-vuohi pyöräytti heti puolenyön jälkeen tytön ja pojan. Kilit alkoivat reippaasti syömään ja koittivat pomppiakin heti puolen tunnin ikäisinä. Tyttökili Lilja muutti merijärvelle kotieläinpiha onnentähteen. Pukkikili Lars muutti kouvolaan.\n31.7 pitkän odotuksen jälkeen Justiina teki myös tytön ja pojan. Hirveen ukkosmyrskyn jälkeen talliin mennessä oli kuivat kilit vastassa. Tyttö Lilla muutti Liljan kanssa onnentähteen ja Lennart jäi kauhajoelle.\nSissi-varsa kasvanut hurjasti. Kirmailee laitumella pukkihyppelyä ja kiusailee muita hevosia.\nPiha ei ole ollut enää koulunavauksen jälkeen auki tiettyinä päivinä ja nyt viime aikojen vesisateet on saaneet tarhat niin kuralle ettei ole ollut mieltä ottaa vieraita vastaan. Vuohenmaitoa on ollut jonkin aikaa saatavilla runsaasti :)\nLilja ja Lars\nLilla ja Lennart\nLuukas ja Sissi heppa\nInka-kuttu kävi kyseleen emäntää lypsylle <3\nHelteet ja eläimet\nNyt sitten iski kunnon kesähelteet tänne suomeen ja aika tekemättömiä ovat eläimet. Notkuvat paikoillaan. Tiistaina vietettiin iloista iltapäivää Mll kauhajoen kanssa, arviolta reilut 60 ihmistä taisi käydä. Harmittavasti unohtui vieraskansio laittaminen näkyvälle paikalle. Koulukeskuksen 6c luokka piti kahvilaa.\nErkki-hepo muutti keskiviikkona uuteen kotiinsa ja näyttihän se olevansa heti kotona <3.\nMeidän vahtikolmikko, pari kissaa puuttuu vielä kuvasta :D\nKivaa ku on omasta takaa maitoa ja mansikoita :P. Herkkuna oli kotijuusto ja mansikoita sekä vaniljakastiketta (se oli toki kaupasta)\nSissi-varsa jo kovasti kasvanut viikon päästä kuukauden ikäinen. Kuvassa myös meidän Kersa-varsa 1v. Ystäväni poikkesi katsomaan meitä ja karvaisia :)\nTipu juhannuksena kuoriutunut on hauskoja kavereita. Näitä ei joka olkapäällä istuskele.\nLady 4,5kk, on oppinut hyville herkuille mitä oma tila tuottaa. Raksut meinaa jäädä kuppiin, kun pitää pakastimen ääressä kerjätä :D\ntiloja ympäri suomen ja ihana verkkokauppa\nTalli myös facessa\nHevosen luonnonmukainen ruokinta\nBetter choice yrttejä\nHarrintie 61, 61800 Kauhajoki nolla400924656\nkuvia ei saa kopioida. Teema: Vesileima. Sisällön tarjoaa Blogger.


Otuksen saavutettavuustutkimus pent... by SYL 423 views\nTommi Laitio hoas_laboratorio_21_09_11 by SYL 546 views\nProject plan mon_2010-11_final by SYL 521 views\nMatkaraportti mong 2007_lopullinen_um by SYL 388 views\nToimintasuunnitelma 2012 lausuntoki... by SYL 1459 views\n2006 jatkohankke kyp by SYL 480 views\n1. OpetusministeriöUndervisningsministerietKorkeakoulujenkansainvälistymisstrategia2009–2015Opetusministeriön julkaisuja 2009:21\n2. ”Parhaillaan on käynnissä Suomen korkeakoulu-järjestelmän rakenteellinen kehittäminen. Uudis-tuksilla tiivistetään korkeakouluverkkoa entistävahvempien ja laadukkaampien korkeakoulu-yksiköiden kehittämiseksi. Strategiakauden aikanauseat korkeakoulut yhdistyvät tai kehittävät muutenyhteistyörakenteitaan. Tavoitteena on, että uudetkorkeakoulurakenteet ovat pääosin käytössävuonna 2012.”Yliopistot vuonna 2008OPISKELIJATLäsnäolevia perustutkinto- Lapin yliopistoopiskelijoita yhteensä 126 000Läsnäolevia jatko-opiskelijoita 19 000TUTKINNOTAlempia korkeakoulututkintoja 13 876Ylempiä korkeakoulututkintoja 21 825 Oulun yliopistoLisensiaatin tutkintoja 425Tohtorin tutkintoja 1 526HENKILÖKUNTAOpetus- ja tutkimushenkilökunta* 13 317Muu henkilökunta* 17 548 Vaasan yliopisto*Opetus- ja tutkimushenkilökunta ei sisällä Kuopion yliopistolaskennallisen tuntiopetuksen henkilö- Joensuun yliopistotyövuosia eikä tutkijakoulupaikkoja, nämäsisältyvät muun henkilökunnan lukuihin Jyväskylän yliopisto Tampereen yliopisto Tampereen teknillinen yliopisto Turun yliopisto Åbo Akademi Lappeenrannan Turun kauppakorkeakoulu teknillinen yliopisto Helsingin yliopisto Teknillinen korkeakoulu Helsingin kauppakorkeakoulu Svenska handelshögskolan Kuvataideakatemia Sibelius-Akatemia Taideteollinen korkeakoulu Teatterikorkeakoulu\n3. Korkeakoulujenkansainvälistymisstrategia2009–2015Opetusministeriön julkaisuja 2009:21Opetusministeriö • Koulutus- ja tiedepolitiikan osasto • 2009Undervisningsministeriet • Utbildnings- och forskningspolitiska avdelningen • 2009\n4. OpetusministeriöKoulutus- ja tiedepolitiikan osastoKorkeakoulu- ja tiedeyksikköMeritullinkatu 10, HelsinkiPL 4, 00023 Valtioneuvostowww.minedu.ﬁTaitto: Station MIR OyYliopistopaino, Helsinki, 2009ISBN: 978-952-485-715-4 (nid.)ISBN: 978-952-485-716-1 (PDF)ISSN: 1458-8110 (Painettu)ISSN: 1797-9501 (PDF)Opetusministeriön julkaisuja 2009:21\n5. Sisältö Saatteeksi 4 Strategian valmistelu 6 Uudistetun korkeakoululaitoksen kansainvälistymisen strategiset valinnat 9 Kansainvälistymisen haasteet ja mahdollisuudet 12 Kansainvälistyminen ja korkeakoululaitoksen uudistus 231. Aidosti kansainvälinen korkeakouluyhteisö 262. Laadun ja vetovoiman lisääminen 333. Osaamisen vienti 394. Monikulttuurisen yhteiskunnan tukeminen 445. Globaali vastuu 49 Strategian toimeenpano ja seuranta 52\n6. Saatteeksi Suomen kansallisen menestysstrategian kestävä ydin on panostus tietoon ja osaamiseen. Kansainväliset vertailut ja arvioinnit ovat osoittaneet, että laadu- kas koulutus- ja tutkimusjärjestelmä on merkittävä vahvuutemme ja kilpailuetu. Korkeakoulut ovat vai- kuttaneet myönteisesti yhteiskunnan uudistumiseen ja talouden ja tuottavuuden kehitykseen. Globaa- lissa toimintaympäristössä korkeakoulujen merki- tys korostuu. Kilpailu perustuu entistä enemmän markkina-asemien ja pääomien lisäksi koulutettuun työvoimaan ja tutkimusresursseihin. Uuden tiedon ja osaamisen tuottaminen ja niiden monipuolinen hyödyntäminen ovat menestyksemme perusta myös tulevaisuudessa. Maailmantalouden epävarmuuksien vuoksi on entistä tähdellisempää pitää huolta näistä hyvinvoin- timme ja vaurautemme kotimaisista perustekijöistä. Hallitus on käynnistänyt vuosikymmeniin mittavim- man korkeakoulu-, tutkimus- ja innovaatiojärjes- telmän uudistuksen. Yliopistojen taloutta, hallintoa ja ohjausta uudistetaan ja korkeakoulujärjestelmän rakenteita, tutkijankoulutusta, tutkijanurajärjes- telmää, infrastruktuureja ja rahoitusta kehitetään. Korkeakoulujen asemaa innovaatiojärjestelmässä vahvistetaan. Hankkeilla on yhteinen päämäärä. Tarkoitus on huolehtia siitä, että kansalaisten hyvin- vointi lisääntyy, taloutemme kilpailukyky paranee ja kulttuuri, luovuus ja sivistys vahvistuvat. Globalisaation oloissa Suomen on huolehdittava kansallisten vahvuuksien kehittämisestä kansainväli- sen yhteistyön kautta. Suomi on aktiivinen toimija eurooppalaisessa korkeakoulu- ja tutkimusyhteistyös- sä, mutta toisaalta monet tutkimukset ja vertailut4\n7. osoittavat kuitenkin, että Suomen korkeakoulu-, kun samanaikaisesti kehitetään liikkujille tarjottaviatutkimus- ja innovaatiojärjestelmän keskeisiä heik- palveluita, opintoprosesseja, tutkijanuria, rekrytoin-kouksia on vähäinen kansainvälisyys. Suomessa on tia, tiedotusta, infrastruktuureja sekä opiskelu- javähän ulkomaisia opiskelijoita, tutkijoita, opettajia tutkimusympäristöjä. Ulkomaisten osaajien ja tut-ja ulkomaista tutkimus- ja kehitysrahoitusta. Opis- kimusrahoituksen houkutteleminen Suomeen, läpi-kelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuus ulkomaille on murto koulutusviennissä, maahanmuuttajien asemanvähentynyt. Suomen vetovoima teollisen tuotannon parantaminen ja palvelurakenteiden kehittäminenja huipputekniikan sekä osaajien työympäristönä on puolestaan edellyttävät ministeriöiden, elinkeino-riittämätön. Toisaalta koulutus- ja tutkimusjärjestel- elämän, alueellisten toimijoiden ja rahoittajaorgani-mämme maailmalla nauttima hyvä maine osoittaa, saatioiden yhteistyön tiivistämistä. Korkeakoulujenettä globalisaatioon ja kansainvälistymiseen sisältyy kansainvälistäminen on kansallinen projekti.paljon käyttämättömiä mahdollisuuksia. Näistä syistä Luovat ja innovatiiviset yksilöt ovat pohja menes-hallitusohjelmaan kirjattiin, että korkeakoulutuksen tymiselle. Korkeakoulu-uudistus antaa korkeakou-kansainvälistymiselle luodaan kansallinen strategia. luille itselleen paljon vastuuta ja toimintavapauksia.Hallitusohjelmassa korostetaan opiskelijoiden, opet- Opetusministeriö on sitoutunut luomaan korkea-tajien ja tutkijoiden kansainvälisen liikkuvuuden kouluille toimintapuitteet, jotka mahdollistavatlisäämistä. Korkeakoulujen on entistä selvemmin korkeakoulujen entistä aktiivisemman toiminnanotettava toiminnassaan huomioon globaalit muutos- globaaleissa arvoverkoissa ja kansainvälisessä koulu-tekijät ja kyettävä hyödyntämään niiden tarjoamia tus- ja tutkimusyhteistyössä.mahdollisuuksia. Nyt valmistunut strategia antaa suunnan korkea-koulujen kansainvälistymiskehitykselle lähivuosina.Strategiassa on määritelty tahtotila ja tavoitteet vuo-delle 2015 sekä keskeiset keinot ja politiikkatoimettavoitteisiin pääsemiseksi. Strategian kärjiksi valittiinaidosti kansainvälinen korkeakouluyhteisö, laadun Helsingissä 27.1.2009ja vetovoiman lisääminen, osaamisen vienti, moni-kulttuurisen yhteiskunnan tukeminen ja globaalinvastuun edistäminen. Strategiassa on yhteensä ylikolmekymmentä konkreettista toimenpidettä. Yh-dessä korkeakoulureformin muiden toimien kanssane muodostavat toisiaan vahvistavan kokonaisuuden. Henna VirkkunenKunnianhimoiset liikkuvuustavoitteet saavutetaan, Opetusministeri 5\n8. Strategian valmistelu Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategian laati- minen sisältyy pääministeri Matti Vanhasen II halli- tuksen ohjelmaan. Valtioneuvoston koulutuksen ja tutkimuksen kehittämissuunnitelmassa vuosille 2007–2012 täsmennetään hallitusohjelmaa ja lin- jataan korkeakoulujen kansainvälistymisen paino- pisteitä. Opetusministeriö vastasi korkeakoulujen kansain- välistymisstrategian valmistelusta. Strategiaa laadit- tiin avoimella ja vuorovaikutteisella työskentelytaval- la. Strategian laatimista varten kerättiin näkemyksiä korkeakoulujen opiskelijoilta ja henkilöstöltä sekä elinkeinoelämältä ja muilta sidosryhmiltä. Keväällä 2008 toteutettiin verkkopohjainen kaikille avoin konsultaatio, jossa yli 1200 vastaajaa esitti näkemyk- siään korkeakoulujen kansainvälistymisestä.(1 Tämän lisäksi järjestettiin kuusi temaattista työpajaa, joissa keskusteltiin kansainvälistymisen keskeisistä kysy- myksistä ja ideoitiin toimenpide-ehdotuksia. Työpa- joihin osallistui 130 asiantuntijaa. Strategiaprosessin loppuvaiheessa syksyllä 2008 järjestettiin lausunto- kierros, jossa noin 80 lausunnonantajaa esitti näke- myksensä strategiasta. Strategiaprosessin aikana jär- jestettiin kaksi aihetta käsitellyttä seminaaria. Lisäksi hankkeen verkkosivustolla kansainvalistymisstrategia. ﬁ julkaistiin materiaalia ja uutisia strategian valmiste- lun etenemisestä. Strategian valmisteli opetusminis- teriön sisäinen projektiryhmä. (1 Julkaisussa esitetyt lainaukset ovat avoimen Kuva: David Trood / Gorilla konsultaation vastauksia.6\n11. Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategia 2009–2015 Uudistetun korkeakoululaitoksen kansainvälistymisen strategiset valinnat Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategia asettaa kansainvälistymisen tavoitteet uudistuvalle korkea- koululaitokselle (1 ja esittää konkreettisia toimen- piteitä, jotka tukevat näiden tavoitteiden saavutta- mista. Parhaillaan on käynnissä useita uudistuksia, joilla tähdätään siihen, että Suomessa olisi nykyistä vah- vempi, laadukkaampi ja kansainvälisesti vetovoimai- sempi korkeakoululaitos, korkeatasoinen tutkijakou- lutus ja tutkijakunta sekä maailmanluokan tutkimus ympäristöjä. Kansainvälisen toimintaympäristön muutokset ja yhteiskunnan monikulttuuristuminen luovat uusia odotuksia korkeakouluille. Tämä strate- gia pyrkii vastaamaan näihin haasteisiin ja tukemaan korkeakoulujen omia toimia kansainvälisyyden vah- vistamiseksi. Suomen houkuttelevuutta liiketoiminta-, työ- ja elinympäristönä on vahvistettava. Korkeakoulu-, tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän kansainvälisty- minen on yhteiskunnan uudistumisen ytimessä. Korkeakoulujen kansainvälistyminen edistää ympä- röivän yhteiskunnan ja elinkeinoelämän monipuolis- tumista, kansainvälistä verkostoitumista, kilpailu- ja 1) Kansainvälistymisstrategiassa korkeakoulun käsitettä käytetään samassa merkityksessä kuin Suomen voimassa olevassa lainsäädännössä. Kun puhutaan korkeakouluista, tarkoitetaan sekä ammattikorkeakouluja että yliopistoja. Vastaavasti korkeakoululaitoksella ja korkeakoulujärjestelmällä tarkoitetaan ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen muodostamaa kokonaisuutta.Kuva: Fennopress 9\n12. Korkeakoulujen kansainvälistymis- strategia linjaa korkeakoulujen kansainvälistymisen suunnan vuosille 2009–2015. Se nostaa kansain- välistymiselle viisi päätavoitetta: Aidosti kansainvälinen korkeakouluyhteisö Suomalainen korkeakoulutus antaa valmiudet työskennellä kansainvälisessä toimintaympäristössä. Korkeakoulujen henkilöstön kansainvälinen kokemusinnovaatiokykyä sekä kansalaisten hyvinvointia, osaa- ja kansainväliset yhteydet parantavatmista ja sivistystä. tutkimuksen ja opetuksen laatua sekä Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategia kyt- tukevat opiskelijoiden kansainvälistymistä.keytyy keväällä 2007 työnsä aloittaneen hallituksen Korkeakoulut tarjoavat korkeatasoistalaajaan korkeakoululaitoksen ja julkisen tutkimusjär- vahvuusalueilleen keskittyvää vieraskielistäjestelmän uudistusohjelmaan. Tärkeimmät hankkeet opetusta sekä hyödyntävät aktiivisesti kansainvälisen yhteistyön mahdollisuuksiaovat yliopistolaitoksen uudistaminen, ammattikor- erityisesti EU- ja pohjoismaisessakeakoululain tarkistaminen, korkeakoulujen raken- yhteistyössä. Ulkomaisten opettajien,teellinen kehittäminen, kansallinen innovaatiostrate- tutkijoiden sekä tutkinto-opiskelijoidengia, kansallinen tutkimusinfrastruktuuripolitiikka ja määrä on noussut vuoteen 2015 mennessäneliportainen tutkijanurajärjestelmä. Toimintaympä- merkittävästi ja korkeakoulut ovat aidostiristössä tapahtuneet muutokset edellyttävät korkea- kansainvälisiä opiskelu- ja työyhteisöjä.koulujen kansainvälistymiskehityksen vauhdittamistasekä voimavarojen lisäämistä ja kohdentamista kor- Korkeakoulujen laadunkeakoulujen kehittämisen ja proﬁloinnin kannalta ja vetovoiman lisääminenkeskeisille alueille. Korkeakoulujen kansainvälisty-misstrategian tarkoitus on käsitellä kootusti hallituk- Suomalaiset korkeakoulut ovat kansain-sen korkeakoululaitokseen kohdistuvien uudistusten välisesti tunnettuja ja vetovoimaisiakansainvälistä ulottuvuutta ja käynnistää muita opiskelu-, tutkimus- ja työympäristöjä. Kansainvälisesti verkottuneet korkeakoulutkehittämislinjauksia tukevia ja täydentäviä toimenpi- tukevat yhteiskunnan kansainvälistymistä,teitä. Konkreettiset toimenpiteet kohdistuvat korkea- kilpailukykyä ja hyvinvointia. Lahjakkaatkoulujen kansainvälistymisen esteiden ja heikkouksi- ulkomaiset opiskelijat ja tutkijat valitsevaten poistamiseen sekä korkeakoulujen kansainvälisen suomalaiset korkeakoulut laadukkaanyhteistyön toimintaedellytysten vahvistamiseen. koulutuksen ja tutkimuksen sekä Tavoitteena on luoda Suomeen kansainvälisesti suomalaisen työelämän tarjoamien mahdollisuuksien houkuttelemina.vahva ja vetovoimainen korkeakoulu- ja tutkimus- Toimivat palvelut tukevat Suomeenyhteisö, joka edistää yhteiskunnan kykyä toimia tulemista ja jäämistä.avoimessa kansainvälisessä ympäristössä, tukee moni-kulttuurisen yhteiskunnan tasapainoista kehitystä ja Kuva: Helena Inkeri/ Gorillakantaa vastuuta globaalien ongelmien ratkaisemises-ta. Suomalaisten korkeakoulujen kansainvälistymistävahvistamalla parannetaan korkeakoulutuksen jatutkimuksen laatua.10\n13. Osaamisen viennin edistäminenSuomalaiset korkeakoulut ovat kiinnostaviaja luotettavia yhteistyökumppaneita, jotkatekevät korkeatasoista ja eri osapuoliahyödyttävää kansainvälistä tutkimus-, Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategian tavoit-koulutus- ja kulttuuriyhteistyötä.Korkeakoulutus ja osaaminen on teet ja peruslinjaukset koskevat koko korkeakou-kansallisesti merkittävä vientituote. lulaitosta. Ammattikorkeakouluilla ja yliopistoilla on osin erilainen kansainvälistymisen proﬁili. Monikulttuurisen Kansainvälistymisen muodot ja keinot vaihtelevat yhteiskunnan tukeminen koulutus- ja tutkimusaloittain. Korkeakoulut mää- rittelevät kansainvälisen toiminnan painopisteensäKorkeakoulut toimivat aktiivisesti osana kokonaisstrategioitaan kansallisen strategianmonikulttuurisen korkeakouluyhteisön ja tavoitteiden pohjalta. Korkeakoulut painottavat kan-kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi. sallisen strategian toimenpiteitä omien proﬁiliensaMaahanmuuttajataustaiset sekä mukaisesti ja määrittelevät itse tärkeimmät strategisetSuomeen saapuvat ulkomaisetvaihto- ja tutkinto-opiskelijat, opettajat, kumppanuutensa.tutkijat sekä muu korkeakoulujen Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategian to-ulkomainen henkilöstö ovat voimavara, teuttaminen edellyttää korkeakoulujen, useidenjoka tukee kotikansainvälistymistä. ministeriöiden, rahoittaja- ja tukiorganisaatioiden,Maahanmuuttajataustaisten osuus elinkeinoelämän ja alueellisten toimijoiden yhteis-korkeakoulutettavista vastaa heidän työtä. Konkreettisissa toimenpiteissä päähuomio onosuuttaan koko väestöstä. toimissa, joiden toimeenpanosta opetusministeriön hallinnonala on päävastuussa. Opetusministeriö edis- Globaalin tää strategian tavoitteiden toteutumista paitsi kan- vastuun edistäminen sallisissa yhteyksissä myös toimimalla aloitteellisesti Euroopan unionissa, OECD:ssä, Unescossa ja muissaSuomalaiset korkeakoulut käyttävät korkeakoulujen kansainvälistä yhteistyötä ja verkot-tutkimustaan ja asiantuntemustaan tumista tukevissa järjestöissä.globaalien ongelmien ratkaisemiseenglobaalien baja kehitysmaiden oman osaamisenvahvistamiseen. Korkeakoulujen toimintarakentuu eettisesti kestävälle pohjalle jatukee opiskelijoiden valmiuksia toimiaglobaalissa ympäristössä ja ymmärtääoman toiminnan globaaleja vaikutuksia. vaikutuksia. ia a 11\n14. Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategia 2009–2015 The situation is good in my view, but Finland has a high potential to Kansainvälistymisen establish an even more competitive higher education system. haasteet ja mahdollisuudet - Yliopistotutkija Viimeisten 10-15 vuoden aika- Suomen korkeakoulut ja na on tapahtunut Suomessa merkittävää avartumista moni- tutkimus ovat kansainvälistyneet kulttuurisuuden ja kansain- välistymisen alueella niin ajat- Kansainvälistyminen on jo pitkään ollut Suomen telussa kuin asenteissakin. tiede- ja korkeakoulupolitiikan päätavoitteita ja - Yliopistotutkija korkeakoulujen omien strategioiden ytimessä. Pitkäjänteiset panostukset korkeakoulutukseen sekä tutkimus- ja kehitystoimintaan ovat johtaneet siihen, että maamme korkeakoulujen ja tutkimuk- sen taso on noussut ja kansainvälinen yhteistyö lisääntynyt. Suomi on menestynyt hyvin kansain- seksi. Erasmus-ohjelman opettajavaihdossa Suomi välisissä koulutuksen, tutkimuksen, teknologian on kärkimaita. Euroopan unionin koulutus- ja ja innovaatiotoiminnan vertailuissa. Suomen kor- tutkimusohjelmista on kanavoitunut suomalaisille keakoulujen ja tieteen kansainvälistymistä 1990- toimijoille maksuosuuttamme enemmän rahoi- luvulta kuvaavat seuraavat havainnot: tusta. Suomalaisten tutkijoiden yhteisjulkaisujen määrä muiden EU-maiden tutkijoiden kanssa• Suomessa on aiempaa enemmän merkittäviin kaksinkertaistui vuosina 1995–2005. kansainvälisiin tutkimus- ja osaamisverkostoihin kytkeytyneitä huippuluokan tutkijoita, tutkimus- • Suomen korkeakoulut ovat kiinnittyneet euroop- ryhmiä ja laitoksia. Yliopistot ja Suomen Akate- palaisiin yhteistoimintarakenteisiin. Korkeakou- mia ovat edistäneet huippututkimusta ja Suomen lumme ovat ensimmäisten joukossa toteuttaneet tieteen kansainvälistä näkyvyyttä omilla aloitteil- Bolognan prosessiin kuuluvat uudistukset, joilla laan. Asukaslukuun ja bruttokansantuotteeseen tähdätään eurooppalaiseen korkeakoulualueeseen. suhteutettuna Suomi on suurimpia tieteellisten julkaisujen tuottajia maailmassa. • Korkeakoulut osallistuvat aktiivisesti Nordplus- liikkuvuusohjelmiin, pohjoismaisten maisterioh-• Suomi on ollut aktiivinen toimija eurooppalaisessa jelmien rakentamiseen sekä tiivistyvään Pohjois- korkeakoulu- ja tutkimusyhteistyössä. Erasmus- maiden tutkimus- ja innovaatioyhteistyöhön. koulutusohjelma on ollut Suomelle menestys. EU:n koulutusohjelmien kansallisesta toimeen- • Ulkomaisten opiskelijoiden kiinnostus korkeakou- panosta vastaavasta Kansainvälisen liikkuvuuden lujamme kohtaan on kasvanut. Ulkomaisten tie- ja yhteistyön keskuksesta CIMOsta on tullut teellistä jatkotutkintoa suorittavien opiskelijoiden Kuva: Ulf Isacson / Gorilla kansainvälisesti tunnettu ja arvostettu yhteistyö- osuus on kasvanut kaikilla tieteenaloilla. Korkea- kumppani. Suomesta ulkomaille lähtevien vaih- koulut ovat pääosin saavuttaneet vuosituhannen to-opiskelijoiden määrä on kymmenen viimeksi alussa asetetut ulkomaisten tutkinto-opiskelijoiden kuluneen vuoden aikana kasvanut yli nelinkertai- määriä koskevat tavoitteet.12\n15. Kansainvälistyminen onedennyt hyvin ja korkeakoulutovat kehittäneet palvelujaan.- Yliopiston hallinnon edustaja 13\n16. Suomalaisten korkeakoulujen substanssiosaaminen on keski- määrin hyvä, mutta toimimista kansainvälisessä toiminta- ympäristössä vasta harjoitellaan. - Ammattikorkeakoulututkija• Suomen menestyminen PISA-tutkimuksessa sekä välisissä kilpailukykyä ja tietoyhteiskuntakehitystä kilpailukyky- ja innovaatiovertailuissa ovat lisän- arvioivissa vertailuissa on ollut laskusuunnassa. neet koulutuksemme ja tutkimuksemme näky- Uhkana on, että Suomen korkeakoulut menettä- vyyttä maailmalla. Nousevat taloudet ja kehittyvät vät asemiaan kiinnostavana yhteistyökumppanina. maat ovat osoittaneet kasvavaa kiinnostusta vah- vistaa omaa koulutus- ja tutkimuskapasiteettiaan • Suomi kuuluu aivovuodosta kärsivien OECD- yhteistyössä suomalaisten toimijoiden kanssa. maiden vähemmistöön. Suomesta muuttaa ulko- maille enemmän korkeasti koulutettuja kuin heitä• Korkeakoulut ovat lisänneet vieraskielistä tut- muuttaa ulkomailta Suomeen. kintoon johtavaa koulutusta. Englanninkielinen opetustarjonta on korkeakoulutuksemme kokoon • Olemme tutkijoiden, opettajien ja opiskelijoiden nähden poikkeuksellisen laajaa. liikkuvuudessa jäljessä suuria tiedemaita, mutta myös pieniä kehittyneitä maita.• Korkeakoulut ovat tehostaneet kansainvälistymis- tä tukevaa yhteistyötään. Tästä ovat osoituksena • Korkeakoulujemme henkilökunnassa on vähän mm. ammattikorkeakoulujen PINNET-verkosto, ulkomaisia tutkijoita, opettajia ja henkilöitä, joilla pääkaupunkiseudun HERA-yhteistyö sekä lukui- on kansainvälinen koulutus- tai tutkimustausta. sat muut valtakunnalliset, alueelliset ja paikalliset hankkeet. • Opiskelijoiden kiinnostus suorittaa opintoja ulkomailla on vähentynyt. Yliopistojen opettajien Mutta kilpailijoihin verrattuna ja tutkijoiden vierailut ulkomailla ovat useimmilla vähäinen kansainvälisyys on aloilla olleet laskussa vuosituhannen alusta yhä heikkouksiamme lähtien. Saavutetusta edistyksestä huolimatta Suomen • Suomessa asuvien ulkomaalaistaustaisten ihmisten korkeakoulu- ja tutkimusjärjestelmän keskeisiä osaamista ja kulttuurien tuntemusta ei ole osattu heikkouksia on edelleen kilpailijoihin verrattuna hyödyntää Suomen kulttuuria ja korkeakoululai- vähäinen kansainvälisyys. Suomi on rakentanut tosta rikastavana voimavarana. osaamistaan ja menestystään hyvin vahvasti omin voimin. Kansainvälistymiskehitys on ollut toi- • Maahanmuuttajat suorittavat vähän korkeakou- mintaympäristön muutokseen ja globalisaation lututkintoja Suomessa. Maahanmuuttajien työt- kehitykseen verrattuna hidasta ja joillakin aloilla tömyysaste on yli kaksinkertainen kantaväestön kokonaan pysähtynyt. Menestymisemme kansain- työttömyysasteeseen verrattuna.14\n17. Kansainvälistymistä ei mielletä riittävän tärkeäksi henkilöstön keskuudessa.I do not feel there is a place for - Ammattikorkeakoulun johtome as a teacher or a professorat the university unlessI speak Finnish very well.- Yliopistotutkija • Kotimaisten kielten ja kulttuurin opetukseen ul- keakoulujen ja koko järjestelmän sekä kansakunnan komaisille opiskelijoille ja henkilökunnalle ei ole kannalta. Korkeakoululaitoksen ja tieteen kansain- kiinnitetty riittävästi huomiota. välistyminen on tärkeää erityisesti seuraavista syistä: • Korkeakoulumme eivät ole päässeet mukaan no- • Omat henkiset ja taloudelliset voimavaramme peasti kasvaville koulutusmarkkinoille. Osaamisen ovat rajalliset ja merkittävä osa tarvitsemastamme vienti ja ammattimainen markkinointi ovat vasta tiedosta tuotetaan ulkomailla. alkuvaiheessa. • Kansainvälinen yhteistyö on keino parantaa laatua, • Ulkomailla työskenteleviä suomalaisia tutkijoita ja poistaa päällekkäisiä toimintoja ja koota kotimaisia asiantuntijoita ei ole riittävästi hyödynnetty Suo- ja ulkomaisia voimavaroja yhteisiin hankkeisiin. men tieteen ja korkeakoulutuksen edistämisessä. Oma huipputason osaaminen on välttämätöntä pyrittäessä vuorovaikutukseen johtavien globaalien • Suomi tunnetaan koulutukseen, tutkimukseen ja keskusten ja toimijoiden kanssa. innovaatioihin panostavana maana, mutta Suomi ei proﬁloidu riittävästi aloitteentekijänä kansainvä- • Korkeakouluilla on keskeinen merkitys talouden ja lisillä foorumeilla. yhteiskuntaelämän kansainvälistäjinä. Korkeakoulut vetävät puoleensa ulkomaista korkeasti koulutettua • Suomessa on vähän ulkomaisia suoria sijoituksia, työvoimaa ja ulkomaisia investointeja. Verkottu- ulkomaisten yritysten tutkimustoimintaa ja ulko- malla kansainvälisesti korkeakoulut vahvistavat maista tutkimus- ja tuotekehitysrahoitusta. toimialueensa kehityspotentiaalia, yleistä osaamisen tasoa, resurssipohjaa, kilpailu- ja innovaatiokykyä Miksi kansainvälistyä? sekä alueen elinkeinoelämän monipuolistumista. Tieteen kansainvälisyyttä on pidetty itsestäänsel- • Suomalaisen kulttuurin vaaliminen ja edistäminen vyytenä. Viime vuosikymmenten suuria muutok- osana maailman kulttuurien moninaisuutta kuu- sia ovat rajat ylittävän korkeakoulutuksen nopea luu sivistysvaltion koulutus- ja tutkimuslaitosten lisääntyminen, korkeakoulujärjestelmien integraa- tehtäviin. tio ja korkeakoulutuksen muotojen moninaistu- minen. Kansainvälisyyden vaatimus koskee aiem- paa enemmän kaikkia korkeakoulujen toimintoja. Sen hyötyjä voidaan tarkastella opiskelijoiden, opettajien, tutkijoiden, laitosten, yksittäisten kor- 15\n18. Kansainvälisyys ja kansainvälisen kehityksen tunteminen on pienen kansakunnan elinehto. - Yliopistotutkija • Kansainvälinen liikkuvuus antaa mahdollisuudet Korkeakoulujen sekä koulutus- ja tieteenalojen työskennellä ja verkostoitua oman alan huippujen välillä on merkittäviä eroja kansainvälistymisessä. kanssa, päästä osalliseksi heidän opetuksestaan ja Myös kansainvälistymisen esteet ja mahdollisuu- hyödyntää korkealaatuisia infrastruktuureja sekä det vaihtelevat. Korkeakouluyhteisön ja työelämän perehtyä uusiin tutkimusmenetelmiin, tutkimus- keskuudessa vallitsee kuitenkin yksimielisyys siitä, aloihin ja ideoihin. että korkeakoulumme eivät tarjoa opiskelijoille, tutkijoille, opettajille ja muulle henkilökunnalle • Ulkomainen tutkija- ja opettajakunta tuo muka- aidosti kansainvälisiä ja monikulttuurisia toiminta- naan uutta osaamista ja uusia vaikutteita korkea- ympäristöjä. koulujen toimintaan. Toimintaympäristö • Ulkomailla tapahtuva opiskelu ja työskentely muuttuu ja kilpailu kovenee parantavat liikkujan kielitaitoa ja työmarkkina- asemaa sekä lisäävät kulttuurien ja yhteiskuntien Korkeakoulujen kansainvälinen toimintaympäristö keskinäistä ymmärrystä. muuttuu nopeasti. Suomalaisten korkeakoulu- jen on kilpailtava yhä kovemmin säilyttääkseen • Monimuotoiseen kansainväliseen verkostoitumi- asemansa osaamisen ja uuden tiedon tuottajina, seen liittyy suuri määrä hiljaista tietoa, joka on siirtäjinä ja hyödyntäjinä. Korkeakoulujen ase- koulutuksen ja tieteen kehityksen sekä yhteiskun- maan vaikuttavat erityisesti tiedon tuotannossa tien uusiutumisen kannalta välttämätöntä. tapahtuneet muutokset, kansainvälinen osaajakil- pailu, demograﬁset muutokset, kansainvälistyvät • Kansainvälistyminen edistää yksilön henkistä työmarkkinat, opiskelijoiden ja tutkijoiden liikku- kasvua ja globaalin vastuun ymmärtämistä. vuuden lisääntyminen, tietoon ja osaamiseen liit- tyvien politiikkojen painoarvon kasvu, meneillään • Globaalien ongelmien ratkaiseminen edellyttää oleva Euroopan laajuinen korkeakoululaitoksen kansainvälistä yhteistyötä. modernisaatio sekä korkeakouluihin kohdistuvat odotukset globaalien ongelmien ratkaisemisessa. • Koulutuksen, tieteen ja teknologian globalisoi- tumiseen osallistuminen ja siihen vaikuttaminen • Tutkimus- ja innovaatiotoiminta kansainvälistyy. EU:ssa, OECD:ssä, Unescossa ja muilla kansain- Tutkimustiedon tuottaminen ja laaja-alainen välisillä foorumeilla on Suomen taloudellisten ja hyödyntäminen on entistä enemmän kollektii-Kuva: Fennopress kulttuuristen etujen mukaista. vinen ja kansainvälinen pyrkimys. Kymmenen 17\n19. Kansainvälisyys on olennainen osa kaikilla elinkeinoaloilla, ja myös sivistyksen ja kulttuurin kannalta. - Elinkeinoelämän edustaja viimeksi kuluneen vuoden aikana kansainvälisenä vaatioympäristöt ovat korkealaatuisia ja kansain- yhteistyönä kirjoitettujen julkaisujen määrä koko välisesti tunnettuja. Laatu houkuttelee laatua. maailmassa kolminkertaistui ja kansainvälisten Korkealuokkainen opetus ja tutkimus vetävät puo- patenttien osuus kaikista patenteista lähes leensa osaavia ihmisiä, tietoa, yrityksiä, sijoittajia kaksinkertaistui. ja juurruttavat näitä korkeakoulujen toiminta- alueille.• Kilpailu osaajista kiihtyy. Kansainvälinen yh- teistyö ja vuorovaikutus lisääntyvät, saavat uusia • Työperäinen maahanmuutto. Väestön ikääntyessä muotoja, tiivistyvät ja syvenevät. Tietoa ja uusia tarve houkutella työvoimaa ulkomailta kasvaa, ideoita tuotetaan yhä enemmän globaaleissa ver- ja kilpailu osaavista työntekijöistä kovenee. Tut- kostoissa. Korkeakoulut ovat kanavia globaaleihin kimus- ja kehitystyötä tekevän työvoiman osuus verkostoihin. Valtiot ja alueet kilpailevat tutki- työvoiman kokonaismäärästä kasvaa. Monet maat mus- ja koulutusjärjestelmillään osaajien ja yritys- ovat uudistaneet politiikkoja ja keinovalikoimia, ten sijoittumisesta. Monikansalliset suuryritykset joilla tähdätään tutkimus- ja kehitystyössä työs- tekevät tutkimus- ja kehitystyötä aiempaa enem- kentelevien ja muiden korkeasti koulutettujen män kotimaan ulkopuolella. maahanmuuton edistämiseen. Suomessa työ- voiman supistuminen alkaa aikaisemmin kuin• Nousevat taloudet. Kansainvälistymisen suun- kilpailijamaissa. Työperäisen maahanmuuton edis- tiin vaikuttaa entistä enemmän väkirikkaiden täminen ja Suomessa jo olevien maahanmuutta- kehittyvien maiden kuten Kiinan ja Intian no- jien koulutus ovat kansainvälistymisen kiireellisiä pea taloudellinen kasvu ja kytkeytyminen osaksi tehtäviä. maailmantaloutta. Teollinen tuotanto siirtyy pois OECD-alueelta. Myös palveluita ostetaan ja • Opiskelija-, tutkija- ja opettajakunnan rakenne alihankintoja tehdään yhä enemmän nousevista on muuttunut. Aikuisopiskelijoiden määrän li- talouksista. Maailmantalouden ja politiikan paino- sääntymisen ja tutkija- ja opettajakunnan ikäänty- piste on siirtymässä Aasiaan. Kiina ja monet muut misen vuoksi ulkomailla työskentelyn ja opiskelun nopeasti kasvavat taloudet lisäävät panostuksiaan järjestäminen on entistä haastavampaa. korkeakoulutukseen, tutkimukseen ja innovaatio- toimintaan. Suomen suhteellinen painoarvo kor- • Kansainvälisyyden perustaidot. Toiminta kansain- keakoulu- ja tiedemaana vähenee. välistyvässä työelämässä edellyttää kaikilta korkea- koulututkinnon suorittaneilta vuorovaikutustai- Kuva: Rodeo• Laadun merkitys korostuu. Osaajakilpailussa toja, hyvää kielitaitoa ja monipuolista kulttuurista menestyminen edellyttää, että tutkimus- ja inno- osaamista.18\n21. • Eurooppalainen tutkimus- ja korkeakoulupoli- sektorin tutkimuskumppanuuksia. Kansallisten tiikka. Euroopan unioni, suuret tiedemaat ja ke- tutkimusrahoittajien ohjelmapohjaista yhteistyötä hittyvät taloudet ovat asettaneet kunnianhimoisia tukevat rahoittajien keskinäiset verkostohankkeet, tavoitteita tutkimus- ja tuotekehitysinvestointien mm. ERA-NET- ja artikla-169 -hankkeet. lisäämiselle. Euroopassa on meneillään laajamit- tainen korkeakoululaitoksen modernisaatio, johon • Pohjoismainen yhteistyö tarjoaa korkeakouluille vaikuttavat kilpailu parhaiden yhdysvaltalaisten uusia keinoja vahvistaa osaamistaan muun mu- yliopistojen kanssa ja nousevien tiedemaiden assa NordForskin ja vuonna 2009 käynnistyvän haaste. Euroopan unionin Lissabonin strategiassa ilmasto-, energia- ja ympäristöalan pohjoismaisen on nostettu etualalle tietoon liittyvät politiikat. huippututkimushankkeen kautta. EU on asettanut tavoitteekseen osaamisen vapaan liikkuvuuden, jonka perustana ovat moderni kor- • Opiskelijaliikkuvuus ja koulutusvienti. Kansain- keakoululaitos, tieteellinen huippuosaaminen, välinen opiskelijaliikkuvuus nelinkertaistui kol- korkeatasoiset tutkimusinfrastruktuurit, tutkijoi- messa vuosikymmenessä. Liikkuvien opiskelijoi- den, opiskelijoiden ja korkeakoulujen henkilöstön den määrä kasvaa opiskelijoiden kokonaismäärää liikkuvuus, tutkintojen vastavuoroinen tunnus- nopeammin. Korkeakoulutuksen kysyntä kasvaa taminen, avoimet ja kilpailukykyiset tutkijoiden nopeasti kehittyvissä maissa, joissa kotimainen työmarkkinat, osaamisen siirto ja hyödyntäminen tarjonta ei vastaa kysyntää. Koulutuspalveluiden sekä tiedon vapaa saatavuus ja avoimet innovaatio- kaupasta on tullut monille maille tärkeä vientituo- ympäristöt. te. Perinteisen opiskelija- ja tutkijaliikkuvuuden rinnalle on syntynyt uusia muotoja kuten yliopis-• Eurooppalaiset tutkimuksen ja korkeakoulujen tojen sivukampukset, franchising, ulkomainen uudet rakenteet. Euroopassa on luotu viime vuo- tilauskoulutus, kahdenväliset koulutussopimuk- sina useita uusia rakenteita ja käynnistetty aloit- set, twinning, yhteistutkinnot, virtuaaliopetus ja teita eurooppalaisen tutkimuksen, koulutuksen ja yritysyliopistot. innovaatiotoiminnan vahvistamiseksi. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) verkot- • Kansainväliset suositukset, ohjeet ja suuntaviivat. taa korkeakouluja, tutkimuslaitoksia ja yrityksiä Liikkuvuuden lisääntyminen on tehnyt tarpeelli- osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avulla. Euroopan seksi kansainvälisten ohjeiden ja normien asetta- tutkimusneuvosto (ERC) tukee eurooppalaisen misen. Kansainvälisesti on jo hyväksytty ohjeistoa, perustutkimuksen laadun vahvistamista. Yhteiset jonka tarkoituksena on korkeakouluopiskelijoiden teknologia-aloitteet (Joint Technology Initiati- ja muiden osallisten suojelu heikkolaatuista koulu- ves, JTI) ovat yritysvetoisia yksityisen ja julkisen tustarjontaa ja virheellistä tietoa vastaan.20\n22. Suomessa ollaan liian varmoja siitä, että asiat osataan nimenomaan Suomessa tehdä hyvin. Euroopassa on monia väkiluvultaan pienempiä maita, joiden korkeakoulutus on tulevaisuudessa kilpailu- kykyisempää. - Ammattikorkeakoulun hallinnon edustaja• Vertailut ja rankingit. Kansainvälisillä vertailuilla ja erilaisilla ranking-listoilla on suuri koulutus- ja tiedepoliittinen merkitys. Ne vaikuttavat eri maiden Homogeenisen kulttuurin hymistelystä ja ihannoimisesta korkeakoulujen kuvaan maailmalla. Ranking-listat ja pitäisi päästä aitoon kansain- niihin liittyvä Yhdysvaltojen ja Euroopan korkeakou- välisyyden, kielitaidon ja moni- lujärjestelmien vertailu ovat olleet myös Euroopan kulttuurisuuden arvostamiseen ja merkityksen tunnistamiseen. komission korkeakoulutiedonantojen ja kehittämis- ehdotusten lähtökohtia. Monet teollisuusmaat ja - Yliopistotutkija kansainväliset järjestöt ovat käynnistäneet hankkeita, joiden tarkoituksena on kehittää vaihtoehtoja nykyään vaikutusvaltaisimmille, mutta monin tavoin puutteel- lisina pidetyille ranking-listoille.• Globaali vastuu. Globalisaatio muuttaa taloutta ja yhteiskuntaa. Korkeakoulujen edellytetään osallistu- van perustehtäviensä puitteissa koko maailmaa kos- kettavien ongelmien – kuten ilmastonmuutos, infek- tiotaudit, köyhyys, luonnonvarojen rajallisuus, ihmis- oikeusloukkaukset, sodat, terrorismi – analyysiin ja tieteellisesti perusteltujen ratkaisuvaihtoehtojen esittä- miseen. Kehittäessään uusia kansainvälisen yhteistyön muotoja korkeakoulut joutuvat punnitsemaan aiem- paa monipuolisemmin toimiensa maailmanlaajuisia vaikutuksia.• Kotimaisten kielten asema. Englannin kielen valta- asema kaupan, tieteen ja korkeakoulutuksen kielenä on vahvistunut. Anglosaksisen kielialueen ulkopuolel- la on kiinnitetty kasvavaa huomiota kotimaisilla kielil- lä tapahtuvaan opetukseen ja julkaisemiseen. Tieteen, kulttuurin ja yhteiskunnan kehityksen kannalta on välttämätöntä turvata koko väestölle tutkimuspohjai- sen tiedon saatavuus ja kulttuurisen kehityksen tuki. 21\n24. Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategia 2009–2015 Kansainvälistyminen ja korkeakoululaitoksen uudistus Kansainvälistyminen on osa Suomen julkisen tut- kimus-, innovaatio- ja korkeakoulujärjestelmän uudistusta. Valtioneuvosto on tehnyt tätä koskevat strategiset kehittämislinjaukset hallitusohjelmassa. Korkeakoulujen toiminnan tulee olla korkeal- la kansainvälisellä tasolla, jotta ne voivat toimia kansainvälisessä yhteistyössä ja houkutella parhaita osaajia Suomesta ja ulkomailta. Meneillään on usei- ta merkittäviä panostuksia ja uudistuksia, joiden avulla tähdätään entistä korkeatasoisempaan kor- keakoululaitokseen ja laadukkaisiin tutkimusympä- ristöihin: • Korkeakoulujen rakenteellisella kehittämisellä tiivis- tetään korkeakouluverkkoa nykyistä vahvempien ja laadukkaampien korkeakouluyksiköiden kehittämi- seksi ja vahvistetaan korkeakoulujen proﬁloitumis- ta. Rakenteellisella kehittämisellä pyritään siihen, että kaikki yksiköt muodostuvat riittävän monipuo- lisiksi ja kykenevät korkealaatuiseen toimintaan. Proﬁloitumalla vahvuusalueilleen korkeakoulut pa- rantavat asemiaan uskottavana kansainvälisenä yh- teistyökumppanina tutkimuksessa ja koulutuksessa. • Yliopistolain uudistuksen tavoitteena on vahvistaa yliopistojen taloudellista ja hallinnollista asemaa, mikä antaa yliopistoille nykyistä joustavammat edellytykset toimia kansainvälisessä toimintaym- päristössä. Tutkintoon johtava tilauskoulutus ja EU/ETA-alueen ulkopuolelta tuleville opiskelijoilleKuva: Fennopress maksulliset ylempään korkeakoulututkintoon johta- vat ohjelmat ovat korkeakoulujen kansainvälistymi- sen uusia välineitä. 23\n25. • Hallituksen tavoitteena on julkisen ja yksityisen tutkimustuloksia hyödyntäville yrityksille uuden t&k-rahoituksen nostaminen 4 prosenttiin brut- tavan tehdä tiivistä yhteistyötä keskenään. tokansantuotteesta vuoteen 2011 mennessä. Julki- SHOK:t toimivat elinkeinoelämän ja yhteiskun- sen tutkimusrahoituksen lisäyksellä on keskeinen nan tulevaisuuden kannalta keskeisillä aloilla merkitys korkeakoulujen tutkimuksen vahvista- (energia ja ympäristö, metallituotteet ja koneen- misessa. rakennus, metsäklusteri, terveys ja hyvinvointi sekä tieto- ja viestintäteollisuus ja palvelut).• Kansainvälisesti kilpailukykyinen tutkimus edellyt- Klusteriperusteisen osaamiskeskusohjelman tää panostamista ajantasaisiin tutkimusinfrastruk- (OSKE) avulla kootaan eri alueiden osaamiskes- tuureihin. Kansallinen tutkimuksen infrastruktuu- kusten toimijat yhteistyöhön. Kansainvälisty- rien kartoitus- ja kehittämishanke valmistui vuoden minen on osaamiskeskusohjelman 2007–2013 2008 lopussa. Tiekartan ehdotukset käsittelevät painopiste. sekä kansallisen että kansainvälisen tason tutki- musinfrastruktuureja ja niihin liittyviä tarpeita. • Valtioneuvosto antoi lokakuussa 2008 Eduskun- nalle innovaatiopoliittisen selonteon. Valtioneu-• Tutkijankoulutusta ja tutkijanuraa kehitetään ope- voston strategisen perusvalinnan mukaan Suo- tusministeriön toimenpideohjelman (2007–2011) men liittyminen ja asemoituminen globaaleihin mukaisesti. Neliportaisen tutkijanuramallin avulla osaamis- ja arvoverkostoihin edellyttää aktiivista tutkijanurasta tehdään entistä läpinäkyvämpi ja osallisuutta ja vaikuttamista näihin verkostoihin, ennakoitavampi. Tavoitteena on edistää kansallista osaajien kansainvälistä liikkuvuutta sekä innovaa- ja kansainvälistä liikkuvuutta. tioympäristömme vetovoimaisuuden määrätietois- ta kehittämistä. Valtioneuvosto korostaa kehittä-• Kansainvälisyyden edistäminen on tärkeä tavoite mislinjauksissaan osaamisperustan vahvistamista, tutkimusta rahoittavien organisaatioiden toimin- tutkijoiden ja opetushenkilöstön liikkuvuuden ja nassa. Suomen Akatemian ja Tekesin lisääntyvä verkottumisen kannusteiden luomista sekä moni- rahoittajayhteistyö keskeisten Euroopan ja sen kulttuurisuuden edistämistä. ulkopuolisten maiden kanssa luo edellytyksiä kan- sainvälisesti korkealaatuiselle tutkimukselle, tutki- • Valtioneuvosto hyväksyi lokakuussa 2006 periaa- jakoulutukselle sekä houkutteleville tutkimusympä- tepäätöksenä maahanmuuttopoliittisen ohjelman, ristöille. jossa on useita korkeakouluja koskevia tavoitteita ja politiikkalinjauksia. Ohjelman tavoite on edis-• Strategisen huippuosaamisen keskittymät (SHOK) tää opiskelijoiden ja tutkijoiden maahanmuuttoa. tarjoavat korkeakouluille, tutkimusyksiköille ja Ohjelman seurannassa on kiinnitetty huomiota 24\n26. työmarkkinoille ohjaavien tukitoimien, ulkomai- sille opiskelijoille tarkoitettujen opinto-ohjelmien sekä suomen ja ruotsin kielen opetuksen kehittä- miseen.• Ulkoministeri asetti syyskuussa 2008 korkean tason valtuuskunnan Suomen maabrändin kehit- tämistyön johtoon. Valtuuskunnan tehtävänä on laatia perusta vahvan maakuvan luomiselle Suo- men kansainvälisen kilpailukyvyn parantamiseksi. Korkeatasoinen koulutusjärjestelmä on vaikuttanut merkittävästi Suomen myönteiseen kuvaan maail- malla. Korkeakoulujemme osaamisen tunnetuksi tekeminen ja markkinointi ovat oleellinen osa maakuvan kehittämistä.• Tiede- ja teknologianeuvosto hyväksyi joulukuussa 2008 Linjaus2008-raportin. Sen mukaan kansain- välisen yhteistyön on oltava kiinteä osa tutkimus- ja innovaatiotoimintaa. Raportti korostaa, että yhteistyön tuloksellisuus edellyttää keskittymistä Suomen kannalta tärkeille tutkimusaloille ja maan- tieteellisille alueille. Tiede- ja teknologianeuvoston linjauksen mukaan kansainvälistymistä edistävien organisaatioiden on yhdessä valikoitava ja koordi- noitava tukitoimiaan. Toimet on kohdennettava tarvelähtöisesti siten, että ne tukevat yhteistyön tii- vistämistä kumppaneiden sijainnista riippumatta. Linjaus2008-raporttiin sisältyvässä rahoitussuunni- telmassa kansainvälistyminen on yliopistojen mää- rärahalisäysten keskeisiä käyttökohteita. Ammatti- korkeakoulujen määrärahalisäykset kohdennetaan Kuva: Plugi t&k-toiminnan rahoituksen vahvistamiseen. 25\n27. Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategia 2009–2015 1. Aidosti kansainvälinen korkeakouluyhteisö Suomalainen korkeakoulutus antaa valmiu- det työskennellä kansainvälisessä toiminta- ympäristössä. Korkeakoulujen henkilöstön kansainvälinen kokemus ja kansainväliset yhteydet parantavat tutkimuksen ja opetuksen laatua sekä tukevat opiskelijoiden kansain- välistymistä. Korkeakoulut tarjoavat korkea- tasoista vahvuusalueilleen keskittyvää vieras- kielistä opetusta sekä hyödyntävät aktiivisesti kansainvälisen yhteistyön mahdollisuuksia erityisesti EU- ja pohjoismaisessa yhteis- työssä. Ulkomaisten opettajien, tutkijoiden sekä tutkinto-opiskelijoiden määrä on nous- sut vuoteen 2015 mennessä merkittävästi ja korkeakoulut ovat aidosti kansainvälisiä opiskelu- ja työyhteisöjä. Kuva: Fennopress Oy26\n28. Korkeakoulujen opetussuunnitelmatyössäja sen kansallisessa linjauksessa tulisiottaa huomioon kansainvälistymisentärkeys. Ei voida vain sanoa, että pistäkääne opiskelijanne ulkomaille ja opiskelijatmiettivät hädissään, että mitä siellätehdä tai mihin ne opinnot laittaa.- Yliopiston hallinnon edustaja 27\n29. Antakaa maahanmuuttajille mahdollisuus Verkko- ja virtuaaliopetus tarjoaa run-osallistua korkeakoulun strategian ja korkea- saasti mahdollisuuksia, mutta kontak-koulun itsensä kehittämiseen. On meilläkin tia ja todellista tutustumista toiseenhyviä ideoita ja hyvää tahtoa oman yliopiston kulttuuriin ei saa unohtaa.kehittämiseksi, jos mahdollisuus annetaan. - Ammattikorkeakoulun opettaja- Yliopistotutkija Aidosti kansainvälisessä korkeakouluyhteisössä kaikil- la opiskelijoilla, opettajilla, tutkijoilla ja henkilökun- nan jäsenillä on mahdollisuus saavuttaa valmiudetOpettajia tulisi kannustaa liikkuvuu- kansainväliseen yhteistyöhön ja osallistua korkea-teen ja henkilökohtaisten suhteiden koulun kansainväliseen toimintaan.luomiseen ulkomaisiin kollegoihin.Ilman näitä suhteita mitään ei Opiskelijoiden kansainvälisiä valmiuksia vahvis-tapahdu kummassakaan päässä. tetaan hyvin toteutetuilla liikkuvuusjaksoilla ulko- mailla ja laadukkaalla kansainvälisiä elementtejä sisäl-- Ammattikorkeakoulun opettaja tävällä opetustarjonnalla kotimaassa. Kansainvälisten valmiuksien luominen otetaan järjestelmällisesti huomioon opintojen suunnittelussa kaikilla tasoilla. Opintojen eteneminen tavoiteajassa edellyttää opis- kelijoiden kansainvälisten valmiuksien kehittämiseltä ja liikkuvuudelta suunnitelmallisuutta. Eri aloilla ja alueilla kansainvälistymisen tavat ja keinot vaihte- levat. Opiskelijoiden liikkuvuutta lisätään nykyises- tä. Korkeakoulut vastaavat liikkuvuuden laadusta ja muualla hankitun osaamisen tunnustamisesta. Opiskelijaliikkuvuuden peruslähtökohta on vähin- tään kolmen kuukauden mittainen vaihto-opiskelu tai harjoittelu. Vaihdon epätasapainoa ja alojen välisiä eroja korjataan täydentämällä perinteistä liik- kuvuutta vaihtoehtoisilla muodoilla kuten virtuaa- liliikkuvuudella, vierailuilla ja ryhmäliikkuvuudella. Kansainvälistymisen muodot ovat viime vuosina monella tapaa muuttuneet, ja lyhyet opinto- ja tut- kimusjaksot ulkomailla ovat tärkeitä aikuisopiske- lijoiden ja jatko-opiskelijoiden kansainvälistymistä lisääviä liikkuvuuden muotoja. Ulkomaiset harjoittelujaksot ovat erityisen tär- keitä sekä ammattikorkeakouluissa että yliopistoissa aloilla, joilla perinteistä opiskelijavaihtoa on vähän.28\n30. Elinkeinoelämän ja sen verkostojen sitomista osaksi opiskelijaliikkuvuuden ja tarjoaa suomalaisille opis-korkeakoulujen kansainvälisiä harjoittelukäytäntöjä kelijoille mahdollisuuden vieraskieliseen opiskeluunvoidaan hyödyntää nykyistä paremmin. kotimaassa monikulttuurisessa ympäristössä. Vieras- Tutkijoiden, opettajien ja muun henkilökunnan kielisen opetuksen laatua parannetaan edelleen kehit-liikkuvuutta lisätään. Henkilöstön liikkuvuudella tämällä aidosti kansainvälistä opetusta. Korkeakoulu-edistetään korkeakoulujen opetuksen ja tutkimuksen jen ja eri koulutusalojen välisellä yhteistyöllä sekäkansainvälistymistä, vaihto-opiskelun suosiota sekä ulkomaisen henkilöstön ja monikulttuurisen opiske-yhteis- ja kaksoistutkintojen ja koulutusohjelmien lijayhteisön avulla syntyy edellytyksiä kansainvälisestikansainvälisten elementtien syntymistä. Liikkuvuus laadukkaiden opintokokonaisuuksien järjestämiselle.lisää myös valmiuksia työskennellä kansainvälisessä Osallistuminen kansainväliseen opetustarjontaankorkeakouluyhteisössä parantamalla muiden kulttuu- sekä sen järjestämiseen edellyttää opiskelijoilta jarien, uskontojen ja kielten arvostusta ja osaamista. koko henkilöstöltä monikielisyyttä ja kulttuurienTutkijoiden, opettajien ja muun henkilöstön liikku- tuntemusta.vuuden lisäämisen edellytys ovat joustavat työjärjes- Kansainvälisissä tutkinto-ohjelmissa lisätään työ-telyt, urakehitysmahdollisuudet sekä korkeakoulujen elämäyhteistyötä, millä parannetaan opiskelijoidenjohdon sitoutuminen tavoitteen saavuttamiseen. mahdollisuuksia sijoittua suomalaiseen työelämään.Ammattikorkeakoulujen opettajien liikkuvuutta voi- Uranäkymien kirkastaminen lisää kansainvälistendaan lisätä merkittävästi aktiivisella osallistumisella koulutusohjelmien houkuttelevuutta ja läpäisyä.kansainvälisiin opetus- tai t&k-yhteistyöprojekteihin. Ulkomaisten tutkinto-opiskelijoiden, tutkijoidenja opettajien määrää lisätään nykyisestä. Kansainvä-linen opiskelijakunta ja henkilöstö ovat keskeinentekijä suomalaisten korkeakouluyhteisöjen koti- Korkeakoulujen kansainvälistymisen tulisikansainvälistymisessä. Korkeakoulujen vastuulla on koskea kaikkia opiskelijoita ja henkilö- kunnan jäseniä. Usein strategiat koetaanyhteistyössä alueen muiden toimijoiden ja opiskelija- vain johtotason ja päällikkötason asioiksi,järjestöjen kanssa ulkomaisten opiskelijoiden, tutki- jotka eivät koske riviopettajaa.joiden ja opettajien integroiminen korkeakouluyhtei- - Ammattikorkeakoulun hallinnon edustajasöön ja suomalaiseen yhteiskuntaan. Korkeakoulujensisäisiä palveluita, hallintoa ja tiedotusta kehitetäänniin, että ne mahdollistavat aidosti kansainvälistenopiskelu- ja työympäristöjen syntymisen. Vieraskielinen opetus Suomessa tukee ulkomaisentyövoiman saatavuutta, mahdollistaa vastavuoroisen 29\n31. Liikkuvuuden tavoitteet 2015 Tavoite 2015(1 2007 Ulkomaisten tutkinto-opiskelijoiden määrä korkeakouluissa(2 20 000 7% 11 303 3,7 % Ulkomaisten opiskelijoiden osuus tutkijakouluissa opiskelevista 20 % 15,8 % Ammattikorkeakoulujen opettaja- ja asiantuntijaliikkuvuus(3 saapuvat 3000 47 % 1689 26,2 % (pitkä- ja lyhytkestoinen) lähtevät 4000 62 % 3252 50,4 % Yliopistojen opettaja- ja tutkijaliikkuvuus(4 saapuvat 4000 29 % 1733 12,7 % (pitkä- ja lyhytkestoinen) lähtevät 4000 29 % 1223 9% Ammattikorkeakoulujen opiskelija- ja harjoittelijaliikkuvuus(5 saapuvat 8000 8% 4418 3,7 % (pitkä- ja lyhytkestoinen) lähtevät 8000 8% 7178 6,1 % Yliopistojen opiskelija- ja harjoittelijaliikkuvuus(6 saapuvat 8000 6% 5214 3,8 % (pitkä- ja lyhytkestoinen) lähtevät 8000 6% 5275 3,8 % 1 Suhteellisissa luvuissa opiskelijoita koskevien 5 Amk-tutkinto- ja ylempi amk-tutkinto -opiskelijat. tavoitteiden 2015 perustana on arvio, että Yli yhden viikon jaksot. Suhteellisissa osuuksissa korkeakoulujen opiskelijamäärä vähentyy vertailulukuna ovat läsnäolevat amk-tutkinto- ja vuoteen 2015 mennessä yhteensä 25 000 ylempi amk-tutkinto -opiskelijat. opiskelijalla. Henkilökuntaa koskevien 6 Perustutkinto-opiskelijat. Yli yhden viikon tavoitteiden vertailulukuna on jaksot. Yliopisto-opiskelijoiden lyhytkestoisen vuoden 2007 tilanne. liikkuvuuden tilastointi on tällä hetkellä puutteellista. 2 Suhteellisissa osuuksissa vertailulukuna on kaikki Suhteellisissa osuuksissa vertailulukuna on läsnäolevat perus- ja jatkotutkinto-opiskelijat korkeakouluissa. perustutkinto-opiskelijat. 3 Yli yhden viikon jaksot. Suhteellisissa osuuksissa vertailulukuna on päätoimisten opettajien ja t&k-henkilöstön lukumäärä. 4 Yli kahden viikon jaksot. Suhteellisissa osuuksissa vertailulukuna on opetus- ja tutkimushenkilökunnan henkilötyövuodet (kaikki rahoituslähteet pl. laskennallinen tuntiopetus ja tutkijakoulupaikat)30\n32. Toimenpiteet1. Opetusministeriön johdolla perustetaan määräaikainen liikkuvuuden rahoitusohjelma vuosille 2010–2015. Ohjelman hallinnosta ja tiedotuksesta vastaa CIMO. Ohjelman kustannukset ovat 5 milj. euroa vuodessa, yhteensä 30 milj. ohjelman aikana.2. Korkeakoulut sisällyttävät kaikkiin tutkintoihin kansainvälistymistä tukevan osion. Sen toteutuksesta sovitaan henkilökohtaisissa opintosuunnitelmissa. Kansain- välistymisosio suoritetaan liikkuvuusjaksolla tai laadukkaalla kansainvälisellä opetus- tarjonnalla. Korkeakoulut vahvistavat tarvittaessa alakohtaista ja alueellista yhteistyötä vieraskielisen opetuksen järjestämiseksi. Tutkintoon johtavaan koulutukseen ja sen osista muodostuvaan avoimeen korkeakouluopetukseen lisätään monimuotoista virtuaaliopetusta hyödyntävää kansainvälistä opintotarjontaa.3. Korkeakoulut varaavat riittävät voimavarat opinto-ohjauspalveluihin, joilla tuetaan ulkomaisten ja maahanmuuttajataustaisten opiskelijoiden opintojen edistymistä. Korkeakoulut yhteistyössä opiskelijajärjestöjen kanssa järjestävät ulkomaisille vaihto- ja tutkinto-opiskelijoille sekä maahanmuuttajataustaisille opiskelijoille suunnattua neuvontaa ja tukea sekä kouluttavat tutoreita tukemaan opintoja ja vapaa-aikaa.4. Korkeakoulut yhdenmukaistavat osaamisen tunnustamiskäytännöt niin, että ne ovat selvät ja yhdenmukaiset sekä kotimaisille että ulkomaisille opiskelijoille.5. Vieraskielisen koulutuksen ja ohjauksen laadun parantamiseksi korkeakoulut panos- tavat korkeakouluopettajien täydennyskoulutuksessa kieli- ja kulttuurikoulutukseen sekä vieraalla kielellä opettamisen pedagogiikkaan. Korkeakoulut edellyttävät vieras- kielistä opetusta antavilta opettajilta opetuskielen taidon osoittamista kielitutkinnolla tai muulla korkeakoulun määrittämällä tavalla. 31\n34. Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategia 2009–2015 2. Laadun ja vetovoiman lisääminen Suomalaiset korkeakoulut ovat kansainvälisesti tunnettuja ja vetovoimaisia opiskelu-, tutkimus- ja työympäristöjä. Kansainvälisesti verkottuneet korkeakoulut tukevat yhteiskunnan kansain- välistymistä, kilpailukykyä ja hyvinvointia. Lahjakkaat ulkomaiset opiskelijat ja tutkijat valitsevat suomalaiset korkeakoulut laadukkaan koulutuksen ja tutkimuksen sekä suomalaisen työelämän tarjoamien mahdollisuuksien houkuttelemina. Toimivat palvelut tukevat Suomeen tulemista ja jäämistä.Kuva: Fred Björkstén / Gorilla 33\n35. Open your doors before Yksittäiset korkeakoulut ovat useinimmigrants select other nations liian pieniä merkittäviin kansainväli-with open doors and better policies. siin hankkeisiin, joten yhteistyötä ja liittoutumista tarvitaan.- Yliopistotutkija - Ammattikorkeakoulututkija Merkittävät tutkimusinfrastruktuurit ovat ulkomailla, ei Suomessa. Suomeenkin tarvittaisiin oma lippulaiva, jotta meidät tunnettaisiin myös tiede- maana eikä vain kännykkämaana. - Elinkeinoelämän edustajaKorkeatasoinen tutkimus ja osaaminen, laadukas tutkimusinfrastruktuurien kehittämiseksi ja kansain-perus- ja jatkokoulutus sekä kilpailukykyiset koulu- välisiin infrastruktuureihin osallistumiseksi.tus- ja tutkimusympäristöt luovat perustan kansain- Ammattikorkeakoulujen tutkimus- ja kehitystyönväliselle vuorovaikutukselle sekä osaajien houkutte- roolia alueen elinkeinoelämän ja korkeakoulun kan-lemiselle. Lisääntyvä kilpailu korkealaatuisen tiedon sainvälistymisessä vahvistetaan ja t&k-hankkeita ra-ja huippuosaamisen tuottajista tuo uusia haasteita kennetaan kansainvälisessä yhteistyössä. Tutkimus- jatutkimus- ja koulutusympäristöille sekä innovaatio- kehitystyön roolia voidaan vahvistaa erityisesti tutki-toiminnan ja henkilöstöpolitiikan kehittämiselle. mustulosten hyödyntämisessä ja osaamisen siirrossaKorkeakoulujen houkuttelevuuden kannalta keskeis- korkeakoulujen ja työelämän välillä. Riittävän suuri-tä on myös kehittää Suomeen saapumista ja integroi- en ja laadukkaiden hankkeiden luomiseksi tarvitaantumista tukevia palveluja. korkeakoulujen yhteistyötä. Korkeatasoinen koulutus perustuu laadukkaalle Tutkimus- ja kehitystyötä ja innovaatiotoimin-tutkimukselle, jota syntyy kansainvälisessä tutkimus- taa tukevat palvelut ovat osa tutkimusympäristöjenyhteistyössä. Tutkimushankkeet toteutetaan yhä laa- laatua ja houkuttavuutta. Palveluiden (kuten infor-jemmin kansainvälisessä yhteistyössä ja edellyttävät maatio-, rahoitus- sekä innovaatio- ja yritysyhteistyö-uusia yhteiskäyttöisiä, tehokkaita infrastruktuureja hön liittyvät palvelut) ja osaamisen kehittäminen jasekä informaatioteknologian hyödyntämistä. Vahvat hyödyntäminen yhteistyössä vahvistaa suomalaisteninfrastruktuurit ovat myös keskeinen kilpailutekijä korkeakoulujen ja yritysten mahdollisuuksia verkos-kansainvälisessä tutkimusyhteistyössä ja tutkija- toitua ja toimia kansainvälisessä yhteistyössä.koulutuksessa. Valtioneuvoston Eduskunnalle an- Suomalaiseen työ- ja elinympäristöön integroi-taman innovaatiopoliittisen selonteon mukaisena tumista tukevilla toimilla on tärkeä merkitys hou-tavoitteena on, että Suomessa on laadukkaan kor- kuttelevuuden lisäämisessä. Tämä edellyttää maa-keakoululaitoksen ohella maailmanluokan tutkimus- hantuloon ja maassa oleskeluun liittyvien lupien jainfrastruktuureja ja tutkimusympäristöjä. Tavoitteen käytäntöjen kehittämistä sekä asettautumista tukeviasaavuttaminen edellyttää yhteistyön tehostamista palveluita, jotka huomioivat saapuvien yksilöllisetniin kansallisella kuin kansainvälisellä tasolla sekä tarpeet. Asunnon saaminen, lasten koulunkäynninmerkittäviä panostuksia infrastruktuurien perusta- ja päivähoidon järjestäminen, puolison työnsaanninmiseen ja infrastruktuurien jatkuvaan ylläpitoon. tukeminen sekä terveydenhuoltopalveluihin pääsy onEuroopan tason infrastruktuureita rakennetaan oltava joustavasti ja tulijoiden tarpeiden mukaan jär- Kuva: David Trood / Gorillaparhaillaan osana ESFRI -tiekarttahanketta (Euro- jestettävissä. Käytännön asioiden hoidossa avustami-pean Strategy Forum on Research Infrastructures). nen helpottaa arjen jäsentymistä ja nopeuttaa opis-Kansallisessa tutkimusinfrastruktuurikartoituksessa keluun tai opetus- ja tutkimustyöhön syventymistä.annettiin joulukuussa 2008 ehdotukset kansallisten Maahanmuuttavien määrän kasvaminen tavoitteiden34\n37. Internationella meriter bör prioriteras vid tjänstetillsättningar. - Tutkimusorganisaation edustajamukaisesti edellyttää maahan tuloa ja asettautumista organisaatioissa hankitun kokemuksen tunnustamis-tukevien palveluiden kehittämistä ja niistä tiedotta- ta työhönotossa.mista myös korkeakouluissa. Palveluiden rakentami- Opiskelijavalintoja kehitetään siten, että koulu-sessa korkeakoulujen ja muiden toimijoiden alueel- tukseen valikoituu motivoituneita ja kielitaitoisialinen yhteistyö ja toimien koordinointi on tarpeen opiskelijoita, joilla on riittävät edellytykset kor-laadun takaamiseksi ja voimavarojen säästämiseksi. keakouluopinnoissa menestymiseen. Opiskelija- Kansainvälisyyden suunnitelmallinen huomioon valintaprosessin sujuvuus ja tehokkuus on tärkeäottaminen korkeakoulujen henkilöstöpolitiikassa korkeakoulujen vetovoimaan vaikuttava tekijä.vahvistaa kansainvälistymistä. Henkilökunnan ja Korkeakoulujen tulisi hyödyntää jo olemassa oleviaopiskelijoiden rekrytointikäytäntöjen on tuettava kansainvälisesti tunnustettuja testejä. Maksullistenulkomaalaisten hakeutumista suomalaisiin korkea- kokeiden käyttö mahdollistuu uuden yliopistolainkouluihin. Ruohonjuuritason verkostojen tehokas ja ammattikorkeakoululain muutosten astuttua voi-hyödyntäminen koko korkeakoulun tasolla edistää maan. Korkeakoulut ovat vastuussa opiskelijavalin-osaajien houkuttelua Suomeen. Valmisteilla olevan noista ja koulutuksensa markkinoinnista.yliopistolain muutoksen jälkeen yliopistoilla on Kilpailtaessa lahjakkaista ulkomaisista opiske-entistä suurempi vapaus päättää omasta henkilöstö- lijoista ja tutkijoista taloudelliset mahdollisuudetpolitiikastaan. Muutos parantaa yliopistojen kilpai- opiskeluun ja työskentelyyn ovat korkeakoulujenlukykyä rekrytoida niin kotimaista kuin ulkomaista laadun, tunnettuuden ja opintotarjonnan ohellaosaavaa henkilöstöä. merkittävä tekijä. Vetovoiman parantamiseksi hyö- Euroopan komissio on antanut vuonna 2005 tut- dynnetään nykyisiä rahoitusinstrumentteja ja niidenkijoiden eurooppalaisen peruskirjan ja säännöstön rahoitusta lisätään. Suomen Akatemian ja Tekesintutkijoiden työhönotosta. Tavoitteena on edistää tut- yhteinen Finland Distinguished Professor Program-kijanuran houkuttelevuutta Euroopassa. Peruskirjan me (FiDiPro) -rahoitusohjelma antaa korkeakou-tutkijoita koskevat periaatteet määrittelevät muun luille ja tutkimuslaitoksille mahdollisuuden palkatamuassa tutkijan vapautta, etiikkaa, ammatillista määräaikaisesti ulkomaisia – tai pitkään ulkomaillavastuullisuutta sekä oikeudellisia ja sopimusvelvoit- toimineita suomalaisia – huippututkijoita tekemäänteita. Työnantajia ja rahoittajia koskevat periaatteet ja edistämään tutkimustyötä Suomessa. Fulbrightkäsittelevät syrjimättömyyttä, tutkimusolosuhteiden Centerin ohjelmat ovat puolestaan keskeisiä transat-suotuisuutta, työsuhteen vakautta, liikkuvuuden lanttisen vaihdon ja Suomen ja Pohjois-Amerikanarvostamista ja arviointijärjestelmiä. Tutkijoiden työ- välisen akateemisen yhteistyön välineitä.hönoton säännöstössä todetaan, että työhönottome-nettelyn tulisi olla tehokas ja läpinäkyvä. Säännöstös-sä korostetaan liikkuvuuden kautta saadun ja muissa36\n38. Toimenpiteet 6. Korkeakoulut vahvistavat omia ja yhteistyössä valtakunnallisen tason tutkimusinfra- struktuureja sekä osallistuvat aktiivisesti kansainvälisten infrastruktuurien käyttöön ja kehittämiseen kansallisen tiekartan pohjalta. Euroopan tason tutkimusinfrastruktuu- rien kehittämisessä pyritään ottamaan johtava asema joillain aloilla, joilla Suomessa on kansainvälisesti tunnustettua osaamista. Opetusministeriö ja Suomen Akatemia vastaavat omalta osaltaan infrastruktuurien perustamiskustannuksista, ylläpidosta ja osallistumiskustannuksista tiekartasta tehtävien päätösten pohjalta. 7. Yliopistot ja ammattikorkeakoulut lisäävät keskinäistä yhteistyötä strategisesti merkittä- vässä tutkimus- ja kehitystoiminnassa ja varmistavat hallinto-, asiantuntija- ja innovaa- tiopalveluiden tarkoituksenmukaisen ja tehokkaan käytön alueellisella ja kansallisella tasolla. Opetusministeriö ja työ- ja elinkeinoministeriö käynnistävät valtakunnallisen ESR-kehittämisohjelman Osaamisklustereiden kasvu ja kansainvälistyminen, jossa opetusministeriö painottaa erityisesti ammattikorkeakoulujen valmiuksia osallistua kansainväliseen tutkimus- ja kehitystoimintaan. 8. Korkeakoulut varmistavat, että niiden strategisilla tutkimuksen ja osaamisen alueilla on riittävästi ulkomaisia huippututkijoita. Korkeakoulut noudattavat tutkijoiden eurooppalaisessa peruskirjassa ja säännöstössä tutkijoiden työhönotosta esitettyjä periaatteita. Suomen Akatemia ja Tekes laajentavat FiDiPro -ohjelmaa sisällöllisesti ja rahoituksellisesti niin, että ohjelma tukee entistä monipuolisemmin korkeakoulujen kansainvälistymistä. 9. Korkeakoulut vastaavat yhdessä alueensa viranomaisten ja muiden toimijoiden kanssa siitä, että niihin saapuvat ulkomaalaiset saavat keskitetysti tietoa Suomeen asettu- miseen tarvittavista palveluista kuten asumisesta, terveydenhoidosta ja työllistymis- mahdollisuuksista. Tiedottamisessa ja ohjauksessa otetaan huomioon ulkomaalaisten ja heidän perheidensä yksilölliset tarpeet. Korkeakoulut kartoittavat alueensa palvelu- tasoa ja toimivat aktiivisesti yhteistyössä viranomaisten ja alueen muiden toimijoiden kanssa puutteiden korjaamiseksi.10. Korkeakoulut kehittävät opiskelijavalintaprosesseja ulkomaisten ja maahanmuuttaja- taustaisten opiskelijoiden rekrytoinnin tehostamiseksi. Korkeakoulut hyödyntävät kansainvälisiä, standardoituja kokeita ulkomaisten opiskelijoiden valinnassa. Opetus- ministeriö, Opetushallitus ja korkeakoulut kehittävät valtakunnallisia opiskelijavalinta- järjestelmiä ja -palveluja vieraskielisten opiskelijoiden valinnan tueksi.11. Opetusministeriö lisää Fulbright Centerin vuotuista toiminta-avustusta 50 prosentilla vuoden 2010 alusta lähtien. Lisäpanostuksilla Fulbright Centerin rahoitusta suunna- taan aiempaa enemmän lahjakkaiden nuorten tutkijoiden tukemiseen, korkeakoulujen opetusyhteistyöhön ja amerikkalaisten huippututkijoiden kutsumiseen Suomeen. 37\n40. Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategia 2009–2015 3. Osaamisen vienti Suomalaiset korkeakoulut ovat kiinnostavia ja luotettavia yhteistyökumppaneita, jotka tekevät korkeatasoista ja eri osapuolia hyödyttävää kansainvälistä tutkimus-, koulutus- ja kulttuuri- yhteistyötä. Korkeakoulutus ja osaaminen on kansallisesti merkittävä vientituote. Suomalaiset korkeakoulut, tutkijat ja opettajat tekevät aktiivista yhteistyötä maailman johtavien korkeakoulu- ja tiedemaiden korkeakoulujen ja tut- kimusorganisaatioiden kanssa. Korkeakoulut ovat myös rakentaneet molempia osapuolia hyödyttäviä yhteistyösuhteita nousevien tiedemaiden ja kehittyvi- en maiden kanssa. Suomalaisissa korkeakouluissa on korkealaatuista osaamista, jonka tunnetuksi tekemisellä yhteistyö- mahdollisuudet parhaiden kansainvälisten korkea- koulujen kanssa kasvavat. Korkeakouluilla on myös aiempaa paremmat mahdollisuudet ja lainsäädännöl- Lack of advertising! Finland has excellent education levels, world-class researchers, businesses, and products, yet who knows this outside of Finland?Kuva: Fennopress - Yliopisto-opiskelija 39\n41. Markkinoinnin tulee olla realistista ja pohjautua suomalaisen koulu- tuksen todellisiin vahvuuksiin. - Kansalaisjärjestön edustajaliset edellytykset hyödyntää osaamistaan kaupallisesti yritysten kanssa sekä markkinointi- ja vientiosaami-ja kansainvälisesti. Monissa Aasian kasvavissa talouk- sen vahvistamista korkeakouluissa.sissa, Lähi-idän maissa ja Latinalaisessa Amerikassa Osaamisen tunnetuksi tekemisen ja vienninkotimainen tarjonta ei riitä vastaamaan kasvavaan edellytys on riittävä perustieto suomalaisesta kor-korkeakoulutuksen kysyntään. Pisa-tutkimukseen ja keakoulujärjestelmästä ja sen tarjoamista mahdolli-muihin vertailumenestyksiin liittyvä hyvä maine on suuksista. Tämän tiedon kansainvälistä saatavuuttasuureksi osaksi hyödyntämättä. parannetaan. Viranomaisten vastuulla on huolehtia Tavoitteena on, että korkeakoulujen osaamisen ja suomalaista koulutus- ja tutkimusjärjestelmää koske-koulutuksen viennistä tulee kansallisesti merkittävä van perustiedon saatavuudesta ja ajantasaisuudesta.vientituote ja osa suomalaista viennin edistämistä. CIMOn osaaminen ja tehtävät painottuvat erityisestiOsaamisen viennillä voidaan tukea koko korkea- liikkuvuuden edistämiseen kansallisten ja kansainvä-kouluyhteisön kansainvälistymistä, kansainvälistä listen ohjelmien avulla sekä koulutusmahdollisuuk-verkottumista sekä Suomen ja suomalaisten korkea- sista tiedottamiseen.koulujen näkyvyyttä maailmalla. Osaamisen viennin Ulkomailla asuvien suomalaisten korkeasti koulu-ja uudenlaisten koulutusyhteistyön muotojen kehit- tettujen henkilöiden osaaminen, maatuntemus sekätäminen merkitsee opiskelijan ja kuluttajan näkökul- verkostoituminen voivat merkittävästi tukea kansain-man vahvistumista korkeakoulujen toiminnassa. välistymistä ja lisätä Suomen tunnettuutta. Ulko- Korkeakouluilla itsellään on keskeinen rooli osaa- mailla jo toimivat julkiset ja yksityiset organisaatiotmisensa markkinoinnissa. Maksullisesta toiminnasta tarjoavat korkeakouluille yhteistyön mahdollisuuksiasaatavat lisätulot ovat kannustimia markkinoinnin suomalaisten korkeakoulujen näkyvyyden lisäämi-tehostamiseen. Koulutuspalvelujen kehittämisen on sessä sekä verkostojen luomisessa. Monilla korkea-pohjauduttava korkeakoulujen realistiseen analyysiin kouluilla on verkostoja ulkomaille elinkeinoelämänsiitä, millaisille koulutuspalveluille on kysyntää lähi- kautta. Etenkin nousevissa tiede- ja talousmaissa läs-vuosina, mitkä ovat päämarkkina-alueet ja millaiset nä olevia suomalaistaustaisia yrityksiä voidaan hyö-tuotteet ja yhteistyömuodot luontevimmin sopi- dyntää aikaisempaa enemmän kontaktien luomisessavat suomalaisille korkeakouluille. Rajat ylittävään sekä opiskelijoiden ja henkilökunnan työelämäjakso-korkeakoulutukseen ja koulutusvientiin liittyvää jen kohteina.tutkimus- ja selvitystyötä on lisättävä. Suomen kor- Kilpailu parhaista osaajista ja laadukkaista yhteis-keakoulut ovat maailmalla pieniä toimijoita. Kor- työkumppaneista korostaa tarvetta kehittää joustavia Kuva: Riitta Supperi / Gorillakeakoulujen yhteismarkkinoinnilla ja osaamisen ke- sopimus- ja yhteistyömenettelyjä. Tärkeintä on sopiahittämisellä yhteistyössä voidaan saavuttaa lisäarvoa. suoraan toimijoiden välillä yhteistyön tavoitteista,Korkeakoulutuksen vientitoiminnan kehittäminen sisällöstä, toimintatavoista ja rahoituksesta. Monissaedellyttää myös yhteistyötä vientiorganisaatioiden ja maissa korkeakouluyhteistyön edellytyksenä on kui-40\n43. Koulutusviennin osalta tarvitaan hallinnonalat ylittävää yhteistyötä ja olemassaolevien viennin- edistämistahojen aktivointia. - Yliopiston hallinnon edustajatenkin - organisaatioiden välisen tahdonilmauksen la. Huolimatta useiden korkeakoulujen lisääntyneestälisäksi - yhteistyöpöytäkirjalla tai muulla tavalla il- Venäjä-yhteistyöstä ja Venäjää koskevasta tutkimuk-maistu ministeriötason tuki. Opetusministeriö huo- sesta ja opetuksesta, Suomen panostus Venäjä-yhteis-lehtii joustavin ja kulloiseenkin tilanteeseen sopivin työhön ja Venäjä-osaamiseen on vielä riittämätöntä.yhteistyöasiakirjoin siitä, että Suomen korkeakouluil- Kaupallisen rajat ylittävän koulutustoiminnanla on edellytykset menestyä kovenevassa kansainväli- lisääntyminen edellyttää koulutuksen tarjoajiltasessä kilpailussa. vastuullisuutta ja toimia koulutuksen laadun var- Korkeakoulujen kansainvälisen yhteistyön ja tun- mistamiseksi. OECD ja Unesco hyväksyivät vuonnanettuuden kehittämistä tukevat myös opetusminis- 2005 yhteiset suuntaviivat rajat ylittävän korkea-teriön valmistelemat yksittäisiin maihin tai alueisiin koulutuksen laadun varmistuksesta. Suuntaviivatkohdistuvat toimintaohjelmat ja strategia-asiakirjat. kattavat kaikki liikkuvuuden muodot. Ne sisältävätNäistä tärkeimpiä ovat olleet vuonna 2007 päättynyt suosituksia, jotka koskevat sekä palveluiden tarjoaji-Venäjä-ohjelma ja vuonna 2006 valmistunut Aasia- en kotimaita että palveluja vastaanottavia maita. Ra-toimintaohjelma, jonka toimeenpanoa jatketaan. jat ylittävän korkeakoulutuksen uudet muodot ovatAasia-ohjelman toimeenpanoon liittyy läsnäolosel- tulevaisuudessa merkittävä osa suomalaisten korkea-vitys, jonka perusteella opetusministeriö lähettää koulujen kansainvälistä toimintaa. On mahdollista,vuoden 2009 alussa Shanghain innovaatiokeskukseen että myös ulkomaiset toimijat alkavat markkinoidakorkeakoulujen Kiina-yhteistyötä avustavan erityis- laajamittaisemmin koulutuspalvelujaan Suomessa.asiantuntijan. Kaksivuotisen pilottivaiheen aikana OECD:n ja Unescon suositusten pohjalta voidaanarvioidaan toimintamallin tarkoituksenmukaisuus ja kehittää kansainvälistymistä ja koulutuspalveluidentoimivuus. laatua edistävä työväline suomalaisten toimijoiden Maamme maantieteellisen sijainnin huomioiden käyttöön.Venäjän kasvava rooli markkina-alueena ja suurenakulttuuri- ja tiedemaana edellyttää erityishuomiota.Hallitusohjelmassa on sitouduttu Venäjä-osaami-sen edistämiseen. Monet ammattikorkeakoulut jayliopistot ovat ottaneet Venäjä-yhteistyön yhdeksikansainvälisen toiminnan painoalaksi. Suomen kor-keakouluissa on hyvä perusta Venäjä-osaamiselle.Vuonna 1996 perustetusta Aleksanteri-instituutistaon tullut nopeasti näkyvä Venäjä-tutkimuksen ja-asiantuntemuksen keskus. Cross-Border Universityon ollut merkittävä avaus koulutusyhteistyön alueel-42\n44. Toimenpiteet12. Korkeakoulujen koulutusviennin tukemiseksi opetusministeriö asettaa poikkihallinnol- lisen työryhmän valmistelemaan kehittämisohjelmaa, jolla tuetaan korkeakoulujen sekä vientiorganisaatioiden ja yritysten verkottumista ja koulutusviennin rakenteiden ja tietoperustan vahvistamista.13. CIMO, Suomen Akatemia ja Tekes vastaavat Suomen korkeakoulu- ja tutkimusjärjes- telmää ja opiskelumahdollisuuksia koskevan tiedon saatavuudesta kehittämällä verk- kopohjaisia palveluitaan huomioiden muiden toimijoiden tarjonnan. Verkkopalveluilla tuetaan myös ulkomaisten opiskelijoiden, tutkijoiden ja muun henkilökunnan maahan asettumista sekä suomalaisten liikkuvuutta ulkomaille. Suomen tieteen ja teknologian tietopalvelu Research.ﬁ tukee kansainvälistymistä tarjoamalla ajantasaista Suomen tiedettä, teknologiaa ja innovaatiotoimintaa kuvaavaa tietoa.14. Korkeakoulut, CIMO ja Suomen Akatemia panostavat ulkomaalaistaustaisten opiskeli- joiden, opettajien ja tutkijoiden alumnitoiminnan kehittämiseen. Suomea tuntevia asiantuntijoita hyödynnetään suomalaisten korkeakoulujen näkyvyyden lisäämisessä. Alumnitoiminnalla tarjotaan informaatio- ja vaikutuskanava myös ulkomailla asuville suomalaisille tutkijoille ja asiantuntijoille.15. Ammattikorkeakoulut ja yliopistot laativat yhteistyössä Korkeakoulujen arviointineuvoston ja Opetushallituksen kanssa vuoteen 2010 mennessä Unescon ja OECD:n suuntaviivo- jen pohjalta rajat ylittävän korkeakoulutuksen laatusuositukset suomalaisille toimijoille.16. Opetusministeriö edistää korkeakoulujen yhteistyöverkostojen rakentamista nousevien talouksien ja kehitysmaiden kanssa valtiollisten viranomaisten välisten yhteistyöpöytäkir- jojen ja muiden joustavien järjestelyjen avulla. Suomen korkeakoulutuksen ja tutkimuksen läsnäoloa ja näkyvyyttä ulkomailla lisätään tukeutumalla Suomen ulkomaanedustuksen, kulttuuri- ja tiedeinstituuttien, FinNode-verkoston ja muiden jo paikalla olevien julkisten ja yksityisten organisaatioiden asiantuntemukseen ja eri toimijoiden väliseen yhteistyöhön.17. Cross-Border University (CBU) -hankkeesta ja sen kanssa yhteistyössä toimivasta Barents Cross Border University -hankkeesta kehitetään kansainvälisesti tunnet- tu ja vetovoimainen konsepti. Itä-Suomen yliopisto perustaa CBU-yksikön vuoteen 2012 mennessä. CBU laajentaa toimintaansa tutkijankoulutukseen sekä tutkimus- ja innovaatioyhteistyöhön.18. Aleksanteri-instituuttia kehitetään valtakunnallisena Venäjän tutkimuksen ja Venäjä- osaamisen laitoksena lokakuussa 2009 valmistuvan kansainvälisen arvioinnin pohjalta.19. Opetusministeriö lisää Suomen ja Venäjän opiskelijavaihto-ohjelman (FIRST) rahoitusta 500 000 euroon vuodessa. 43\n45. Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategia 2009–2015 4. Monikulttuurisen yhteiskunnan tukeminen Korkeakoulut toimivat aktiivisesti monikulttuurisen korkeakouluyhteisön ja kansalaisyhteiskunnan vahvistamiseksi. Maahanmuuttajataustaiset sekä Suomeen saapuvat ulkomaiset vaihto- ja tutkinto- opiskelijat, opettajat, tutkijat sekä muu korkeakoulujen ulkomainen henkilöstö ovat voimavara, joka tukee kotikansainvälistymistä. Maahanmuuttajataustaisten osuus korkeakoulutettavista vastaa heidän osuuttaan koko väestöstä. Korkeakoulut tukevat Suomen kehitystä moni- kulttuuriseksi yhteiskunnaksi, joka tarjoaa mah- dollisuuksia kulttuurienväliseen vuorovaikutuk- seen, jossa eri väestöryhmien väliset suhteet ovat tasapainoiset ja eri sosiaaliset ryhmät voivat elää yhdenvertaisissa olosuhteissa. Ulkomaan kansa- laisten ja Suomen kansalaisuuden saaneiden maa- hanmuuttajataustaisten (1 määrän lisääntyminen näkyy yhteiskunnan kielellisenä ja kulttuurisena monimuotoistumisena. Perhesiteisiin perustuva 1) Maahanmuuttajataustainen viittaa tässä yhteydessä ensimmäisen polven maahanmuuttajiin, jotka ovat tulleet maahan ensisijaisesti muusta syystä kuin opiskelun tai lyhytkestoisen työskentelyn vuoksi. Lisäksi maahanmuuttajataustaisella viitataan toisen ja jopa kolmannen polven maahanmuuttajiin, jotka Kuva: Matton muodostavat joltakin osin valtaväestöstä poikkeavan ryhmän.44\n46. Maahanmuuttajataustaisissa henkilöissähukataan suuri potentiaali, mikäli heitäei kouluteta työmarkkinoille.- Yliopisto-opiskelija 45


Salille kuudesti viikossa – Näin Mattiesko Hytönen, 76, ja Heidi Strömmer, 50, viettävät korona-arkeaan\nJulkaisupäivämäärä 29.04.2020 19.29\nMattiesko Hytönen, 76, treenaa yhä kuin huippu-urheilja. © Pekka Nieminen / Otavamedia\nMattiesko Hytönen lenkkeilee kuudesti viikossa kuntosalille harjoittelemaan ja Heidi Strömmer työskentelee pariskunnan kotoa käsin kansainvälisen kustantamon myyntipäällikkönä. Matkalaukkunsa he pakkaavat heti, kun matkustusrajoitukset raukeavat.\nMediapersoona Mattiesko Hytönen ja hänen avopuolisonsa Heidi Strömmer ovat tehneet keskimäärin yli 20 ulkomaanmatkaa vuodessa. Pariskunnan elämää koronaepidemia onkin koetellut kahdella tavalla.\nNyt heidän on ollut pakko pysyä Suomessa. Toistaiseksi tauolla ovat myös ravintoloissa useita kertoja viikossa nautitut illalliset. Jälkimmäiseen he ovat tosin keksineet korvikkeen.\nRajat kiinni – viimeisellä lennolla kotiin\nMattiesko Hytönen ja Heidi Strömmer palasivat kolmepäiväiseltä Riikan matkaltaan 16. maaliskuuta. Lento Helsinkiin oli viimeinen mahdollinen, sillä Latvian rajat suljettiin seuraavana päivänä.\nRoomassa heidän piti olla huhtikuun loppupuolella ja uudelleen kesäkuun alussa. Seuraava etappi on elokuussa, jolloin siellä on määrä viettää ystäväpariskunnan 11. hääpäivää.\n”Olimme aikanaan heidän häissään todistajina ja juhlistaneet päivää sen jälkeen neljästään joka vuosi”, kertoo Mattiesko Hytönen.\nRooma on yksi pariskunnan lempikaupungeista. He käyvät siellä useita kertoja vuodessa. Mattiesko Hytönen palaa tunnelmiin internetissä.\n”Katselen roomalaisten suosikkiravintoloiden nettisivuilla olevia, aiemmin kuvattuja videoita, joilla näkyvät tutut omistajat ja tarjoilijat sekä ruokalajit.”\nHeidi Strömmer ja Mattiesko Hytönen alkoivat seurustella 1.6.2000.\n”Meille tulee 20 vuotta yhdessäoloa ja sitä oli tarkoitus juhlia matkalla. Nyt se on erittäin todennäköisesti poissuljettu vaihtoehto. Emme ole vielä päättäneet, miten vuosipäivää juhlistamme, mutta varmasti jotenkin”, vakuuttaa Mattiesko Hytönen.\nKesäkuun alussa Mattiesko Hytönen ja puoliso Heidi Strömmer ovat olleet yhdessä jo 20 vuotta.\nVappujuhlat järjestää Heidi’s champagne bar and restaurant\nKoronaviruksen leviämisen vuoksi ravintolat ja kahvilat määrättiin suljettaviksi Suomessa perjantaina 3.4. klo 24. Mattiesko Hytönen ja Heidi Strömmer illastivat samana iltana ennen määräaikaa ravintola Pennyssä.\n”Ilta oli ikimuistoinen. Haikeina mietimme, milloin seuraavan kerran pääsemme ravintolaan”, kertoo Heidi Strömmer.\nPari oli tottunut syömään ravintoloissa useita kertoja viikossa. Nyt illalliset järjestetään kotona, jolle ovat antaneet nimen Heidi’s champange bar and restaurant, Heidin samppanjabaari ja ravintola.\n”Heidi on korkeatasoinen ruoan valmistaja. Hänen ravintolansa vetää kulinaristisesti vertoja kaikille tietämilleni ravintoloille”, sanoo Mattiesko Hytönen.\nViikonloppuisin Heidi kokkaa kolmen ruokalajin illallisia, joista nauttimaan kutsutaan usein myös ystäväpariskuntia. Tapahtumat alkavat aina sampanjan nauttimisella ja keskustelulla iltakuuden tienoilla. Vieraat viihtyvät kahteenkin asti yöllä.\n”Vappupäivän aikainen päivällinen alkaa kello 15. Sitä varten kuhat on jo tilattu. Kohotamme ystäväpariskunnan kanssa maljan vapulle ja keväälle”, kertoo Mattiesko Hytönen.\nArjesta on tehty niin omannäköistä kuin se on mahdollista\nKoronakriisin alkaessa hallitus velvoitti kaikkia yli 70-vuotiaita pysymään karanteeninomaisissa oloissa.\n”En harkinnut hetkeäkään eristäytymistä tai kuntosalilla käynnin lopettamista. En tietenkään hakeudu ihmisten viereen, vaan käytän normaalia järkeä”, toteaa Mattiesko Hytönen.\nHän käy kuntosalilla kuusi kertaa viikossa. Treeni kestää yhteensä 3,5 tuntia, sillä se alkaa kotoa lämmittelyjuoksulla salille ja päättyy palauttelevaan juoksuun takaisin kotiin.\n”Huippu-urheilijaluokkaa”, hän sanoo.\nMattiesko Hytönen on vakuuttunut, että treenaamisen ja luontaisen immuniteetin ansiosta hän ei sairastu.\n”Olen varma, etten tule saamaan koronaa. 50-luvulla kaksi kolmasosaa luokkatovereistani sairastui aasialaiseen influenssaan, mutta vältyin siltäkin. Tämä ei ole leuhkimista, minulla on vaan niin hyvä vastustuskyky.”\nHän muistelee olleensa yhden päivän ajan kuumeessa kahdeksan vuotta sitten.\nKuntosalilla on kymmenkunta treenaajaa yhtä aikaa Mattiesko Hytösen kanssa.\n”Saatamme olla vierekkäisilläkin laitteilla. Käytän käsidesiä mennessä, kolmisen kertaa treenin aikana ja poislähtiessä enkä tietenkään työnnä käsiä suuhun, nenään tai silmiin.”\nMattiesko Hytösen mielestä arki koronaviruksen aikana sujuu olosuhteisiin nähden parhaalla mahdollisella tavalla.\n”Olemme tehneet tästä ajasta niin meidän näköistä kuin se on mahdollista.”\nLue myös: Mattiesko Hytönen, 75, treenaa yhä viidesti viikossa: ”Minut tullaan muistamaan Suomen kauneimpana miesruumiina”\n”Tällaisia vähän huldahuolettomia me olemme”\nOliko Heidi Strömmer huolissaan, kun Mattiesko Hytönen ei noudattanut suosituksia? Vastaukseksi kuuluu naurua.\n”Olisin ollut huolissani, jos hän olisi eristäytynyt. Silloin olisin tiennyt, että joku on todella oudosti.”\nHeidi Strömmerin mielestä puoliso ei kuulu riskiryhmään ikänsäkään puolesta.\n”Mies on huippukuntoinen. Mielestäni hänen biologinen ikänsä on suurin piirtein 50 vuotta.”\nMyös Heidi käy entiseen tapaan kolme kertaa viikossa kuntosalilla. Muina päivinä hän lenkkeilee.\n”Tällaisia vähän huldahuolettomia me olemme. En osaa pelätä koronavirusta. Olen aina ollut tarkka hygieniasta ja pessyt käteni tarkasti. Jos saan viruksen, se luultavasti menee minulla ohi pienin oirein.”\nVirusta enemmän Heidi Strömmeriä huolestuttaa se, mitä kriisi aiheuttaa taloudelle ja tulevaisuudelle.\n”Terveys ja talous kulkevat käsikädessä. Jos talous ajetaan pitkälle miinuksen puolelle, se vaikuttaa ihmisten terveyteenkin.”\nHeidi Strömmerin työhön kansanvälisen Pearson-kustantamon Suomen ja Ruotsin myyntipäällikkönä epidemia ei ole vaikuttanut suuremmin.\n”En pääse tapaamaan asiakkaita ja kollegoita, mutta olen tehnyt aiemminkin paljon etätöitä.”\nRankinta hänelle ovat olleet rajoitukset, jotka estävät matkustamisen ja ravintoloissa käymisen.\n”Oma päätäntävalta ja itsenäisyys tuntuvat menetetyiltä. Heti kun se on mahdollista, matkustamme minne vain pääsemme.”\nOnnellinen hän on siitä, että ehti viettää syntymäpäiviään suunnitellulla tavalla ennen epidemian puhkeamista.\nSamppanjaa riittää omassa varastossa\nHeidi Strömmer täytti 50 vuotta 8. tammikuuta ja sitä juhlittiin kolmen päivän ajan seuraavassa viikonvaihteessa. Ensin oli tilaisuus lähes sadalle vieraalle ravintola Teatteri VIPissä, seuraavana päivänä pitkälle iltaan kestänyt lounas 25 ystävälle ravintola Elitessä ja kolmantena päivänä kahdenkeskinen juhla Mattiesko Hytösen kanssa ensin kotona ja sen jälkeen illallisella ravintola Sea Horsessa.\n”Sain lahjaksi lähes kaikilta samppanjaa, joten jos Alko menisi kiinni kriisin aikana, olemme turvassa siltäkin osalta.”\nLue myös: Poltatko kirkon, vainoatko juutalaisia vai kaadatko kännykkämaston – nämä kaikki keinot on pian kokeiltu epidemioissa\nAnna-lehti: Koronakriisin vaikutukset näkyvät yhteiskunnassa vielä pitkään – Maaret Kallio: ”Turvakodeissakin joulu on hiljainen – sen jälkeen alkavat kiireet”