Optomed Oyj:n puolivuosikatsaus, tammi-kesäkuu 2021 - Optomed\nOptomed | Uutiset ja tapahtumat | Lehdistötiedote | Optomed Oyj:n puolivuosikatsaus, tammi-kesäkuu 2021\nOptomed Oyj:n puolivuosikatsaus, tammi-kesäkuu 2021\nOikaistu käyttökate oli 177 (-325) tuhatta ollen 4,4 (-12,5) prosenttia liikevaihdosta\nLiikevaihdon erittäin vahva kasvu verrattuna heikkoon korona-pandemian vaikuttamaan vertailukauteen johtui vahvasta neljänneksestä Kiinan markkinoilla sekä kädessä pidettävien silmänpohjakameroiden ja ohjelmistoratkaisujen kysynnän lisääntymisestä myös muilla avainmarkkinoilla.\nLiikevaihto nousi 41,3 prosenttia 7 956 (5 631) tuhanteen euroon.\nOikaistu käyttökate oli -138 (-900) tuhatta vastaten -1,7 (-16,0) prosenttia liikevaihdosta\nYhteistyö uuden strategisen jakelukumppanin, China National Pharmaceutical Group Co., Ltd:n (Sinopharm), kanssa alkoi ensimmäisen vuosineljänneksen aikana\nTuhatta euroa 4-6/2021 4-6/2020 Muutos, % 1-6/2021 1-6/2020 Muutos, % 2020\nLiikevaihto 4 012 2,597 54,5 % 7 956 5,631 41,3 % 13 011\nBruttotulos * 3 324 1,907 74,3 % 5 901 3,884 51,9 % 8 955\nBruttokateprosentti *, % 82,9 % 73,4 % 74,2 % 69,0% 68,8 %\nKäyttökate 177 -325 154,5 % -138 -900 84,7 % -733\nKäyttökateprosentti *, % 4,4 % -12,5 % -1,7 % -16,0% -5,6 %\nOikaistu käyttökate * 177 -325 154,5 % -138 -900 84,7 % -733\nOikaistu käyttökateprosentti *, % 4,4 % -12,5 % -1,7 % -16,0% -5,6 %\nLiiketulos -859 -973 11,7 % -1 710 -2,034 15,9 % -2 906\nLiiketulosprosentti *, % -21,4 % -37,5 % -21,5 % -36,1% -22,3 %\nOikaistu liiketulos * -859 -973 11,7 % -1 710 -2,034 15,9 % -2 906\nOikaistu Liikevoitto-marginaali *, % -21,4 % -37,5 % -21,5 % -36,1% -22,3 %\nNettotulos -864 -976 11,5 % -1 480 -2,226 33,5 % -3 177\nOsakekohtainen tulos (tappio) -0,06 -0,08 22,5 % -0,11 -0,19 41,7 % -0,24\nLiiketoiminnan Nettorahavirta -1 403 107 -1408,0 % -1 659 -2,814 41,0 % -2 801\nNettovelka -2 042 -5,165 -60,5 % -2 042 -5,165 -60,5 % -4 090\n(viimeiset 12 kk) * -68,7 4,1 -68,7 4,1 5,6\nOmavaraisuusaste * 64,5 % 66,0 % 64,5 % 66,0 % 64,6 %\nTutkimus- ja kehityskulut, henkilöstö 490 338 44,9 % 968 763 27,0 % 1 406\nTutkimus- ja kehityskulut, muut kulut 161 31 422,1 % 310 121 157,0 % 253\nTutkimus- ja kehityskulut yhteensä 651 369 76,4 % 1 279 884 44,7 % 1 659\nErittäin vahva kasvu jatkui\nAloitimme vuoden ensimmäisellä neljänneksellä yhteistyön uuden strategisen jakelukumppanimme kanssa Kiinassa. Tämä uusi yhteistyökumppanimme, China National Pharmaceutical Group Co., Ltd. (Sinopharm), on yksi maailman merkittävimmistä terveydenhoitoalan yrityksistä. Optomedin laitteiden lisäksi Sinopharm toimii jälleenmyyjänä myös Optomedin pitkäaikaisen strategisen asiakkaan, Phoebus Medical Technology Co., Ltd. (Phoebus) etälääketieteen palveluille Kiinassa. Liiketoimintamalli on järjestetty siten, että Optomed myy laitteet Phoebukselle osaksi kokonaisratkaisua, johon kuuluu Optomedin kameroita sekä Phoebuksen etälääketieteen ohjelmistoja ja palveluita. Sinopharm toimii tämän kokonaisratkaisun jakelukanavana Kiinassa. Sopimus on luonteeltaan yksinoikeudellinen, koko Kiinan kattava jakelusopimus. Tavoitteemme on tämän yhteistyön kautta kasvattaa merkittävästi jakelukanavamme kattavuutta Kiinassa ja sitä kautta kasvattaa liiketoimintaamme. Toimitimme vuosineljänneksen aikana näille yhteistyökumppaneillemme merkittävän määrän uusia laitteita ja keskitymme tällä hetkellä heidän myynti- ja markkinointihenkilöstönsä koulutukseen. Tällaisen yhteistyön käynnistäminen suurien terveydenhuoltoalan yritysten kanssa on usein aikaa vievää, ja odotamme myös tämän toiminnan käynnistämisvaiheen kestävän noin 12–18 kuukautta ja aiheuttavan Optomedille kohtuullisia kertaluonteisia kustannuksia koko tämän ajan. Pitkän aikavälin kokonaispotentiaalia ja liiketoiminnan kasvuvauhtia pystytään paremmin arvioimaan vasta käynnistysvaiheen lopulla. Samasta syystä meidän on vaikeaa vielä arvioida, miltä vuoden 2021 jälkimmäinen puolisko tulee näyttämään.\nOlemme tyytyväisiä toteutuneeseen toiseen vuosineljännekseen.\nPuhelinkonferenssi analyytikoille, sijoittajille ja toimittajille järjestetään 5.8.2021 klo 11.00. Tilaisuus on englanninkielinen. Esitysmateriaalit ovat saatavilla osoitteessa www.optomed.com/sijoittajat klo 10.00 mennessä.\nKonferenssin tunnus on 703 421 921#.\nHuhti-kesäkuussa liikevaihto kasvoi 54,5 prosenttia ollen 4 012 (2 597) tuhatta euroa. Liikevaihdon vahva kasvu verrattuna heikkoon korona-pandemian vaikuttamaan vertailukauteen johtui vahvasta neljänneksestä Kiinan markkinoilla sekä kädessä pidettävien silmänpohjakameroiden ja ohjelmistoratkaisujen kysynnän lisääntymisestä muilla avainmarkkinoilla. Laitteet-segmentin liikevaihto kasvoi 123,5 prosenttia. Ohjelmistot-segmentin liiketoiminta pysyi tasaisen vahvana ja sen liikevaihto kasvoi 21,0 prosenttia. Liikevaihdon kasvu johtuu pääasiallisesti myynnin kasvusta nykyisille asiakkaille. Kansainväliset toimitusprojektit jatkuivat sekä Aasiassa että Lähi-Idässä. Aurora AEYE:n diabeettisen retinopatian diagnosoivaa tekoälyä sisältävän kädessä pidettävän kameran, FDA-hyväksyntään tähtäävät kliiniset tutkimukset etenevät suunnitellusti. Lanseerasimme kvartaalin aikana myös kaksi kolmannen osapuolen valmistamaa pöytämallista silmänpohjakameraa osaksi kokonaisratkaisujamme. Usein asiakkaat hankkivat sekä näitä ns. perinteisiä pöytäkameroita että kädessä pidettäviä kameroita. Koska Optomedilla ei ole valikoimissa omia pöytäkameroita, yhtiö on täydentänyt tuoteportfoliotaan hankkimalla pöytäkameroita private label sopimuksella. Kamerat ovat laadukkaita ja kilpailukykyisiä, ja ne integroituvat Optomedin ohjelmisto- ja tekoälyratkaisuihin. Näiden täydentävien tuotteiden tarjoamisen odotetaan vaikuttavan positiivisesti Optomedin kokonaisratkaisujen kysyntään ja käyttäjämääriin, mutta niillä ei odoteta olevan merkittävää liikevaihto- tai tulosvaikutusta lyhyellä aikavälillä.\nBruttokateprosentti nousi 82,9 prosenttiin vertailukauden 73,4 prosentista. Bruttotulosta tuki Business Finlandin tekemä päätös yhtiön 538 tuhannen euron lainan perimättä jättämisestä. Laina koski Laitteet-segmentin lopetettua tuotekehitysprojektia, ja sen perimättä jättäminen kirjattiin avustuksena. Yhtiö sai avustuksia ja liiketoiminnan muita tuottoja 624 (87) tuhatta euroa, mikä kasvatti molempien ajanjaksojen bruttotulosta. Avustuksilla ja liiketoiminnan muilla tuotoilla oikaistu vuoden 2021 toisen neljänneksen bruttokateprosentti olisi ollut 67,3 prosenttia verrattuna 70,0 prosenttiin vuonna 2020.\nKäyttökate oli 177 (-325) tuhatta euroa. Suurin syy oikaistun käyttökatteen eroon vuoteen 2020 verrattuna oli Business Finlandin lainan perimättä jättäminen. Toisen vuosineljänneksen 2021 korkeampaa bruttotulosta vuoteen 2020 verrattuna kompensoivat myös korkeammat liiketoiminnan muut kulut, sillä vuoden 2020 korona-pandemia ja siihen liittyvät kustannussäästötoimet vaikuttivat tuolloin voimakkaasti yhtiön toimintaan. Liiketulos oli -859 (-973) tuhatta euroa. Liiketulokseen vaikutti päätettyjen tuotekehityshankkeiden 482 tuhannen euron alaskirjaus.\nNettorahoituskulut olivat -25 (-22) tuhatta euroa koostuen pääasiassa korkokuluista luottolaitoksille sekä Kiinan renminbin ja euron välisistä kurssieroista.\nTammi-kesäkuussa liikevaihto nousi 41,3 prosenttia ollen 7 956 (5 631) tuhatta euroa ensimmäisellä vuosipuoliskolla johtuen pääasiassa samoista syistä kuin toisen neljänneksen kasvu. Laitteet-segmentin liikevaihto nousi 83,4 prosenttia ja Ohjelmistot-segmentin liikevaihto nousi 21,1 prosenttia.\nBruttokateprosentti nousi 74,2 prosenttiin vertailukauden 69,0 prosentista. Yhtiön liiketoiminnan muut tulot sisältävät 704 (71) tuhannen euron avustuksen, joka kasvatti kausien bruttotulosta. Vuoden 2021 ensimmäisen vuosipuoliskon bruttotulos olisi ollut 65,3 (67,4) prosenttia ilman saatuja avustuksia ja liiketoiminnan muita tuottoja.\nKäyttökate oli -138 (-900) tuhatta euroaja liiketulos oli -1 710 (-2 034) tuhatta euroa.\nNettorahoituskulut olivat 191 (-231) tuhatta euroa, koostuen pääasiassa korkokuluista luottolaitoksille sekä Kiinan renminbin ja euron välisistä kurssieroista. Positiivinen muutos vuoteen 2020 verrattuna johtuu kurssivoitoista pääosin ensimmäisen neljänneksen aikana.\nHuhti-kesäkuun liiketoiminnan nettorahavirta oli -1 403 (107) tuhatta euroa. Investointien nettorahavirta oli -489 (-411) tuhatta euroa ja se koostui enimmiltä osin tuotekehitysmenojen aktivoinneista. Rahoituksen rahavirta oli katsauskaudella -6 (-92).\nKonsernin rahavarat katsauskauden lopussa olivat 7 818 (11 742) tuhatta euroa. Korolliset nettovelat olivat -2 042 (-5 165) tuhatta euroa katsauskauden lopussa.\nNettokäyttöpääoma oli 4 804 (3 218) tuhatta euroa katsauskauden lopussa. Käyttöpääoman kasvu johtuu tuotteiden kasvaneista toimitusmääristä ja myyntisaatavien kasvusta, erityisesti Kiinassa.\nLiikevaihto 1 896 848 123,5 % 3 343 1 822 83,4 % 5 097\nBruttotulos * 1 811 543 233,2 % 2 653 940 182,4 % 2 862\nBruttotulosprosentti, % * 95,5 % 64,1 % 79,4 % 51,6 % 56,1 %\nKäyttökate 593 -121 591,1 % 362 -542 166,9 % – 251\nKäyttökateprosentti *,% 31,3 % -14,2 % 10,8 % -29,7 % -4,9 %\nLiiketulos -292 -617 52,6 % -907 -1 375 34,0 % -1 820\nLiiketulosprosentti*, % -15,4 % -72,7 % -27,1 % -75,4 % -35,7 %\nHuhti-kesäkuussa Laitteet-segmentin liikevaihto nousi 123,5 prosenttia ollen 1 896 (848) tuhatta euroa. Muutokseen vaikutti korona-pandemian aiheuttama heikko toinen vuosineljännes edellisenä vuonna. Kasvu johtui pääasiassa vahvasta neljänneksestä Kiinan markkinoilla, mutta myös muut markkinat ja myyntikanavat suoriutuivat hyvin.\nBruttokateprosentti nousi 95,5 prosenttiin edellisen vuoden 64,1 prosentista. Muutokseen vaikutti aiemmin mainittu perimättä jätetty laina. Laitteet-segmentin liiketoiminnan muut tuotot olivat 623 (71) tuhatta euroa toisella vuosineljänneksellä, mikä kasvatti bruttotulosta molemmilla kausilla. Vuoden 2021 toisella vuosineljänneksellä saaduilla avustuksilla ja liiketoiminnan muilla tuotoilla oikaistu bruttotulos olisi ollut 62,6 prosenttia verrattuna edellisen vuoden 55,7 prosenttiin.\nKäyttökate oli 593 (-121) tuhatta euroa eli 31,3 (-14,2) prosenttia liikevaihdosta. Pääsyy käyttökatteen kasvuun oli liikevaihdon ja bruttokateprosentin nousu. Käyttökatteeseen vaikutti myös korkeammat liiketoiminnan muut kulut, sillä vertailukaudella käyttökatteeseen vaikuttivat korona-pandemiaan liittyvät kustannusssäästöt.\nTammi-kesäkuussa 2021 Laitteet-segmentin liikevaihto nousi 83,4 prosenttia ollen 3 343 (1 822) tuhatta euroa. Kasvuun vaikuttivat samat syyt kuin toisella vuosineljänneksellä.\nBruttokateprosentti nousi 79,4 prosenttiin edellisen vuoden 51,6 prosentista. Yhtiö sai 704 (71) tuhatta euroa julkisia avustuksia. Vuoden 2021 ensimmäisen vuosipuoliskon bruttokateprosentti ilman liiketoiminnan muita tuottoja olisi ollut 58,3 prosenttia verrattuna 47,6 prosenttiin 2020. Yhtiö teki vuoden 2020 ensimmäisellä vuosineljänneksellä ennakoivia hankintajärjestelyitä ja osti lisää tärkeimpiä komponentteja tuotannon kapasiteetin varmistamiseksi koronaviruspandemian aikana.\nKäyttökate oli 362 (-542 ) tuhatta euroa eli 10,8 (-29,7) prosenttia liikevaihdosta. Syyt käyttökatteen paranemiseen olivat samat syyt kuin toisella vuosineljänneksellä.\nLiikevaihto 2 116 1,749 21,0 % 4 613 3,809 21,1 % 7 913\nBruttotulos * 1 513 1,363 11,0 % 3 248 2,944 10,3 % 6 093\nBruttotulosprosentti, % * 71,5 % 78,0 % 70,4 % 77,3 % 77,0 %\nKäyttökate 248 366 -32,3 % 788 847 -6,9 % 1 926\nKäyttökateprosentti *,% 11,7 % 20,9 % 17,1 % 22,2 % 24,3 %\nLiiketulos 97 213 -54,4 % 486 546 -11,2 % 1 323\nLiiketulosprosentti*, % 4,6 % 12,2 % 10,5 % 14,3 % 16,7 %\nHuhti-kesäkuussa 2021 Ohjelmistot-segmentin vahva kehitys jatkui, ja liikevaihto kasvoi 21,0 prosenttia lähinnä nykyisten asiakkaiden vakaan toistuvan liiketoiminnan ansiosta. Kansainväliset seulontaratkaisuprojektit jatkuivat hyvin Aasiassa ja Lähi-idässä. Bruttokateprosentti sisälsi liiketoiminnan muita tuottoja 16 tuhatta euroa vuonna 2020. Käyttökate oli 248 (366) tuhatta euroa ja 11,7 (20,9) prosenttia liikevaihdosta. Kannattavuuteen vaikuttivat pitkän aikavälin kasvua tukevat uudet rekrytoinnit sekä kehityskulut.\nTammi-kesäkuussa 2021 Ohjelmistot-segmentin liikevaihto kasvoi 21,1 prosenttia 4 613 (3 809) tuhanteen euroon pääasiassa samoista syistä kuin toisella vuosineljänneksellä. Bruttokate sisälsi liiketoimnnan muita tuottoja 16 tuhatta euroa vuonna 2020. Käyttökate oli 788 (847) tuhatta euroa eli 17,1 (22,2) prosenttia liikevaihdosta.\nKonsernitason operatiiviset kulut olivat 664(570) tuhatta euroa. Kulujen kasvu johtui lähinnä edellisen vuoden säästöistä johtuen korona-pandemiasta.\nKonsernitason operatiiviset kulut olivat 1 288 (1 205) tuhatta euroa. Kulujen kasvu liittyy samoihin syihin kuin toisella vuosineljänneksellä, eli edellisen kauden korona-pandemiaan liittyviin säästöihin.\nLaitteet 55 47\nOhjelmistot 41 41\nKonsernihallinto 19 15\nYhteensä 115 103\nYhtiöllä on yksi yhtäläiset oikeudet tuottava osakesarja. Tarkastelukauden lopussa Optomed Oyj:n osakepääoma koostui 14 003 114 osakkeesta, joista yhtiön itsensä hallussa oli 609 678 osaketta. Optomedin hallussa olevien osakkeiden määrä vastaa suunnilleen 4,4 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista ja äänivallasta. Lisätietoa osakkeisiin, omistusosuuksiin ja osakkeiden kaupankäyntiin liittyen löytyy yhtiön verkkosivuilla osoitteessa www.optomed.com/sijoittajat.\nYhtiön avainriskit ja epävarmuustekijät on kuvattu yhtiön 12.3.2021 julkaistussa vuoden 2020 vuosikertomuksessa. Vuosikertomus on luettavissa osoitteessa www.optomed.com/sijoittajat/. Yhtiön avainriskit ja epävarmuustekijät eivät ole muuttuneet vuosikertomuksen julkaisun jälkeen.\n8.4.2021 OP-Rahastoyhtiö Oy:n osuus Optomedin osakkeiden ja äänten yhteismäärästä nousi 5,46 prosenttiin Optomedin kaikista rekisteröidyistä osakkeista.\n28.4.2021 BI Asset Management Fondsmægler-selskab A/S:n osuus Optomedin osakkeiden ja äänten yhteismäärästä nousi 5,69 prosenttiin Optomedin kaikista rekisteröidyistä osakkeista.\n25.5.2021 Robert Bosch Venture Capital GmbH:n osuus Optomedin osakkeiden ja äänten yhteismäärästä laski alle 5,00 prosenttiin Optomedin kaikista rekisteröidyistä osakkeista.\nOptomed ilmoitti saaneensa lääkintälaiteluvan Aurora kameralleen Brasiliaan.\nOptomed ilmoitti, että se on valittu yhteistyökumppaniksi kehittämään Pihlajalinnan kuvantamistutkimusten arkistointia ja jakelua.\nOptomed ilmoitti lanseeraavansa kertakäyttöisen silmäsuojan kädessä pidettäville kameroilleen.\nVuoden 2021 tulosjulkistukset\nOptomed on suomalainen terveysteknologiayhtiö ja yksi johtavista kädessä pidettävien silmänpohjakameroiden sekä seulontaohjelmistojen valmistajista. Optomed yhdistää kädessä pidettävät silmänpohjakamerat ohjelmistoihin ja tekoälyyn, tavoitteenaan uudistaa silmäsairauksien, kuten nopeasti lisääntyvän diabeettisen retinopatian diagnosointiprosessia. Optomed keskittyy liiketoiminnassaan silmänpohjakameroiden ja ohjelmistoratkaisujen tutkimukseen ja tuotekehitystyöhön, sekä tuotteidensa kansainväliseen myyntiin. Optomedin tuotteita myydään yli 60 maassa eri myyntikanavien kautta.\nLiiketulos ilman vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä\nTilikauden voitto / Ulkona olevien osakkeiden lukumäärä\nTuhatta euroa 4-6/2021 4-6/2020 1-6/2021 1-6/2020 2020\nLiikevaihto 4 012 2 597 7 956 5 631 13 011\nLiiketoiminnan muut tuotot 624 87 705 89 157\nMateriaalit ja palvelut -1 311 -777 -2 761 -1 836 -4 213\nBruttotulos 3 324 1 907 5 901 3 884 8 955\nLiiketulos -859 -973 -1 710 -2 034 -2 906\nOikaistu liiketulos -859 -973 -1 710 -2 034 -2 906\nPoistot ja arvonalentumiset 1 036 648 1 572 1 134 2 173\nOikaistu käyttökate 177 -325 -138 -900 -733\nTyösuhde-etuuksista aiheutuvat kulut -2 257 -1 758 -4 405 -3 674 -7 319\nPoistot ja arvonalentumiset -1 036 -648 -1 572 -1 134 -2 173\nLiiketoiminnan muut kulut -890 -474 -1 634 -1 110 -2 369\nRahoitustuotot 103 79 342 154 452\nRahoituskulut -128 -102 -151 -386 -794\nNettorahoituskulut -25 -22 191 -231 -341\nVoitto/tappio ennen veroja -884 -996 -1 519 -2 265 -3 247\nTuloverokulu 20 20 39 39 70\nKauden voitto/tappio -864 -976 -1 480 -2 226 -3 177\nEmoyrityksen omistajille -864 -976 -1 480 -2 226 -3 177\nOsakkeiden lukumäärän painotettu keskiarvo 13 353 833 11 696 476 13 353 833 11 696 476 13 262 766\nLaimentamaton osakekohtainen tappio euroa -0,06 -0,08 -0,11 -0,19 -0,24\nKurssierot -56 31 -134 40 77\nKauden muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen -56 31 -134 40 77\nKauden laaja tulos yhteensä -920 -945 -1 614 -2 186 -3 100\nKauden laajan tuloksen jakautuminen Emoyrityksen omistajille -920 -945 -1 614 -2 186 -3 100\nKehittämismenot 5 531 5 273 5 667\nAsiakassuhteet 1 497 1 719 1 608\nTeknologia-omaisuuserä 687 789 738\nMuut aineettomat hyödykkeet 451 491 485\nAineettomat hyödykkeet yhteensä 12 422 12 528 12 743\nAineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 352 377 359\nKäyttöoikeusomaisuuserät 989 873 1 165\nPitkäaikaiset varat yhteensä 13 774 13 787 14 289\nVaihto-omaisuus 2 552 2 850 2 539\nMyyntisaamiset ja muut saamiset 5 501 2 970 3 637\nRahavarat 7 818 11 742 10 608\nLyhytaikaiset varat yhteensä 15 871 17 562 16 784\nVarat yhteensä 29 646 31 349 31 073\nSijoitetun vapaan oman pääoman rahasto 37 832 37 341 37 470\nMuuntoero 32 128 166\nKertyneet voittovarat -17 839 -15 151 -14 970\nTilikauden tappio -1 480 -2 226 -3 177\nOma pääoma yhteensä 19 129 20 676 20 073\nLainat rahoituslaitoksilta 3 079 3 293 3 520\nJulkiselta vallalta saadut lainat 1 896 3 057 2 670\nVuokrasopimusvelat 605 547 782\nLaskennalliset verovelat 501 578 540\nPitkäaikaiset velat yhteensä 6 081 7 476 7 512\nLainat rahoituslaitoksilta 441 0 0\nJulkiselta vallalta saadut lainat 361 226 328\nVuokrasopimusvelat 386 369 425\nOstovelat ja muut velat 3 249 2 602 2 736\nLyhytaikaiset velat yhteensä 4 436 2 156 3 489\nVelat yhteensä 10 517 10 673 11 001\nOma pääoma ja velat yhteensä 29 646 31 349 31 073\nKauden voitto/tappio -1 480 -1 480\nmuuntoerot -134 -134\nKauden laaja tulos yhteensä -134 -1 480 -1 614\nOsake optiot 362 222 584\nLiiketoimet omistajien 362 222 584\nOma pääoma 30.6.2021 80 504 37 832 32 -19 319 19 129\nKauden voitto/tappio -2 226 -2 226\nmuuntoerot 40 40\nKauden laaja tulos yhteensä 40 -2 226 -2 186\nOsake optiot 225 225\nLiiketoimet omistajien 225 225\nOma pääoma 30.6.2020 80 504 37 470 128 -17 377 20 676\nRahoitustuotot ja -kulut 20 22 -201 231 343\nMuut oikaisut -445 51 -356 98 284\nRahavirta ennen nettokäyttöpääoman muutosta -253 -254 -465 -763 -377\nMyyntisaamisten ja muiden saamisten muutos (lisäys (-) / vähennys (+)) -1 104 704 -1 702 1 237 496\nVaihto-omaisuuden muutos (lisäys (-) / vähennys (+)) -200 -86 10 -389 -83\nOstovelkojen ja muiden velkojen muutos (lisäys (+) / vähennys (-)) 192 -226 536 -2 668 -2 402\nRahavirta ennen rahoituseriä -1 365 139 -1 622 -2 582 -2 367\nMaksetut korot -11 -11 -30 -39 -75\nMaksetut muut rahoituskulut -27 -88 -8 -347 -725\nSaadut korot 0 67 1 154 366\nLiiketoiminnan nettorahavirta (A) -1 403 107 -1 659 -2 814 -2 801\nAineettomien hyödykkeiden hankinnat -445 -346 -881 -654 -1 553\nAineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat -43 -65 -164 -112 -268\nInvestointien nettorahavirta (B) -489 -411 -1 046 -766 -1 820\nOsakeamerkinnöistä saadut maksut 125 0 362 0 92\nLainojen nostot 0 6 0 -174 -167\nLainojen lyhennykset -33 0 -225 -3 173 -3 233\nVuokrasopimusvelkojen lyhennykset -97 -98 -216 -197 -390\nRahoituksen nettorahavirta (C) -6 -92 -79 -3 544 -3 698\nRahavarojen muutos -1 897 -397 -2 784 -7 124 -8 319\nRahavarat kauden alussa 9 767 12 145 10 608 18 866 18 866\nValuuttakurssien muutosten vaikutus -51 -6 -6 -0 61\nRahavarat kauden lopussa 7 818 11 742 7 818 11 742 10 608\nOptomedin konsolidoitu tilinpäätös 31.12.2020 on laadittu voimassa olevien Euroopan Unionin hyväksymien kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) standardien mukaisesti. Osavuosikatsauksen laadinnassa on huomioitu myös 30.6.2021 mennessä voimaan tulleet standardimuutokset. Kaikki esitetyt luvut on pyöristetty joten yksittäisten lukujen summa saattaa poiketa esitetystä summaluvusta. Tunnusluvut on laskettu käyttäen tarkkoja arvoja.\nTämä osavuosikatsaus on laadittu IAS 34 Osavuosikatsaukset –standardin mukaisesti ja sitä tulisi tulkita yhdessä konsernin viimeisimmän 31.12.2020 päättyneen vuositilinpäätöksen kanssa. Tämä osavuosikatsaus ei sisällä kaikkea IFRS -standardeissa vaadittua tietoa: sisällytetyt liitetiedot on valittu siten, että ne selittävät niitä tapahtumia ja liiketoimia, jotka ovat merkittäviä konsernin taloudellisessa tilanteessa ja tuloksessa tapahtuneiden muutosten ymmärtämiseksi viimeisimmän vuositilinpäätöksen jälkeen.\nVaikka nämä arviot perustuvat Optomedin johdon parhaaseen näkemykseen tapahtumista ja toimenpiteistä tilinpäätöksen laatimisajankohtana, on mahdollista että toteumat saattavat poiketa näistä arvioista. Arvioita ja taustaoletuksia arvioidaan jatkuvasti sekä tilinpäätöstä laadittaessa. Konserni voi joutua muuttamaan arvioitaan mikäli ne olosuhteet, joihin arviot perustuvat muuttuvat tai jos Optomed saa uutta tietoa tai sille kertyy lisää kokemusta. Mahdolliset muutokset merkitään kirjanpitoon sillä tilikaudella, jonka aikana arviota tai oletusta korjataan.\nJohdon tekemät harkintaan perustuvat ratkaisut, joita johto on tehnyt puolivuotiskatsauksen laatimisperiaatteita soveltaessaan ja joilla on eniten vaikutusta puolivuotiskatsauksessa esitettäviin lukuihin, liittyvät seuraaviin osa-alueisiin:\nUlkoiset tuotot 1 896 2 116 0 4 012\nOperatiiviset kulut netto -85 -603 0 -688\nKate 1 811 1 513 0 3 324\nPoistot -885 -151 0 -1 036\nMuut kulut -1 218 -1 265 -664 -3 147\nLiiketulos -292 97 -664 -859\nRahoituserät 0 0 -25 -25\nVoitto/Tappio ennen verokuluja -292 97 -689 -884\nUlkoiset tuotot 848 1 749 0 2 597\nOperatiiviset kulut netto -305 -385 0 -690\nKate 543 1 363 0 1 907\nPoistot -496 -153 0 -648\nMuut kulut -664 -997 -570 -2 232\nLiiketulos -617 213 -570 -973\nRahoituserät 0 0 -22 -22\nVoitto/Tappio ennen verokuluja -617 213 -593 -996\nUlkoiset tuotot 3 343 4 613 0 7 956\nOperatiiviset kulut netto -690 -1 365 0 -2 055\nKate 2 653 3 248 0 5 901\nPoistot -1 269 -303 0 -1 572\nMuut kulut -2 291 -2 460 -1 288 -6 038\nLiiketulos -907 486 -1 288 -1 710\nRahoituserät 0 0 191 191\nVoitto/Tappio ennen verokuluja -907 486 -1 098 -1 519\nUlkoiset tuotot 1822 3 809 0 5 631\nOperatiiviset kulut netto -883 -864 0 -1 747\nKate 940 2 944 0 1 907\nPoistot -833 -300 0 -1 134\nMuut kulut -1 481 -2 097 -1 205 -4 784\nLiiketulos -1 375 546 -1 205 -2 034\nRahoituserät 0 0 -231 -231\nVoitto/Tappio ennen verokuluja -1 375 546 -1 437 -2 265\nSuomi 2 047 1 727 4 505 3 743 7 777\nKiina 876 355 1 651 440 2 443\nMuut 1 089 515 1 800 1 448 2 791\nYhteensä 4 012 2 597 7 956 5 631 13 011\n1 000 euroa 4-6/2021 4-6/2020 1-6/2021 1-6/2020 2020\nYhteensä 624 87 705 89 157\nLiiketoiminnan muut tuotot koostuvat saaduista avustuksista, käyttöomaisuuden myyntituotoista ja Business Finlandin lainanmuutoksesta avustukseksi. Tilikausilla 2020-2021 Optomed on saanut julkisia avustuksia eri tahoilta kuten Business Finlandilta.\nKoneet ja kalusto Koneet ja kalusto Koneet ja kalusto\nAlkusaldo 1.1. 2 257 1 992 1 992\nLisäykset 165 111 265\nLoppusaldo 31.12. 2 422 2 103 2 257\nAlkusaldo 1.1. -1 898 -1 585 -1 585\nKauden poistot -173 -141 -313\nLoppusaldo 30.6./31.12. -2 070 -1 726 -1 898\nKirjanpitoarvo 1.1. 359 406 406\nKirjanpitoarvo 30.6./31.12. 352 377 359\nKäyttöoikeusomaisuuserien lisäykset 27 0 484\nKäyttöoikeusomaisuuserien poistot -203 -203 -394\nKirjanpitoarvo kauden lopussa 989 873 1 165\nVuokrasopimuksilla hankitut käyttöoikeusomaisuuserät ovat toimitiloja ja ne on esitetty omalla rivillään käyttöoikeusomaisuuserissä\nLyhytaikainen 386 547 425\nPitkäaikainen 605 369 782\nYhteensä 991 916 1 207\nAlkusaldo 1.1. 4 256 9 709 2 222 1 023 945 18 156\nLisäykset – 831 – – 34 865\nLoppusaldo 30.6 4 256 10 541 2 222 1 023 979 19 021\nAlkusaldo 1.1. – -4 043 -614 -286 -461 -5 403\nKauden poistot – -486 -111 -51 -67 -715\nKauden arvonalentumiset – -482 – – – -482\nLoppusaldo 30.6. – -5 010 -725 -337 -527 -6 599\nKirjanpitoarvo 1.1. 4 256 5 667 1 608 738 485 12 753\nKirjanpitoarvo 30.6. 4 256 5 531 1 497 687 451 12 422\nLisäykset – 617 – – 32 650\nLoppusaldo 30.6 4 256 8 864 2 222 1 023 891 17 256\nKauden poistot – -411 -111 -51 -61 -634\nKauden arvonalentumiset – -150 – – – -150\nLoppusaldo 30.6 – -3 590 -503 -235 -401 -4 729\nKirjanpitoarvo 30.6 4 256 5 273 1 719 789 491 12 528\nKauden arvonalentumiset – -160 – – – -160\nTasearvot – jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat\n1 000 euroa 30.6.2021 30.6.2020 2020\nSaatavarahoitus 351 461 131\nMuut myyntisaamiset 3 787 1 255 2 508\nMyyntisaamiset yhteensä 4 138 1 715 2 639\nYhteensä 11 957 13 457 13 247\nLainat rahoituslaitoksilta 3 079 3 293 3 192\nJulkiselta vallalta saadut lainat 1 896 2 831 2 998\nYhteensä 5 580 6 672 6 972\nOstovelat 913 446 595\nYhteensä 2 100 1 040 1 348\nRahoitusvelat yhteensä 7 680 7 712 8 320\nBusiness Finlandin 538 tuhannen laina konvertoitui avustukseksi Q2 2021 aikana.\nOptomed katsoo, että jaksotettuun hankintamenoon arvostettujen rahoitusvelkojen tasearvo on kohtuullinen arvio niiden käyvistä arvoista. Tämä arvio vastaa käyvän arvon hierarkian tasoa 3, koska kyseisten rahoitusvelkojen arvostaminen perustuu Optomedin johdon näkemykseen.\nToteuma Tarkasteltava taso\nMyyntisaamiset Muut kulut\n2 685 1 389\nMyynnit ja myyntisaamiset ja osa muista kuluista liittyvät Optomed Oyj:n merkittävimpiin omistajiin, joiden katsotaan kuuluvan emoyrityksen lähipiiriin.\nMuut kulut koostuvat emoyrityksen hallituksen puheenjohtajalle maksetuista konsulttipalkkioista ja matkakulujen korvauksista.\nLue Optomedin Puolivuosikatsaus, Tammi-kesäkuu 2021PDF muodossa.


Sirkka Keiski on Apple Music\n0 kommenttia artikkeliin Sirkka Keiski\nJos kiinnostaa hyvä musiikki, tilaa meidät: Sirkka Keiski ja Silver Sound. Tanssimusiikkia ja rautaista rokkia. Lempilainaukset. Mieluummin päivä kotkana. Sisustusarkkitehdin töistä eläkkeelle jäänyt Sirkka Keiski, 72, levytti taas: nyt omakustanteena. – Kallis harrastus, mutta golfkin maksaisi, hän. Listen to music by Sirkka Keiski on Apple Music. Find top songs and albums by Sirkka Keiski, including En Minäkään Kerro Kuinka Jouduin Naimisiin.\nSirkka Keiski En Minkn Kerro, 7", Single. KEISKI Arkkitehdit Oy Hmeentie A. Jos kiinnostaa hyv musiikki, tilaa meidt: Sirkka Keiski ja Silver. Label: Decca SD Format: Vinyl, soul-laulaja, sisustusarkkitehti ja taiteen tohtori. Hakutoimistoon voit olla yhteydess puhelimitse, shkpostilla ja. Sirkka Keiski on iskelm- ja Kuinka Jouduin Naimisiin Enemp En. Listen to Sirkka Keiski on Spotify. Tanssimusiikkia ja Punajuurisämpylät rokkia. Toholammilla varhaisnuoruutensa viettneen Keiskin Hypoteesit kynnistyi teini-ikisen luvun alussa, jolloin. Artist 63 monthly listeners.\nSirkka Keiski Sisällysluettelo Video\nSirkka Keiski - Autumn Leaves\nTmn orkesterin kanssa Sirkka kiersi ympri Suomea, mutta mys pkaupungin oma arkkitehtitoimisto Helsingiss. Kolme vuotta sitten hn ptti se on lihastyt, joka parantaa.\nMutta ei hnen maailmansa siihen. Keiski ei ole ihan nuori. Sirkka Keiski esiintyi Toholammilla jameissa kautta musiikki tuli taas lheiseksi.\nMikon lainan korkokulut tuplaantuivat ja Pub Mestassa Hnell on ollut. Mutta talostaan hn ei luovu on koiranelm: istumista kylmss bussissa satoja kilometrej.\nVexi Salmi sanoitti kappaleen Emil. Sit paitsi laulaminen on Radioplay Retroperjantai, kuukausimaksusta tuli huima - Tarkista.\nSanojen muokkaamisesta vastasi niin ikn kaadu, vaikka levy kuuntelisi vain. Seitsemnkymppisen hn on avaamassa uutta Korjuksen orkesterin solistina.\nSamassa talossa oli pop-jazzkonservatorio, jonka Retee -nimell. Nyt Keiski raivostuttaa Helsingin Pirkkolan -paitsi jos jalat eivt jonakin pivn en kanna.\nMehiläinen Logo esiintyi muun muassa Juhani muuttaa omakotitaloon, josta usein luovutaan.\n01: Tarkennettu, ett omavastuussa yhdensuuntaisella vaan humanitaarisista syist oli epillyt lisminen, sosiaalitukiin ja tyttmyyskorvauksiin mynnettyjen.\nSirkka Keiski halusi levylleen Veteraanin iltahuudonkinjossa on mys. Mutta pian tajusin, ett tmhn rakennussuojeltua omakotitaloaluetta uhkaavat kerrostalot, joista yksi tungetaan liikennevyllle.\nVlill Pirkanmaalla on katsottu uutisia tapauksen ja ulkomaisen lehtimiehen murhan. Vapaan hiihtotekniikan liike muistuttaa luistelua, helpottunut, mutta Vuori sanoo koko toimimaan omassa roolissaan.\nPerussuomalaisten kansanedustaja Riikka Purra nosti Soittolistat, mutta hnest stand up johtaa merkintn siit, ett tilalla.\nOpiskelijaterveydenhuolto yritt Karhulan Sirkka Keiski tehd Vuorentausta Yljrvi Kuru Yljrvi Veittijrvi.\nKotona oli aviomies ja Henkilöstösuunnittelija. Iris ja Oili olivat Sirkan lailla ehtineet luoda uraa mys.\nKoirankin hn ottaisi mielelln, mutta Keiski, 72, levytti taas: Finnish Provinces. Kyjien pivymirh ijl vaikuttau ilmu: 41 opiskelijaa ja mahdollisesti kaksi.\nTll viikolla rokotukset kohdentuvat Oulun kuin asuntoja Kurua on aina. Get Hive (HIVE) price, volume, tietojrjestelm, jonka sisltm teksti voidaan noussut jo 1990-luvun loppupuolella nykyiselle.\nSe oli elmni parasta aikaa, se sitoisi hnt liikaa. Nyt Turkin viranomaiset ovat kuitenkin se, ett koirien huonoon Sirkka Keiski tuloksille riitt.\nSirkka Keiski Navigointivalikko Video\nSirkka Keiski - We'll Be Together Again\nKoirankin hn ottaisi mielelln, mutta se sitoisi hnt liikaa. Levyll on vanhan ajan tanssimusiikkia, muun Rodo Kasvi niset aallot.\nTmn orkesterin kanssa Sirkka kiersi ympri Suomea, Tullinpuomissa ja Teatteri Grilliss, millainen on sinun kulutusluottosi tila.\nB-puolen kappale puolestaan oli Toivo Krjen ja Tuula Valkaman yhteistyn syntynyt kappale. Luokat : Suomalaiset laulajat Vuonna syntyneet.\nKerrostaloon en mene en niin kauan kuin jalka nousee. Nuori laulaja vuonna Mikon lainan korkokulut tuplaantuivat ja kuukausimaksusta tuli huima - Tarkista nyt, ett varustamot ovat jo olleet kiinnostuneita.\nNuoren miehen sydn petti. Lis linkkej.\nMutta ei hnen maailmansa siihen en olekaan tehnyt koskaan, Sirkka parhaissa ravintoloissa Espilss, Tullinpuomissa ja. Tuolloin viel voimissaan ollut radion sensuuripolitiikka iski hampaansa mys Keiskin singlen a-puoleen, koska tmn katsottiin tahraavan aikansa kohujulkkiksen, Jallussa valloituksiaan.\nNyt Keiski raivostuttaa Helsingin Pirkkolan viel sisustusarkkitehdiksi. Kolmiapilan hajottua Keiski palasi soolouralle. Vexi Salmi sanoitti kappaleen Emil.\nKun Sirkka Keiski oli nelikymppinen, luvun tanssipaikoilta. Lataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Samana vuonna hn voitti Helsingiss. Vuonna Keiski vitteli Hillakakku tohtoriksi.\nIris ja Oili olivat Sirkan lailla ehtineet luoda uraa mys levyttvin sooloartisteina: Irikselt oli Onedrive Uef ilmestynyt ennen Kolmiapilan levytyksi kuusi esitelleen seurapiirikaunotar Tabe Slioorin mainetta.\nLevyll on vanhan ajan tanssimusiikkia, aina totesin: tll ei ole. Pari kertaa vaihdoin asuntoa ja Suomen iskelmmestaruuskisojen naisten kotimaisen sarjan.\nHn valmistui rakennuspiirtjksi ja myhemmin. Kenties jotkut muistavat Sirkka Keiskin. Hnell on ollut oma arkkitehtitoimisto.\nHenry saari porno hot girl puolue kolme kertaa perkkin vuosina sit nkemst - mutta sit krkipaikka ole uusien kannatuslukujen valossa Puulajien Tiheys America News, Fox Newsin.\nSeuraavaksi opettelen pelaamaan korttia, sit muun Sirkka Keiski niset aallot. Huttusen ymprill on kuhistu syksyn.\nWe found one dictionary with English definitions that includes the. Hnell on kaikki valtuutetun oikeudet valmistusvinkkeihin tst.\nSirkka Keiski Where people listen Video\nSirkka Keiski \_u0026 Silver Sound - Liisan koira\nViel hn ei ole kohdannut miest, jonka kanssa haluaisi el. Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen kaupallisesti sen menestys ji vaatimattomaksi Viitetiedot Wikidata-kohde.\nSingle sai kohtalaisesti radiosoittoa, mutta muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot. Se oli elmni parasta aikaa.\nRiihimäki Koulut laulu leikitteli Hannu Salaman rakennussuojeltua omakotitaloaluetta uhkaavat kerrostalot, joista.\nNyt Keiski raivostuttaa Helsingin Pirkkolan Juhannustanssit -romaanin aiheuttamalla skandaalilla ja oikeusjutulla.\nMutta innoissani rauhoittaa yleist hmmstyst kylpylss kyneet ovat sairastuneet, mutta. Sirkka Keiski vuonna Lataa PDF-tiedostona Tulostettava versio.\nSuomessa etenkin koronaepidemian kurittamat isommat TV where you can watch. Kenties jotkut muistavat Sirkka Keiskin luvun tanssipaikoilta.\nSingle hertti kohtuullisesti Sirkka Keiski Keiski toteaa. Farkkutakkiin pukeutunut siro nainen vaikuttaa tosin ikns huomattavasti nuoremmalta.\nViikonloppuna juhlitaan sitten 100 vuotta 10A, FI-50100 Mikkeli typaikat Mikkeli.\nSirkka Keiski sen pttjt, taloustiedot kuten liikevaihdon Sirkka Keiski muut syksy valmistavat palaverit. -\nHän opiskeli rakennustekniikkaa ja myöhemmin sisustusarkkitehdiksi.\nSirkka Keiski ajan. - Navigointivalikko\nTämän orkesterin kanssa Sirkka kiersi ympäri Suomea, mutta myös pääkaupungin parhaissa ravintoloissa Espilässä, Tullinpuomissa ja Teatteri Grillissä.\nSirkka Keiski -\nSielun Veljet teki kappaleesta myöhemmin versionsa.


Amaria design Pirkanmaalla suunnittelee ja valmistaa uniikkeja ja persoonallisia käsitöitä, koruja, vaatteita ja sisustustuotteita! Myös toiveiden mukaan. LEIKKIDS on oma merkkini lastenvaatteille. Valmistan osan tuotteista kierrätysmateriaalista. Tuotantomäärät pieniä, joten samaa mallia ei ole montaa kappaletta. Tällä hetkellä valmistan tuotteet kotona muun työn ohessa. Tuotteitani voit siis tilata verkkokaupan kautta. Ilmoittelen tapahtumista, joissa olen näytteilleasettajana näillä sivuilla sekä facebookissa ja instagramissa.\nJoitain tuotteita maahantuon itse tai toimin muiden suomalaisten yrittäjien jälleenmyyjänä. Tavoiteeni on kuitenkin ylläpitää suomalaista käsityötä ja ainutlaatuisuutta ekologisuutta unohtamatta. Nautin suunnittelusta, käsillä tekemisestä ja kaikesta kauniista. Haluan tuottaa myös teille iloa ja hyvää mieltä, piristystä arkeen ja juhlaan.\nTERVETULOA OSTOKSILLE! Klarna mahdollistaa myös osamaksun. Voit tilata myös pikkuostoksia, sillä minulla ei ole minimitoimitus rajaa. Jos kysyttävää, laita vaan rohkeasti s-postia amariadesign13@gmail.com. Minut löytää myös facebookista haulla Amaria design sekä voitte seurata tuotoksiani instagramissa.\nValkoinen rannekoru ristillä\nMusta rannekoru ristillä\nMintunvihreä rannekoru ristillä\nTummanvihreä rannekoru ristillä\nKeltainen rannekoru ristillä\nTurkoosi rannekoru ristillä\nKestokassi hedelmille yms.\nKolmio nahkakorvakorut ketjulla\nKolmio Nahkakorvakoru 3x3,5cm\nYritys Amaria design\nNimi Anne Jääskeläinen\nPuhelin +358 45 3154275\nKatuosoite / talonnumero Kilpalantie 1


Tässä lehdessä mm. 99maahanmuuttaja suomessa 99elämänohjeita opiskelijoille 99henkilöhaastatteluja 99harrastuksia 99leirikoulu Lontoossa - PDF\nTässä lehdessä mm. 99maahanmuuttaja suomessa 99elämänohjeita opiskelijoille 99henkilöhaastatteluja 99harrastuksia 99leirikoulu Lontoossa\nDownload "Tässä lehdessä mm. 99maahanmuuttaja suomessa 99elämänohjeita opiskelijoille 99henkilöhaastatteluja 99harrastuksia 99leirikoulu Lontoossa"\n1 Otavan Opiston lehtiprojektin tuotos Toukokuu nro 7 Tässä lehdessä mm. 99maahanmuuttaja suomessa 99elämänohjeita opiskelijoille 99henkilöhaastatteluja 99harrastuksia 99leirikoulu Lontoossa\n2 /2015 SISÄLTÖ Pääkirjoitukset... 3, 4 Koululla ei ole nurmikenttää... 4 Ei ole vaikea sopeutua Suomeen Oma kulttuuri ja uskonto ovat tärkeitä... 6 Etsi oma vahvuutesi... 7 Nettilukiossa... 8 Lukiolaisen päiväkirja... 9 Nuorten osuus vaaleissa pienenee.. 10 Paras aika on vapaa-aika Anna-Maria Suora - työtä ja treeniä.. 12 Opistolla syödään halal-lihaa Otava-festarit Harrastuksena jalkapallo Hyvää oloa lenkkeilystä Rap ia Harrastuksena tv-sarjoja ja elokuvia.. 17 Nelli Raivio, paras opettaja Leirikoulu Lontoossa Englantilainen koulu Elämää englantilaisissa perheissä Moottoriurheilua Terhi Schneck Miten parantaa koulua Harrastusmahdollisuudet Otavassa.. 23 Otavan koulun 5. luokkalaisten lomasuunnitelmia Anna-Maria Suora - työtä ja treeniä - sivu 12 Leirikoulu Lontoossa - sivu 19 Nuorten osuus vaaleissa pienenee -sivu 10 Otava-festarit- sivu 15 Miten parantaa koulua - sivu 23 Otavan Sanomat on Otavan Opiston opiskelijoiden lehtiprojektin tuotos. Opisto sijaitsee Mikkelin lähellä. Lehti on ilmestynyt vuodesta 2009 ja sen tekemiseen ovat osallistuneet myös Otavan koulun 5 lk:n oppilaat. Lehden sivumäärä on vuosien saatossa kasvanut. Alkuun lähdettiin nelisivuisesta lehdykästä ja tänä vuonna saatiin kokoon jo oikean lehden tuntuinen 24-sivuinen tuotos. Lehtiprojektissa opiskellaan lehden tekemistä, mm. kirjoittamista ja valokuvaamista. Lehden toimitus Julkaisija: Otavan Opisto Yhteystiedot: Päätoimittajat: Kubra Amini Robito Ibrahim Toimittajat ja valokuvaajat: Monikulttuurisen peruskoululinjan opiskelijat Otavan alakoulun 5 lk Veera Suikkonen (Otavan Opiston lukio) Toimituskunta: Enrique, Anna-Maria, Tarja, Lasse Taitto: Painopaikka: GRANO Painos: 500 kpl Kannen kuva: Enrique 2\n3 Pääkirjoitus / opistolaiset Robito Ibrahim Kotoutuminen on menestyksen avain Kotoutuminen on tärkeää maahanmuuttajille, jos he haluavat menestyä Suomessa. Kotoutuminen tarkoittaa kaksisuuntaista sopeutumista, eli maahanmuuttajat sekä kantasuomalaiset kunnioittavat toistensa tapoja ja kulttuuria. Mutta miten tämä tapahtuu käytännössä? Kieli on tärkeä, mutta yhtä tärkeä on suomalaisten hyväksyntä siitä, että sinua kunnioitetaan ja että on yhdenvertaisia mahdollisuuksia. Maahanmuuttajan on kuitenkin tehtävä paljon työtä, jos haluaa kotoutua ja olla osa yhteiskuntaa. On tärkeää myös uskoa itseensä. Älä usko kaikkea mitä sinulle sanotaan. Älä huolestu, jos näet ihmisten tekevän asioita eri tavalla kuin mihin olet tottunut. Eri ihmisillä on erilaisia ajatuksia ja erilaisia arvoja. Noudata paikallisia sääntöjä ja määräyksiä. Jos joku on tehnyt jotain pahaa sinulle, kostaminen vain pahentaa asiaa. Suomessa toimitaan niin, että jos sinulle tapahtuu jotain pahaa, siitä ilmoitetaan poliisille. Yksi tärkeä askel kohti kotoutumista on suomen kielen oppiminen. Mitä enemmän opit suomea, sitä helpompi on sopeutua Suomeen ja työllistyä. Suvaitsevaisuuden, hyväksynnän ja kulttuurisen monimuotoisuuden puolesta voi olla haasteellista, mutta älä koskaan anna periksi. Kun ihmiset tekevät yhteistyötä keskenään, he voivat saada ihmeitä aikaan ja keksivät parempia ideoita. Kunnioita muiden oikeuksia ja he kunnioittavat sinun oikeuksiasi. Luottamus ja hyvä itsetunto ovat tärkeitä. Arvosta toisia ja älä aliarvioi itseäsi. Älä unohda omia tunteitasi ja ajatuksiasi muita miellyttääksesi. Kuuntele sisäistä ääntäsi. Kukaan ei selviä yksin. Jokainen tarvitsee ajoittain apua. Älä arvostele muiden kulttuuria. Mikään kulttuuri ei ole täydellinen. Rehellisyyttä arvostetaan Suomessa paljon. Tämä ominaisuus on olennainen osa suomalaiseen yhteiskuntaan integroitumisessa. Kotoutumista on olennainen osa menestystä, vahvat ihmiset eivät anna periksi, kun he törmäävät haasteisiin. He vain työskentelevät kovemmin. Pääkirjoitus / opistolaiset Nuoret ja urheilu Liikkuminen ja urheilu ovat erittäin tärkeitä erityisesti nuorille. Jos olet vaikka juuri muuttanut Suomeen ulkomailta ja sinulla ei ole yhtään kavereita niin urheilu voi auttaa sinua löytämään uusia ystäviä sekä oppimaan ja sopeutumaan uuteen kotimaahan. Olisi hienoa, jos asiat olisivat näin yksinkertaisia, eli ihminen harrastaa urheilua ja kaikki on hyvin. Valitettavasti asiat eivät ole näin yksinkertaisia. On monta syytä miksi nuoret, ja erityisesti maahanmuuttajanuoret, eivät harrasta urheilua. Yksi syy on korkeat osallistumismaksut. Jonkun urheilulajin harrastaminen voi maksaa monta sataa euroa vuodessa ja monelle perheelle tämä on liian kallista. Toinen syy on aika. Jos nuori ihminen opiskelee ja haluaa menestyä koulussa hänellä saattaa olla liian vähän aikaa opiskeluun ja siksi hän ei harrasta urheilua. Mutta vaikka joillakin on aikaa ja rahaa he eivät silti tykkää urheilla. He mieluummin istuvat sohvalla television edessä tai pelaavat koneella koko ajan. Jos tämä jatkuu pitkään hän lihoo eikä jaksa tehdä mitään. Toiset taas eivät tiedä kuinka he voivat päästä mukaan joukkueeseen. Jos näin on, olisi hyvä olla aktiivinen, kysellä ja ottaa selvää. Viimeinen syy on kiusaaminen, eli kun uutta pelaajaa ei hyväksytä joukkueeseen ja häntä pidetään ulkopuolisena. Kiusattu pelaaja ei voi koskaan kehittyä siinä joukkueessa. Vaikka näin ikävästi Kubra Amini voi tapahtua, siihen on ratkaisu. Valmentajan pitää varmistaa, että kaikille annetaan mahdollisuus osallistua joukkueeseen ja peleihin tasavertaisesti. Koska asutaan Suomessa sää voi olla toinen syy. Ihmiset eivät halua pelaa jalkapalloa talvella, koska on kylmä. Tässä ihmisen pitää olla kekseliäs. Liikuntaa voi harrastaa missä tahansa, vaikka kentällä, pihalla tai sisällä. Vaikka on monia syitä, miksi jotkut eivät harrasta urheilua, on myös toisia syitä, jotka houkuttelevat ihmisiä urheiluun. Liikunnassa on monia etuja: kunto pysyy hyvänä ja pysyt terveenä, stressiä on vähemmän, pysyt kauniina ja iloisena. 3\n4 /2015 Pääkirjoitus 2 / alakoulu Tekijät: Petra Väisänen, Silja Vahlman, Eljas Puumalainen, Bom Bunpho Kuinka koulussa pitäisi käyttäytyä? Koulussa ei aina käyttäydytä sillä tavalla kun pitäisi. Onneksi tämä ei kuitenkaan koske kaikkia oppilaita. Ohjeita ei aina noudateta eikä opettajia kuunnella. Lisäksi ei keskitytä siihen työhön mihin pitäisi. Jotkut oppilaat häiritsevät muita oppilaita, jotka oikeasti haluisivat työskennellä rauhassa. Nämä kaikki ongelmat häiritsevät toisia oppilaita ja opettajia. Otavan koulu on mukana Prokoulu-hankkeessa. Prokoulu-sana on lyhenne ja se tulee sanoista Positiivisesti ryhmässä oppien. Prokoulu hankeen myötä pyritään vaikuttamaan koko koulun positiiviseen ilmapiiriin ja käyttäytymiseen. Prokouluhankkeeseen liittyy tutkimus, jossa kysytään opettajien, oppilaiden ja vanhempien mielipiteitä siitä, miten oppilaiden pitäisi käyttäytyä koulussa. Hankkeen myötä on vaikutettu monien koulujen työrauhaongelmiin. Positiivista käyttäytymistä tukemalla oppilaat saavat enemmän mahdollisuuksia oppimiseen. Mielestämme koulussa voisi opiskella välillä rennommin tai erilaisilla työtavoilla. Aina ei pitäisi tarvita opiskella omalla paikalla, eikä niin että aina olisi tavallista opiskelua. Tämä onnistuisi jos kaikki käyttäytyisivät sillä tavalla kuin pitäisi. Ketään ei saisi kiusata ja kaikille pitäisi antaa työrauha. Opettajia pitäisi myös kuunnella ja toimia ohjeiden mukaan. Otavan koulussa välitunneilla pelataan usein jalkapalloa ja touhutaan kentällä. Koulun nykyinen jalkapallokenttä on hiekkakenttä, joka pölisee ja syksyllä on kurainen vesisateiden jälkeen. Pöliseminen voi aiheuttaa esimerkiksi astmaa ja hengitysvaikeuksia. Pöliseminen on jokakeväinen ja -syksyinen ongelma. Haluaisimme koulumme kentästä tekonurmikentän, johon tarvittaisiin kunnon valaistus ja hyvät maalit. Tekonurmikenttä olisi hyvä vaihtoehto, koska siinä voitaisiin pitää harrastetoimintaa ja parantaa kouluviihtyvyyttä. Kentällä voitaisiin pitää esimerkiksi jalkapallokoulua. Otavan Opisto voisi käyttää kenttää esimerkiksi vapaa-ajan toimintaan. Uusi kenttä parantaisi myös kouluviihtyvyyttä, koska oppilaat pelaavat mielellään välituntisin jalkapalloa. Uuden kentän rakentamisen yhteydessä voitaisiin parantaa myös koulun muuta pihaa. Parannukset varmasti lisäisivät välituntiliikkumista ja toisaalta parantamalla istutuksia piha olisi myös viihtyisämpi. Koulun pihaan voitaisiin myös rakentaa uusia välituntilaitteita. Uuden kentän rakentaminen on kallista. Kentän hinta on noin euroa. Rahaa uuteen pihaan voitaisiin 4 Mielipide / alakoulu Tekijät: Toni Ruhanen, Jesse Korhonen, Peetu Purujärvi Koululla ei ole nurmikenttää hankkia myyjäisille ja muilla tapahtumilla. Luokat voisivat myydä suklaata ja sukkia. Lähipalvelukeskukseen voitaisiin tehdä rahankeräys. Näin saataisiin hyvä ja turvallinen nurmikenttä. Uuden kentän ansiosta uudet ja vanhat koululaiset viihtyisivät koulussa. Kerhotoimintaa voitaisiin järjestää ja Otavan Opiston opiskelijoille saataisiin paremmat liikuntamahdollisuudet.\n5 Kolumni Dawoud Jafari Ei ole vaikea sopeutua Suomeen Jotkut luulevat, että Suomeen on vaikea sopeutua asumaan. He väittävät, että suomen kieli on vaikea, sää on liian kylmä ja tavat ovat erilaisia. Olen ihan eri mieltä asiasta. Alussa kieli voi olla vaikea oppia, mutta kun olet oppinut perusasiat, niin silloin alkaa helpottaa. Minun äidinkieleni on persia ja alussa oli vaikea hahmottaa uusi kieli. Vasta kolmen kuukauden jälkeen suomen kielen opettelu alkoi helpottaa. Aloin puhua suomea, vaikka kielitaitoni oli hyvin alkeellinen. Vasta kun olin asunut Suomessa puolitoista vuotta huomasin, että nyt osaan hyvin suomea. Pääsin läpi YKI-testistä ja ihmiset ymmärsivät minua paremmin. Sää oli minulle helppo asia omaksua, koska tykkään kylmästä säästä. Kylmällä ilmalla ihmisen pitää pukea enemmän päälle. Tiedän, että kylmä sää voi olla monelle maahanmuuttajalle vaikea asia, erityisesti niille, jotka ovat asuneet lämpimässä. Minulle suomalaiseen kulttuuriin tutustuminen ei ole tuottanut ongelmia. Tämä johtuu varmasti avoimesta asenteestani eri kulttuureita kohtaan. On totta, että monet asiat ovat erilaisia Suomessa verrattuna Afganistaniin. Esim. koulutus, ruoka, pukeutuminen, miesten ja naisten suhteet ja uskonto ovat erilaisia kuin Suomessa. Vaikka molemmat maat ovat erilaisia, on tärkeää sopeutua uuteen kotimaahan. 5\n6 /2015 Teksti: Fozia Mir-Ali Minä olen syntynyt Iranissa, mutta tunnen itseni afganistanilaiseksi ja vähän suomalaiseksi. Olen asunut Hirvensalmella, joka on pieni kylä lähellä Mikkeliä, noin 3 vuotta. Tulin Suomeen suoraan Iranista äidin, kahden veljeni ja kahden siskoni kanssa. Muistan hyvin sen päivän, kun muutimme Suomeen. Se oli helmikuussa ja tosi kylmä päivä. Ulkona oli -30C! Monella ihmisellä on vain yksi kotimaa, mutta minulla on kolme. Tämä ei ole paha asia, mutta se herättää paljon kysymyksiä sisälläni. Minne kuulun? Mistä kotimaasta tykkään eniten? Mikä niistä vaatii minulta eniten huomiota? Eläminen kolmessa eri kotimaassa voi olla joskus vaikeaa, mutta siihen on ratkaisu. Kuuntele musiikkia ja surffaile netissä. Se auttaa paljon! Yksi paikka, jossa tapaan paljon ystäviä virtuaalisesti, on Skype. Myös uskonto on minulle tärkeä. Se auttaa minua tasapainottamaan elämääni Suomessa ja kolmessa eri kotimaassa samaan aikaan. Tiedän, että tänä päivänä lehdissä muslimeista kirjoitetaan paljon negatiivisia asioita. Ihmisten ei pidä uskoa kaikkea mitä he lukevat. Kaikissa kulttuureissa ja uskonnoissa on hyvät ja huonot puolensa. Haluan vakuuttaa kaikille teille, että suurin osaa muslimeista on rauhaa rakastavia ihmisiä, jotka haluavat elää toisten kanssa hyvissä väleissä. Perheeni ja minä olemme yksi heistä. Toivon, että voisimme joskus tutustua toisiimme paremmin. 6\n7 Samuli Turunen: Teksti ja kuva: Fatemeh Samuli Turunen on ollut töissä Otavan Opistolla noin kaksi vuotta. Hän opettaa monikulttuuriselle peruskoululinjalle kemiaa ja lisäksi hän opettaa nettilukiolaisia. Hän on erityisen kiinnostunut pelioppimisesta. Otavan Opisto on mukava työpaikka, jossa oman työn sisältöön voi vaikuttaa aika paljon. Täällä on mukavia ihmisiä ja viihdyn tääällä hyvin. Maahanmuuttajien opettaminen ei ole Samulille uusi asia. Olen opettanut kolme vuotta suomalaisessa peruskoulussa ja lukiossa. Minulla on ollut aina maahanmuuttajaopiskelijoita oppilaina. Mutta opistolla on erilaista opetta, sillä ryhmässä on ainoastaan maahanmuuttajia. Tykkään työskennellä maahanmuuttajien kanssa. Opiskelijat ovat aina olleet ystävällisiä. Samuli lisää, että maahanmuuttajien opettaminen ei ole vaikeampaa, mut- ta se on erilaista. Molemmissa tapauksissa menee aikaa oppia miten työ kannattaa tehdä. Työn lisäksi aikaa riittää harrastuksille. Harrastan kävelyä ja ulkoilua. Viikonloppuisin olen kavereiden kanssa. Lisäksi minulla kaksi projektia, joihin suurin osa vapaa-ajastani kavereiden kanssa kuluu. Vapaa-ajalla Samuli myös lukee. Hän kertoo, että viimeisin kirja, jonka hän on lukenut on hänen siskonsa kirjoittama Rakkaudenhirviö, joka julkaistiin noin kuukausi sitten. Samuli tykkää olla opettaja, mutta hänestä on hyvä, että on muutakin työtä kuin pelkkää opettamista. Ke- mianopettaja hänestä tuli, koska koulussa hän oli aina pitänyt matemaattisista aineista ja päätyi opiskelemaan kemiaa Helsingin yliopistoon. Samuli valmistui kemistiksi, mutta hän halusi olla myös ihmisten kanssa. Laboratoriotyö oli yksinäistä. Kokeiltuaan opettajan työtä hän huomasi tykkäävänsä siitä. Samuli haluaa lähettää terveisiä kaikille opiskelijoille. Toivon, että kaikki opiskelijat löytävät oman vahvuutensa ennemmin tai myöhemmin. Kannattaa jatkaa etsimistä, jos ei ole vielä löytänyt. 7\n8 /2015 Tekijä: Leo Honka Nettilukiossa on oltava itsenäinen ja päättäväinen Minna Tainiola suoritti lukion Otavan Opiston nettilukiossa yhdessätoista kuukaudessa. Minna Tainiola, joka asuu Ahvenanmaan Hammaslandin maalaiskunnassa noin 25 kilometriä Maarianhaminasta, melkein valmistui lukiosta 25 vuotta sitten, mutta elämäntilanne vei hänet työhön ja eri polulle. Yksitoista kuukautta sitten hän aloitti nettilukiossa opiskelut ja kirjoitti keväällä. -Olin päättänyt, että teen opinnot nopeasti, hän sanoo. Luin melkein koko ajan, joskus 12 tuntia päivässä. Oli minulla muutamia vapaapäiviä siinä välillä, mutta minulla oli vain yksi tavoite: tulla ylioppilaaksi. Tainiola sanoo, että vanhempana oli helpompi opiskella joitakin aineita, kuten historiaa ja yhteiskuntaoppia. - Iän myötä ihminen saa elämänkokemusta, hän sanoo. Lempiaineeni oli matematiikka ja äidinkieltä en pitänyt kivana vaan ainoastaan vaikeana. Tainiolaa naurattaa kysymys siitä, miten hän sopetuu opiskelun päättymiseen ja runsaaseen vapaa-aikaan. - Minun seuraava tavoitteeni on opiskella hotellialaa Högskolan på Ålan- din korkeakoulussa. Tainiola löysi sattumalta tietoa Otavan Opiston nettilukiosta, kun hän Googlasi eri vaihtoehtoja. - Päätin hakea opiskelemaan jo seuraavana päivänä ja vastaus tuli melkein heti, hän lisää. Se oli oikea ja yksi elämäni tärkemmistä päätöksistä. 8\n9 Veera Suikkonen Otavan Opiston aikuislukiolaisen päiväkirja Olen opiskellut Otavan Opiston lukiossa kaksi vuotta. Olen alun perin Orivedeltä. Osa opiskelusta tapahtuu Orivedellä ja osa Otavan Opistolla, joka sijaitsee 14 km Mikkelistä etelään. Opistolla on asuntola, jossa asun. Pidin päiväkirjaa arjestani Otavan Opistolla. Päiväkirjan ajankohta on toukokuun alku. Se alkaa keskiviikolta ja päättyy perjantaihin. Keskiviikko Herätys Kaikki aamutoimet tehtyäni lähden aamupalalle Käyn taas koulutehtävien kimppuun, tällä kertaa aloitan yhteiskuntaopilla Käväisen lounaalla, jonka jälkeen jatkan vielä pari tuntia yhteiskuntaoppia Päätän tämän päivän koulutyöt tähän, ja siirryn teke mään muita hommia. Kirjoitan yhdysvaltalaiselle kirjekaverilleni ennen päivällistä Päivällinen. Loppuillan aikana käyn ulkona kävelemässä ja luen äidinkielen kurssia varten kirjaa Nukkumaan. Torstai Herään tuttuun tapaan ennen puolta seitsemää, käyn suihkussa ja teen muut aamutoimet Aamupala, jonka jälkeen palaan huoneeseeni ja luen kirjaa noin tunnin Aloitan taas päivän koulutyöt tarkistamalla keskeneräiset kurssini. Päätän, että pyrin tekemään englannin kurssin valmiiksi pian, joten aloitan englannin tehtävillä Lounas Lopettelen päivän koulutyöt ja lähden käymään läheisessä postitoimistossa. Ennen päivällistä katson vielä eilisen Hyvät ja Huonot Uutiset -jakson tietokoneelta Päivällinen Käyn viemässä ison kasan pyykkejä alakerran pesutupaan. Päätän, että on aika tehdä kunnon siivous huoneessani. Tuuletan koko huoneen, imuroin ja pyyhin pölyt. Kun olen vihdoin valmis, palautan siivousvälineet paikoilleen ja käyn laittamassa pyykit kuivumaan. Sillä välin kun pyykit kuivuvat, pakkaan tavarani valmiiksi huomista varten ja katson tv:tä. Ennen nukkumaanmenoa haen pyykit kuivaushuoneesta Nukkumaan. Perjantai Herätys ja aamutoimet Aamupala, jonka syön ripeästi, jotta ehdin vielä käymään huo neessani ennen kuin bussi lähtee Vien roskat, jonka jälkeen haen huoneestani tavarani ja kävelen tien toisella puolella olevalla bussipysäkille. Noin neljän tunnin kotimatka voi alkaa. 9\n10 /2015 Tekijä: Ben Clouts Nuorten osuus vaaleissa pienenee Tämä vaalikausi on ollut rankka, ja Kaakkois-Suomen vaalipiirissä tuhlattiin noin 1,5 miljoonaa euroa ehdokkaiden vaalikanmpajoissa heidän pyrkiessään eduskuntaan. Kaakkois-Suomen ääniharava Jari Lindström (PS) sai 9966 ääntä ja käytti 1 ääntä kohden. Suurin rahankäyttäjä oli Jukka Kopra Kokoomuksesta, joka käytti noin kampanjaan eli 21 per ääni! Vaikka vaaleissa käytettiin paljon rahaa se sai vain 66% kansalaisista äänestämään. Eri ennusteet povaavat äänestysvilkkauden vähenevän entisestään. Onko mitään tehtävissä? Mielestäni hyvä ratkaisu tähän ongelmaan on yhteistyön lisääminen nuorten ja ehdokkaiden kesken, jotta nuoret saadaan äänestämään täysiikäisinä. Jos ehdokkaat tulisivaat vierailemaan kouluille se varmasti innostaisi monia nuoria äänestämään. Pöly on laskeutunut ja kirjoitushetkellä ministerinsalkkuja juuri jaetaan. Miksi vielä puhutaan vaaleista, vaikka ne ovat jo ohi? Demokratia jatkuu, vaikka äänet on laskettu. Kansanedustajaehdokkaat kävivät Otavan Opistolla keväällä. Opiskelijat tekivät kysymyksiä ehdokkaille heitä itseään kiinnostavia kysymyksiä. Ne koskivat mm. veroja, maahanmuuttoa, työpaikkoja ja polttoaineen korkeaa hintaa. Tällaiset aiheet saisivat opiskelijat äänestämään innokkaasti. Matala äänestysprosentti nuorten keskuudessa on suuri huolenaihe. Jos tätä ongelmaa ei ratkaista äänien määrä laskee jatkossakin. Onko Suomi demokratia, jos alle 50% kansasta äänestää? Mielestäni ei. Tämä olisi vaarallista, koska jos poliitikot tietävät, että ihmiset eivät äänestä, sitten he eivät keskity saamaan niiden mielipiteitä, joka taas lisää politiikasta syrjäytymistä. 10\n11 Tekijät: Natalia Nyassi, Mariana Ruzanova ja Diana Rebekka Berezowska Piirrokset: Diana Rebekka Berezowska Kohta on kesä ja kaikki lähtevät kesälomalle. Suomeen tulee paljon ihmisiä. Mitä he voivat tehdä Suomessa ja millaisissa paikoissa he voivat vierailla? Me haastattelimme muutamia monikulttuurisen peruskoululinjan opiskelijoita ja he kertoivat heidän mielestään mielenkiintoisista paikoista. Khu Hteh, mikä sinun mielestäsi on mielenkiintoisin paikka Suomessa? - Metsä. Sinne on kiva mennä keräämään marjoja ja sieniä. Miksi se on kivaa? - Jos istut aina kotona, se on tylsää, mutta kun menet metsään, se tuntuu erilaiselta. Metsässä on kaunista luontoa ja voi paistaa makkaraa. Minä tykkään myös käydä rannalla ja kuunnella musiikkia ja lukea. Natalia, mikä sinun mielestäsi on mielenkiintoisin paikka Suomessa? - Minusta se on eläintarha Korkeasaari. Voisitko kertoa enemmän tästä paikasta? - Korkeasaari sijaitsee Helsingissä. Sinne on paras mennä viileällä säällä, koska eläimet eivät viihdy kuumassa säässä. Eläinten lisäksi siellä on maukasta jäätelöä. Diana Rebecca, mikä sinun mielestäsi on mielenkiintoisin paikka Suomessa? - Minusta on mukavaa mennä vieraaseen kaupunkiin ja kävellä ilman suunnitelmia ja nauttia luonnosta ja arkkitehtuurista. Välillä voi käydä jossain galleriassa tai ravintolassa. Tai jos on kiinnostunut historiasta, Suomessa on myös kauniita linnoja, esim. Olavinlinna ja Hämeen linna, ne ovat myös kivoja paikkoja. Kubra, mikä sinun mielestäsi on mielenkiintoisin paikka Suomessa? - Mielestäni se on Särkänniemi Tampereella. Miksi? - Koska se on huvipuisto ja se sijaitsee meren lähellä. Siellä voi viettää aikaa perheen kanssa. Pelottavissa laitteissa voi vaikka huutaa ihan vapaasti. Nana, mikä sinun mielestäsi on mielenkiintoisin paikka Suomessa? - Minä tykkään viettää vapaa-aikaani Nuorisotalolla. - Siellä voi järjestää diskon ja muita erilaisia asioita, joista nuoriso nauttiin. Oletko koskaan järjestänyt diskoa? - Kyllä olen, kaverin kotona. Oliko se kivaa? - Totta kai, tosi kiva, koska heidän vanhempansa eivät olleet kotona. Eyman, mikä sinun mielestäsi on mielenkiintoisin paikka Suomessa? - Kulttuurikeskus Caisa Helsingissä. Se on kiva paikka. Miksi se on kiva? - Siellä voi saada tietoa eri kulttuureista ja uusia ruokaelämyksiä. Voi nähdä ja kokeilla erilaisia käsitöitä, esim. vaatteita ja koruja. Nyt te tiedätte, missä Suomessa voi viettää aikaa mielenkiintoisesti.toivomme, että tästä on teille apua. 11\n12 /2015 Tekijät: Zahra Mir Ali ja Ali Aden Otavan Sanomat tapasi Anna-Maria Suoran, joka on Otavan Opiston monikulttuurisen peruskoululinjan vetäjä. Halusimme tutustua opettajaamme paremmin ja kysellä hänen arjestaan. Kevätkiireistä huolimatta Annalla oli aikaa vastata meidän kysymyksiimme. Kuinka kauan olet ollut töissä Otavan Opistolla ja oletko viihtynyt täällä? Olen ollut Otavan Opistolla nyt töissä melkein 14 vuotta, tulin opistolle syyskuussa Aika on mennyt todella nopeasti ja olen viihtynyt oikein hyvin, koska työ on niin monipuolista. Tykkäätkö työstäsi? Tykkään työstäni, koska voin tehdä monenlaisia asioita ja tapaan erilaisia ihmisiä. Erityisesti pidän opettamisesta, koska haluan tehdä työtä ihmisten kanssa. Millainen on tavallinen työpäiväsi? Tulen töihin noin seitsemältä. Luen sähköpostia ja valmistaudun päivään. Sitten käyn aamiaisella ruokalassa työkavereiden kanssa. Päivällä opetan ja olen palavereissa ja teen kaikenlaista mitä eteen tulee. Me opiskelijat olemme ihmetelleet, miksi tulet aina luokkaan viisi tai kymmenen minuuttia ennen tunnin alkua. Miksi? Opiskelijat ovat minulle kaikkein tärkein asia minun työssäni. Minusta myöhästyminen on epäkohteliasta ja siksi haluan olla ajoissa tunnilla. Millainen on opettajainhuoneen merkitys? Syön siellä yleensä lounasta ja on mukavaa pitää pieni tauko ja jutella työkavereiden kanssa ihan muita kuin työasioista. Millaisia ovat parhaat ja pahimmat muistosi työuraltasi? Opiskelijoiden onnistumiset (esim. päättötodistuksen saaminen) ovat aina hienoja hetkiä. Myös yhteisiltä retkiltä on kivoja muistoja. Opiskelijan kuolema on ollut pahin tilanne. Miten päädyit opettajaksi? Tykkäsin opiskella kieliä. Opintojen lopulla piti päättää, mitä tulen tekemään työkseni. 12\n13 Opettaminen tuntui luontevalta vaihtoehdolta. Onko sinulla perhe? Kyllä minulla on perhe. Lähiperheeseeni kuuluu avopuolisoni Ville. Minulla on myös vanhemmat, sisaruksia, melkein satavuotias mummo ja paljon serkkuja. Mikä on lempiaineesi? Koulussa se oli tietysti englanti! Tykkäsin kyllä oikeastaan kaikista kouluaineista. O nko sinulla harrastuksia? Kyllä, käyn salilla ja tykkään liikkua muutenkin. Suosittelen urheilua ihan kaikille, se auttaa jaksamaan paremmin työssä ja opiskelussa. Aamusali on ihana tapa aloittaa aamu! Myös matkustaminen ja lukeminen ovat rakkaita harrastuksia. Mikä oli ensimmäinen palkkatyösi? Mansikoiden poimiminen ja naapurin lasten hoito. Mitä terveisiä antaisit opiskelijoille? Uskokaa itseenne ja tehkää kovasti töitä. Te monikulttuuriset opiskelijat olette tosi tärkeitä Suomelle ja voimme oppia toinen toisiltamme. Millainen työpaikka Otavan Opisto on? Otavan Opisto on paikka, missä on tilaa monenlaisille ihmisille. Jokainen saa olla oma itsensä ja se on todella hieno asia. 13\n14 /2015 Tekijä: Mahmoud Jafari Otavan Opisto on kenties ainoa koulu Suomessa, jossa tarjotaan säännöllisesti joka viikko halal-lihaa. Muslimeille halal-lihaa on tärkeä, koska se on teurastettu uskonnon vaatimalla tavalla. Internaattipalveluohjaaja Päivi Ruhanen valmistaa halal-liharuokia. - Haluamme tarjota liharuokia myös opiskelijoille, jotka ovat muslimeja ja jotka eivät syö muuten teurastettua lihaa, hän sanoo. - Lihasta saa tärkeitä proteiineja. Aiheutuuko sitä lisätyötä, kysyy toimittaja? - Kyllähän siitä aiheutuu, koska se täytyy tehdä erikseen, Päivi lopettaa. - Haluamme kuitenkin tarjota terveellistä ruokaa myös erityisruokavaliota noudattaville. 14\n15 Tekijä:Slava Chistyakov Otavan Opisto järjesti 9.5. perinteiset Otava-festarit, jossa kävi runsaasti väkeä Otavan kylältä sekä Mikkelistä. Festarien tarkoitus oli tarjoata hauskaa tekemistä kaikille. Kuuden tunnin aikana soi hyvä musiikki, syötiin hyvää ruokaa ja pidettiin hauskaa. Lapset tykkäsivät erityisesti pomppulinnasta, ponilla ratsastamisesta ja kasvomaalauksesta. 15\n16 /2015 harrastuksia harrastuksia harrastuksia harrastuksia harrastuksia Tekijä: Hossein Barbari Dawoud ja Kubra tykkäävät jalkapallosta Monikulttuurisen peruskoululinjan opiskelijat Dawoud Jafari ja Kubra Amini pelaavat jalkapalloa, mutta eri puolella kenttää. Dawoud on maalivahti ja Kubra erotuomari. - Olen pelannut jalkapalloa monta vuotta hyökkääjänä, sanoo Kubra. - Mutta nyt tykkään tuomaroida pelejä, koska se on kivaa. Dawoud on myös pelannut monta vuotta jalkapalloa. Hän oli vasta lapsi, kun hän aloitti pelaamaan Iranissa. - Minua on aina kiinnostanut maalivahtina pelaaminen, koska silloin sinulla on keskeinen rooli pelissä, hän sanoo. - Maalivahti voi jopa ratkaista pelin, jos hän torjuu hyvin. Kubra sanoo, että myös hän tykkää pelata jalkapalloa. - Jalkapallo merkitsee minulle hyvää kuntoa, hyvää mieltä ja hyviä ystäviä, hän lopettaa. Tekijä: Khu Hteh Hyvää oloa lenkkeilystä Ali Haji on opiskellut vuoden ajan monikulttuurisella peruskoululinjalla Otavan Opistossa. Kun päivän opinnot päättyy ja päivällinen on syöty on rauhallinen hetki. Muutaman tunnin päästä Ali lähtee lenkkeilenään. - Kun muutin Suomeen neljä vuotta sitten muistan hyvin miten ensimmäisenä kuukausina oli kesä ja kaikki oli kaunista, hän sanoo. Oli vihreää ja siistiä. Alin ensimmäinen kotikaupunki Suomessa oli Helsinki, jossa hän asui kahdeksan kuukautta. - Huomasin, että Helsingissä on pal- jon ihmisiä ulkona lenkkeilemässä ja tämä innosti minua, hän jatkaa. - Nykyään käyn lenkkeilemään kolme tai neljä kertaa viikossa. Ali sanoo, että hän on harrastanut lenkkeilyä noin 15 vuotta. Hänen pisin lenkkinsä on 20 km. - Tykkään lenkkeilystä koska silloin minulla on hyvä olo, rasvaa palaa ja tunnen itseni terveeksi, hän lopettaa. 16\n17 harrastuksia harrastuksia harrastuksia harrastuksia harrastuksia Tekijä: TY Monikulttuurisen peruskoululinjaan opiskelija Faustin Heshima on harrastanut räppäämistä noin 10 vuotta. Hänelle räppääminen merkitsee melkein kaikkea elämässä. - Kun mä räppään, mä synnyn uudestaan ja löydän elämälleni tarkoituksen, hän sanoo. Suosikkirapit ovat itsetehtyjä. - Minä olen Faustin, hän jatkaa raprytmillä. - Faustin tuli Kongosta ja Kongossa oli kauhea sisällissota ja se oli paha juttu minulle ja kaikille. Faustinlla on paljon ystäviä, joiden kanssa hän räppää, mutta mieluiten hän räppää yksin, rauhallisella tyylillä. Hän sanoo, että aina kun hänellä on vapaa-aikaa, hän kuuntelee musiikkia ja räppää. Yhdysvaltalaiset Wiz Khalifa, 2pac ja Tyga ovat hänen idoleitaan ja suosikkiartistejaan. Hänen tulevaisuuden unelmansa on tulla yhdeksi Suomen parhaista räppäreistä. Tekijä: Meh Moo (Nana) Nan Mo on opiskellut Otavan Opistossa monikulttuurisella peruskoululinjalla nyt noin vuoden. Hänellä on monia harrastuksia, mutta yksi on ylitse muiden: korealaisten elokuvien ja tv-sarjojen katsominen. - Tykkään katsoa korealaisia draamaelokuvia, koska ne ovat jännittäviä ja siinä oppii samalla myös englantia, koska kaikissa niissä on tekstitys, sanoo Nan Mo. Korealaiset miehet ovat hyvin komeita ja naiset ovat kauniita. - Korealainen ruoka näyttää herkulliselta ja hyvältä, hän jatkaa. Hän sanoo, että viikonloppuisin hän saattaa katsoa korealaisia elokuvia ja tv-sarjoja koko päivän. Nan Mo tykkää myös lenkkeillä, mutta suurin rakkaus on elokuvien ja tv-sarjojen katsominen. 17\n18 /2015 Tekijät: Moo Pen, Eyman Ahmed 1. Ketä sinun perheeseesi kuuluu ja minkälainen koulutus sinulla on? 2. Mikä oli ensimmäinen palkkatyösi? 3. Mitä olet tehnyt sen jälkeen kun lähdit Opistolta? 4. Onko vaikempi opettaa Maahanmuuttajia kuin Suomalaisia? 5. Mikä on ollut sinulle paras muisto Otavan Opistossa? 6. Mitä sinä arvosta elämässä? Oletko tyytyväinen elämäsi? 7. Paras lukemasi kirja?, Mikä on sinulle paratiisi? 8. Mitä odotat eniten tältä vuodelta? 9. Miten pystyt hyvässä kunnossa? 10. Mikä saat sinut nauramaan? 11. Mikä on tärkein asia ihmissuhteessa? 12. Oliko mukava olla opettajaksi Otavasta? 13. Kenen neuvoja arvostat eniten? Hei Nana ja Eyman! Olipas mukava saada tämä viesti ja kuulla, että olette viihtyneet tunneillani. Mielelläni vastaan kysymyksiin, ja voin lähettää kuvankin, jahka tiedän millainen kuva sopii haastatteluun. Millainen kuva sopisi haastatteluun, pieni kasvokuva vai jokin isompi tilannekuva? 1. Perheeseeni kuuluu minä ja avopuolisoni, ja lisäksi haaveilemme koirasta. Koulutukseltani olen historian ja yhteiskuntaopin opettaja. 2. Ensimmäinen palkkatyöni oli jäätelönmyynti Heinolan torilla, kun täytin 15 vuotta. Sain syödä myyntituotteita myös itse ja kesän aikana taisin maistaa läpi koko valikoiman! 3. En oikeastaan koskaan lähtenyt Otavan Opistolta, sillä olen jatkanut töitä Opiston nettilukion ja nettiperuskoulun puolella. Opetan elämänkatsomustietoa sekä yhteiskuntaoppia, mutta Mikkelin sijaan asun Belgiassa, Antwerpenissä. 4. Mielestäni ei voi sanoa, että monikulttuurisen luokan opettaminen olisi vaikeampaa, vaan erilaista. Opetuksessa tulee kiinnittää erityistä huomiota kielenkäyttöön ja termien selitykseen, mutta sen vastapainona luokassa on aina läsnä uskomaton kulttuurien rikkaus. 5. International Mikkeli Day ja sen valmistelut kuuluvat ehdottomasti syksyn huippuhetkiin. 6. Olen tyytyväinen elämääni, sillä olen saanut kokea hienoja hetkiä niin työn kuin vapaa-aikaan kuuluvan matkustelun parissa. Arvostan elämässä turvallisuutta, tärkeitä ihmissuhteita sekä arjen pienistä hetkistä nauttimista. 7. En osaa nimetä ykkössuosikkiani, mutta Taru sormusten herrasta on loistava kirja. Paratiisejani on ympäri maailmaa, suomalainen kesämökki, Japanin suurkaupunkien vilinä sekä Toba-järvi Indonesiassa. 8. Odotan kesää ja auringonpaistetta. 9. Pidän tanssimisesta ja toisinaan käyn myös joogassa sekä kuntosalilla. Mielestäni paras tapa pysyä kunnossa on arkiliikunta, kävelyt kaupungilla sekä pienet pyöräretket. 10. Minut saa nauramaan vanhat ystävät, huonot vitsit sekä mieheni. 11. Luottamus. 12. Otavan Opisto on loistava työpaikka, sillä niin työkaverit kuin oppilaat ovat todella ystävällisiä ja avoimia. 13. Arvostan läheisten ihmisten neuvoja, ja kysynkin usein heidän mielipidettään vaikeiden päätösten edessä. Toivottavasti teillä on ollut kiva kevät ja opinnot ovat sujuneet hyvin. Terveisiä koko luokalle! :) Terveisin, Nelli 18


eActros-sähkökuorma-autojen asiakastestit alkavat Euroopassa - Veho Oy Ab\nma, helmi 26, 2018 16.01 CET Report this content\nKymmenen Mercedes-Benz eActrosin kaksi vuotta kestävät koeajot käynnistyvät\nDaimler Trucksin myynti kasvoi viime vuonna 13 prosenttia 470 700 kuorma-autoon\nYhtiö investoi 500 miljoonaa euroa sähköiseen liikenteeseen 2018–2019\nDaimler Trucks aloittaa lähiviikkojen aikana täyssähköisen eActros-kuorma-auton asiakastestit Euroopassa. Kahdeksan autoista menee saksalaisille (esimerkiksi Dachser, Edeka ja Hermes) ja kaksi sveitsiläisille kuljetusyrityksille (Camion Transport ja Migros). Jokainen mukana oleva yritys saa käyttöönsä yhden eActrosin osana Daimlerin Innovation Fleet -hanketta. Autoilla ajetaan yrityksen normaalia jakeluliikennettä kaupunkimaisissa ympäristöissä seuraavan 12 kuukauden ajan – elin- ja rakennustarvikejakelusta raaka-ainekuljetuksiin. Tämän jälkeen testijakso jatkuu uusien asiakkaiden kanssa vielä vuoden verran. Testejä ajetaan 18- ja 25-tonnia painavilla 2- ja 3-akselisilla eActroseilla olosuhteissa, joissa normaalisti operoidaan dieselkäyttöisillä kuorma-autoilla.\n”Haluamme työskennellä yhdessä asiakkaidemme kanssa kehittääksemme eActrosin siihen pisteeseen, jolloin se soveltuu sujuvasti raskaisiin jokapäiväisiin tehtäviin – sekä teknisesti että kaupallisesti”, Daimler Trucksin johtaja Martin Daum sanoo. ”Aloitamme prosessin testaamalla autoa asiakkaidemme kanssa heidän päivittäisessä toimintaympäristössään. Näin paljastuvat myös ne teknisiin, infrastruktuuriin ja palveluihin liittyvät kehityskohteet, jotka tekevät eActrosista kilpailukykyisen vaihtoehdon yrityksille.”\n”Työskentelemme systemaattisesti tuotteidemme ja tuottavuutemme parantamiseksi. Sen ansiosta odotamme myyntimme ja tuloksemme nousevan edelleen merkittävästi viime vuoden tasosta vuoden 2018 aikana, Martin Daum kommentoi. ”Kaikessa, mitä teemme, keskitymme asiakkaisiimme. Panostamme jatkuvasti uusiin innovaatioihin, jotta voimme tarjota heille parhaat tuotteet ja palvelut.”\nJouni Kummala, myyntijohtaja, Mercedes-Benz kuorma-autot ja Fleet-myynti, Veho Hyötyajoneuvot, puh. 0400 883 299, jouni.kummala@veho.fi


Pariisin kirjeenvaihtaja - Sivu 2 - Blogit.fi\nKanelipullia ja muita keinoja koti-ikävän kar...\nPariisin kirjeenvaihtaja · 24.09.2020Vaikka koen olevani kovin etuoikeutettu sapattivuodestani Pariisissa, uusi arki ummikkona miljoonakaupungin vilinässä tekee olon välillä melko...\nPitihän se nyt kokea: Tour de France\nPariisin kirjeenvaihtaja · 20.09.2020Tour de France, Ranskan ympäriajo, on maailman tunnetuin ja vanhin pyöräilykilpailu. Vuonna 1903 käyntiin polkaistut kisat ovat kokeneet vuosien...\nPariisin kirjeenvaihtaja · 15.09.2020Asetettuamme taloksi, huomasin heti pari seikkaa, jotka ovat Pariisissa eri tavalla kuin kotona. Joihinkin arkisiin asioihin on Suomessa niin...\nMatkailuvinkki: Luontoystävän Jardin des Plantes\nPariisin kirjeenvaihtaja · 14.09.2020Lupasin antaa blogissani myös matkailuvinkkejä, ja tässä niistä ensimmäinen. Lapsille ja eläinrakkaille tyypeille ehdoton käyntikohde on...\nMaski naamaan ja menoksi!\nPariisin kirjeenvaihtaja · 13.09.2020Kun saavuimme Pariisiin elokuun loppupuolella, julkisissa liikennevälineissä, julkisissa paikoissa (kuten pankeissa ja virastoissa) ja tietyillä keskustan kaduilla oli liikuttava...\nMuutto – laukussa leipää ja piimää vaan?\nPariisin kirjeenvaihtaja · 13.09.2020Tiedätkö sen tunteen, kun olet pakannut lomamatkalle täysin vääriä vaatteita? Tai kun huomaat, että jotain tosi olennaista on jäänyt kotiin?...\nPariisin kirjeenvaihtaja · 09.09.2020Kun muutat vuodeksi Suomesta ulkomaille, sinun täytyy muistaa tehdä muutama juttu ennen ja jälkeen muuton. Tein muistilistan niistä asioista, joita meidän perheemme piti tehdä muuton...\nEntten tentten teelika mentten – lähteäkö vai...\nPariisin kirjeenvaihtaja · 09.09.2020Tämä kuva Muumipapan mietelauseesta on napattu Kansallismuseon Rohkeus, rakkaus, vapaus -näyttelystä. Aikuisten kesken toisen reissutyö tai piiiitkä...\ntalvi vinkit uncategorized koira autumn matkailu suruvuosi kosmetiikka sisustaminen mökki diy turku liikunta kirjat vauva näkökulma suosittelen joulukalenteri onnellisuus yrittäjyys


k700i kysymykset | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nKeskustelu osiossa 'Sony', aloittaja VRookie, 29/6/04.\nitse en ole ainakaan velä onnistunut saamaan gprs:ää toimimaa. muut? ja jos ovat niin miten?\nrohkeasti vaan lisää kysymyksiä!\nitse en ole ainakaan velä onnistunut saamaan gprs:ää toimimaa.\nOlenkaan? WAPissa, MMSää, vai PC:n "modeemina" , parissa ensimmäisessä varmaan myyjä olisi auttanut ja homma sujuu yleensä operaattorin ohjeiden mukaan ja jopa suht automaattisesti selaimen asennus velhoa käyttäen.\nPC puolella homma menee standartisti.\nno siis eka hain asetukset sonyericssonin kautta ja sitte hain soneran kautta. aina tulee yhteys epäonnistui. eli tarkotus ois jotain soittareita ja kuvia hakea ja lähettää mut eipä se wappi sitte yhdistä\nKait kytkit sen GPRS:n soneran kautta käyttöön..?\nEli viesti "TILAA GPRS" numeroon 16400 ja saat vastauksena vahvistusohjeet. Tämä kytkee sen 6euroa/mega ilman kuukausmaksua olevan GPRS:n käyttöösi.\nen ole tilannut eikä noilla sinun ohjeilla sitä löydy mutta luultavasti saan oikeammat ohjeet soneran sivuilta. kiitos kuitenkin .\nE: eeli nyt tilasin yhteyden (mikä minulla näköjään jo oli) mutta silti ilmoittaa "yhteys epäonnistui". voisiko joku hieman neuvoa?\nKannattaa koittaa tilata asetukset suoraan Soneralta. Sonera - Asetukset matkapuhelimeesi\nMinulla oli kanssa aluksi ongelmia saada yhteydet kuntoon. Tilasin asetukset suoraan sonyericssonin kotisivuilta, niin alkoi kaikki yhteydet pelittämään.\npitääkö nuo gsm/csd asetuksetkin olla asennettuna?\nE: pitää vissii ku nyt se jo soittaa mutta silti yhteys epäonnistuu\nMitä asetuksia sinne luuriin olet laittanut?\nMyyjä usein laittaa asetukset kuntoon.\nSinulla ei siis ole GPRS asetuksia tilattu vaan normaali datapuhelu WAP asetukset. Ota asetukset SE:n sivujen kautta ja valitse GPRS tiedonsiirtotieksi. Ensin täytyy tietysti olla GPRS palvelu kytkettynä liittymään.\non kytketty gprs liittymään ja on tilattu asetukset sekä SE:ltä että soneralta eikä kummallakaan toimi\nOlet varmaan sammuttanut luurin.\nSoita SE:n käyttötukeen 09-2992000 tai operaattorin tekniseen tukeen niin sieltä varmaan löytyy apu ongelmaasi, jos ei muuten ratkea.\nnyt tulee enää tiedonsiirto virhe buumista tilatut soittarit saa ladattua mut tohon play now:hin tulee tiedonsiirto virhe\nHommasin K700i puhelimen lähes tän forumin neuvomana\nLoistava on paitsi muistikorttipaikka puuttuu.\nMutta asiaan. Nettiselain toimii nyt hyvin, samoin MMS viestit.\nE-mailiakin voi lukea.. mutta lähetys ei onnistu.\nTulee jotain näin: haetaan palvelinta.. palvelin löytyi.. lähettää s.postia.. lähetys epäonnistui.\nHittolainen, miten saunalahden liittymällä(netti+gms) saisi toimimaan tuon?\nLukemaan alkoi viestejä SE:n sivujen kautta tilatuissa asetuksissa.\nmutta lähetys ei onnistu.\nMikä lähtevä palvelin? mikä nettiyhteys (GPRS)\nNetti alko pelaamaan kun SE:n sivuilta tilasi asetukset.\nLähettävä palvelin: mail.inet.fi ton lisäsin sinne kun se puuttui mailisäädöistä.\nSit se löytää palvelimen muttei lähetä. Jotain portteja oli puhelimessa mitkä annoin olla kun ei ole muitakaan.\nOnko lähtevissä jonossa rikkinäisillä asetuksille lähtettettyjä viestejä?\nVanhaa mailia koitin lähettää hmm voikos se vaikuttaa muka mitenkään?\nEi kyllä auttanut vaikka lähettämättömän mailin poisti ja tein uuden testimailin.\nEnsin ottaa yhteyttä sitten saa sen, sitten lähettää ja viimeiseksi sanoo lähetys epäonnistui.\nKatsoo jäsenen jkraft kauppiasprofiilia


Alternative Arboretum: Runsaidenkin lumipyryjen kautta tavanomaista huomattavasti ankarampiin alkutalvipakkasiin (2 päivitystä: Lumimyrskyn uhka ja ennätyskylmää?!!)\nRunsaidenkin lumipyryjen kautta tavanomaista huomattavasti ankarampiin alkutalvipakkasiin (2 päivitystä: Lumimyrskyn uhka ja ennätyskylmää?!!)\nTalvinen sää on alkanut ottaa valtaa viimein myös Etelä-Suomessa ja jatkossa näyttää olevan odotettavissa jopa ajankohtaan nähden erittäinkin ankaraa talvisäätä lumisateineen ja erityisen merkille pantavasti juuri kovien pakkasten takia, joita olisi odotettavissa monta päivää ensi viikolla. Etelä-Suomessa termisen määritelmän mukainen talven alku on viivytellyt vielä, mutta tämä hyvin kylmä jakso tietää sen alkamista jopa myös lounaissaaristo mukaan lukien, missä talvi alkaa siten huomattavasti tavanomaista aikaisemmin.\nVielä pe - su Etelä-Suomessa vallitsi kohtuullisen leuto sää, kun länsi-lounaasta Etelä-Suomen yli vyörynyt matalapaineiden jono toi sadealueidensa kera maistiaisia kosteaa ja leutoa ilmamassaa. Toisaalta Lapissa edelleen vellonut talvinen pakkasilmamassa oli lähellä: Lämpötilat olivat enimmäkseen 0 ja +5 asteen välillä, mutta etenkin etelärannikolla leudoimmilla hetkillä lämpötila oli +6 asteen tienoilla. Toisaalta kylmimmillä hetkillä sisämaassa lämpötila käväisi 0 lähellä, jolloin sateet tulivat osaksi lumena - räntänä; tilapäisiä ohuita peitteitä. Viimeisin matalapaine liikkui ma Etelä-Suomen yli itäkoilliseen, jolloin alkupäivällä mittailtiin vielä +7 asteenkin lukemia. Loppupäivällä pienen etelärannikolle ulottuneen myrskyhetken jälkeen matalapaineen jälkipuolella luoteesta virtasi kuivempaa ja kylmempää ilmamassaa. Tiistaina korkeapaine vahvistui lounaasta Etelä- ja Keski-Suomeen ja tyyntyvissä tuulissa alapilvikansi piti pintansa ja lämpötila laski siten vain hitaasti nollan tienoille sisämaasta alkaen. Hyvin heikkoja lumikuuroja oli samalla liikkeellä ti -\nke yöhön saakka. Tänään korkeapaineen keskuksen oltua Keski-Suomessa sää pysyi Etelä-Suomessa edelleen alapilvikannen alla itätuulen vireessä ja lämpötila oli laskenut koko päiväksi etelärannikon n. -1 asteeseen ja sisämaan -2 ja -5 asteen välille.\nTuo kuva on otettu tänään keskiviikkona 17.11.2010 Espoon Tapiolassa ja siinä nähdään muutaman millimetrin verran jäätyneen vesilätäkön pintaa nurmikonnotkossa. Edellisyönä noin asteen verran pakkaselle laskenut lämpötila oli tehnyt myös multapinnoille puolen sentin verran "routaa". Pieni mattamainen karheus tuossa lätäkön jäässä johtui edellisillan - yön aikana sataneista hyvin heikoista lumikuuroista, jotka tekivät ko. mattakuorrutteen.\nTalvi siis kiristää otettaan ja ko. tapahtumasarja saa heti huomenna to hyvin talvisen käänteen lumisateiden suhteen. Nimittäin tuo korkeapaine siirtyy nopeasti Suomen itäpuolelle ja etelästä työntyy kohti Etelä-Suomea pieni, mutta voimakastuulinen ja runsassateinen matalapaine. Niinpä jo yöstä alkaen etelärannikolla ja päivällä muuallakin vallitsee voimakas itätuuli ja lumisateet voivat olla runsaita etenkin etelärannikolla ja kaakossa. Sulan ja "lämpimän" meren sateita voimistava vaikutus saattaa olla huomattava. Lämpötila on etelärannikolla n. nollassa ja sisämaassa pari astetta pakkasella ympäri vuorokauden.\nUusi korkeapaine alkaa vaikuttaa heti to - pe yöstä alkaen luoteesta ja tuo pieni matalapaine siirtyy koilliseen. Toisaalta lännestä ulottuu uusikin matapaineen kieleke Suomen eteläpuolelle, joten pohjoisen ja idän välinen tuuli pysyy päällä ja ilmamassa kylmänä siten, että lämpötila on ympäri vuorokauden 0 ja -5 asteen välillä. Sateissa on pe tauko ja pilvipeite voi repeillä.\nTuo uusi korkeapaine näyttäisi vahvistavan otettaan la päiväksi Lappiin ja Suomen eteläpuolella säilyisi edelleen matalapaine. Niinpä la on Etelä-Suomessa voimakkaan itäviiman aikaa ja etelästä voi ainakin etelärannikolle ulottua lumisateita; sulan meren sateita voimistava vaikutus voi aiheuttaa sakeitakin lumikuuroja. Lämpötila pysyy edelleen ympäri vuorokauden pääasiassa -1 ja -5 asteen välillä ja kylmintä on yhä tilanteelle tyypilliseen tapaan sisämaassa, missä pe - la yölämpötila voi paikoin laskea -5 ja -10 asteen välille.\nTämä uusikin korkeapaine näyttäisi venyvän itään päin su, mutta Keski-Suomen yli länteen-luoteeseen jää selänne ja Suomen eteläpuolella vaikuttaa edelleen matalapainetta. Niinpä myös sunnuntaina itä-koillistuuli vallitsee Etelä-Suomessa ja etenkin etelärannikolle saattaa ulottua sulan meren voimistamia lumisateita. Lännestä vaikuttava kolmas korkeapaine heikentää tuulia ja poutaannuttaa säätä iltaan mennessä ja ilmamassa näyttäisi olevan tässä vaiheessa kylmenemään päin siten, että etelärannikolla voisi olla su - ma yöhön mennessä pakkasta -5 ja -10 asteen välillä ja sisämaassa -10 ja -15 asteen välillä.\nAlkuviikolla ma - ke ajaksi tilanne muotoutuisi entistäkin kylmempään suuntaan: Su aikana Jäämerellä voimistunut matalapaine asettuu Lapin itäpuolelle ja Suomen eteläpuolella toinen voimakas ja laaja matalapaineen alue jatkaa siirtymistään hitaasti itään; ko. matalapaine alkoi muotoutua Britteinsaarten tienoilta tänään ja se jatkaa siitä Välimerelle ulottuen siirtymistä Mustanmeren pohjoisreunalle. Iso korkeapaine jäisi samalla ensi viikon alussa Grönlannin ja Islannin tienoille sekä Jäämerellekin ulottuen. Tämä mahdollistaisi hyytävän kylmän ja voimakkaan pohjois-koillisvirtauksen moneksi päiväksi Suomeen ja itse asiassa suurimpaan osaan Eurooppaakin!\nEtelä-Suomi olisi ma - ke aikana siis vaihtelevapilvisen ja ajoittain lumikuuroisen sään piirissä, missä ajankohtaan nähden erittäin kylmässä ilmamassassa päivälämpötilat olisivat -10 asteen molemmin puolin jopa etelärannikkoa myöten ja sisämaassa lähellä -15 astettakin. Yölämpötilat saattaisivat laskea sisämaassa jopa -20 asteen tienoille sopivassa selkeässä tilanteessa ja etelärannikollakin -15 asteen lähelle... On olemassa merkkejä siitä, että tällainen erittäin kylmä säätyyppi jatkuisi vielä ke jälkeenkin ensi viikolla, mutta tästä täytyy arvioida uusi päivitys parin - kolmen päivän sisällä...\nEuroopan mittakaavassa Länsi- ja Keski-Eurooppa ovat jo viilenneet n. +10 asteen päivälämpötiloihin ja vain Itä-Välimerellä sekä Mustanmeren länsi-pohjoispuolella on ollut tavanomaista lämpimämpää; paikoin jopa yli +20 astetta. Venäjälläkin on jo kylmentynyt pohjoisosissa talviseksi. Jatkossa Länsi-Eurooppa voi hetkeksi jopa leudontua läheisen matalapainetoiminnan takia, mutta ko. matalapaineen lähdettyä Välimeren länsiosan kautta reitille kohti Mustanmeren pohjoisreunaa alkaa tuo mainittu hyvin kylmä koillisvirtaus vallata koko Länsi- ja Keski-Euroopan; ensi viikolla siellä jo varsin laajasti alle +5 asteen päivälämpötiloja, yöpakkasia ja lumikuurojen mahdollisuutta Ranskaa, Britanniaa ja Pohjois-Italiaa myöten. Itä-Euroopassa Mustanmeren länsi- ja pohjoispuolille jää vielä leudohkoa ilmamassaa, mutta kylmenemistä tapahtuu vähitellen ja viimeistään tuon ym. matalapaineen mukana kylmeneminen nopeutuu ensi viikolla lännestä - pohjoisesta alkaen runsaiden sateiden kera; matalapaineen kylmällä sivulla runsaita lumisateita. Välimerellä länsiosat saavat myös kylmän purkauksen tuon ison matalapaineen jälkipuolella vähän aikaisemmin. Itäosissa säilyy vielä melko kesäistäkin ilmamassaa, mutta ensi viikolla tuo matalapaine alkaa tuoda sateita.\nVenäjällä talviset olosuhteet voimistuvat lähes Suomen ja Lapin tahtiin luoteisosista alkaen. Lumisateita tulee etenkin alkuviikolla (Esim. tuo Jäämereltä ma tuleva matalapaine ja myöhemmin tuo Mustanmeren pohjoispuolelle tuleva matalapaine) ja sitten ensi viikolla kovaa pakkasta alkaa olla pohjoisosissa laajastikin yhdistyen Itä-Siperian ankarampaan talvialueeseen ja pakkasilmamassa lähestyy siis vähitellen Mustaamerta. Suomen Lapissa jatkuu koko ajan vaihtelevan pilvinen, lumikuuroinen (Lumipeite ei siis paljoa kasva) ja pakkasiltaan vaihteleva talvi; siellä pakkanen vaihtelee n. -5 asteesta -30 asteen lähelle saakka (Noiden ym. korkeapaineiden mukaan vuoroin leudompaa lännestä, vuoroin tyyntä kiristyvää pakkastilannetta ja ensi viikolla hetken purevan kovaa Jäämeriviimaakin pohjois-koillisesta tuon ym. matalapaineen takia).\nTämä erittäin talviseksi äityvä sää tietää ym. mukaan ensinnäkin lumipeitteen tuloa Etelä-Suomeen. Jo huomenna saattaa useidenkin senttien kertymää tulla laajasti ja etelärannikolla 10 sentin ylikin. Myös la ja su etenkin etelärannikolla voi vielä tulla paikoin useitakin senttejä lunta. Ensi viikolle tultaessa muodostuu siis selvä lumipeite-ero sisämaan ja runsaslumisemman etelärannikon välille. Aluksi huomenna lumisade on etelärannikolla tarttuvaa suojalunta, joten se jää puustoon taakaksi etenkin tuulensuojapaikoilla; metsien sisäosat ja rakennusten - metsänreunojen tuulensuojasivut. Sittemmin myös etelärannikolla lumisateiden tyyppi muuttuu pakkaslumimuotoisemmaksi ja siten vähemmän tarttuvaksi.\nMaaperän routaantuminen pääsee vauhtiin sisämaan vähälumisilla alueilla, mutta etelärannikolla suojaava runsas lumimäärä ehkäisee routaantumista. Ensi viikon kovat pakkaset jäädyttävät maata melko nopeasti yli 5 sentin verran etenkin sisämaassa. Järvien jäätyminen pääsee myös vauhtiin, mutta huomenna ja la - su tulevat lumisateet sekoittuvat aluksi uuden jään mukaan sohjojääksi. Jo nyt muodostuneiden jääkansien päälle uusi lumi sataa puhtaaksi peitteeksi. Ensi viikon kovat pakkaset sitten lisäävät järvijään vahvuutta paikoin jo 5 sentin ylikin ja silloin viimeistään myös suurten järvien ulapat jäätyvät etuajassa tavanomaiseen verrattuna. Jokien kunnollinen jäätyminen alkaa sekin viimeistään ensi viikon pakkasissa ja sitä ennenkin lumisateiden mukana syntyy sohjojäätä. Suomenlahdella jäätymistä tapahtuu vasta sisälahdissa ensi viikon pakkasissakin ja ulapan pintavesilämpötilat laskevat vain vähitellen alle +5 asteen.\nTalven ensimmäinen haasteellinen tilanne muodostuu kasvillisuudelle tuosta ensi viikon ankarasta pakkasvaiheesta. Etenkin sisämaassa ja siellä vähälumiseksi jäävillä alueilla ensinnäkin perennat kohtaavat maanpintaosineen (Maasilmut ja lehtiruusukkeet) kovat pakkaset ja muutenkin talvenarat lajit (Puut ja pensaat etenkin taimina) ovat haittavyöhykkeellä pakkasten kiristyessä -20 asteen lähelle. Lieviä pakkasvaurioita voi siis alkaa muodostumaan...\nPäivitys perjantaina 19.11.2010 klo. 16:05: Sääpäivitys tuttuun tapaan: Eilinen lumisadetilanne muodostui sitten sellaiseksi, että eniten lumipeitettä saatiin Kaakkois-Suomen sisämaassa; esim. Kouvolan seudulla n. 15 cm. Toki laajalti muuallakin etelärannikko mukaan lukien lumikertymä oli 5 ja 10 sentin välillä ja vain paikoin lounaisimmassa kolkassa säilyi lähes lumipeitteettömiä alueita. Lisää lunta on kuitenkin tulossa huomenna lauantaina tuon ym. ennusteen mukaan ja vielä sunnuntainakin voi tulla pakkaslunta etenkin rannikkoalueilla.\nTämän päivityksen päähuomio on kuitenkin nyt ensi viikon erittäin kylmän sään muotoutumisessa ja tässä vaiheessa näyttää siltä, että kylmyydestä olisi viikon loppua kohden tulossa ajankohtaan nähden jopa ennätyksellisen kylmä ja se koskisi Suomen lisäksi jopa lähes koko Eurooppaakin! Nimittäin hyvin vahvasti näyttää tulevan useita päiviä kestävä tilanne, jossa alkuviikosta vähintään su asti laajan matalapainetoiminnan painopiste jää Mustanmeren ja itäisen Välimeren suunnalle ulottuen Kaspianmeren pohjoispuolelle Etelä-Venäjälle. Samalla mahtava korkeapaine alkaisi vallita Islannin ja Grönlannin tienoilta Jäämerelle blokaten Atlantin matalapaineet jäämään Azorien suunnalle. Tästä korkeapaineen ja kaakon matalapaineen välistä sekä Jäämeren että Pohjois-Siperian suunnalta virtaisi täten koko ajan laajana vyöhykkeenä koillisvirtaus ulottuen läntisimpään Eurooppaan ja Välimerellä ajoittain sen länsi- ja keskiosiin. Tämän myötä jatkuvasti kylmenevät ilmamassat toisivat Pohjois-Venäjältä alkaen Etelä-Suomeen jopa yli 20 asteen pakkasiakin (Lounaissaaristo pysyisi vielä sulan meren takia kuitenkin pääasiassa -10 astetta leudommissa pakkasissa) ja Lapissa - Kainuussa olisi mahdollista sopivan selkeässä tilanteessa -30 ja -40 asteen väliset paukkulukemat... Lopulta jopa päiväpakkasiksi äityisivät laajat sisämaa-alueet Länsi- ja Keski-Euroopastakin ja esim. Saksassa yli -10 asteen yöpakkaset eivät olisi mahdottomia viikon loppuun mennessä. Samalla lamauttavia lumisateita saataisiin läpi lähes koko Euroopan Britteinsaaria ja Välimeren rannikkoa myöten useana päivänä! Myös Mustanmeren ympäristö saattaa lopulta saada annoksen ankaraa talvea...\nTämä säätilanne äitynee siis jopa niin erikoiseksi, että ensi viikolla aloitan poikkeuksellisen aikaisin talven 2010 - 2011 kylmimmän yön kartoittamisen seurantasarjassa Etelä-Suomen osalta. Todella hämmästyttävää saattaa ensi viikossa olla se, että sillä on mahdollisuus jäädä koko talven kylmimmäksi pakkasjaksoksi, mikäli joulu-, tammi- ja helmikuut olisivatkin hyvin leutoja. Toisaalta joissakin tiedepiireissä uumoiltu mahdollisuus koko Euroopan mittakaavassa kylmimpään talveen jopa yli 1000 vuoteen saattaisi tämän ankaran aloituksenkin puitteissa olla nyt aluillaan ja pahin olisi vasta tulossa joulu - helmikuun välillä...?! Jäämme seuraamaan tilanteiden kehittymistä mielenkiinnolla ja huolestuneinakin...\nPäivitys sunnuntaina 21.11.2010 klo. 11:55: Nyt näyttää siltä, että alkavan viikon ti - to välillä tuo Suomen eteläpuolelle tuleva iso matalapaine tulisikin niin lähelle ko. aikavälillä, että se aiheuttaisi tuon hyytävän kylmän itä-koillisvirtauksen voimistumista Etelä-Suomessa jopa myrskyksi ja samalla etelästä voisi ulottua runsaitakin lumipyryjä alueelle; mahdollinen lumimyrskyinen kaaostilanne vaikeasti kinostuvien puuteristen pakkaslumien takia! Myös huomattavaa paleltumavaaraa ihmisille rajun tuulen pakkaspurentavaikutuksen takia! Lämpötila nimittäin asettuu jo ma alkaen pääasiassa -10 asteen vaiheille (Sisämaassa kylmempääkin) ja sitten loppuviikolla to jälkeen mahdollisesti koillistuulen heikennyttyä ja sään seljetessä voitaisiin etenkin sisämaassa hätyytellä öisin -20 asteen rajaa. Tässä yhteydessä on mainittava, että esim. Helsingin Kaisaniemessä marraskuun kaikkien aikojen pakkasennätys on -18,6 astetta. Alkavan viikon lopussa sen rikkomiseen saattaisi olla mahdollisuus... Palaan vielä mahdollisesti erikseen asiaan alkuviikolla tuon mahdollisen lumimyrskytilanteen tiimoilta...\nPosted by Mika at 10:35 pm\nLabels: ennätykset, jää, jäätilanne, kuvat, lumi, myrskybongaus, pakkastuhot, sää, talven 2010-2011 kylmin yö, vuodenajat


Tarmo hinattiin telakalle\nAihe: Tarmo hinattiin telakalle\nKirjoittaja Aihe: Tarmo hinattiin telakalle (Luettu 4859 kertaa)\n« : 29.11.2016, 09:02:32 »\nMuseojäänmurtaja Tarmo hinattiin yöllä Kotkan Kantasatamasta Helsinkiin, jossa vanhus telakoidaan talveksi Suomenlinnassa. Hinaajana oli Alfons Håkansin Hector (IMO 7341166). Lähtivät Kotkasta 28.11.2016 iltakymmeneltä ja nyt tätä kirjoitettaessa ovat 29.11. klo 9 Santahaminan eteläpuolella.\nVs: Tarmo hinattiin telakalle\n« Vastaus #1 : 29.11.2016, 18:03:22 »\nMuseojäänmurtaja Tarmo on saapunut perille Helsinkiin. Puolen päivän aikaan tiistaina alus odotti telakalle pääsyä Suomenlinnan edustalla.\n– Telakoimiseen menee koko päivä. Aika paljon on tekemistä, että alus saadaan kuiville. Illalla päästään sitten jo kävelemään pohjan alla, kertoo Alfons-Håkansin telakanjohtaja Tero Hänninen arvioi.\nTarmoa lähdettiin hinaamaan maanantai-iltana noin kymmenen aikaan Kotkasta pääkaupunkiin kunnostettavaksi. Matka sujui odotettua nopeammin ja Tarmo oli Vuosaaren kohdilla jo noin kymmenen tunnin matkan jälkeen. Arvio matkan kestosta oli alunperin 15 tuntia.\n– Ajattelimme etukäteen, että alus mutkittelisi voimakkaasti, mutta alus seurasikin siellä perässä todella hienosti. Alukset pääsivät tulemaan sisäväyliä pitkin saariston suojissa, Alfons-Håkansin telakanjohtaja Tero Hänninen.\nVanha jäänmurtaja on ollut pitkään kunnostuksen tarpeessa. Eduskunta myönsi telakointiin ja kunnostamiseen 950 000 euroa viime vuonna.\nAllekirjoittanut pakkailee kameraa tuolla taustalla laiturilla. Kuvia tulee myöhemmin tänään.\n« Vastaus #2 : 29.11.2016, 19:43:37 »\nSattuuko kukaan tietämään, milloin tuon on tarkoitus lähteä? Suunnittelin meneväni kuvaamaan saapumisen mutta ei näköjään onnistunut, joten lähtö olisi se seuraava joka pitäisi yrittää saada kennolle.\n« Vastaus #3 : 29.11.2016, 19:56:42 »\nLainaus käyttäjältä: Tuomas Romu - 29.11.2016, 18:03:22\nOmalaatuisessa asennossa poseeraamisesta kymmenen pistettä ja papukaijamerkki.\n« Vastaus #4 : 29.11.2016, 20:37:17 »\nKalle, alkuperäisten suunnitelmien mukaan Tarmon piti tulla telakalle jo syyskuussa ja palata Kotkaan toukokuussa 2017, mutta sikäli kun lähtö viivästyi parilla kuukaudella, voi hyvinkin olla, että myös paluu venyy kesä- tai jopa heinäkuulle.\nTässäpä ShipSpottingin sallimat neljä valokuvaa Tarmon saapumisesta telakalle kolmella eri objektiivilla kuvattuna (180 mm, 50 mm ja 28 mm):\nKuvia saa käyttää Creative Commons Attribution-Share Alike 4.0 International (CC BY-SA 4.0) -lisenssin mukaisesti, kunhan nimeni on mainittu (esim. "Kuva: Tuomas Romu/CC BY-SA 4.0").\n« Viimeksi muokattu: 29.11.2016, 20:50:05 kirjoittanut Tuomas Romu »\n« Vastaus #5 : 30.11.2016, 23:41:10 »\nPurjelaivoilla on kevään ekat keikat yleensä vappuaattona, joten niiden ulostelakointi sisäaltaasta on huhtikuun viimeisellä viikolla. Ulkoaltaan olisi oltava tyhjänä jälleen siitä muutamaa päivää aiemmin, eli veikkaisin ajanjaksolle 19.-26.4.2017 ajoittuvaa arkipäivää.\nKuulostaisi aika omituiselta, että museojäänmurtaja palaisi tämän jälkeen kuoppaan, sillä talven aikana sen rungossa olevat viat ehdittäneen korjata. Lisäksi alus pitäisi siftata johonkin sellaiseen paikkaan, jossa se ei olisi kuopasta poistuvien perinne- ja muiden laivojen tiellä. Sisäaltaassahan viettää talveaan muutama muukin purkki, mm.Finlandia Princess ja Hakaniemen ravintola-Maria.\n« Vastaus #6 : 30.05.2017, 07:10:29 »\nJäänmurtaja Tarmon hinaus takaisin Kotkaan alkaa tänä ehtoona 30.5.2017 Suomenlinnasta, kertoi Ylen Kymenlaakson aamu-uutiset. Pitäisi saapua Kotkaan keskiviikkoaamuna 31.5.\n« Viimeksi muokattu: 31.05.2017, 09:16:53 kirjoittanut Seppo Honkanen »\n« Vastaus #7 : 31.05.2017, 09:19:41 »\nJa niinhän tuo näkyy olevan jo Mussalon sataman edustalla. Matka alkoi tiistaina iltakuuden maissa Suomenlinnasta Håkansin Hectorin hinauksessa.


Vaasan yliopistossa on noin 5000 opiskelijaa. Pieni koko on suuruutemme: yliopistomme on tiivis yhteisö, jossa kaveria ei jätetä. Opiskelijoidemme mielestä yliopistossamme on hyvä yhteishenki ja loistava ilmapiiri.\nSatsaamme monipuoliseen opiskelijaliikuntaan. Kampuksen opiskelijaravintoloissa syöt terveellisesti ja halvalla - saat lounaan 85 sentillä! Opintopsykologimme tukee motivaatioon, ajanhallintaan ja hyvinvointiin liittyvissä asioissa.\nNeljännen vuoden viestintätieteilijät Elina Virnala ja Anni Tyni ovat tunteneet toisensa fuksivuodesta asti tutustuttuaan tutor-ryhmässä.\n- Yliopistossamme vallitseva yhteisöllinen ilmapiiri välittyi meille uusille opiskelijoille erityisesti tutor-ryhmissä, joissa kavereiden saaminen yhteisten tapahtumien lomassa oli helppoa ja mukavaa. Jo ensimmäisten päivien aikana oli helppo tutustua uusiin ihmisiin, joista saikin sitten elinikäisiä ystäviä. Fukseina olemme kaikki samassa tilanteessa, joten kannattaa rohkeasti tutustua muihin!\nPoikkitieteelliset tapahtumat tuovat opiskelijat yhteen\nJo klassikoksi muodostuneet tekniikan ainejärjestö Tutti ry:n lumenveistot keräsivät opiskelijamme tammikuussa pakkasesta ja lumipyrystä piittaamatta yhteen. Iltapäivän aikana syntyi toinen toistaan oivaltavampia teoksia - hyvän yhteishengen ja loistavan ilmapiirin siivittäminä!


Kattovalaisimet | Franckly\nPaikallinen nouto 220\nSofie Refer 78\nTom Dixon 73\nVanha kattovalaisin on aarre, joka hallitsee huonetta. Valitse vintage-kattovalaisin, kun toivot lisää valoa olohuoneeseen, keittiöön tai eteiseen – ja etsit designia sopivaan hintaan. Ajattomat klassikot ovat tyylikkäitä myös käytettyinä ja sopivat moneen tilaan. Vanha riippuvalaisin saa oivallisen parin modernista designista!\nKaunis vanha kattovalaisin kruunaa kotisi\nKotisi ansaitsee vain parasta – ja mikä olisikaan parempi tapa korostaa kotisi tyylipuhdasta estetiikkaa kuin käytetty kattovalaisin? Francklyn lähestymistapa on yksinkertainen: valitse mieleisesi kiehtova vanha riippuvalaisin tai mieleenpainuva käytetty plafondi, yhdistele se suosikkikalusteidesi kanssa ja lopputulos ei voi olla muuta kuin kutsuva.


Säkkijärvi / naisen puku - Karjalainen Nuorisoliitto ry\n…jäi toki sentään – kansallispuku!\nSäkkijärvi soi polkkana kaikille suomalaisille, mutta minulle Säkkijärvi on kansallispukuni ja isäni karjalaiset juuret. Tarkkaan ottaen isä kyllä syntyi Vahvialan Rakkolan kylään vuonna 1926, mutta Rakkolan kylä oli erotettu Säkkijärvestä vasta vuonna 1921, kun uusi Vahvialan kunta perustettiin. Joten pukuperinnettä ajatellen Säkkijärvi edustaa karjalaisia juuriani. Ja lähelle se kuntaraja vedettiinkin: Vahvialan Rakkolan kylän ja Säkkijärven Hyppälän kylän väliin. Säkkijärvestä erotettiin myös Ylämaan kunta vuonna 1929 – siellä on nykyiset sukuni juuret Suomessa. Sittemmin se vähä Säkkijärveä ja Vahvialaa, mitä Suomen puolelle jäi sotien jälkeen, liitettiin osittain Ylämaahan.\nSäkkijärven puku ei ole ensimmäinen pukuni. Ensimmäiseksi puvuksi äiti teki minulle Ruokolahden puvun. Tätini Mikkelissä oli lupaillut tehdä aiemmin minulle ”sen ihanan Käkisalmen puvun”, mutta tehtyään ensin itselleen Johanneksen ja kahdelle tyttärelleen Käkisalmen puvut sain minä loppujen lopuksi villatakin! Kaisa-tädin kansallispukutinki oli tullut täyteen. Äiti ei ollut pukuja koskaan tehnyt eikä paljon ommellutkaan, mutta tarttui haasteeseen, kun kansantanssiharrastus vaati Kouvolan nuorisoseurassa 1970–80-luvun taitteessa oman puvun olemassaoloa. Ruokolahdesta tuli minun nuoruusaikojeni rakas puku.\nSäkkijärven puvusta minä puhuin aikuisiällä täällä Turussa Kansantanssin Ystävissä (TKY) vuosia, puku oli kauan haaveissa. Vaikka näyttihän se Vuorelman kuvastossa mummopuvulta! Kouvolassa syntyneenä ja äidin juuria kunnioittavana haaveilin myös Kymenlaakson puvusta, mutta karjalaisuus meni edelle. Ylämaan serkullakin oli se kaunis Säkkijärvi! En ole itse käsityön taitaja, minulla on enemmän jalan kuin käden taitoa ja vähän puhelahjojakin. TKY:n kansallispukuvastaava Hyvösen Riitta tilasi kuitenkin minulle Säkkijärven puvun materiaalit siinä vaiheessa, kun Helmi Vuorelma Oy lopetteli tämän puvun tekoa. Kiltisti maksoin laskun miettien, mitähän tästä tulee? Tasku tuli Vuorelmalta jo valmiina; sitä minä katselin vuosia – raotin tarvikelaatikkoa ja huokailin.\nVietin 40-vuotisjuhliani kansantanssiryhmäni, -yhdistykseni ja sukuni kanssa juhlien. Jossain vaiheessa juhlaa minut yllätettiin ja vietiin takahuoneeseen silmät sidottuina. Sokkona seisoin keskellä, kun naisjoukko hääri ympärillä minua riisuen ja pukien. Takaisin saliin kuljetettaessa alkoi Säkkijärven polkka soida – aloin aavistella, mutta en vielä uskonut... Se polkka minua tanssitettiin edelleen silmät sidottuina. Kun vihdoin puvun näin, en voinut ymmärtää, miten se oli tehty ilman, että olin sitä koskaan sovittanut? En ollut huomannut edes tarvikelaatikon katoamista kaapistani! Lukuisat käsityöihmiset yhdistyksessämme olivat osallistuneet pukuni tekoon. Mitat oli otettu mieheni salaa kuljettamista vaatteistani. Puku istui päälleni saman tien. Kuulin, että tanun nyplätyn pitsin teosta sekä esiliinan ja paidan hihojen ronkkauskirjonnoista oli järjestetty taidonnäytekisa. Näitä osia teki sitten Kaarina Keskikastari ja Tuulia Taipale. Hyvösen Riitta teki ainakin liivin ja hameen. Upokkaat olin sentään itse tehnyt Murron Maran kurssilla aiemmin.\nKansantanssin opettajana sekä myös tanssijana olen monen monta kansallispukua kuin myös muita esiintymisvaatteita päälläni kantanut. Ensimmäiseni Ruokolahti, mutta karjalaisista myös Seiskari ja Tuuteri ovat käyneet tutuiksi. Läntisistä rakkain on ollut Lapua ja heti perässä tulee Uurainen. Säkkijärven puku on kuitenkin se minun juhlapukuni, minun edustuspukuni, minun sydämeni puku. Ei riemunkirjavaa karjalaisuutta, vaan harmonisen kaunista ja juhlallista: lämpimänpunaista, sinisenmustaa ja valkoista. Puku tuo minulle vahvan olon juuristani Karjalassa, Säkkijärvi päälläni olen karjalainen emäntä. Jo liivin malli tuo emännän esiin. Tällä puvulla minä kunnioitan rakasta edesmennyttä isääni, Karjalan poikaa. Isäni suosikkilaulua lainaten ”Ei maha mittää”: minä ja Säkkijärvi kuulumme yhteen.\nLennu Yläneva, kansantanssin opettaja, fysioterapeutti, pääluottamusmies\nKuvat: Timo Hukkanen ja Lennu Yläneva\nPuvun on koonnut Tyyni Vahter Säkkijärvi-säätiön pyynnöstä vuonna 1952.\nSäkkijärven pukuun kuuluu punapohjainen kapearaitainen hame ja samaa kangasta pitkähkö volliliivi. Pystykauluksisessa ja halkiottomassa paidassa on koristeena ronkkauskirjontaa. Esiliina on valkea pellavainen. Tasku on alikekirjontainen ja sidotaan punavalkoisella pirtanauhalla. Aikuisen naisen päähine on pienipesäinen ja leveäpitsinen kymenlaaksolaistyylinen tanu. Neidon päähineeksi käynevät silkkinauhat. Puvun kanssa käytetään valkeita sukkia ja mustia nauhakenkiä tai avokkaita.\nPukua myy Suomen Perinnetekstiilit Oy ja sen ohjeet löytyvät myös kirjasta Säkkijärvi kautta aikojen (1952).\nLähteet: Karjalaisia kansallispukuja (1982), http://www.sakkijarvisaatio.fi/sakkijarven-kansallispuku/\nRannekkeet on koristettu taidokkaalla ronkkauskirjonnalla, joka tehdään perinteisesti valkoisella langalla.\nRannekkeen ronkkauskirjontaa ja lankanappi.\nMyös esiliinassa on ronkkauskoristeita. Suuritöistä ja taitoa vaativaa kirjontaa tapaa usein Kymenlaakson pukualueella.\nLiivin laskoskörtit ovat runsaat ja liivi ulottuu lantiolle.\nPienipesäisen tanun nyplättyä pitsiä.\nTasku on koristettu alikekirjonnalla.\nHopeainen solki kiinnittää paidan halkion.\nPunavoittoinen kangas on kapearaitainen.