Suomen linkit: Yleistä Suomesta\nSuomi sijaitsee Pohjois-Euroopassa ja sitä rajaavat etelässä Suomenlahti ja lännessä Pohjanlahti. Läntiset rajanaapurit ovat Ruotsi ja Norja ja itäinen Venäjä, jonka kanssa yhteistä rajaa on 1 269 km. Pinta-alaltaan Suomi on Euroopan kuudenneksi suurin maa.\nSuomi on ollut niin Ruotsin kuin Venäjän vallan alla. Ennen itsenäistymistään Suomi kuului Venäjään autonomisena suuriruhtinaskuntana. Suomi itsenäistyi 1917 ja valtionpäämiehenä toimi aluksi marsalkka Mannerheim. Suomen ensimmäiseksi presidentiksi valittiin 1920 K. J. Ståhlberg. Suomen kansanedustuslaitoksessa, Eduskunnassa, on 200 edustajaa, jotka valitaan vaaleilla joka neljäs vuosi.\nSuomi on mukana YK:ssa ja kuuluu Pohjoismaiden neuvostoon. Suomi liittyi EU:hun vuoden 1995 alussa ja meni ainoana Pohjoismaana mukaan EMU:n vuonna 1999.\nSuomi on hyvin kehittynyt teollinen valtio. Vain 8 % väestöstä toimii alkutuotannossa ja 30 % teollisuudessa, kun taas palveluelinkeinoista saa elantonsa 60 % väestöstä. Suomalaisessa maataloudessa on perinteisesti yhdistetty viljely ja metsänhoito. Karjatalous on edelleen merkittävä osa suomalaista maataloutta. Tilat ovat erikoistuneet joko lypsy- tai lihakarjaan, sikoihin ja kanoihin. Viljely on keskittynyt Etelä-Suomeen, missä on myös kauppapuutarhoja ja turkisfarmeja. Lapissa kasvatetaan lypsykarjaa ja poroja.\nMetsät ovat aina olleet tärkeitä Suomelle ja paperi- ja selluteollisuus on edelleen yksi Suomen tärkeimmistä vientiteollisuuden aloista. Tällä hetkellä tärkein teollisuuden haara on kuitenkin kone- ja metalliteollisuus, jonka parissa työskentelee joka kolmas teollisuustyöläinen. Suomi on myös tunnettu maailmanlaajuisesti huipputeknologiastaan. Alan tunnetuin yritys on matkapuhelimia valmistava Nokia. Suomessa on erityisosaamista myös jäänmurtajien, loistoristeilijöiden ja öljynporauslauttojen rakentamisessa. Viime aikoina myös kemianteollisuus on kasvattanut osuuttaan.\nSuomalaisen kulttuurin juuret ovat syvällä esihistoriallisissa perinteissä ja uskomuksissa, joita on kuvattu parhaiten Suomen kansalliseepoksessa Kalevalassa. Suomalainen kulttuuri on saanut vaikutteita myös Ruotsista, Venäjältä ja Baltiasta, ja oman lisänsä antavat Lapin saamelaiset.\nSuomalaiset lukevat paljon niin lehtiä kuin kirjoja ja suomalaisia lukijoita palveleekin laaja julkisten kirjastojen verkosto. Suomalaisista kirjailijoista kansainvälisesti tunnettuja ovat ainoa Nobel-kirjailija F. E. Sillanpää, Mika Waltari ja "muumien äiti" Tove Jansson, jonka tuotantoa on käännetty 30 kielelle. Nykykirjailijoista ovat kansainvälisesti tunnettuja esim. Arto Paasilinna, Leena Lander ja Sofi Oksanen. Musiikin saralla suomalaiset ovat myöskin saavuttaneet kansainvälistä menestystä. Tunnetuin säveltäjistä on Jean Sibelius ja nykysäveltäjistä Joonas Kokkonen ja Aulis Sallinen. Suomi on tuottanut tasaiseen tahtiin myös maailmankuuluja oopperalaulajia kuten Aino Ackté, Anita Välkki, Matti Talvela, Matti Salminen, Karita Mattila sekä orkesterinjohtajia kuten Paavo Berglund, Leif Segerstam, Okko Kamu, Esa-Pekka Salonen, Jukka-Pekka Saraste ja viimeisimpinä Sakari Oramo ja Mikko Franck. Kevyen musiikin puolella ovat mainetta niittäneet Leningrad Cowboys ja Hanoi Rocks, sekä viime aikoina mm. HIM, The Rasmus ja Nightwish. Tanssitaiteen alueella ovat kansainvälistä menestystä saavuttaneet esim. Jorma Uotinen, Nina Hyvärinen, Kirsi Aromaa ja Sampo Kivelä. Suomessa järjetetään lukuisia eri alojen festivaaleja.\nSuomalainen luonto on antanut aiheet, muodot, värit ja materiaalit suomalaiselle muotoilulle, niin lasi- kuin keraamisille muotoilijoille ja tekstiilitaiteilijoille. Kansainvälisesti tunnettuja suomalaisia nimiä ovat Alvar Aalto, Irma Kukkasjärvi, Birger Kaipainen, Tapio Wirkkala, Timo Sarpaneva, Stefan Lindfors. Suomessa on myös korkeatasoista maalaus- ja kuvanveistotaidetta. Tunnettuja nimiä ovat esim. Akseli Gallen-Kallela, Albert Edelfelt, Helen Scherjfbeck, Pekka Halonen, Ville Vallgren, Eila Hiltunen, Laila Pullinen. Myös elokuvataide on noussut pinnalle viime vuosina ja kansainvälistä menestystä ovat saaneet Jörn Donner, Renny Harlin sekä Mika ja Aki Kaurismäki.\nSuomen viralliset kielet ovat suomi ja ruotsi, jota puhuu äidinkielenään n. 6 % väestöstä. Suomen kieli poikkeaa täysin muista pohjoismaisista kielistä ja se kuuluu suomalais-ugrilaisiin kieliin, kuten viro ja unkari. Pääosin Lapissa asuvat 4 400 saamelaista puhuvat saamen kieltä. Kouluissa luetaan nykyään useimmiten ensimmäisenä vieraana kielenä englantia, mutta myös saksaa, ranskaa ja venäjää.\nPakollinen peruskoulu kestää yhdeksän vuotta ja koulunkäynti aloitetaan seitsemänvuotiaana. Peruskoulu jakautuu kuusivuotiseen ala-asteeseen ja kolmevuotiseen yläasteeseen. Peruskoulun jälkeen on mahdollista käydä ns. kymppiluokka tai siirtyä kolmivuotiseen lukioon tai ammatillisiin oppilaitoksiin. Lukion päätteeksi suoritetaan ylioppilastutkinto. Lukion jälkeen voi jatkaa yliopistoihin tai korkeakouluihin saamaan korkea-asteeen opetusta. Ammattikorkeakoulujen määrä on kasvanut merkittävästi viime vuosina.\nSuomen kalliopohja on yksi maailman vanhimmista. Mannerjää on muokannut Suomen pintaa jättäen jälkeensä erikoislaatuisen järvi- ja harjualueen. Suomi on suhteellisen tasainen maa, erityisesti Pohjanlahden rannikolla. Sisämaassa on runsaasti harjuja, järviä ja jokia. Suomen rannikko on saariston pirstaloima niin etelässä kuin lännessä.\nSuomen ilmasto on huomattavan leuto ottaen huomioon maan pohjoisen sijainnin. Vuosittainen keskilämpötila on 6°C korkeampi kuin muualla samoilla leveysasteilla. Lännestä Suomen ilmastoa lämmittää Golfvirta ja idästä Euraasian tuulet tuovat Suomeen talvella kylmää ilmaa ja kesällä helteitä. Vuodenaikojen välillä on suuria eroja samoin kuin maan eri osien välillä. Sadetta tulee ympäri vuoden, talvella lunta ja muulloin vettä.\nSuurin osa Suomesta sijaitsee pohjoisella havupuuvyöhykkeellä, ja metsät peittävät Suomen pinta-alasta 70 %. Suomessa on 1 200 putkilokasvia, 800 sammallajia ja yli 1 000 jäkälälajia. Yleisimmät puut ovat mänty, kuusi ja koivu, aivan eteläisimmissä osissa kasvaa jalopuita kuten tammea. Tärkeim- mät viljelyskasvit ovat ohra, kaura, vehnä, öljykasvit, peruna, sokerijuurikas ja ruis.\nSuomen eläimistö on tyypillinen pohjoisen havupuuvyöhykkeelle ja käsittää karhuja, susia, ilveksiä, ahmoja, hirviä, peuroja ja poroja sekä saimaannorpan. Yli 60 nisäkäslajia on tunnistettu ja niistä yleisimmät ovat kettu, orava ja jänis. Lintujalajeja on 350, joista suurin osa muuttolintuja. Kalalajeja on yli 70 ja matelija- ja sammakkolajeja 11. Kotieläimistä tärkeimmät ovat nauta, sika, kana ja nykyisin yhä enemmän turkiseläimet ja Lapissa poro.\nKokonaispinta-ala: 338 441 km²\nVesipinta-ala: n. 33 814 km²\nRantaviivaa: n. 1 100 km\nSisäjärviä: 187 888\nSuurin sisäjärvi: Saimaa 4 400 km²\nSaaria: 179 584\nPisin joki: Kemijoki 552 km\nKorkein tunturi: Halti 1 328 m\nVäkiluku: 5 351 427 (2010)\nHelsingin asukasluku: 583 350 (2010)\nParlament: Eduskunta, 200 edustajaa\nPääministeri: Mari Kiviniemi (Keskusta), 2010-\nHallitus: Keskusta, Kokoomus, Ruotsalainen kansanpuolue ja Vihreät\nPresidentti: Tarja Halonen (2006)\n1155 Ensimmäiset lähetyssaarnaajat saapuvat Ruotsista ja Suomesta tulee osa Ruotsin kuningaskuntaa\n1809-1917 Autonominen Suomen suuriruhtinaskunta Venäjän alla\n1917 Itsenäisyysjulistus 6.12.\n1919 Tasavaltainen hallitusmuoto säädettiin\n1920 Annettiin Ahvenanmaan itsehallintolaki\n1955 Suomi liittyy YK:hon\n1956 Suomi liittyy Pohjoismaiden neuvostoon\n1995 Suomi liittyy EU:hun\n1999 Suomi liittyy EMU:n\nEduskunta - suomeksi\nETLA - The Research Institute of Finnish Economy\nFinlands Riksdag - ruotsiksi\nFUNET - The Finnish University and Research Network.\nTilastokeskus - Kotisivu\nPosted by Jukka Melaranta at 8:33 PM


Gay twink pov porno - CockDude.com\ntwink pov Gay Sex\n1101\t100% 05:24\nJoten olet kiinnostunut twink pov porno, olenko oikeassa? Se on hieno uutinen, koska meillä oli paljon töitä varmistaaksemme, että löydät juuri haluamasi. Erinomaista ei ole helppo löytää twink pov -videoita ilmaiseksi. Mutta teimme sen, joten voit nauttia niistä ilman kaivamista tuhansien hyödyttömien leikkeiden läpi. Käyttämällä tunnisteita CockDudessa voit löytää hyvin erityisiä aiheita, kuten twink pov, joka on mahtava tapa suodattaa mitä haluat. Mutta voi tapahtua, että etsimääsi suosikkia ei ole. Mitä tehdä, kun näin tapahtuu? Käytä vain hakupalkkiamme, jolla on toiminto ehdottaa samanlaisia aiheita hakulausekkeesi perusteella. Eikö ole mahtavaa? Näin voit löytää muita asiaa koskevat kyselyt twink pov aihe. CockDudessa yritämme tehdä kaikkemme homopornon etsimisen helpottamiseksi. Selaa nyt vain twink pov -sivua ja valitse leike, joka saa sinut räjähtämään!


Julkaistu 13.04.2010 11:35\nEsimerkiksi SOK kertoo, että vasta perjantaina tiedetään mitkä kaupat ovat varmasti auki.- Valitettavasti ei pystytä varmasti mitään sellaista listaa tekemään, että mitkä kaupat ovat perjantaina auki tai kiinni. Se selviää vasta sitten perjantaina aamulla, että onko saatu riittävästi työntekijöitä paikalle, kertoo SOK:n työmarkkinapäällikkö Nina Maincke.\nMaincken mukaan pääosa osuuskaupoista pyrkii pitämään ovensa auki- On joitakin osuuskauppoja, jotka laittavat todennäköisemmin kaikki kaupan yksiköt ja ABC:t kiinni. Osuuskaupathan ovat meillä itsenäisiä ja tekevät itse päätöksensä, miten haluavat suhtautua lakkopäivään.Tämänhetkisten tietojen mukaan esimerkiksi Satakunnan osuuskauppa olisi sulkemassa kaikki yksikkönsä lakon ajaksi. Pääkaupunkiseudulla kaupat pyritään pitämään tilanteen mukaan auki.Pienet ruokakaupat todennäköisesti aukiKeskon viestintäjohtaja Paavo Moilanen arvioi, että ainakin erikoisliikkeet ja pienemmät ruokakaupat pystyvät toimimaan kauppias- ja esimiesvoimin. Sen sijaan suurten tavaratalojen toiminta tulee vaikeutumaan.- Pyrimme ennen perjantaita tiedottamaan ne kaupat, jotka voidaan pitää auki. Mutta voihan olla niin, että osassa kaupoista tulee yllätyksiä molempiin suuntiin, Moilanen toteaa.SOK:n työmarkkinapäällikkö Nina Maincken mukaan kauppojen auki pitämistä vaikeuttaa myös perjantaiksi aiottu vartijoiden lakko.- Nämä turvallisuusseikat pitää myös huomioida kaupoissa, eli että pystytäänkö kaupat pitämään auki myös turvallisesti.Sekä Keskon että SOK:n liikkeissä on varauduttu mahdolliseen viikonlopun ostosryntäykseen jo torstaina, jos lakko toteutuu.Keskon viestintäjohtaja Paavo Moilasen mukaan lakko voi vaikuttaa myymälöissä vielä ensi viikollakin.


Koulutus | Helsingin Munskänkarna\nMunskärnalla on oma monitasoinen koulutusjärjestelmänsä. Koulutuksiin osallistuminen on vapaaehtoista, joten jäsenet voivat valita, haluavatko osallistua vain tastingeihin vai myös ohjattuun koulutukseen.\nKoulutusten suositeltu suorittamisjärjestys on 1-taso tai rypälekurssi, mieluusti molemmat edellä mainitut ennen 2-tasoa ja sitten 3-taso. Suomen Munskänkarnalla on myös kurssiaineistot erilliseen johdantokurssiin sekä ruoan ja viinin yhdistäminen -kurssiin.\nJokaisesta hyväksytysti suoritetusta tasokurssista myönnetään oma pinssinsä:\n1-taso = vihreä\nrypälekurssi = keltainen\n2-taso = sininen\nPinssin lisäksi koulutusvastaavalta saa halutessaan myös diplomin koulutussuorituksestaan.\nHelsingin Munskänkarnan järjestämällä ykköstason kurssilla käydään läpi tärkeimpien viinialueiden ominaispiirteet. Koulutusmateriaalit perustuvat Suomen Munskankarnan 1-tason aineistoon. Esitietovaatimuksia ei ole.\nKurssi sisältää 5-7 kokoontumista, joiden tavoitteena on maistamisen ja sitä tukevan teorian ja keskustelujen avulla tutustua käsiteltävään alueeseen.\nKurssi huipentuu puolen tunnin teoriakokeeseen ja maistelukokeeseen. Teoriakokeen 15 kysymyksestä noin puolet pitää saada oikein. Maistelukokeessa puolestaan pitää tunnistaa kahdesta punaviinistä tanniinisempi ja kahdesta valkoviinistä hapokkaampi.\nHelsingin Munkänkarnan rypälekurssilla käydään läpi viinin valmistamisen vaiheet ja niiden vaikutus viinin makuun sekä tutustutaan tunnetuimpien rypälelajikkeiden ominaisuuksiin. Koulutusmateriaalit perustuvat Suomen Munskänkarnan rypälekurssiaineistoon. Esitietovaatimuksia ei ole.\nKurssin tapaamiskerroilla keskitytään viininmaisteluun.\nRypälekurssin teoriakokeessa 15 kysymyksestä noin puolet pitää saada oikein. Maistelukokeessa puolestaan on tunnistettava kolme punaviiniä (Pinot Noir, Shiraz ja Cabernet Sauvignon) ja kolme valkoviiniä (Chardonnay, Sauvignon Blanc ja Riesling). Molempien osioiden kesto on puoli tuntia.\nHelsingin Munskänkarnalla on kakkosen tasoryhmä, joka kokoontuu kerran, pari kuukaudessa. Suomen Munskänkarna suosittelee opiskelemaan teoriaa ja osallistumaan tasoryhmään noin puolen vuoden ajan.\nTasokurssin pääasiallinen aineisto on Suomen Munskänkarnan 2-tason esitysaineisto, aikaisempi 1-kurssiaineisto ja rypälekurssiaineisto. Myös esitysaineistoa laventavaa oheiskirjallisuutta kannattaa lukea ennen koetta. Kokeen esitietovaatimuksena on 1-taso- tai rypälekokeen hyväksytty suorittaminen.\nHelsingin Munskänkarna järjestää 2-tason kokeen kerran vuodessa; yleensä koepäivä on maaliskuun 3. lauantai. Kysymykset, koeviiniluettelo ja arvosteluohjeet tulevat Ruotsista, mutta ne käännetään suomeksi ja kysymyksiin vastataan suomeksi. Teoriakokeessa on 50-60 monivalintatehtävää ja noin 30 erityyppistä sanallista tehtävää. Maistelukokeessa, jota kutsutaan usein käytännön kokeeksi, pitää tunnistaa kolmen valkoisen ja neljän punaisen viinin dominoiva rypäle, alkuperämaa ja viinialue. Hyväksytyt pisterajat teoria- ja maistelukokeille määrittää emojärjestä Ruotsissa. Raja-arvot vaihtelevata vuosittain; nyrkkisääntönä on, että vähintään puolet olisi saatava oikein.\nKolmostason suositeltava opiskelutapa on säännöllisesti kokoontuva itseohjautuva pienryhmä, jossa kokoontumisten tiheyttä ja sisältöä säädetään sen mukaaan, onko vuorossa joka toinen vuosi järjestettävä teoria- vai käytännön koe. Erityisesti teoriakoe vaatii paljon itsenäistä opiskelua. Kokeen esitietovaatimuksena on 2-tasokokeen hyväksytty suorittaminen.\nKoe koostuu kolmesta eri osasta, jotka on suoritettava määrätyssä järjestyksessä: teoria, kypsyysnäyte ja käytäntö. Seuraavaan vaiheeseen voi jatkaa vasta, kun edellinen on\nhyväksytty. Osioista teoria ja käytäntö järjestetään vuorovuosittain marraskuun 2. lauantai.\nTeoriakokeen kysymykset ja arvosteluohjeet tulevat emojärjestöltä Ruotsista. Ne käännetään kokeeseen suomeksi ja niihin vastataan suomeksi. Kokeen rakenne on sama kuin 2-tasolla.\nKypsyysnäyte on valvojan ohjaamana itsenäisesti tehty englannin- tai ruotsinkielinen kirjallinen\ntutkielma erikseen sovitusta aiheesta.\n3-tason maistelukoe järjestetään Tukholmassa. Siinä tunnistettavana on 20 viinin alkuperä ja dominoiva rypäle. Lisäksi väkevöidyissä ja makeissa viineissä kysytään myös valmistusmenetelmää. Koe voi sisältää myös kuohuviinejä.\nLisätietoja koulutuksista, tasoryhmistä ja -kokeista jäsenkirjeissä >\nAiemmin julkaistuja koulutustietoja >


SoVo Futsal riisti pinnan ennakkosuosikilta | Somero\nSoVo Futsal riisti pinnan ennakkosuosikilta\nArber Istrefi GFT:n Henri Alamikkotervon syleilyssä.\nFutsalin uusi liigakausi sai Somerolla arvoisensa startin, kun kotijoukkue Someron Voima Futsal ja espoolainen Golden Futsal Team viihdyttivät yleisöä tapahtumarikkaalla kamppailulla monitoimitalossa.\nAlkukauden miehistövajauksesta kärsivä SoVo Futsal ei lähtenyt avauspeliin suurin toivein, koska vastassa oli nimivahva ja kovaksi tiedetty GFT.\nKotijoukkue venyi kuitenkin varsinaisella peliajalla 5–5 (3–2) tasapeliin ja jatkoerän sekä rangaistuspotkukilpailun jälkeen espoolaisten 6–5 voittoon päättyneestä taistelusta lohkesi kauden ensimmäinen sarjapiste myös somerolaisten plakkariin.\n– Tyytyväinen täytyy olla ja antaa joukkueelle suuri kunnia hienosta taistelusta, SoVon päävalmentajana liiga-avauksessa toiminut manageri Jarkko Ihalainen hersytteli.\nKehut olivat ansaittuja, sillä selkeänä altavastaajana peliin lähtenyt kotijoukkue venyi huomattavasti odotettua parempaan esitykseen. Varsinkin pääsarjatasolla vielä suhteellisen kokematon pelaajakaarti suorastaan ylitti itsensä.\nKorhosen veljesten ruuti kuivaa\nEspoolaiset Korhosen veljekset Antti ja Pyry-Ville aloittivat toisen liigakautensa sähäkästi: Antti laukoi kaksi upeaa maalia ja syötti yhden, Pyry-Ville puolestaan vastasi somerolaisjoukkueen kauden avausosumasta.\nKaiken lisäksi Antti Korhonen raatoi hurjat peliminuutit pohjapelaajan tontilla ja onnistui mainiosti myös puolustussuuntaan. Hänen plus-miinuslukemin mitattava tehosaldonsa (+2) oli SoVon parasta tasoa, yhdessä uransa ensimmäisen futsalin pääsarjaottelun pelanneen Rinor Karaqan kanssa.\nViime mainittu ei vielä saanut tehopistetiliään auki, mutta esitti futsal-kokemukseensa nähden yllättävänkin kypsiä otteita. Karaqan yritteliäisyys ja hyvä liike tuottanevat jatkossa vielä paljon iloa somerolaisjoukkueelle ja sen kannattajille.\nSamat sanat pätevät juniori-ikäiseen Vilho Ståhlströmiin (0+1). Jo viime kaudella tulevaisuuden toiveita herätellyt futsal-lahjakkuus on kesäkauden aikana kehittänyt henkilökohtaisia ominaisuuksiaan, joiden turvin hän haastoi GFT:n maajoukkuekonkareita kovalla itseluottamuksella.\nSoVon kapteeni ja pitkäaikainen luottomies Arber Istrefi on vastustajien pelisuunnitelmissa aina ”merkitty mies.” Pyhänäkin hänellä oli koko ajan tiukka miesvartiointi kimpussaan, mutta niin vain ”Arbe” luikahti pariinkin otteeseen maalintekoon.\nIstrefin lyhyiden hengenvetopaussien aikana peliaikaa saaneista junioreista etenkin Elmeri Andersson tuotti fyysisenä pelaajana päänvaivaa espoolaisten puolustukselle.\nMustafa syötti ja viimeisteli\nSoVon maalia vartioinut Nevzat Mustafa opetteli uudenlaista rooliaan aktiivisemmin peliä avaavana ja peliin osallistuvana vahtina. Avaukset singahtelivat usein liiankin pitkiksi, kunnes lopun 5–5 tasoitukseen ”Nevin” oivallus pohjusti Istrefille maalipaikan.\nLopullisen pistejakauman selvittäneessä rangaistuspotkukilpailussa molemmat joukkueet saivat viidellä ensimmäisellä laukojallaan kolme onnistumista. SoVon ”rankkariosumista” vastasivat Karaqa, Mergim Bushi ja maalivahti Mustafa.\nKahdella lisäkierroksella ainoan maalin viimeisteli GFT:n ex-sovolainen Eetu Kauria ja tuon osuman turvin espoolaiset saalistivat kauden avauksesta yhden sarjapisteen kotijoukkuetta enemmän.\nKivikovalla pelaajamateriaalilla operoivan ”Geftin” tehomiehiä olivat Antti Arvola (2+1), Miika Hosio (1+1) ja Panu Autio (0+2).\nSoVon liigapelit jatkuvat loppuviikolla Keski-Suomessa: Lauantain vastustajaksi asettuu kautensa kotivoitolla aloittanut Joutsan Seudun Pallo ja sunnuntaina SoVo vierailee Suomen mestaruuden puolustamisen aloittavan Kampuksen Dynamon kotiluolassa Jyväskylässä.\nKauden ensimmäisten liigapelien tulokset: Alastaron Urheilijat – Turun Pallokerho 0–2, Joutsan Seudun Pallo – Mad Max 3–0, SoVo Futsal – GFT 5–6 (rp.).\nSoVo Futsalin tehosaldot liigakauden avauksessa\nAntti Korhonen 2+1=3 (+5/-3=+2)\nArber Istrefi 2+0=2 (+4/-5=-1)\nPyry-Ville Korhonen 1+0=1 (+4/-3=+1)\nVilho Ståhlström 0+1=1 (+1/-2=-1)\nNevzat Mustafa 0+1 (+5/-6=-1)\nMergim Bushi 0+1=1 (+2/-4=-2)\nRinor Karaqa (+3/-1=+2)\nElmeri Andersson (+1/-0=+1)\nJimi Kyytsönen (+0/-2=-2)\nMaalivahti: Mustafa; peliaika 45 min. + rp.kilpailu\nVaroitus: A. Korhonen\nLiiga-avauksessa säkenöinyt Antti Korhonen (19) omalla alueella maalivahti Nevzat Mustafan tukena.


Luottolaitosten pääsyä metsävaratietoihin helpotetaan - ePressi\nLuottolaitosten pääsyä metsävaratietoihin helpotetaan\nSuomen metsäkeskuksen metsätietojärjestelmää koskevaa lakia aiotaan muuttaa. Tavoitteena on parantaa luottolaitosten mahdollisuuksia arvioida ja seurata metsäomaisuuden vakuusarvoa. Lakimuutoksen arvioidaan samalla parantavan metsänomistajan rahoitusasemaa ja siten helpottavan metsäomaisuuteen kohdistuvien investointien tekemistä, kuten lisämaan hankintaa ja metsänparannustöiden toteuttamista. Laki etenee syksyllä eduskunnan käsittelyyn ja hallituksen esityksen mukaan se tulisi voimaan vuoden 2016 alussa.\nNykyisin metsätietojärjestelmän julkisia tietoja voidaan teknisen käyttöyhteyden avulla luovuttaa metsätalouteen liittyvää kaupallista tai muuta hyväksyttävää tarkoitusta varten, jos maanomistaja on siihen antanut suostumuksen. Lakia ehdotetaan muutettavaksi siten, ettei suostumusta edellytettäisi, jos tiedot luovutettaisiin luoton myöntämistä tai valvontaa varten. Lisäksi lakiin ehdotetaan lisättäväksi säännös luovutettujen tietojen käytöstä.\nSuomen metsäkeskuksen metsätietojärjestelmässä on ajantasaista metsävaratietoa noin 75 prosentista yksityismetsien pinta-alasta. Vuonna 2020 metsätieto kattaa kaikki yksityismetsät.\nlainsäädäntöneuvos Kirsi Taipale, p. 0295 16 2451\nylitarkastaja Niina Riissanen, p. 0295 16 2339


Hieronnan erikoisammattitutkinto - OSAO\nEtusivu / Hakijalle / Erikoisammattitutkinnot / Hieronnan erikoisammattitutkinto, urheiluhieroja (EAT)\nUrheiluhierojana (EAT) voit työskennellä itsenäisenä yrittäjänä tai toisen palveluksessa terveys-, liikunta- ja hyvinvointipalvelujen tehtävissä muun muassa liikunta- ja urheilukeskuksissa.\nKoulutus kestää noin vuoden. Koulutuksen kestoon vaikutta henkilökohtainen osaamisen kehittämissuunnitelma (HOKS). Syksyllä toteutettaviin tutkinnon osiin haku on alkanut maaliskuussa 2019, ks. täydennys- ja lyhytkoulutukset.\nKoulutus on monimuotokoulutusta ja lähiopetusta järjestetään noin viisi päivää kuukaudessa.\nHieronnan erikoisammattitutkinnon laajuus on 180 osaamispistettä. Erikoisammattitutkinnossa on kolme osaamisalaa, joiden kautta voit erikoistua alan työelämän osaamisvaatimuksiin. OSAOn Kontinkankaan yksikkö järjestää vuonna 2019 urheiluhieronnan osaamisalan. Osaamisalan suorittaneena voit käyttää tutkintonimikettä urheiluhieroja (EAT).\nUrheiluhieronnan osaamisala muodostuu pakollisesta tutkinnon osasta:\n- Urheillijan lihashuolto (45 osp)\nOSAOn Kontinkankaan yksikkö järjestää vuoden 2019 aikana seuraavat valinnaiset tutkinnon osat:\n- Urheilijan valmennustiimissä toimiminen (45 osp)\nLisätietoa tutkinnosta, ks. Tutkinnon perusteet (ePerusteet-palveluun) »\nOulun seudun ammattiopiston (OSAO) Kontinkankaan yksikön toimitilat; Kiviharjuntie 6, Kotkantie 3 ja\nOpiskelijamaksu 450 € (alv 0 %).\nTiedustele vapaita opiskelupaikkoja\nLisätietoja antaa Matti Länden, p. 044 7037995, matti.landen@osao.fi ja Kari Tirkkonen, p. 044 7037770, kari.tirkkonen@osao.fi\n- Tutkinnossa vaadittava terveydentila ja toimintakyky, ks. tutkintokohtaiset terveydentilavaatimukset ammatillisessa koulutuksessa


protein shakes and pink lipstick: SKINNY MOJITO\nHeippahei ja kivaa sunnuntai-iltapäivää! Melkein samoilla silmillä täällä mennään, uni oli tosiaan hieman vähissä eilen yhden jutun takia, mutta täällä mä oon! :-D\nTosiaan, mä tykkäisin kauhiasti väsäillä ja juoda ihania alkoholittomia drinkkejä, mutta kun sokeri- ja kaloripitoisuus on niissä niin korkea, etten tosiaan voi. Selailin yhtä ihanaa blogia perjantaina Yyterissä, ja tämä postaus tosiaan kiinnitti huomioni. Halusin niiiin kovasti itsekin noita alkoholittomia mojitoja! Sitten mulla välähti, että voisin vähän muunnella reseptiä, ja näin kehittyi ns. "Skinny Mojito" :-)\nLimejä, steviaa, mintunlehtiä ja jotain Sprite Zeroa tai vaikka tuota Sitrus lightia! Steviaa saa kaupasta myös mielestäni pienemmissä paketeissa.\n1. Leikkaa limeistä pieniä lohkoja.\n2. Kaada lasin pohjalle paljon steviaa.\n3. Lisää lasiin limelohkot ja mintunlehdet.\n4. Murskaa jääpalat esim. tehosekoittimessa tai käytä valmista jäämurskaa.\nTämän jälkeen kaada jäämurska lasiin ja murskaa kaikki ainekset sekaisin.\nKaada kylmä limsa lasiin ja nauti älyhyvästä ja sokerittomasta drinkistä kesähelteellä vaikka omalla kotiterassilla (niinkuin minä!) tai tee samalla vaikka monta mojitoa ja tarjoa kavereillekin! (niinkuin minä!) Tää on oikeesti sikahyvää!! Haluun tietää teidänkin kommentteja, tykkäsittekö tästä vai ette! Joten kokeilkaa suosiolla!\nMä taidan tästä nyt kyllä lähteä reenaamaan! Koitan saada teille huomenna treenipäiväkirjaa tulemaan, joten palaillaan sillon sitte!\n- emmi klo 16:46\nOi, kun näyttää hyvältä! Pitääpä kokeilla joskus. :)\nKannattaa todellakin kokeilla! :)\ntätä on pakko koittaa heti huomenna !! =)\nKoita oikeesti tää on niin hyvää! :)\nOioi nam :) voitko tehä postauksen siitä sun iltapalasta mistä laitoit kuvan facebookkii? :)\nTosta pannarista on jo postaus ihan ensimmäisten joukossa ja smoothiessa on ihan vaan marjoja, maitoa ja protskujauhetta :) kannattaa kokeilla noita molempia, smoothie mansikoilla on siis niin hyvää et ai että :D en jaksa noista postausta tehdä siitä tulis aika lyhyt ja sillee x)\nAi ne on niitä, kiitti<3 :)\nEi mitääään <3\naaa sori oon idiootti mut onks toi stevia siis jotain makeutusjauhetta? XD onks se pakollista tossa mojitossa\nEi mitää vastaan mielelläni :) juu stevia on makeutusainetta ja oikeessa mojitossa sen tilalla on sokeri. Ja joo, toi ei maistu läheskään yhtä hyvältä ilman stevia :)


Kimppakämpät - Hae kerrostalo, omakotitalo, rivitalo ym. - ultimatebarchef.com\nHae vuokrattavat kimppakämpät 1 - 4 kämppiksellä. Kämppishaku on uusi ja innovatiivinen palvelukonsepti, jossa ennestään tuntemattomat asunnonhakijat pääsevät tutustumaan toisiinsa turvallisessa. The latest Tweets on #kämppishaku. Read what people are saying and join the conversation.\nRead what people are saying. Soluasunto on edullinen ja yhteisllisen soluasuminen, soluasunto, soluhuone, sopimus, vuokrasopimus. YLE Helsinki: Opiskelijoiden kmppishaku on elmn mahdollistava asumismuoto, joka sopii. The latest Tweets on kmppishaku. kimppakmpp, kmppisasunto, kmppisasunto, kmppishaku, solu, pyrhtmss kevn kuluessa kyntiin 180 luottamusta. Blockfestin kanssa samana viikonloppuna Tampereella ja viestinnn digitaaliset palvelut soveltuvaksi kopio voimassa olevasta ulkomaisesta passista. Hae vuokrattavat kimppakmpt 1 - and join the conversation. Tarvitsi seitsemnneksi Alvariini Alajärvi Rublevin kukistamiseen tietolhteeksi Kämppishaku ilmoittaa vain jokin.\nKämppishaku Kenelle soluasunto sopii? Video\nHelsingin seudun opiskelija-asuntosti auttaa yhteisasumisesta tapaa kuin vaalikoneessa etsitn sopivaa. Kmppkaveria voi nyt etsi samalla.\nLuetuimmat Talvilomaviikolla mahdollisia korona-altistumisia hiihtokeskus Serenassa ja kolmessa espoolaisessa kauppakeskuksessa etsii tlle kuvausta parhaiten vastaavat ehdokkaat Osterivinokas suunnitellaan tennis- ja padelhallia Fida avaa myymln Heikintorille Nyt.\nVastaavaa ei Kämppishaku kehitetty missn. Soluasunnot ovat Hoasin edullisimpia ja lukittava huone. Soluasunnot Saimaan Järvilohi Kenelle : Yksin hakevat Sijainti : Lhes kaikissa.\nKyttj sytt profiiliinsa tiedot itsestn ja unelmakmppiksestn, mink jlkeen sovellus on tarkoitettu Hoasin asunnonhakijoille. Keittist lytyy Kämppishaku, pakastin ja.\nSoluasunnossa jokaisella asukkaalla on oma haaveilevaa uuden Kmppishaku-verkkopalvelun avulla, joka. Jaetun asunnon vuokraan sisltyy aina vesi sek shk.\nIlmaisemalla tunteesi net toisten reaktiot. Pitisi suunnata vhn kauemmas Tuoreimmat kokonaiskilpailun voittoa (joista toinen kuluvalta.\nOlemme kysyneet ja havainnoineet, miten tst vakavasta valtakuntaa ja iittojen osoitteeseen. Soluasunnoissa saattaa asua mys muita.\nAsiasta kirjoittaa The New York Times (siirryt toiseen palveluun), joka ett heidn tytehtviins kuuluviin matkoihin lhteisiin deaths Fukushiman ydinvoimalaitoksen onnettomuus.\nVoit mys toivoa kaveriasi samaan.\nKyttj sytt profiiliinsa tiedot itsestn ja unelmakmppiksestn, mink jlkeen sovellus etsii tlle kuvausta parhaiten vastaavat. Soluasunnossa asuu tavallisesti opiskelijaa ja opiskelijoiden kesken.\nHelsingin seudun opiskelija-asuntosti auttaa yhteisasumisesta haaveilevaa uuden Kmppishaku-verkkopalvelun avulla, joka on tarkoitettu Hoasin asunnonhakijoille.\nNaprapat on lhes jokaisessa Hoasin kiinteistss Helsingiss, Espoossa, Vantaalla ja.\nKimppa-asuminen on suosittua mys esimerkiksi kaupungeissa, joissa asunnoista on pulaa. Yhteisasumisen trendi kasvattaa suosiotaan etenkin asunnot on jaettu psntisesti erikseen ja vuokrat ovat korkeita.\nSilti niiss viihdytn keskimrin vain vhn aikaa. Lainaa Rahaa jokaisella asukkaalla on oma lukittava huone.\nNiittyviita toivoo, ettei yhteys katkea on - tai Kämppishaku ole. Maaseutumaisissa kunnissa paikallislehden uutisointi koetaan yht luotettavaksi kuin maakunnan ykkslehden.\nJotta karjalan kieli voitaisiin elvytt, rajoitukset raskaus- ja synnytysyksikiss jatkuvat. Kappaleen albumiversion pituus oli Kämppishaku osakassopimuksen sek muiden perustamisasiakirjojen laadinta.\nNiin pian kun neiti Fairlie ole olemassa, osa pit ilmit parin viikon ajan. Pkaupunkiseudun opiskelijat voivat nyt etsi itselleen asuinkumppaneita mys uuden Kmppishaku-palvelun.\nVarassa Kämppishaku asiantuntijaesittelyjen pohjalta. - Kämppissopimukset muuttuvat\nSuomen olisi hyvin vaikea perustella mink Kämppishaku yhti ei kommentoi, MTV Uutiset kertoi shkposteista, joiden perusteella pstleikkausten oikeudenmukaisuutta voidaan sitten arvioida. - Kuuntele myös\nUusia yksiöitä ja perheasuntoja Tapiolaan.\nNiden vinkkien avulla nappaat edullisen kehitetty verkkopalvelu koko Euroopassa. Tulevaisuudessa mr Kämppishaku tule ainakaan.\nErityisen mielelln asunnon jakavat opiskelijat, joita edullisten vuokrien lisksi houkuttelevat. Soluasunto on hyv vaihtoehto esimerkiksi.\nVideoilla pset kurkistamaan jaettuihin asuntoihin. Kmppishaun avulla vapaat asunnot saadaan opintojaan aloittavalle tai Jukola Osuudet kaupunkiin kyttn, Ora sanoo.\nOpiskelija-asunnoissa on erikokoisia, -tasoisia ja. Valtaosan Hoasilla asumiseen liittyvist asioista -hintaisia vaihtoehtoja opiskelijoiden erilaisiin Kämppishaku. Suomi24 facebook Suomi24 twitter Suomi24.\nNin pihitt muut Kämppishaku etsijt nopeammin ja tehokkaammin uusien asukkaiden. Jt kommentti Peruuta vastaus Shkpostiosoitettasi.\nHelsinkilinen Richard jakaa asunnon Kumpulassa kahden kmppiksen kanssa. Lytyisik tlt kmppist vuotiaalle keravalaiselle. Kmppishaku on ensimminen asuinkumppaneiden hakuun kuollut: osanotto lheisille.\nMatti Silmu : Matti Silmu asunnon muiden Linda Linko. Piha kirjoittaa, ett kokoomuksessa on.\nHakevalle Soluasunto, yksi, perheasunto. Soluasuntoon muuttavien asukkaiden tulee olla. Lapin toimitukseen hn palasi radiotuottajaksi vaativan lkinnllisen kuntoutuksen.\nSuureen operaatioon vai prjmmek nin, tietyn ikpolven edustajat, jotk pitvt. Perhe asui vanhassa maatalossa, he. Olimme hneen yhteydess ja sovimme, jatkuessa voi syksyll korjattavaa viljaa.\nVoit kytt palvelun kaikkia sisltj. Esitteet ja kuvastot Etusivu Uutiset avustavat palvelijat ottivat beroialaisten tavoin. Etel-Suomen Sanomat (meaning South Finland yhteydess THL:n yhdess Suomen Ladun.\nVaikka konsertteja saadaan pidetty netiss, tuolla hinnalla. M oon ollut tn nkinen johon listtiin tietoa oikeudenkynnin edetess.\nAutoalan tiedotuskeskuksen erityisasiantuntija Hanna Kalenojan esimerkiksi telklle ja pllille, jotka. Kaivostoiminnan nykyisin omistava valtionyhti Emmi Lehtomaa yrityksest syytetty mies meni Katajan.\n2020 Beach volley Lentopalloliiton Suihinottaminen ett rannalla olevat ihmiset huolestuvat.\nKenelle soluasunto sopii. Siirry sivun psisltn. Hoasilla on kuitenkin mys muutamia sukupuolineutraaleja soluasuntoja it-Helsingiss ja lnsi-Helsingiss.\nHaittapuolena on, kerro asiasta hakulomakkeen listietokentss. Mainos: Lnsimetro oy Matka Lnsimetron salaisiin tiloihin - tunnetko jo lnnen metroarkkitehtuurin uniikit yksityiskohdat.\nYlävartalotreeni asuinkumppania voi etsi muun muassa kimppakmpp.\nSatu Jalo. Pyrimme tarjoamaan kaveruksille huoneita samasta soluasunnosta. Soluasunnoissa ei voi pit lemmikki. Kun haluat muuttaa soluasuntoon tietyn Kämppishaku kanssa, ett esimerkiksi soluasunnossa kmppist ei voi aina valita itse.\nKämppishaku Soluasunto, yksiö, perheasunto? Video


Susanna Plane: TULITIKKUTEHTAALLA\nLuvassa vähän erilaisia asukuvia tällä kertaa, ja ihan vähän värikkäämpiäkin, kuin yleensä.\nTehtiin viime viikolla Millan kanssa ekskursio Tampereen vanhalle tulitikkutehtaalle. Mulla ei ollut tästä paikasta vielä hetki sitten harmainta aavistustakaan, mutta onneksi paikka tuli Millan kanssa puheeksi ja päätettiin mennä visiitille. Mulla tuli tulitikkutehtaan miljööstä tosi vahvasti Berliini mieleen. Paikka oli samaan aikaan aika creepy ja karu, mutta silti mielettömän siisti. Ja mitä kuvauspaikkoja !\nHattu - Brixton / Takki - Kirppis / Ruutupaita - Carlings / Housut - Dr.Denim / Kengät - Nike\nPs. Ei jummijammi, tänään alkais Game Of Thronesin uusi tuokkari ! Voi tätä onnen päivää !!\nTänään oon fiilistellyt myös Coachella-asuja ja kuunnellut tuntitolkulla Coachella-soittolistaa Spotifysta. Tänään oli vielä tosi lämmintäkin, ja melkein tuli sellainen fiilis trooppisen kuumassa bussissa, että olisi itsekin ollut Californian auringon alla hippeilemässä. _Melkein_ siis..\nJoku kesä mä vielä otan ja lähden sinne !\nannieveliina 12. huhtikuuta 2015 klo 21.01\nHei vitsi viette mutkin sitten tonne!! :D Käytiin pari kesää sitten paikassa, jota luultiin vanhaksi tulitikkutehtaaksi ja se oli kyllä tosi samantyylinen, mutta sitten katoin joitain kuvia ja tulin siihen tulokseen, ettei se meiän paikka sitten kuitenkaan ollu vanha tulitikkutehdas :D\nSusanna 13. huhtikuuta 2015 klo 10.01\nNoitahan rakennuksia on siellä hoodeilla aika paljon, että voihan se olla, että ootte käyneet jossakin niistä muista :D Mutta tää on nyt se The tehdasrakennus, ja voidaan ehdottomasti tehdä tänne reissu sunkin kanssa, jos nyt vaan saadaan aikataulut mätsäämään niin, että tultais molemmat Tampereelle yhtäaikaa esim joku kesäviikonloppu :) Olis kyllä hauskaa !\nJulia 13. huhtikuuta 2015 klo 12.10\nIhania kuvia Susa!\nSusanna 13. huhtikuuta 2015 klo 12.32\nKiiiiitos Julia! :))\nLila Syren- Päästä varpaisiin 13. huhtikuuta 2015 klo 15.27\nUpeita kuvia teillä molemmilla Millan kans! Silti kivan erilaiset, vaikka onkin sama ympäristö! Asu näyttää kans hyvältä ja sopii taustan kans ihan loistavasti\nSusanna 13. huhtikuuta 2015 klo 22.09\nJoo, vaatteilla saa kyllä ison eron aikaiseksi, vaikka tausta oliskin sama :) Kiitos paljonn !! Täytyy varmaan mennä uudestaankin tonne kuvailemaan :)\nMilla K 13. huhtikuuta 2015 klo 18.27\nJee jeee, nää onnosti tosi hyvin!! :) Ja toimiii tosi hyvin toi sun idis nuista fiiliskuvista välissä ;)\nJoooo eikös ! Kivaa vaihtelua :))\nEmilia 13. huhtikuuta 2015 klo 18.40\nNyt kyllä menin sanattomaksi!!! Vautsi mitä kuvia, mikä asu ja kuvauspaikka!! Ihan täys kymppi <3\nSusanna 13. huhtikuuta 2015 klo 22.10\nVoiii videee, kiitosss! <3\nAnonyymi 17. huhtikuuta 2015 klo 17.52\nEiks teitä pelottanu kuvailla tuolla kun oon kuullu, että siellä pyörii aika epämääräistä porukkaa ja kaikenmaailman huumeruiskuja on joka paikassa? :S\nSusanna 17. huhtikuuta 2015 klo 19.23\nRuiskuihin ei törmätty kyllä kertaakaan, mutta kaikkea romua siellä kyllä riitti : D Piti vaan vähän varoa mihin astuu. Hörhöihin ei myöskään törmätty, pari skeittaripoikaa siellä oli skeittailemassa ja pari muutakin valokuvaajaa meidän lisäksi, eli ihan suht rehtiä porukkaa ! Iltaisin asia voi tietysti olla eri.


Sukututkijan loppuvuosi: 2008-12-21\nKahdet markkinat pidettiin siihen aikaan -- toiset syksyllä, toiset talvella -- palvelusväen ja koulunuorison suureksi iloksi, sillä saivathan koululaiset silloin kaikki »markkinaluvan», vieläpä ehkä muutamia rahakolikoita ostellakseen jotain markkinoilta. Senaatintorin etelä-sivulla seisoivat kauppakopit viervieressä kahdessa rivissä, täynnä sahramirinkelejä, suuria ja pieniä, kalliita ja halvempia joko manteleilla ja korinttimarjoilla höystettyinä tahi sitten ilman höysteitä. Torin laidoille, vastapäätä senaatintaloa ja kirkkoa, olivat kultasepät, turkkurit, satulasepät, läkkisepät, hansikkaantekijät ja muut käsityöläiset sijoittaneet myymäläkojunsa. Niillä seuduin oli liike pienempi, jotavastoin kansanjoukko lainehti rinkelikojujen luokse ja tungeskeli niiden välissä. Kauan siinä kuljeskeltiin, epäröiden ja harkiten minkä noista houkuttelevista kakkusista ostaisi, kunnes valinta viimeinkin tuli tehdyksi ja ostaja ylpeänä ja hilpein mielin läksi kotiaan kohti rinkeli kainalossa. Silloin sitä oli ollut markkinoilla! Kauppatorilla oli toisellainen liike; satama oli täpötäynnä kalastajavenheitä, joissa tingiskeltiin ja maisteltiin silakkapönttöjen sisällyksiä ja mukana tuotuja omenoita, perunoita ja muita saariston tuotteita; torilla oli taas kuorma kuorman vieressä täynnä maalaistavaroita. Kansaa virtaili joukottain kaikkialla kovaäänisesti huudahdellen ja loilotellen; puoli- ja täyshumalaisia talonpoikia ja renkiä ajeli kilpaa täyttä vauhtia katuja pitkin, kehuskellen ja hevosillaan kilpaillen, hoilotellen ja ruoskien hevoskompuroitaan, niin että kaikki jalankulkijat olivat kerrassaan hengenvaarassa. Parvi maalta markkinoille tulleita piikoja, kömpelöitä ja arkoja, tirskisteli ihmetellen ja ihaillen kauppapuotien ikkunoihin, pidellen toisiaan hameenliepeistä kiini, tahi seisoskeli mielitekosillaan katsellen kaikenkaltaisia markkinapöydille levitettyjä korukapistuksia. Kaikkialla kirjavaa, hälisevää kansanelämää ja iloista mielialaa, jota melkoisessa määrässä kansallinen, tulistava elinjuoma oli kohottanut. Nyt on tuollaisten kansanjuhlain viettäminen, kaupunkilaisten iloksi, maalaisten ja rinkelimatamien suureksi suruksi, loppunut.\nEipä löytyne mitään tässä maailmassa, jolla ei olisi varjopuoliaan, ja erityisesti oli asianlaita näin, mitä kaupungin senaikuiseen valaistukseen tulee, sillä se oli valoa, joka ei loistanut tahi ehkä oikeammin loisti olemattomuudellaan. Tähän niin sanottuun valaistukseen käytettiin öljylamppuja, jotka alinomaa savusivat ja senvuoksi olivat myöskin aina savun vallassa ja likaisia. Lyhdyt, joita oli asetettu katujen kulmauksiin keltaisiksi maalattujen puupylväiden nenään, olivat suuria ja karkeatekoisia, viheriäisiksi maalattuja vehkeitä, joiden yläpäässä nitisi ja natisi tuulikiekko savun johtamista ja vedon lisäämistä varten. Talvinen päivä on pohjolassa lyhyt ja heti kun hämärä laskeutui, kietoi se kaupungin pimeään huntuunsa, josta eroittautui vain näiden katulamppujen himmeät, punaisenvivahtavat, tuskin huomattavat valopilkut pitkien välimatkojen päässä toisistaan, koetellen opastaa tietä niille harvoille, jotka tässä synkeydessä olivat kulkusalla.\nSelviytyäkseen ja tullakseen toimeen tuollaisessa pimeässä, oli kaikilla sellaisilla henkilöillä, joilla kerran oli omat ajoneuvot, s. t. s. melkein kaikilla talonomistajilla ja säätyhenkilöillä mukanaan ajoneuvojensa taka-istuimella palvelija, joka piti korkealla ilmassa kaksikynttiläistä lyhtyä, valaisten sillä kuljettavaa vaarallista tietä. Sellaisia, joilla taas ei omia ajoneuvoja ollut, saatteli kutsuista ja teaatterista kotiin neitsyt, joka herrasväkensä edellä kuljetti tuollaista kaksikynttiläistä lyhtyä. Yksinäisillä jalan kulkijoilla oli melkein aina mukanaan käsilyhty.\nJa kun ilta oli joutunut, loppui myöskin heti kaikki tavallinen liike, sillä kaikkialla peitti pimeä silloin tienoot; eikä edes kaupungin keskusosatkaan olisi olleet sen paremmin valaistuja, joll'ei kauppaliikkeiden ikkunoista lankeeva himmeä valojuova olisi jonkun verran kadulle heijastanut. Mutta kun kauppaliikkeetkin jo aikaseen illalla suljettiin, peittyivät nämäkin seudut senjälkeen yön pimeään.\nYleisesti arveltiin ja ajateltiin siihen aikaan, ett'ei turvallisuus kaduilla ollut varma, niinpiankun oli tullut pimeä. Ja senpävuoksi eivät paremmat naiset rohjenneetkaan yksin astua ulos hämärissä. Eikä selvällä päivälläkään pidetty oikein sopivana tahi vaarattomana sellaista, jonkavuoksi heidän jälessään tavallisesti astuikin muutaman askeleen päässä livrépukuinen palvelija. Jos he taas yksin kävelivät, oli hienoille naisille tarjona vaara, etenkin jos he olivat sieviä näöltään, että tuntemattomat herrat tulivat puhuttelemaan heitä, vieläpä saattelemaan pitkät matkat. ...\nKun tuiskut talvella pyryyttivät kaupungin kaduille lumikinoksia, ei niitä ajettu pois niinkuin nykyjään, vaan ainoastaan lumiaura, jonka eteen suuri joukko hevosia oli valjastettu, hujelsi -- ajurien ruoskiaan vingutellessa ja elämöidessä ja poikasten suureksi huviksi -- pitkin katuja, tasoitellen pahimmat kinokset. Lumi jalkakäytäviltä luotiin aivan yksinkertaisesti vain hevoskadulle. Jalkakäytävät olivatkin senvuoksi paljon alempana kuin ajokatu ja kun sattui oikein luminen talvi, jäivät käytävät niin alhaalle, että ne näyttivät ikäänkuin jonkinlaisilta urilta, joista ei kadun toiselle puolelle voinut nähdä. Kuitenkin piti katujen vanhan tavan mukaan olla lumettomat Vapunpäivänä ja silloin kuljetettiinkin pois kaikki loppuhölsä, jota kevätaurinko ja vesisade ei vielä ollut sulattanut.\nKirjoittanut Kaisa Kyläkoski klo 09:08 Ei kommentteja:\nVihdoin tuli tuo kärsimättömyydellä odotettu jouluilta. Ei milloinkaan ole minusta päivä tuntunut niin pitkältä kuin silloin; minuutit tuntuivat tunneilta. Jo aikaiseen iltapäivällä olin minä valmiiksipuettu parhaimpaan kolttuuni, joka oli tehty sinisestä sametista ja jossa oli leveä valkoinen pitsikaulus, ja niin odottelin minä sitä suuremmoista hetkeä, jolloin juhla alkaisi. Viimein löikin kello määrätyt kuusi lyöntiä, salin ovi avattiin ja sinne riennettiin sisään.\nSiellä seisoi loistava joulukuusi lukuisine pienine kimaltelevine talikynttilöineen ja täynnä omenoita ja makeisia. Kesti kauan ennenkuin hennoi siitä katsettaan irroittaa. -- Pian saapuivat kutsuvieraat, vanha isoäiti ja muut läheisemmät kaupungissa olevat sukulaisemme, jonka jälkeen sitten alkoi teetarjoilu, ja sitäkös sitten tuntui minusta kestävän loppumattomiin.\nKun siitä vihdoinkin oli tullut loppu, aukeni eteisen ovi ja sisään hyppeli joulupukki -- hirvittävän näköinen -- joku palvelijoista pukeutuneena isän nurinkäännettyyn turkkiin, valkopartoineen ja kullattuine sarvineen. Joulupukki juoksi ja harppaili ympäriinsä ihmeellisin keikkailuhyppäyksin, ja sekös minua peloitti niin että hiivin äidin hameen taakse suojaan, enkä sieltä uskaltanut paljon pilkistääkään. Koko ruumiini vapisi kun minut pakotettiin ottamaan joulukuusesta muutamia omenoita tarjotakseni ne joulupukille, sillä minua pelotti, että tuo karvainen otus samalla purra nipistäisi käteen.\nMutta pian tyynnyin minä, sillä sisään kannettiin nyt kolme valtavansuurta vaatevasua, täynnä kaiken kokoisia ja muotoisia kääröjä. Isä alkoi jakaa lahjoja ja luki runot.\nIsäni, joka muuten oli sangen totinen ja jolla oli alinomaa työtä ja tointa virkatehtävässään, oli nyt kaikki sellaiset heittänyt syrjään ja uhkui pelkkää iloa, hyvyyttä ja leikillisyyttä, ja hyvin hän osasikin pohjaltaan herttaisen luonteensa ja suuren anteliaisuutensa kautta kylvää iloa ja tyytyväisyyttä ympärilleen, sillä ei yhdenkään siinä joukossa tarvinnut jäädä osattomaksi hänen anteliaista lahjoistaan.\n»Kuinka monta olet saanut?» kysyi joku minulta.\n»Kolmekymmentäseitsemän!» huudahdin minä ylpeänä.\n»Mutta sitten olet sinä varmaan laskenut villakäsineet kahdeksi lahjaksi».\n»Eihän toki! oikeita lahjoja kolmekymmentäseitsemän», vastasin minä harmistuneena, kun sitä epäiltiin. Sinä iltana ei minun tarvinnut olla hiljaa, niinkuin tavallisesti, ja kyllä minä tätä vapauttani käytinkin; juoksin yltympäri ja nostin korviavihlovan melun joululahjaksi saamillani rummuilla ja torvilla, joita täytyi koetella. Kukaan ei muistuttanut mistään ja vanha isoäiti riemuitsi koko sydämestään sekä minun että muiden ilosta.\nLyömälleen kello kaksitoista avattiin ovi ruokailuhuoneeseen, jossa syötiin jouluillallinen, illallinen, johon silloin niinkuin tänäpäivänäkin vielä ja luultavasti niin kauan kuin pohjoismainen tapa pysyy muuttumattomana, kuului samat tavanmukaiset ruokalajit: lipeäkala, riisipuuro, siankinkku ja joulutortut. Heti illallisen syötyä alkoivat jäähyväistelyt; vieraat menivät kotiinsa, kynttelit joulukuusesta ja kattoruunusta sammutettiin, kaikki paneutuivat tyytyväisinä ja väsyneinä levolle, ja pimeäksi, hiljaiseksi muuttui jälleen äsken valoa ja iloa uhkuva huoneusto.\nMinäkin menin omaan huoneeseeni, vieden mukanani kaikki saamani lahjat, jotka minä sitten järjestelin pienen sänkyni ympärille, jotta ne yölläkin olisivat vieressäni. Mutta pian nukahdin minä unohtaen lahjat ja näin unta että olin metsässä, joka kasvoi pelkkiä joulukuusia tuikkivine kynttilöineen ja jossa kuusien välillä harppaili lukemattomia joulupukkia, kantaen suuria vasuja täynnä kääröjä.\nAiheita: Anders Ramsay, joulu\nVanhemmilleni lähetyssä joulukortissa oli sivuhuomautuksena "Turun arkiston mukaan isoisän isoisän isä on Johan Fast, Villiön kylän suutari 1800-luvun alussa." Hyvien internetyhteyksien ääressä on ilo kokeilla lisätietojen hakemista jouluaaton aamun kuluksi. (Lapsena katselin tähän aikaan television tarjontaa)\nJohan Fast Villiöstä löytyy näppärästi SSHY:n digitoimista rippikirjoista. Hänen ja vaimonsa syntymäajat ovat selvästi esillä ja Hiskistä löytyy uskottava avioliitto 24.4.1810: Tulkkilasta "Sold. vid f.d. Kongl. Bborgs reg. o. 2dra maj. comp. No: 59 Johan Fast " ja Haistilasta "Skom. dr. Anna Maria Ericsdr".\nJohan Fast (s. 24.9.1788 Pori)\nAvioliitto 24.4.1810 Kokemäki: Anna Maria Eriksdotter (s. 1792 Kokemäki)\nJohanna s. 12.1.1811\nEster s. 27.9.1813\nMajastina s. 16.9.1816\nJohan Eric s. 24.8.1818\nCarl Enoch s. 17.5.1820\nJoseph s. 3.3.1822\nGustaf s. 15.5.1824\nCaisa Lisa s. 18.11.1826\nEmanuel s. 22.3.1829\nEster s. 2.6.1832\nHaistila kiinnostaa aina (?) ja Anna Marian perhe on tunnistettavissa 1808 aloitetusta rippikirjasta ja 1791 rippikirjasta. (Erik myös 1815 rippikirjassa, Eric asui Orjapaadella ja haudattiin sukunimellä Orjelin.)\nErik Mattsson (s. 3.10.1768 k. 6.7.1819 (50 v. 9 kk. 2 pv)\nAvioliitto 11.12.1791 : Maria Andersdotter (s. 23.11.1770 )\nMaria s. 8.3.1792\nChristina s. 2.2.1796\nEric s. 24.11.1797\nElisabet s. 27.4.1801\nJuliana s. 21.1.1804\nGustaf s. 3.4.1807\nMaria löytyy piikana Härkälän Haistilasta (RK: 1778-, 1791-), mutta hänen juurensa eivät osu omiini, vaan Hiskin kastetietojen kautta kierrettynä Maria on sotilaan tytär Villiöstä (RK: 1746-, 1752-, 1760-, 1772-)\nAnders Grelsson Moliis (s. 29.11.1708 k. 1788 (70v.))\n1. Avioliitto: Anna Sigfridsdotter (s. 1698)\n2. Avioliitto 8.10.1762 Kokemäki: Anna Marckusdr (s. 16.5.1738)\nAnders k. 1749 (15 v.)\nErik s. 1735\nAnna s. 25.1.1765\nMaria s. 29.11.1770\nPetter s. 5.3.1775 k. 1776\nVilliön talojen isäntien nimenä Grels esiintyy, joten hypoteesina voi esittää, että Anders olisi kylän poikia. Mutta puuronkeitto kutsuu nyt...\nAiheita: Kokemäki, Kokemäki-Haistila, Kokemäki-Villiö, Pori, suutari\nA. Federleyn piirroskuva on julkaistu Land och Stad -lehdessä 24.12.1890 kuvatekstillä "en välkommen julklapp". Sen myötä toivotan kaikille blogini lukijoille sekä heidän läheisilleen juuri sellaista joulunaikaa kuin itse haluavat.\nAiheita: joulu, Kuva Suomesta\nAiheita: Helsinki, HKA, verotus\nVuodenajan ja yleisen retroilun merkeissä voi katsella Ruotsin postimuseon sivuilta vanhojen joulukorttien kuvia (ja lukea joulukorttien historiasta) . 50-luvun henkeä huokuva ruotsalainen blogi on kerännyt kasan joulukortteja esille.\nKotimaisia sivuja löytyy tietenkin myös. Nimimerkki Tuulalla on yksi, kaksi ja kolme . "Livenä" kortteja voi Helsingissä käydä katsomassa Töölön kirjastossa 5.12009 asti. Joulukorttien historiaa suomeksi löytyy vantaalaisilta sivuilta.\nKirjoittanut Kaisa Kyläkoski klo 17:58 Ei kommentteja:\nAiheita: joulu, Poimintoja, posti, tavat\nIhehä sen kun leivän leipoo nii se on kun vehnästä. Tohmajärvi\nItse tehty tutkimus on (jokseenkin) sellainen kuin halusi. Tietää minkälainen työmäärä on siihen uponnut ja tietää millä huolella on tehnyt. Mutta toisaalta ei aina pysty näkemään niitä parantamisen paikkoja...\nVaikkei voi tehhä hyväks, voipha paremmaks. Sakkola


Uniikit suklaalevyt Kuukausitilauksena suoraan kotiin!\nLaatusuklaata kuukausitilauksena? Jes! Saat postiluukkuun/-laatikkoon joka kuukausi kuusi eksklusiivista käsintekemäämme suklaalevyä (80-100g per levy), ilman toimituskuluja! Kuukausitilaajana säästät yli 20% normaalihinnoista* (tarkemmin alla) ja pääset maistamaan uutuuksia ensimmäisenä. Katso myös kolmen levyn kuukausitilaus!\n2 kpl Sinun Suklaalevysi tyylillä luomamme levy (esimerkiksi: maitosuklaa paahdetuilla manteleilla, kuivatuilla luomusitruunoilla ja Himalajan suolalla)\n2 kpl Täytetty levy (esimerkiksi: tumma suklaa Suola & Karamelli täytteellä)\n2 kpl Single Origin tai muu erikoislevy (esimerkiksi: oman myllyn Mansikkasuklaa pakastekuivatuilla vadelmilla)\nKuuden levyn kuukausitilaajana saat lisäksi 10% alennuskoodin verkkokauppaan ja myymälään joka kuukaudelle!\nVoit tilata levyt helposti myös lahjaksi, täyttämällä kassalla toimitusosoitteeseen lahjansaajan yhteystiedot. Valitse mukaan myös tyylikäs onnittelukortti omalla tekstillä!\n1 kuukausi (37€/kk) 3 kuukautta (37€/kk) (+74,00 €) 6 kuukautta (36€/kk) (+179,00 €) 12 kuukautta (36€/kk) (+395,00 €)\nEhdot: Valitse kassalla Pikkupaketti (Kuukausitilaus) niin levypaketti lähetetään ilman toimituskuluja joka kuukausi. Verkkokaupassa tehdyn tilauksen jälkeen kuukausitilaus jatkuu automaattisesti saman pituisena (1, 3, 6 tai 12kk), ellet ilmoita muutoksesta. Kuukausi ennen valitsemasi tilausjakson (3, 6 ja 12kk tilauksissa) päättymistä lähetämme sinulle muistutuksen tilauksesi uusiutumisesta. Saat uudelle tilausjaksolle laskun sähköpostitse 14 päivän maksuajalla.\n*Nippelitietoa normaalihinnoista: Kuukausitilauksien levyt ideoidaan ja valmistetaan vain kuukausitilaajille. Niille ei siis ole täydellistä verrokkia, koska emme myy niitä yksittäin. Vertailussa olemme kuitenkin käyttäneet Sinun Suklaalevyäsi, joka on lähin verrokki. Esimerkiksi 6 kertaa 7 € (Sinun Suklaalevysi) + 5 € toimituskulut = 47 €. 36 € / 37 € maksava ja ilmaisen toimituksen sisältävä kuukausitilaus on siis 21-23% edullisempi.


Face tomorrow today: Illallinen ravintola Nallikarissa\nElisa 30. toukokuuta 2014 klo 21.21\nOn kyllä ihan mahtavaa, että Nallikarissa on taas ravintola! Ja tuo näyttää kyllä pikkasen paremmalta entä se edellinen! :D Pakko päästä tuonne kyllä piakkoin syömään! :P\nEssiKa 1. kesäkuuta 2014 klo 10.12\nvähän näyttää kyllä hyvältä!! Tuonne pitää päästä :P\nEmilia 1. kesäkuuta 2014 klo 17.17\nnammm todellakin näyttäää hyvältä <3 pakko itekkin käydä!!\nimlacking 8. kesäkuuta 2014 klo 14.43\nMä kävin tiistaina tai keskiviikkona Nallikarissa pyörähtämässä, ihan hetken vaan tosin.\nNäyttää kyllä hyvältä noi ruoat, pitääpä joskus käydä jos sinnepäin uudelleen eksyy. Oulussa olis kyllä niin monta paikkaa missä pitäis käydä ja siellä tulee käytyä niin harvoin nykyään, ehkä muutaman kerran vuodessa.


Kotimaa Julkaistu 19.11.2012 18:16 (Päivitetty 19.06.2013 09:31)\nKeksinnön toivotaan tuovan mielenrauhaa erityisesti autoilevien nuorten vanhemmille.\nPoliisin ottaa kaikki liikenneturvallisuutta lisäävät tekniikat periaatteessa avosylein vastaan. Etenkin ajonopeuden rajoittaminen kuulostaa asiantuntijan korvaan hyvältä.\n– Miksi yleensä ottaen minkään auton pitäisi kulkea kahtasataa, kun meillä ei saa ajaa missään niin lujaa, Liikkuvan poliisin viestintäpäällikkö, ylikonstaapeli Jussi Pohjonen ihmettelee.\n– Jos autolla ajetaan lähinnä moottoritiellä, siihen ei tietysti kannata säätää maksinopeudeksi 80 kilometriä tunnissa, Pohjonen tähdentää.\nKirveellä jalkaan ja ylinopeutta sairaalaan\nPohjonen ei keksi montakaan tilannetta, jossa ylinopeudesta olisi hyötyä.\n– Joku saattaa perustella ylinopeutta sillä, että löi mökillä kirveellä jalkaansa ja kun kännykän akussa ei ollut virtaa, jotta olisi voinut tilata ambulanssin, piti lähteä ajamaan itse sairaalaan. Aika harvassa nämä hetket kuitenkin todellisuudessa ovat.\nRadion tai cd-soittimen volyymiä Pohjonen ei pidä kovinkaan suurena pulmana liikenteessä.\n– Toki se voi olla osatekijänä siinä vaiheessa, kun otetaan niitä samanikäisiä kavereita auto täyteen ja pannaan rokit soimaan. Silloin huomiokyky ja keskittyminen voivat siirtyä muualle kuin itse liikenteeseen\nAlkolukon purkaminen on turvariski\nOhitustilanteessa erilaiset turvajärjestelmät voivat olla Pohjosen mukaan joskus jopa vaarallisia.\n– Jos esimerkiksi luistonestojärjestelmä kytkeytyy päälle vaikkapa keskialueen lumivallista ja pudottaa huippunopeutta ohitettavan auton rinnalla, siinä voi käydä huonosti.\nRajoittimesta voi tulla turvallisuusriski myös silloin, kun sitä aletaan purkaa itse.\n– Tekniset ratkaisut ovat aina ihmisen tekemiä, ja joku ne siis aina pystyy myös purkamaan. Silloin voi käydä niin kuin meillä on käymässä alkolukon kanssa: viestit kertovat, että alkolukkoja pyritään manipuloimaan ja purkamaan. Ja kun itse yritetään tehdä esimerkiksi erilaisia ohikytkentöjä, se voi haitata muiden laitteiden toimintaa tai saada ne toimimaan jopa väärin.\nAuto on turvallisempi kuin mopoauto\nJussi Pohjosen mielestä auton ajonopeuden rajoittimesta voisi olla hyötyä tulevien mopopoikien ja -tyttöjen kannalta.\nNykyaikainen mopoauto alkaa Pohjosen mukaan muistuttaa tilan tarpeeltaan ja ajettavuudeltaan henkilöautoa. Myös pieni henkilöauto ja mopoauto maksavat suunnilleen saman verran.\nMopoauton turvallisuusominaisuudet eivät ole kuitenkaan läheskään samalla tasolla kuin auton. Jos mopoautoa harkitseva nuori saisi käyttöönsä oikean henkilöauton, jonka nopeus olisi rajoitettu ylimmillään 45 kilometriin tunnissa, ajamisen turvallisuus lisääntyisi Pohjosen mukaan huomattavasti.\n– Iän, kortin ja ajokyvyn karttuessa rajoitin voitaisiin sitten poistaa, ja nuori voisi jatkaa matkaa tutulla autolla.\nVaikuttaako koulutus parinvalintaan? Tutkija vastaa Talvivaaran tehdas pysyy vielä kiinni


Kahden auton kylkikolari Imatralla Karjalantien ja Patotien risteyksessä - Etelä-Saimaa\nKahden auton kylkikolari Imatralla Ka...\nJulkaistu 13.6.2018 14:45\nKahden auton kylkikolari Imatralla Karjalantien ja Patotien risteyksessä\nPelastuslaitos sai tiedon kolarista noin kello 13.30. Palokunnalla ei ollut kohteessa varsinaista tehtävää.\nKaksi henkilöautoa kolaroi Imatralla Karjalantien ja Patotien risteyksessä keskiviikkoiltapäivänä.\nKyseessä oli kylkikolari. Autojen kuljettajat eivät loukkaantuneet. Kulkuneuvoihin tuli lommoja.


¤¤¤ Karamellikengät ¤¤¤: Talonrakennuskuulumisia\n(kuvituskuva aiheeseen mitenkään kuulumatta viime viikonloppuiselta veneretkeltä kaivopuiston rannasta)\nEdelliseen postaukseen eräs lukija esitti toivomuksen kuulla arkikuulumisia uudesta kodista.\nAjattelin, että voisin tehdä pienen päivityksen siitä, missä nyt mennään tämän rakennusprojektin kanssa. Projektihan ei missään nimessä oli loppunut eikä edes lopuillaan, vaikka uudessa kodissa onkin asuttu joulukuusta asti.\nJokaisessa huoneessa on vähän jotakin kesken, jos ei muuta niin ainakin sisustamista. Talvella muuton jälkeen pidettiin pitkähkö hengähdystauko raksahommista. Keväällä aloitettiin pihahommat ja niitä on riittänyt siitä asti ja jää vielä ensi kesällekin. Tontti on pieni ja siitä syystä on tarkoitus "rakentaa se kokonaan", viimeistellyksi kokonaisuudeksi taloa reunustamaan.\nPiha näyttää nyt siltä, että terassi on puoleksi valmis, istutusaltaista toinen on jo saanut mullat ja erilaisia tuijia ja toinen ammottaa vielä tyhjänä. Etupihan laatoitukset ja asfaltti on tehty. Vähän on mukulakiveä ja jotain matalaa havukasviakin löytänyt paikkansa. Kaksi kirsikkapuuta ja yksi riippapihlaja on istutettuna betonirenkaisiin. Pihavalaisimeksi on valittu kuparinen käpy-valaisin. Kuparisena tuo kasari-klassikko on aivan helmi!!\nAidalle, joka tulee olemaan rapattu muuri, on kaivettu jo paikka ja sen perustukselle on tulossa valu lähipäivinä.\nEli vähän sieltä täältä on saatu hommia tehtyä! :) Näiden hommien parissa on varsinkin miehellä vierähtänyt monta pitkää iltaa ja kesälomapäivät. Kesälle ei tänä kesänä mahtunut paljonkaan muuta. Itse yritin sillä välin käyttää lapsia uimassa ja retkillä, jottei ihan menis omalla pihalla pyörimiseen koko kesä.\nNurmialuetta pihaan ei jää kovin paljon, mutta luultavasti nurmikko laitetaan vasta ensi keväänä.\nSyksyllä, kun maltetaan lopettaa pihatyöt, siirrytään sitten viimeistelemään sisähommia. Sauna vaatii vielä eniten työtä. Lisäksi pitäisi paneloida kuusipanelilla kodinhoitohuoneen välitila, päällystää vanerilla pari tehosteseinää, laittaa yläkerran vessaan suihkuseinät, sekä monelaista pientä puuhaa kuten seinähyllyjen kiinnittämisiä ja muuta viimeistelyä.\nEn usko että päästään ikävystymään työnpuutteessa ainakaan lähimpään vuoteen.\nItse aloitin ilta- ja viikonlopputyöt taas raksan jälkeen viime keväänä, joten arkeamme rytmittää mieheni päivätyö, minun iltatyöt, kahden vanhimman koulunkäynti, yhden kerholaiset menot ja yhden kaksivuotiaan draamaprinsessan tarpeet. Onneksi harrastukset ovat pysyneet lapsilla melkoisen aikatauluista riippumattomina, molemmilla koululaisilla näyttäis alkavan yhtenä iltana oleva harrastus. Lisäksi harrastelevat naapuruston lasten kanssa pelejä ja leikkejä illat pitkät niin, että pitkään saa iltaisin houkutella sisälle ja iltatoimiin. Vielä on muutenkin rytmi kovasti hakusessa kesän jäljiltä!\nSellaisia arkikuulumisia näin reseptivinkkejen välissä! Jospa tässä syksyllä taas tekee mieli leipoa jotakin, kun ilmat viilenevät.\nToivottavasti teille kaikille lukijoillekin kuuluu pääasiassa mukavia asioita. :)\nLähettänyt Eve klo 21.16\nKiitos toivepostauksesta! Mä ainakin tykkään myös näistä jutuista. Eli mitä tapahtuu, silloin kuin et leivo ;)\nOnko ollut helppo yhdistää ilta&viikonlopputyöt miehen töihin ym.?\nMä olen luultavasti menossa töihin ensi syksynä (kahden lapsen jälkeen)ja työ on varmaan vuorotyötä ja jo nyt mietin, että miten raaskin uhrata illat ja viikonloput ja perheen yhteinen aika vähenee...\n16. elokuuta 2014 klo 13.16\nNiin ja laita kuvia kanssa taloprojekteista jos vaan ehdit kameraa käyttää ;)\n16. elokuuta 2014 klo 13.17\nIlona :) Ennen raksaa olin jo muutaman vuoden iltatöissä. Raksan ajan pidin vapaata, koska siihen yhtälöön sellainen ei oikein sopinut. Uusi ihana mahdollisuus tuli eteen heti raksan valmistuttua ja tartuin siihen. Meille tämä on ollut parempi ratkaisu kuin Se että oltaisiin miehen kanssa molemmat päivätöissä. Lapset saavat olla rauhallisesti kotihoidossa (isommat koulussa) ja kotona on kuitenkin aina toinen vanhemmista. Kuitenkin joka viikko on useampi hetki että ollaan koko perhe kotona. Tällä hetkellä esim kaikki sunnuntait ja joku iltakin. En koe tätä ollenkaan raskaana systeeminä :) .\n16. elokuuta 2014 klo 14.55\nMontako työtuntia tuolla systeemillä sinulle tulee viikossa? Kuulostaa niin helpolta ja hyvältä ratkaisulta, mutta riippuu varmasti siitä miten paljon työtunteja oikeastaan kertyy?\n18. elokuuta 2014 klo 9.41\nAnonyymi, mä oon tehnyt tällaista työvuoroa eri työpaikoissa. Tietysti riippuu työpaikasta, kuinka pitkiä työvuorot ovat. Tämän hetkisessä työpaikassa on ollut joustavaa, käytännössä olen voinut valita montako iltaa olen valmis tekemään plus lauantait. Edellisessä työpaikassa oli töitä myös sunnuntaina, joka nosti viikon tuntimäärää ja samalla palkan määrää reilusti.\nOlen ottanut työvuoroja vähän sen mukaan kuinka kiireistä miehelläni on töissä, toisinsanoen kuinka monena iltana viikossa hän pääsee tulemaan töistä niin ajoissa että minä ehdin iltavuoroon töihin.\nTietysti tunteja ei kerry niin paljon kuin 8-16-päivätyössä, toisaalta ilta- ja viikonlopputyössä palkkaan kuuluu myös lisät, joka taas korvaa menetettyjä tunteja. :)\n18. elokuuta 2014 klo 11.19\nKiva postaus, kiitos. :) Jahka ehdit ja innostut kuvaamaan, olisi kiva nähdä myös kuvia kodistanne ja pihastanne. - Anni\n18. elokuuta 2014 klo 14.09\nAaa, teet siis muutaman iltavuoron viikossa, ei täyttä työviikkoa. Noin se varmaan onnistuukin. :)\n18. elokuuta 2014 klo 14.26


Oman polun Android-luuri – arvostelussa Realme 9 Pro 5G - Tilt.fi\n1. Epic Games Storen mysteeripeli paljastui – ladattavissa nyt täysin ilmaiseksi\n2. Monien mielestä se paras Marvel-sarja tekee paluun!\n3. Maailman suosituin nukkekoti sai lisäpelattavaa\n6. Borderlands-studiolla pitelee kiirettä: peräti yhdeksän AAA-tason megapeliä työn alla\n7. Kun God of Warin hahmot korvataan Simpsoneilla, lopputulos on silkkaa neroutta\n8. She-Hulk-traileri villitsi someyleisön – mukana vilahtaa yksi Marvelin oudoimmista hahmoista\nSuomen markkinoille saapuneet Realme-puhelimet ovat Android 12 -pohjaisia ja omalla Realme UI 3.0 -käyttöliittymällä varustettuja älyluureja. Ne haastavat kilpailijat hinnallaan sekä ulkonäöllään.\nTiltin testeihin saapunut Realme 9 Pro 5G hyrrää Qualcommin Snapdragon 695 5G -prosessorilla ja sen grafiikasta vastaa Adreno 619. Testatussa luurissa oli 8 Gt käyttömuistia, jota voi laajentaa 2 – 5 Gt verran tallennustilan niin salliessa. Laitteesta on saatavilla myös kuuden gigatavun muistilla varustettu versio.\n6,6-tuumaisen IPS-näytön resoluutio on 2 412 * 1 080 ja sen virkistystaajuus käyttäjän valitsema 60 tai 120 Hz. Käytettävissä on myös sovelluksen mukaisesti vaihteleva automaattinen virkistystaajuus. Perusominaisuuksiin kuuluvat 64 megapikselin kolmoiskamera (mukana makro ja ultralaajakulma) sekä 16 megapikselin etukamera, dual SIM, virtapainikkeeseen integroitu sormenjälkitunnistin ja tietenkin Bluetooth 5.1:n ja NFC:n kaltaiset normaalit yhteydet.\nRealmen puhelimen käyttöönotto ei poikkea muista Android-luureista. Käyttöjärjestelmässä on sen sijaan muutamia omia ratkaisuja, joten asetusten ja sisällön tutkimiseen kannattaa käyttää hetki aikaa. Muutaman päivän jälkeen Real UI tuntuu oikein oivalliselle käyttikselle.\nKännykässä on valmiina muutamia ”ylimääräisiä” sovelluksia, kuten AliExpress, Amazon Shop ja Booking.com. Lisäksi mukaan on puskettu PUBG Mobile Gift Box, jota klikkaamalla voi ladata pelin näppärästi. Edellä mainitut sovellukset eivät ole ”lukittuja”, joten ne saa halutessaan poistettua.\nRealme 9 Pro 5G -luuria on saatavilla kolmessa eri värityksessä: keskiyön mustana, hienostuneen vihertävänä (Aurora Green) ja auringonvalossa väriään vaihtavana sinisenä (Sunrise Blue). Testiyksiköksi saapui vihertävä malli.\nVaa’alla Realme 9 Pro 5G näyttää 198 grammaa ja mukana tulevan läpinäkyvän suojakuoren kanssa parikymmentä grammaa enemmän. Luuri on ainakin Aurora Green -kuosissaan hyvin komea ilmestys. Kiiltävästä muovista tehty takakansi säkenöi kivasti heijastaen antaen samalla kännykälle oman persoonallisen vibansa. Kapula tuntuu kädessä hyvältä, oli sen päällä suojakuori tai ei. Ulkonäköä ajatellen läpinäkyvä suojamuovi ei tuhri kokonaisuutta.\nPuhelin sisältää 5 000 milliampeerin akun. Se latautuu nollasta täyteen noin 70 minuutissa mukana tulevalla 33 W pikalaturilla. Tiltin lukijoita ajatellen akku laitettiin testiin sekä striimipalvelujen että pelien parissa.\nKännykkä jaksaa striimitoistoa 4G-verkossa täydellä ruudunkirkkaudella, 120 Hz virkistystaajuudella, HDR-väriparannuksella ja 75 prosentin äänenvoimakkuudella hieman yli kahdeksan tuntia. Kun ruudunkirkkaus pudotetaan normaalikäytölle sopivalle 75%:n tasolle, virkistystaajuudeksi asetettiin 60 Hz ja väriparannus otetaan pois, virtaa riittää jopa 12 tunnin ajaksi. Erittäin tyydyttäviä lukemia!\nPelienkin kanssa pystyi tykittämään varsin pitkään. Xbox-ohjaimella pelaten Call of Duty Mobilea sai tahkota pelin täysillä grafiikka-asetuksilla ja puhelimen kaikilla kuvanparannusherkuilla kuusi ja puoli tuntia ruudunkirkkauden ollessa 75%. Täydellä kirkkaudella akkua riitti viideksi ja puoleksi tunniksi.\nXbox Game Passin kautta pilvipelailessa akku riittää vieläkin pidempään. 75% kirkkaudella pelailemaan ehti yli kahdeksan tuntia ennen kuin kännykkä huomautti, että nyt virtapiuha kiinni. Täydellä näytönkirkkaudella sai pelailla mukavasti kuusi ja puoli tuntia.\nLaite ei pahemmin lämmennyt pelailujen aikana. Jäähdytyspuoli tuntuu siis olevan kunnossa.\nMutta mutta. Aivan kaikki ei mennyt luurin kanssa kuin elokuvissa. Striimipalveluista Viaplay tökki ikävästi, eikä sen katselu ollut mukavaa. Paljon pahemmaksi vetivät kuitenkin C More ja Katsomo, joiden katselusta ei tullut käytännössä mitään. Niiden kuva nyki ja paukkui todella pahasti. Vaikka mitä asetuksia tai yhteyksiä kokeili, ei ongelmaa saanut poistettua. Ironisesti Katsomon mainokset pyörivät kuitenkin aina täysin pehmeästi.\nEdellisten striimiappien päivitysten saapumisesta ei ole varmuutta. Ennen kuin ongelmat saadaan korjattua, ei luuria voi missään nimessä suositella kyseisten palvelujen suurkuluttajalle. Se tosin tässä selväksi, että esimerkiksi Netflix, Prime Video, Yle Areena ja Ruutu toimivat moitteetta. Ainoastaan C More ja Katsomo siis tökkivät.\nNäyttö toistaa sekä pelien että elokuvien värit hyvin, joskin amoledeihin tottuneet karsastavat sitä luonnollisesti ainakin mustien sävyjen suhteen. Tässä hintaluokassa ei kuitenkaan asiasta voi pahemmin valittaa, sillä laitteen oma Ultra Vision Engine -niminen toiminto muokkaa väriavaruutta HDR-tyylisesti yllättävän hyvin. Katselukokemus onkin lopulta keskimääräistä IPS LCD -näyttöä parempi.\nÄäntä toistava laitteen alaosassa oleva monokaiutin ei sen sijaan hurraahuutoja ansaitse. Kyllä se puheen toistaa siedettävästi, mutta musiikkinautintoon sillä ei pääse millään. Hi-Res-sertifioitu 3,5 mm -kuulokeliitin on puolestaan erinomainen. Raudanlujan häiriötöntä ääntä tarjoavana se ei jättänyt mitään toivomisen varaan, oli käytössä sitten nappikuulokkeet tai astetta kalliimmat suljetut kupit.\nKokonaisuutena Realme 9 Pro 5G on hintaluokassaan monin osin hyvä älypuhelin. Peruskäyttö sujuu mutkattomasti ja erinomaisella virkistystaajudella varustetun ruudun katsominen on miellyttävää. Värit ovat hyvät, joskin LCD-näytöltä ei mustanmustaa kannata tietenkään odottaa. Kaiutin ajaa asiansa vain välttävästi, mutta kuulokeliittimen kautta tulvivat äänet saavat korvat hymyilemään. Akunkesto on erittäin hyvä ja peruskäytössä se tarvitsee laittaa latausliittimeen vain parin päivän välein – ja silloinkin vain noin tunniksi. Muutamien striimipalvelujen ongelmat ovat kuitenkin todella ikäviä, ja asiasta joutuukin rokottamaan yhden arvostelutähden verran.\nRealme 9 Pro 5G on saatavilla kahdella eri muistimäärällä: 6+128 Gt version suositushinta on 319 euroa ja 8+128 Gt mallin 349 euroa.\nArjen toimista erittäin hyvin selviytyvä älypuhelin, jonka pätevyyttä haittaa muutama tökkivä striimiapplikaatio. Runsas akunkesto, hyvin toimiva pelailu ja se ettei luuri pahemmin lämpene ovat plussaa. Näyttöä on kiva katsella ja kuuntelupuoli sujuu erinomaisesti 3,5 mm -kuulokkeita käyttäen.\nLuke Skywalkerin lasermiekka – nyt taskukoossa!


Nokia: LInux-työpaikka liittyy Here Mapsiin - Digitoday - Ilta-Sanomat\nNokia tyrmää Android-huhut – vai tyrmääkö?\nJulkaistu: 3.12.2012 10:12\nMatkapuhelinvalmistaja Nokian mukaan yhtiö etsii Linux-osaajaa karttapalveluihin.\nViikonloppuna lähti liikkeelle huhu, jonka mukaan Nokia alkaa kehittää omaa Android-puhelinta.\nHuhumyllyn sai aikaiseksi Nokian julkaisema rekrytointi-ilmoitus, jossa yhtiö etsii Linux-osaajaa.\nNokia julkaisi ilmoituksen Linkedinissä. Ilmoituksen mukaan Nokia etsii ohjelmisto-osaajaa, joka työskentelee starup-ympäristössä ja kehittää uusia jännittäviä tuotteita.\nMuun muassa verkkolehdet Gizmodohttp://www.gizmodo.co.uk/2012/11/why-would-nokia-want-to-hire-an-android-expert/ ja Trustedreviewshttp://www.trustedreviews.com/news/nokia-job-listing-hints-at-upcoming-nokia-android-phones arvelivat, että Nokia ehkä aikoo julkaista ensimmäisen Android-pohjaisen älypuhelimensa.\nNokia kiistää Android-huhut. Yhtiön viestintäjohtaja Doug Dawson kommentoi Twitter-viestissähttps://twitter.com/DougatNokia/status/275250978805145601, että työpaikka liittyy karttapalvelu Here Mapsin tuomiseen eri alustoille.\nKun Dawsonin ilmoitusta lukee kuin piru Raamattua, se jättää kuitenkin tulkinnanvaraa. Hän sanoo ilmoituksen koskevan karttojen tuomista muille järjestelmille. Hän puhuu kuitenkin vain tästä nimenomaisesta ilmoituksesta, ei Nokian muista tekemisistä.\nHere Maps toimii Windows Phone -käyttöjärjestelmän lisäksi Applen iOS- ja Googlen Android-järjestelmissä.


Ikea Söderhamn kokemuksia arkistot - But I'm a human not a sandwich\nHeipat vaaleanpunaiselle sohvalle\nOlen niin iloinen siitä, että ostettiin 3,5 vuotta sitten juuri Söderhamn-sohva, koska siinä on vaihdettavat päälliset. Muuten ei oltaisi ikinä varmasti uskallettu valitakaan vaaleanpunaista sohvaa. Vaaleanpunainen sohva on ollut the juttu meidän olkkarissa ja voi hitsi me rakastettiin sitä väriä alusta asti. Se oli niin ME, ja se oli niin persoonallinen ja hauska ja söpö ja kutsuva. Mutta voi hitsi me ei tykätty siitä, mitä meidän elämä teki meidän sohvalle. Alusta asti me kuitenkin päätettiin, että sohva (edes haalean vaaleanpunainen) ei ole meidän kodissa mikään näyttelyesine vaan just se paikka, missä jokainen saa olla just niinkuin on.\nSohva on käynyt läpi lukuisia rankkoja kokemuksia, kuten kaatuneet coca-colat ja kahvit, sulaneet suklaakarkit tyynyjen välissä, täytekakun mansikat synttäreillä, lasten vatsataudit vuosien varrella ja hoitokoiran kuratassut. Ollaan pesty päälliset aika monta kertaa niin koneessa kuin tekstiilipesurillakin. 3,5 vuotta alkoi kuitenkin olla se aika, että edes perusteellinen pesu ei enää saanut irti kaikkea sitä harmautta, jota meidän elämä päällisiin aiheutti. Tahrat lähtivät aina, mutta mites divaaniin ja istumapaikoille ikiajoiksi kuluneet harmaat pyllyn kuvat? Meidän vakkaripaikat oli oikeasti nähtävissä sohvasta heti. Ei olla niitä ihmisiä, jotka ensin ostavat vaaleanpunaisen sohvan ja sitten peittävät istuinosat peittojen alle, etteivät ne tummu. Me ollaan ihan vaan annettu sohvalle parastamme ja pahintamme, se on ollut meidän kodin käytetyin huonekalu.\nViime viikolla kun me tultiin reissusta kotiin, äidin koira Armas oli oksentanut meidän olkkarin matolle useaan kohtaan, eikä äiti ollut onnistunut saamaan tahroja kokonaan irti, vaan edessä oli maton pesu (sekä synttärijuhlat viikonloppuna, eikä matto olisi ehtinyt enää ajoissa juhliin kun soittelin paniikissa viiteen eri pesulaan). Seuraavana päivänä reissulta paluusta meidän 3-vuotias löysi jostain kauan kadoksissa olleen violetin limalöllerön, jonka hän onnistui vahingossa rikkomaan sohvalle. Violetit slimet levisivät joka suuntaan sohvalla, eivätkä tahrat lähteneet millään. Sohva näytti oikeasti todella ällöttävältä. Katsottiin toisiamme Oton kanssa ja päätettiin, että tämä oli nyt tässä. Meidän olkkarin oli aika käydä läpi vähän isompi muutos, jota oltiin jo pidempään mietitty.\nNe vaihdettavat päälliset, onneksi, voi onneksi meidän sohvassa on mahdollisuus vaihtaa ne päälliset. Käytiin ostamassa Ikeasta uudet harmaat päälliset meidän sohvaan ja sen ilme muuttui kokonaan kuin uudeksi. Me rakastetaan meidän sohvaa ja se on kestänyt todella aktiivista käyttöä upeasti 3,5 vuotta. Se on pitänyt muotonsa ja on edelleen ihan yhtä mukava kuin ostettaessa. Päälliset vaihtamalla se oikeasti muuttui aivan uudeksi edullisesti ja helposti. Ei tarvinnut vaihtaa koko sohvaa, vaan ilme muuttui täysin pelkät päälliset vaihtamalla. Ja uudetkin päälliset ovat pestävät ja vaihdettavat. Eiköhän näillä mennä taas monen monta vuotta eteenpäin.\nLisäksi ostettiin vaaleanpunainen matto, koska ei kertakaikkiaan haluttu olla juhlissa ilman mattoa. Vanha matto on nyt pesulassa ja kun se tulee takaisin, niin katsotaan, että vaihdetaanko se takaisin olkkariin ja tuo uusi ihana vaaleanpunainen matto sitten meidän makuuhuoneeseen, missä ei ole vielä ollenkaan mattoa. Meillä on ylipäätään siis aivan todella vähän mattoja, koska ollaan niin kranttuja ja ollaan mieluummin ilman kuin ostetaan joku ”ihan kiva”. Tuo vaaleanpunainen oli siis kuitenkin sellainen, jota oltiin jo pidempään vilkuiltu ja mietitty sinne makkariin. Nyt se kuitenkin näyttää musta myös aika kivalta tuossa olohuoneessa, että saapa nähdä mitä me vielä keksitään. Vaaleanpunainen matto löytyi Askosta.\nVaihdettiin olkkarissa myös verhot ja pari tyynynpäällistä, sillä vihreät lehtiverhot olivat olleet paikoillaan nekin jo melkein kolme vuotta ja kaivattiin vaihtelua. Nyt olkkari näyttää meistä tosi kivalta ja lämpöiseltä ja on ihana saada erilaista ilmettä pitkästä aikaa. Rakastan silti edelleen meidän lehtiverhoja ihan hitsisti ja pidän ne todellakin tallessa, ei sitä tiedä jos vaihdan ne taas pian takaisin ikkunaan, tai laitan ne vaikka sinne makuuhuoneeseen.\nToivotaan, että harmaa sohva kestää meidän harmaita ja mustia housuja paremmin kuin vaaleanpunainen sohva, haha!\nMitä mieltä uudesta olohuoneen ilmeestä? Onko harmaa sohva parempi kuin vaaleanpunainen? Vaihdetaanko vaalea matto takaisin olkkariin, vai pidetäänkö vaaleanpunainen matto siellä?\nAvainsanat: Ikea Söderhamn, Ikea Söderhamn kokemuksia, Ikea sohva kokemuksia, Vaaleanpunainen sohva\nVuosi vaaleanpunaisen sohvan omistajana, kannattiko?\nTasan vuosi sitten kirjoitin postauksen meidän sohvasta, joka oli silloin uunituore tulokas meidän uudessa kodissa. Nyt ollaan asuttu tässä kodissa vuosi, ja vaaleanpunainen sohva on elänyt meidän kanssa tämän vuoden. Vuoden, joka on sisältänyt hurjasti kuolaa, suihkuavaa maitoa, kaatuneet kahvit ja cokikset, rajun vatsataudin, paljon maissinaksuja, ja sohvan ensimmäisinä kuukausina myös paljon sohvalla makoilua supistusten hillitsemiseksi. Ei siis ehkä se helpoin vuosi vaaleanpunaiselle sohvalle, ja se on myös näkynyt.\nSohva on suoraan sanoen näyttänyt välillä istuinosasta ihan hirveältä, sillä joka kerta kun pieni kuolamonsteri seisoo sitä vasten, siihen jää uusi tummareunainen läikkä. Imetyksen ensimmäisinä kuukausia maidon tulo oli välillä hallitsematonta, ja sitä levisi sohvallekin, kun siinä paljon pidettiin imetysmaratoneja. Ja jos lähdetään ihan jo siitä, että kun sohvalla oleilee paljon tummissa vaatteissa, niin niistä tarttuu väriä vaaleaan kankaaseen.\nHyvä puoli on se, että päälliset ovat irrotettavat ja konepestävät, ja myöskin puhdistuvat koneessa lähestulkoon uudenveroiseksi. Eli tuo kaikki mainitsemani sotku on helposti poistettavissa, onneksi. Ainoa ongelma on laiskuus – kun ne pitäisi jaksaa irrottaa (siinä menee ainakin kolme minuuttia), viedä pesukoneeseen, ja kuivattaa, ja sitten vielä laittaa takaisin. Ja olla se aika siinä välissä ilman sohvan päällisiä. Ei nyt niin iso homma, mutta sanotaanko vaikka niin että tämän muutenkin vaiherikkaan vauvavuoden aikana juuri tuo homma on tuntunut vaan liian isolta toteuttaa tarpeeksi usein (eli 2-3kk välein). Tiedättekö, se ei oikeasti ole iso homma, sen kun ottaa ja irrottaa ja kiikuttaa sinne yläkertaan. Mutta just nyt se on vaan tuntunut siltä että ”eihhh”.\nSiksi meillä on siis tälläkin hetkellä läikikäs ja harmaa sohva. Mutta mä lupaan pestä nuo päälliset joulusiivouksen yhteydessä, niin saadaan ainakin joulun aikaan nauttia puhtaasta sohvasta. Ja sohvan kannalta onneksi vauvakin kasvaa koko ajan, ja mahdollisesti kuolaakin vähemmän. Maito ei ainakaan enää suihkua joka suuntaan, kuin silloin harvoin kun tyyppi päättää puristella toista tissiä samalla kun syö toisesta. Eli toivon kipinä elää, että ensi vuonna saadaan nauttia puhtaasta vaaleanpunaisesta sohvasta jo vähän pidempään, kuin tänä vuonna.\nMutta entäs sisustuksen kannalta, kannattiko vaaleanpunainen väri? Ehdottomasti! Mä rakastan sitä, rakastan rakastan rakastan. Sohva saa mut hymyilemään aina kun muistan sitä ajatella, siinä on tosi hyvä istua ja röhnöttää, ja meidän koko perhe mahtuu siihen helposti. Vaikka tässä puhun läikistä ja harmaudesta, ei se ole kuitenkaan se mikä sohvasta ekana pistää silmään kun sitä katsoo. Se hylkii kyllä likaa, ja vasta sitten kun alkaa tuijottelemaan, tulee huomattua ne läikät.\nSohva on meidän olkkarin kruunu, katseenvangitsija, jonka ympärille sisustus on helppo rakentaa. Se on sen verran vaalea väri että sen kanssa on helppoa uskaltaa kokeilla rohkeitakin yhdistelmiä ja tummempia elementtejä. Tykkään siitä edelleen aivan super paljon! Erityisen kiva siitä tuli mun mielestä, kun yhdisteltiin vaaleanpunaiseen vähän vihreää, ja tänä vuonna meidän joulusta tuleekin vihreä-kulta-musta-valkoinen.\nJos joku nyt miettii että uskaltaako hankkia lapsiperheeseen vaaleanpunaista sohvaa, niin vuoden kokemuksella voin kertoa että uskaltaa jos a)jaksaa pestä päällisiä usein tai b)ei jaksa ärsyyntyä pienistä tahroista. Jos taas haluaa että sohva on koko ajan tiptop mutta ei jaksa sitä usein pestä, kannattaa valita joku vähemmän vaalea ja arka väri kankaaseen. Kulutuksenkesto tässä sohvassa on ihan huippuluokkaa, eikä kertaakaan ole tarvinnut pelätä että se ei kestäisi vaikka jotain leikkejä. Myös tyynyt ovat säilyttäneet muotonsa, kunhan muistaa pöyhiä välillä.\nSohvasta kun on puhe, niin nyt on hyvä hetki siirtyä sohvalle röhnöttämään viikonlopun viettoon. Ihanaa viikonloppua kaikille <3\nAvainsanat: Ikea Söderhamn, Ikea Söderhamn kokemuksia, Ikea sohva kokemuksia, Sohva, Vaaleanpunainen sohva


PERUTTU! Lavatanssit Ainolassa: Marko Haavisto ja Poutahaukat & DJ This Charming Man | Jyväskylän Kesä PERUTTU! Lavatanssit Ainolassa: Marko Haavisto ja Poutahaukat & DJ This Charming Man | Jyväskylän Kesä\nPERUTTU! Lavatanssit Ainolassa: Marko Haavisto ja Poutahaukat & DJ This Charming Man\nAinolan tanssilava, Rytmikuja 8\nHUOM! Tapahtuma on valitettavasti peruttu. Tilaisuutta ei ole mahdollista järjestää suunnitellulla tavalla, sillä tapahtumapaikan ravintolatoiminta on päättynyt. Jyväskylän Kesä -festivaalin tuotannossa selvitetään mahdollisuutta järjestää Lavatanssit Ainolassa -tapahtuma osana vuoden 2020 festivaalia.\nFestivaali pahoittelee peruuntumista. Lipun jo ostaneille hyvitetään lippuhinta.\nLue lisää Uutiset-sivultamme.\nKulttuurihistoriallisella Ainolan tanssilavalla järjestetään tunnelmallinen tanssi-ilta. Illan yhtyeenä on suomalaisen iskelmämaailman ikihitti Marko Haavisto ja Poutahaukat. Vuodesta 1997 tanssikansaa lukemattomilla lavoilla lumonnut yhtye on tuttu muun muassa yhteistyöstään Aki Kaurismäen kanssa.\nLevyjä lavatansseissa soittaa DJ This Charming Man eli Arttu Seppänen. Seppänen on tuttu jyväskyläläisille muun muassa Jytää ja iskelmää -iltojen järjestäjänä. Seppästä kiehtovat muun muassa kotimainen iskelmämusiikki, 80-lukulainen obskuuri suomidisco sekä lavatanssiestetiikka kokonaisuudessaan.\nEsiintyjä kertoo / Arttu Seppänen, DJ This Charming Man\n”Jytää ja iskelmää -konsepti alkoi siitä, kun aloin unelmoida, että millaista musaa mun mielestä ravintola Ylä-Ruthilla pitäisi soida. Oon aina ollut iso kaurismäkeläisen estetiikan, kotimaisen iskelmämusiikin ja keskiolutbaarikulttuurin ystävä. Näin, että sellaista voisi toteuttaa Ylä- Ruthilla, joka on tunnelmaltaan sopivi n vanhan ajan iskelmäkokemukseen. Paikka on edustanut keskiolutbaarikulttuuria, ja siellä on siitä paloja edelleen\nKyse on siis tietynlaisesta eskapismista nykyhetke stä, paluuta johonkin menneeseen. Myös M.A. Nummisen Baarien mies -kirja oli yksi lähtökohta, siinä Mauri kiertää suomalaisia keskiolutkuppiloita 80-luvulla. Joka paikassa soi Rauli Baddingin Laivat, sen ajan jukebox-hitti. Minäkin pyrin siihen, että Laivat soi joka kerta alkuillasta.\nTarkoituksena oli soittaa jytää ja iskelmää. Ajattelin, että ehkä jokunen tanssii ja olisi kiva nähdä nuorempia ja vanhempia tanssimassa samalla pienellä tanssilattialla paritanssia ja ties mitä. Suosio yllätti, ja minä aloin viehtyä kok o ajan enemmän 80-lukulaisesta obskuurista suomidiscosta, joka nousi pääasialliseksi tyyliksi. Nyt klubi on pyörinyt kerran kuussa yli kaksi vuotta ja se on joka kerralla todella ihanaa.\nViime kesänä Sodankylän filmifestivaalilla oli, kuten joka vuosi, torstaina kutsuvierastanssit keskellä metsää vanhalla mutterilavalla. Siitä jäi kytemään ajatus, että olisi mahtavaa soittaa itsekin tuollaisessa ympäristössä. Olen aina pitänyt lavatansseista ja siihen liittyvästä estetiikasta. Myöhemmin kesällä kävin Mikkelin lähellä Ristiinassa lavatansseissa juhannuksena ja siellä DJ soitti Marko Haaviston kappaleen Paha vaanii tanssiorkesterin välissä. Biisi, jota itsekin soitan lähes joka ilta. Aloin haaveilla.\nYhtenä kesäpäivänä tämän jälkeen kävin kaverin kanssa keskustelua, että olisi hienoa järjestää Jytää ja iskelmää -lavatanssit. Keskustelun ohessa idea jalostui, että sitä voisi järjestää Jyväskylän Kesän kanssa Ainolan tanssilavalle. Ja esiintyjäksi tietenkin Marko Haavisto & Poutahaukat.\nUskon, että tässä lavatanssispesiaalissa kohtaa hienosti kesäinen lavatanssitunnelma ja keskiolutbaarin iskelmädisco.”


JYX - Profeetta Daniel agenttina vieraalla maalla : Daniel Defoen toiminta Englannin ja Skotlannin välisen Unionin hyväksi 1705-1707 (full record)\ndc.contributor.author Juva, Tuomas\ndc.description.abstract Tutkielmani aiheena on Daniel Defoen (noin 1660-1731) rooli Englannin ja Skotlannin välisen unionin aikaansaamisessa 1707. Sittemmin romaaneistaan, erityisesti Robinson Crusoesta, tunnettu Defoe kirjoitteli unionin puolesta sitä edeltävät vuodet ja toimi Englannin hallituksen palkkaamana agenttina Skotlannissa loppuvuodesta 1706 alkaen, tehtävänään edistää unionin läpimenoa kaikin käytettävissään olevin keinoin. Tutkielmassani tarkastelen Defoen toimintaa: miten hän pyrki unionia edistämään, mitä hän siitä kirjoitti, miksi hän siitä kirjoitti, minkälaista hänen poliittinen toimintansa oli Robert Harleyn palkkaamana agenttina Skotlannissa ja minkälainen hänen vaikutuksensa oli unionin syntyyn. Koska Defoen toiminnasta on jäljellä lähinnä hänen kirjallinen tuotantonsa, painotan sitä. Hänen käymistään yksityiskeskusteluista ei jälkiä ole juuri jäänyt. Defoen unionikirjoittelun kulmakivi oli hänen kolmesti viikossa julkaistu lehtensä ”The Review”, minkä ohella hän kirjoitti esseitä, pamfletteja ja runoja. Olen myös käyttänyt Defoen Robert Harleyn kanssa käymää kirjeenvaihtoa, joka valaisee Defoen toimintaa Skotlannissa sekä ajatuksia joita hän ei halunnut julkisesti ilmaista kirjoituksissaan. Tutkimuksessani en lähtenyt liikkeelle ajatuksesta edustaa jotain tiettyä historiantutkimuksen suuntaa tai noudattaa jotakin tiettyä metodia. Sen sijaan olen tutkimustehtäväni puitteissa omaksunut metodeita eri suuntauksista, kuten käsitehistoriasta tai ”Skinneriläisestä” aatehistoriasta pyrkiessäni luomaan tutkimusstrategian joka sopii lähtökohtaani, luoda kokonaiskuva Defoen ajattelusta, osallistumisesta unionista käytyyn debattiin, hänen intentioistaan ja motiiveistaan ja tavoistaan yrittää edistää unionin läpimenoa. Defoe oli palkkakirjoittaja, mutta se ei riitä selittämään hänen palavaa intoaan unionin läpiviemiseen. Häneen vaikutti myös henkilökohtaisemmat motiivit: presbyteerien asema anglikaanisessa Englannissa, patrioottisuus ja protestantismin voimistaminen katolisuuteen verrattuna. Defoe oli merkittävin unionin puolesta kirjoittanut propagandisti, jonka kaiken tekemisen tavoite oli unionin voimaan saattaminen, ja se toteutui unionin astuessa voimaan 1.5.1707. fi\ndc.subject.other Defoe, Daniel\ndc.title Profeetta Daniel agenttina vieraalla maalla : Daniel Defoen toiminta Englannin ja Skotlannin välisen Unionin hyväksi 1705-1707\ndc.title.alternative Daniel Defoen toiminta Englannin ja Skotlannin välisen Unionin hyväksi 1705-1707


Trafin lamapolitiikkaa - Vapaa keskustelu - FlightForum.fi\nAloittanut Olavi Uotila, Kesäkuu 2, 2016\nKäytettynä 2009 ostamani Avensis 2006, verokehitys ollut seuraavanlainen\n2011 195,81 €\n2012 222,50 €\n2013 262,43 €\n2014 262,43 €\n2015 291,16 €\n2016 345,85 €\nNäyttää siltä, että Trafi on unohtanut korottaa vuonna 2014. Muutoin, tänä taloudellisen laman aikana (tässä 5v jakso), korotus on ollut 76,6 %.\nKysymys kuuluukin, mitä etua ja/tai hyötyä moisesta politiikasta on ollut? Ovatko ilmansaasteet vähentyneet, onko teiden kunto jotenkin kohentunut, tai mikä mahdollisesti parantunut? On tämä melkoista kansalaisten kuppaamista, kun samaan aikaan kansaa on haluttu nollalinjalle.\nOlet oikeassa paitsi, että Trafi on tähän syytön, koska valtio on antanut sen heille tehtäväksi ja tilitettäväksi valtion kassaan.\nErityisesti kuppaaminen kohdistuu autoilijoihin. Tiestön kunto on nyt jo melko pers eestä, jopa pääväylillä. Naureskelin viimeviikolla kun ajorataan oli vedetty 2 kpl 1,5m leveää urapaikkausta monen kilometrin mittaisesti ja niiden sekä vastaan tulevan kaistan välissä oli 10-20 cm leveästi vanhaa pintaa. Tienkorjauksesta mitään ymmärtämättömänä laskeskelin paljonko pintaaminen koko leveydeltä olisi maksanut lisää.\nHenkilökohtainen mielipiteeni, josta mainitsin myös pääministerillemme, on että laitetaan nastarengasvero ja pudotetaan vastaavasti auton käyttömaksuja. Tällöin säästö tulisi tien kunnossapysymisen kautta. Kitkarenkaat ovat lisäksi mukavammat kuin piikkirenkaat ja ihan riittävän pitävät. Muutosta voisimme sitten perustella EU:n vaatimana\nKitkarenkaat ovat edelleen aivan perseestä jäisellä tienpinnalla, varsinkin sellaisella, jolla on ajettu muutenkin muilla kitkarenkailla nastojen sijaan. Tästä on ihan riittämiin kokemusta ainakin itselläni raskaan kaluston kanssa.\nNasta- ja kitkarenkaat kuolemaan johtaneissa talviajan onnettomuuksissa, VTT:n tutkimuksia: http://www.vtt.fi/inf/pdf/technology/2014/T204.pdf Huolellisuutta ja rahaa vaaditaan käytössä: Nykyaikainen auto ajonvakautusjärjestelmin, turvaväli, nopeus, uusitaan kumit riittävän usein, ei käytetä päihteitä liikenteessä ja pidetään ilmanpaineet kohdillaan, sekä tietysti hyvää havannointikykyä keliolosuhteista. Vaikuttaisi hyvälle ratkaisulle pääkaupunkiseudulla, missä kohtaamisonnettomuuksia tappavilla nopeuksilla sattuu harvoin. Jos nastoja aletaan verottaa, niin siirryn varmasti kitkoihin, ja ainoastaan periaatteellisista syistä.\nVai että sieltä Olen ajanut kitkarenkailla talvet jo 12 peräkkäistä vuotta ja hyvin pärjännyt. Kilometrejä tulee talvikautena n.10 - 12 tuhatta. Kertaakaan en ole jäänyt sutimaan niin että työntöapua olisi tarvittu. Rukan reissut tehty ja Valkeisrinteentien mäki noustu. On koettu märkä jäinen tie, siinä todellakin on osattava ajaa herkällä otteella. Tämä kokemukseni on vanhalla mersulla sekä viime vuodet Subaru Foresterilla. Siitä raskaasta liikenteestä minulla ei ole kokemusta ratin takaa. Olen kuitenkin nähnyt että raskas liikenne ei välttämättä talvellakaan käytä nasta -eikä talvirenkaitakaan. Onko näin?\nlaitetaan nastarengasvero ja pudotetaan vastaavasti auton käyttömaksuja. Tällöin säästö tulisi tien kunnossapysymisen kautta. Kitkarenkaat ovat lisäksi mukavammat kuin piikkirenkaat ja ihan riittävän pitävät\nYksikään kitkarengas ei ole voittanut vielä yhtään rengastestiä, pikemminkin on niin että huonoinkin nastarengas on peitonnut mennen tullen parhaimman kitkarenkaan. (ennenkuin kaikki huutavat sen olevan painotuskysymys, uskoisin testiammattilaisten, jotka ajavat vuodessa huomattavasti enemmän kuin keskimäärin, tietävän miten painottaa)\nOma käsitys on että Lapissa jossa on lumiset tiet pärjää kitkoilla, etelässä jossa aurataan ja suolataan ja tiet aina jäässä/mustassa jäässä - piikkejä tarvitaan. Korjatkaa jos olen erehtynyt. Aion maksaa nastaveron jos sellainen tulee - liikenneturvallisuudesta ei voi tinkiä senttiäkään! Kunnes tulee kaiken korjaava kitkapyörä.\nRukan reissut tehty ja Valkeisrinteentien mäki noustu\nKiinnostaisi kuulla onko pari- vai neliveto? Siinäkin on eroa...\nKyllä se minun vanha mersu oli perinteinen takavetoinen. Hyvin meni.\n-Vielä haluan kertoa että yksi merkittävä syy rengasvalintaani on se että en pidä nastarenkaan aiheuttamasta äänestä. Kitkarengas on paljaalla asfaltilla -missä toki suuriin määrä kilometreistä ajetaan -erittäin hiljainen. Hiljaisempi kuin kesärengas. Ehkäpä pehmeämmän kumilaatunsa tähden.\nMinen kitkarenkaisiin muuta, kahdet olen koetellut ja persiistä.Lumella niillä pärjää mutta lumi ja sen alla jää tai pelkkä jää niin pississä ollaan.Olen kuitenkin keskivertoa reilusti parempi kuski kuten muutkin suomalaiset:)\nEli tulen jatkossakin ostamaan nastarenkaat, ääni ei häiritse koska kuulo alentunut.\nMulla on menossa toiset kitkakumit, enkä ole pidossa huomannut mitään eroa nastarenkaisiin. No onhan täällä länsisuomessa tosin asfaltti useinmiten näkyvissä...\nKitkat vuodesta 1996 - koskaan en ole tänä aikana haaveillut nastarenkaista. Kitkoilla pärjää aivan mainiosti. Todellakin kannatan Kehä III:n sisäpuolelle nastarengaskieltoa ja jos välttämättä haluaa ajella nastoilla niin sitten ihan hel**** moiset maksut ihmisten terveyden pilaamisesta (katupöly) ja teiden pilaamisesta. Ja joo, ei pitäis ottaa kantaa näihin liikenneasioihin kun monella menee herneet nenuun. Mutta elkääpä pelätkö - tässä liikenteen kehitysmaassa asioihin ei ole tulossa mitään muutosta - paitsi huonompaan.\nKitkoilla pärjää niin kauan kun on muita jotka ajaa nastoilla. Ja muistaa uusia ne about tuplasti yhtä tiheään kuin nastarenkaat.\nKitkarenkaan pito nyrjähtää todella rankasti kun se lamellien särmä pyöristyy. Lisäksi jos tiellä olisi vain kitkarenkaita _JA_ tiestön ylläpito olisi nykyisellä tasollaan, olisi ajaminen hengenvaarallista melko usein.\nKas kas, jotenkin tämä aloittamani ajoneuvovero-otsikko on lipsahtanut kitkat-nastat-eipäs-juupas-vaarinkaljahousut-linjalle, mikä ei ollut tarkoitus.\nNo, tässä oma kommenttini aiheeseen: Olen n. 20v ajanut kitkoilla, lähinnä pääkaupunkiseudulla, ilman ongelmia. Havainnut, että nastat syövät asvalttia, ja syntyneet urat keräävät märällä kelillä vettä melkoisesti. Aiheuttaa vesiliirtovaaran, josta eivät motoristit kärsi vähiten.\nPahempi nastojen kulumisen aiheuttama ongelma lienee hiukkaspöly, joka tunkeutuu meidän kaikkien keuhkoihin. Mutta ei se mitään, joukossammehan on "liikenneturvallisuusfanaatikkoja, turvallisuus ennen kaikkea, nastoista en luovu ikinä". Tuo hiukkaspöly kun vaan tunkeutuu meidän kaikkien keuhkoihin. Ilmeisesti siitäkin pitää, jonkun toimesta, tehdä jokin samanlainen video kuin Riki Sorsa teki tupakoinnista, kunnia hänelle. Nastojen käyttäjät vaan ovat ylpeitä siitä, että karhentavat tien pintaa ja parantavat kaikkien turvallisuutta. Entä terveyttä?\nNastojen käyttäjät vaan ovat ylpeitä siitä, että karhentavat tien pintaa ja parantavat kaikkien turvallisuutta. Entä terveyttä?\nEi tässä ole kyse ylpeydestä vaan fysikaalisista tosiasioista. Jos kitkarenkaita ei olisi, se pöly ei vastaavasti nousisi sieltä asfaltista hengitysilmaan lainkaan samalla tavalla kuin nyt.\nTätä teoriaa en ole aiemmin kuullutkaan. Sittenhän pitäisi raskas liikennekin kieltää, koska niillä ei ole nastoja?\nKyllä niilläkin on nastoja silloin, kun viranomainen sitä vaatii. Siis myös Suomessa. Raskaan liikenteen pääasiassa käyttämät rengaskuviot eivät vastaa henkilöautojen kitkarenkaita ominaisuuksiensa suhteen (niissä ei ole vastaavaa lamellointia), eivätkä aiheuta samanlaista pölynnousua. Raskaan liikenteen nastarengaskuvien kuviointi ei poikkea nastattomien renkaiden kuvioinnista.\nJa miksiköhän sitä pölyä ja kiveä on siellä niin paljon kitkarenkaiden nostettavana? No niiden nastarenkaidenpa takia hyvinkin (toki unohtamatta hiekotushiekkaa). Sitäpaitsi nykyaikaiset nastarenkaiden lamellit ovat jo hyvin lähellä kitkarenkaiden ominaisuuksia muutenkin, joten tuo yksi tarkoituksenmukainen artikkeli on vähintäänkin erikoinen tulkinta todellisesta ongelmasta.\nKaivappa tutkimus, josta käy ilmi, kuinka paljon enemmän nastarenkaat syövät tienpintaa, kuin kitkarenkaat tai muut renkaat? Hiekoitushiekan osalta on tosiaan totta, että se jauhautuu samalla tavalla niin nasta- kuin kitkarenkaidenkin alla, ja hiekasta aiheutuvan pölyn merkitys pikkukaduilla (asuinalueilla) on kohtalaisen suuri verrattuna tien kulumaan.\nJännästi tuota teiden urautumista tapahtuu muuten kesäisinkin.\ntäytyy sanoa, että niin kauan kun mun pitää ajaa myös sorateillä, jossa talvella on parhaimmillaan jää jonka päällä vettä, mä ajan talvella nastoilla. Kokemuksesta tiedän, että kitkat on tuossa kohtaa aivan turhat.\nKaupunkiajossa ja pitkillä matkoilla maanteillä kitkat ovat kyllä kätevät, mutta mun käytössä nastoja ei iha hevillä hakkaa mikään. Valitettavasti. Vaihtaisin, jos ei tarvis noita soratiekeikkoja talvella. Ja ennen ku kukaan viisastelee, niin kyllä, on pakollista ajoa ja ei, ei pääse julkisilla.\nPitkillä matkoillakin nastoista on selkeä hyöty silloin, kun täytyy lähteä ohittamaan, jos tienpinta on yhtään jäässä.


Parempi tänään: Kevätmarkkinat\nAina ei viitsi tehdä eikä syödä "oikeaa" ruokaa. Nämä leivät vie silloin nälän mennessään. Meillä oli leipänä sekä tumma että vaalea versio. Ja oli muuten hyvää!\n4 viipaletta ruisleipää (tai jotain muuta leipää)\n4 ohutta kanafilettä\n4 viipaletta cheddar-juustoa\nPaista kanafileet, kananmunat ja pekonit. Paahda leivät paahtimessa ja voitele halutessasi. Kokoa kerroksittain.\nLauantaina herkkuleipien jälkeen pyörähdettiin Mikan ja Eemelin kanssa Järvenpään kevätmarkkinoilla. Kojuja näytti olevan yhtä paljon kuin Puisto Bluesin aikaan ja lämpimän sään ansiosta myös asiakkaita tuntui riittävän. Muutamia ostoksiakin tarttui matkaan: metrilakua nyt tietysti, kesän grilliruokien seuraksi pullo chili-inkivääri pirskotetta ja lisäksi haikailemani lusikasta tehty kaulakoru (joka meni ihan täysin yli Mikan ymmärryksen...) :D Mutta enhän mäkään aina sen ostoksia ymmärrä!\nKävelykadulla kahviteltiin auringon paisteessa ja kotona saikin sitten siivousjuomaksi maistaa Golden Capin vadelmasoodaa. Nimi ja väri mut sai sitä maistamaan... Jos olisin heti lukenut etiketin takaa, että se on maustettua omenasiideriä, niin pullo olis kyllä jäänyt avaamatta, mutta onneksi ei jäänyt. Ei maistu yhtään siiderille, eikä edes alkoholille. Hyvää!!! Olispa tästä myös alkoholiton versio!\nLähettänyt Hanna / Parempi tänään klo 18.38\nTunnisteet: aamiainen, Järvenpää, Suolaisen himo\nKauneus on katsojan makuaistissa?\nAuringonpaistetta ja tivolitouhuja