Tanja Hakulinen IKÄÄNTYNEIDEN PARISSA TOIMIVIEN VAPAAEHTOISYHDISTYSTEN KARTOITTAMINEN RAUMALLA\nDownload Tanja Hakulinen IKÄÄNTYNEIDEN PARISSA TOIMIVIEN VAPAAEHTOISYHDISTYSTEN KARTOITTAMINEN RAUMALLA\nIKÄÄNTYNEIDEN PARISSA TOIMIVIEN\nVAPAAEHTOISYHDISTYSTEN KARTOITTAMINEN RAUMALLA\nIKÄÄNTYNEIDEN PARISSA TOIMIVIEN VAPAAEHTOISYHDISTYSTEN\nLiitteitä: Kolme (3)\nAsiasanat: Vapaaehtoistyö, vapaaehtoistoiminta, vapaaehtoisyhdistys, osallisuus,\nOpinnäytetyön tarkoituksena ja tehtävänä oli selvittää, millä aloilla vapaaehtoisyhdistyksiä Raumalla toimii ja selvittää näistä, mitkä toimivat tai voisivat toimia ikäihmisten parissa. Tarkoituksena oli kerätä yhdistysten yhteystiedot sisältävä tiedosto Rauman kaupungin ikäkeskuksen käyttöön työkaluksi rakentamaan yhteistyötä kolmannen\nsektorin kanssa. Samalla oli tarkoitus opinnäytetyön kautta viestiä ja antaa palautetta\nsekä yhdistysten, että Rauman kaupungin suuntaan. Tarkoitus oli tiedottaa yhdistyksille ikäihmisten osallisuuden tärkeydestä ja rohkaista yhdistyksiä toimimaan ikäihmiset huomioiden. Tarkoitus oli aktivoida ja herättää yhdistykset ajattelemaan toimintamahdollisuuksiaan ikääntyneen tukemisen näkökulmasta ja nähdä ikäihmiset mahdollisina toimijoina. Tavoitteena oli, että yhdistysten ja kaupungin välinen yhteistyö lisääntyy.\nOpinnäytetyö toteutettiin Rauman kaupungin ikäkeskuksen tilauksesta. Opinnäytetyössä kartoitettiin ja selvitettiin raumalaiset vapaaehtoisyhdistykset, jotka toimivat\nikäihmisten parissa. Kysely lähetettiin raumalaisille vapaaehtoisyhdistyksille ja heiltä\ntiedusteltiin heidän kiinnostustaan yhteistyöhön Rauman kaupungin kanssa. Kyselyssä\nselvitettiin myös yhdistyksen toimintamuotoja ja kehittämisajatuksia sekä tuotiin esille\nikäihmisten huomioimisen hyödyllisenä ja tärkeänä yhdistystoiminnassa. Opinnäytetyön aineisto kerättiin syksyllä 2014 ja menetelmänä käytettiin sähköpostitse, kirjeitse\nja puhelimitse toteutettua kyselyä, jossa oli yhteensä kuusi avointa kysymystä. Lähetetyistä kyselyistä, joita oli 289kappaletta, 41 yhdistystä vastasi kyselyyn.\nOpinnäytetyön tuloksena saatiin sähköinen tiedosto, johon on koottu raumalaisia yhdistyksiä toimialoineen ja yhteystietoineen. Vastanneet vapaaehtoisyhdistykset edustivat erilaisia toimialoja ja olivat kiinnostuneita yhteistyöstä Rauman kaupungin\nkanssa. Uusia toimintaideoita, kuten asiantuntijaluentoja ja yhdessä liikkumista saatiin\nherättyä yhdistystoiminnassa ikäihmisten näkökulmaa palvellen.\nSURVEY OF THE VOLUNTARY ASSOCIATIONS OPERATING WITH THE\nELDERLY PEOPLE AT RAUMA REGION.\nTutor: Kankaanranta, Päivi\nAppendix: Three (3)\nKey words: Voluntary service, voluntary work, voluntary associations, participation,\nThe purpose of this study was to explore the voluntary associations in the Rauma region and to review the areas which the associations operate and to find out the associations, which currently work or could work with elderly people. The idea was to\ncollect contact information of the voluntary associations into one electronic file, which\ncould be used as a tool for Rauma town´s center for the elderly, when creating collaboration with the third sector. The second intention was to inform and give feedback\nthrough the study to the associations and to Rauma town. The aim was to notify the\nassociations about the importance of involving the elderly people in planning and to\nactive and to encourage the associations to consider the possible activities from the\nelderly people´s point of view and furthermore to see the elderly people as possible\nactor. The goal was to enhance the cooperation between the voluntary associations and\nThe study was ordered by the center of the elderly of Rauma town. This survey was\nmade among the Rauma regions voluntary associations that operates with the elderly\npeople. Guestionnaires were sent to the Rauma region´s voluntary associations asking\ntheir interest in collaboration with Rauma town, their operation models and their development ideas. In addition the survey also pointed out the advantage and importance\nof taking the elderly people into consideration in operations of associations. The research data was collected during the autumn of 2014. The research method was survey\nand the survey inquiries were sent by email and mail and few surveys also were conducted via telephone. The research inquiry included six open-guestionnaires. The inquiry was sent to 289 associations of which 41 responded to the survey.\nAs a result of the study an electronic file that gathers the operation sectors and contact\nin information of the Rauma region associations was created. The voluntary associations, which responded to the survey represented a variety of operation sectors and they\nwere interested in working together with the Rauma town. New ideas for activities,\nsuch as lectures given by specialists, and starting to arrange different kinds of physical\nexercises for elderly as joint ventures, were taken into consideration among the associations.\n2 VAPAAEHTOISTOIMINTA ................................................................................. 6\n2.1 Vapaaehtoistyö ja vapaaehtoistoiminta.......................................................... 6\n2.2 Kolmas sektori ............................................................................................... 7\n2.3 Osallisuus ....................................................................................................... 8\n3 VAPAAEHTOISTOIMINNAN MOTIIVIT JA MERKITYS ................................ 9\n3.1 Vapaaehtoistoiminnan motiivit ...................................................................... 9\n3.2 Vapaaehtoistoiminnan merkitys ikäihmisillä ............................................... 11\n3.3 Vapaaehtoistoiminnan merkitys yhteiskunnalle .......................................... 12\n4 TUTKIMUKSEN TARKOITUS JA TEHTÄVÄT ............................................... 13\n5 TUTKIMUKSEN TOTEUTTAMINEN ............................................................... 14\n5.1 Tutkimusmenetelmä ..................................................................................... 14\n5.2 Tutkimuksen kohderyhmä ........................................................................... 16\n5.3 Aineiston keruu ............................................................................................ 17\n5.4 Aineiston analysointi ................................................................................... 18\n6 TULOKSET .......................................................................................................... 18\nYhdistysten toimialat ................................................................................... 19\n6.1.1 Vastanneet yhdistykset ....................................................................... 20\n6.2 Ikäihmisten osallisuus yhdistyksen toiminnassa .......................................... 21\n6.3 Ikäihmisten mukaan ottaminen toimintaan tai toiminnan kohteeksi ........... 21\n6.4 Yhdistysten sisäinen kehitystarve ................................................................ 22\n6.5 Rauman kaupungin kanssa tehtävä yhteistyö .............................................. 22\n7 JOHTOPÄÄTÖKSET JA POHDINTA ................................................................ 24\nOpinnäytetyöni aiheena on vapaaehtoistoiminta. Aihe on ajankohtainen, sillä uusi vanhuspalvelulaki velvoittaa kuntia yhteistyöhön kolmannen sektorin kanssa (Laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta ja iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista\n980/2012, 2§). Ajankohtaisuuden lisäksi aihe on hyödyttää vapaaehtoistyön molempia\nosapuolia; niin tekijää kuin kohdettakin. Vapaaehtoistoimintaan osallistuvalle toiminta\ntarjoaa elämänlaatua ja hyvän vanhenemisen kokemuksia, Osallistuminen on eläkeiän\nselviytymiskeino. Toiminta tuo elämänhallintaa ja korostaa positiivisesti aktiivisen\nikäihmisen kuvaa. (Haarni 2010, 163-167.) Yhteiskunnalle vapaaehtoistoiminta on\nmerkityksellistä yhteiskunnan toiminnan ja hyvinvoinnin kannalta. Se lisää\nkansalaisten aktiivisuutta ja vaikuttamismahdollisuuksia. Vaikka vapaaehtoistoiminnalla ei voida vastata lakisääteisiin yhteiskunnan palvelutarpeisiin, se toimii merkittävänä tukena julkiselle sektorille. Vapaaehtoistoiminnassa tapahtuu vuorovaikutusta ja sosiaalista kanssakäymistä ihmisten välillä, joka vahvistaa yhteiskunnan sosiaalista pääomaa ja lisää hyvinvointia. (Tuomela 2010.)\nAihevalintani taustalla on pitkään jatkunut ja monipuolinen kokemus vapaaehtoistoiminnasta erilaisissa yhdistyksissä sekä oppi osallistavasta paikallisesta kehitystyöstä\nOpinnäytetyön tarkoituksena on selvittää raumalaisia yhdistyksiä, jotka toimivat tai\nvoisivat toimia ikäihmisten parissa. Tavoitteena on kyselyn avulla koota ikäihmisten\nparissa toimivat yhdistykset toimialan mukaan ja liittää ne yhteystietojen kera sähköiseen tiedostoon. Tarkoitus on, että Rauman kaupunki voi jatkossa hyödyntää tiedostoa\nkehittäessään yhteistyötä vapaaehtoisyhdistysten kanssa. Kyselyn kautta yhdistykset\nvoivat antaa palautetta Rauman kaupungille. Tavoitteena on myös saada viesti kaikille\nlöydetyille yhdistyksille ikäihmisten osallisuuden tärkeydestä ja rohkaista yhdistyksiä\ntoimimaan ikäihmiset huomioiden. Tarkoitus on herättää yhdistykset ajattelemaan toimintamahdollisuuksiaan ikääntyneen tukemisen näkökulmasta. Kyselyn saatekirjeessä ja sen yhteydessä tuon esille vapaaehtoistoiminnan yhteiskunnallisia hyötyjä.\nTuon esille ikärakenteen muutoksen aiheuttaman tarpeen huomioida ikäihmiset yhdistysten toiminnassa. Tavoitteena on lisätä toimintaa ikäihmisille. Tarkoitus on yhteistyökyselyn avulla aktivoida yhdistyksiä.\nTämän opinnäytetyön on tilannut Rauman kaupungin ikäkeskus. Ikäkeskuksen tehtävänä on toimia ja kehittää Rauman kaupungin vanhustyötä mm. ennaltaehkäisevässä\ntyössä ja omaishoidossa. Näiden yhteydessä vapaaehtoisyhdistykset ovat tärkeitä toimijoita. Vapaaehtoisten toimijoiden kartoittaminen tuo Rauman kaupungille lähtökohdan suunnitelmalliseen yhteistyöhön ja osallistamiseen ikäihmisten hyvinvoinnin ja\ntoimintakyvyn lisäämiseksi. Tällä hetkellä pääasiallinen yhteistyö vapaaehtoisten\nkanssa tapahtuu järjestötalossa muutamien aktiivisten järjestöjen toimesta. Tarkoitus\nolisi löytää yhdistyksistä lisää vapaaehtoistoimijoita ikääntyneiden pariin toimimiseen. Raumalla on valtaisa määrä aktiivisia yhdistyksiä, jotka toimivat yhteiskunnallisesti arvokkaalla asialla. Tarkoitus olisi tuoda lisää tietoa yhdistyksille siitä, että heidän toiminnallaan ja osallisuudellaan on iso vaikutus raumalaisten ikäihmisten hyvinvointiin ja toimintakykyyn.\n2.1 Vapaaehtoistyö ja vapaaehtoistoiminta\nVapaaehtoistyö on yleinen suomalainen asiasana, jota käytetään vapaaehtoistoiminnasta. Ne toimivat synonyymeinä toisilleen. Rinnakkaistermejä ovat mm. auttaminen,\navustustoiminta, hyväntekeväisyys, lähimmäispalvelu, naapurityö, sosiaalityö, talkoot, tukihenkilö, vanhustyö, yhdyskuntatyö ja ystävätoiminta. Vapaaehtoistoiminta\nkuuluu ryhmiin sosiaalipolitiikka, yhteiskuntapolitiikka, sosiaaliturva, terveydenhuolto ja asuminen. (VESA-Verkkosanasto 2015.)\nVapaaehtoistyö määritellään Euroopan parlamentin mietinnössä vuonna 2008 kolmella kriteerillä:\n1) Vapaaehtoistyö on palkatonta, eikä sitä tehdä taloudellista palkkiota vastaan.\n2) Sitä tehdään omasta vapaasta tahdosta.\n3) Se hyödyttää kolmatta osapuolta oman lähipiirin ulkopuolella.\nVapaaehtoistyö voidaan jakaa myös erilaisiin tyyppeihin, kuten vertaistuki ja vastavuoroinen apu, auttaminen, kampanjat ja edunvalvonta sekä osallistumalla vaikuttaminen. (Valliluoto 2014, 12-14.)\nVapaaehtoistyöllä ymmärretään palkatonta, omasta tahdosta tehtyä yleishyödyllistä\ntyötä ja toimintaa, joka on usein organisoitu jonkin tahon, esimerkiksi yhdistyksen taholta (Ikäinstituutti www-sivut. Vapaaehtoistoiminnan periaatteet. 2015).\n2.2 Kolmas sektori\nKolmas sektori käsitetään yksityisen, julkisen sektorin ja kansalaisten väliin jäävänä\nyleishyödyllisenä, yhteiskunnallisena sektorina (Humalajoki 2014).\nKolmannella sektorilla tarkoitetaan järjestöjä, yhdistyksiä, säätiöitä tai osuuskuntia.\nKolmas sektori on merkittävä tulevaisuuden voimavara kun vastataan yhteiskunnan\npalvelujen saatavuuteen. Kolmas sektori tukee sosiaalisesti kestävän yhteiskunnan tavoitteiden saavuttamista. Tavoitteena sosiaali- ja terveysministeriön strategiassa ”Sosiaalisesti kestävä Suomi 2020” on, että yhteiskunta kohtelee kaikkia yhteiskunnan\njäseniä reilusti ja vahvistaa osallisuutta. (Hirvonen & Markkanen 2014, 8.)\nKolmas sektori on monitahoinen käsite. Se käsittää muun muassa aatteellisen työn,\nriippumattoman sektorin ja siviiliyhteiskunnan. Kolmannen sektorin yhteiskuntatieteellinen määritelmä tarkoittaa sitä yhteiskunnan osaa, joka sijaitsee yksityisen ja julkisen sektorin välillä ja joka kuvaa yksilöä ja sen sosiaalista elämää. Kolmannen sektorin organisaatiot ovat yleishyödyllisiä, voittoa tavoittelemattomia järjestöjä. Kolmas\nsektori on osa kansalais- ja siviiliyhteiskuntaa ja se edellyttää aatteellista osallistumista\nja vapaaehtoisuutta. Kolmas sektori vastaa yleishyödyllisestä sosiaalisesta toiminnasta\nilman pyrkimystä taloudelliseen voittoon. Toimintaan liittyy vapaaehtoistyötä, kansalaisaktiivisuutta ja järjestötoimintaa. Kolmannen sektorin toimijat ovat esimerkiksi järjestöjä ja liittoja ja näiden jäsenyhdistyksiä. Yksityinen sektori taas toimii markkinaehtoisesti ja tavoittelee voittoa. Yksityisellä sektorilla toimivat yritykset. Julkinen sektori\npuolestaan on muodollinen ja julkinen, mutta voittoa tavoittelematon. Julkisen sektorin toimijoita ovat valtio ja kunnat. (Nyman 2010, 4-5.)\nOsallisuuteen kuuluvat esimerkiksi käsitteet osallistuminen, osallistaminen, vaikuttaminen ja valtaistaminen. Osallisuus käsitetään henkilön sidosta johonkin yhteisöön tai\nmukanaolona yhteisöllisesti tärkeässä tapahtumassa. Osallisuudessa kuulutaan johonkin, johon on omaehtoisesti sitouduttu, otettu vastuu ja vaikutettu. (Jelli-järjestöpalvelun www-sivut 2015.) Osallisuus on osattomuuden vastakohta. Osaton ei ole mukana.\nHän on voinut jäädä paitsi sosiaalisista suhteista ja yhteiskuntajärjestelmästä. Osallisuus perustuu tunteeseen ja kokemuksellisuuteen. Vapaaehtoistoiminta on antoisa tapa\ntuottaa osallistumista ja osallisuutta. (Harju 2005.)\nOsallistamisella tarkoitetaan ikäihmisten mahdollisuutta olla vaikuttamassa yhteisön\njäseninä yhdistyksissä ja kansalaisina yhteiskunnassa (Sosiaali- ja terveysministeriö\n2013, 17). Osallistaminen on eräs tärkeä ikäihmisten parissa tehtävän sosiaalityön tavoitteista. Osallistamiseen tarkoittaa kansalaisen kehottamista osallistumaan johonkin\nyhteiskunnalliseen toimintaan. (Jelli-järjestöpalvelun www-sivut 2015.)\nOsallistuminen on eristäytymisen vastakohta. Innostamalla osallistumaan, eli osallistamalla, ikäihmiset nähdään tasavertaisina ja aktiivisina kansalaisina. (Kurki 2007, 8082.) Vapaaehtoistoiminta perustuu idealismiin ja toimintaan houkuttaa ihmisen luonnollinen tarve sitoutua ja auttaa muita. Vapaaehtoistoiminta on kuitenkin aina osallistumista ja yhteistyötä muiden ihmisten kanssa. Vapaaehtoistoiminta on yhteisöllistä\nosallistumista ja se vahvistaa vastuun tunnetta. Se on askel kohti kansalaisyhteiskuntaa, koska se on osallistavaa ja sitouttavaa. (Kurki 2007, 128-130.) Osallistuminen on\nyleinen käsite liittyen kansalaisen demokraattiseen rooliin yhteiskunnassa. Sosiaalinen\nosallistuminen vaatii mukaan useita kansalaisia. Toiminnallinen osallistuminen merkitsee aktiivista tekemistä ja toimintaa. Kansalaisosallistumisesta puhutaan, kun osallistuminen toimintaan on mahdollisuus vaikuttaa ja hoitaa yhteisiä asioita. (Jelli-järjestöpalvelun www-sivut 2015.)\n3 VAPAAEHTOISTOIMINNAN MOTIIVIT JA MERKITYS\n3.1 Vapaaehtoistoiminnan motiivit\nVapaaehtoisilla toimijoilla on useita eri syitä tulla mukaan vapaaehtoistyöhön. Syyt\nvoivat olla jaloja. Heillä voi olla halu auttaa muita ihmisiä ja he voivat tuntea halua\nantaa takaisin sitä mitä ovat saaneet. Heillä voi olla halu muuttaa maailmaa ja usko\nvapaaehtoistoiminnan tarkoitukseen. Kansalaisvelvollisuus ja uskonnollinen vakaumus voivat myös olla motiivina osallistumiselle. Itsekkäämpiä syitä voi olla halu oppia\nuutta, tavata uusia ystäviä, tuntea itsensä tarpeelliseksi ja olla mallina omille lapsilleen.\n(Väisänen 2010, 5.)\nHaarni esittää tutkimuksessaan ja teoksessaan “Kolmas elämä” osallisuuden motivaatioita. Ryhtyminen vapaaehtoistoimintaan on eläkeläisille keino rytmittää arkea\ntyöelämän jälkeen mielekkäällä tekemisellä. Ikäihminen voi kokea vapaaehtoisena\ntoimimisen jatkona työelämälle tai korvaavana tekemisenä työuran jälkeen. Haarnin\ntutkimuksessa osa toimijoista koki haluavansa jotain muutosta elämässään, jonka\neläke mahdollisti. Oma hyvinvointi on tärkeä syy osallistumiselle. Eläkeikäiset tunnistavat motiivinsa toimintaan mukaan lähtiessään hyvinvoinnin ja terveyden\nedistämisen yhteydestä. Hyvinvoinnin osina nähdään fyysinen ja psyykkinen hyvinvointi sekä sosiaalinen vuorovaikutus. Motivoivia seikkoja ovat myös osallistumisen\nilo, jota ei pidä unohtaa. Jotkut osallistuvat vapaaehtoistoimintaan arvojensa mukaan\nja osallistuminen koetaan kunnia-asiana. Yhdistystoiminnassa saatu vastuu ja sen kantamisesta saatava palkitseminen on joillakin motivaationa. Vielä eräs seikka, mikä saa\nikäihmiset osallistumaan on itseilmaisun tarve. Intohimo itsensä ilmaisuun ja\ntekemiseen näkyy osallistumisena luoviin harrastuksiin, kuten käsityö- ja\ntaideyhdistyksiin. (Haarni 2010, 51-156.)\nVapaaehtoismotivaation” timanttimalli”, eli motivaatioteoriat Anne Birgitta Yeungin\n1. Antaminen ja saaminen. Vapaaehtoistoiminta on toisille antamista ja siitä\nsaa itse hyvän olon tunnetta. Vapaaehtoistoiminta tarjoaa mahdollisuuksia\ntoteuttaa itseään ja antaa kokemuksia lahjakkuudesta, kyvykkyydestä sekä\nluovuudesta. Toimiminen antaa iloa ja on mielekästä. Vapaaehtoisesta toimimisesta saadaan emotionaalisia palkintoja.\n2. Läheisyys ja etäisyys. Toiminnan vapaaehtoisuus tarjoaa mahdollisuuden\nvalita etäisyyden muihin ihmisiin. Vapaaehtoistoiminta tarjoaa myös etäisyyttä muuhun arkeen. Vapaaehtoistoiminta on joustavaa eikä sitä sido\ntiukka byrokratia. Vastuunoton toimistaan ja sitoutumisen voi itse määritellä. Tärkeä motivaation piirre on ryhmään kuuluminen ja uusien ihmisten\ntapaaminen. Me-henki ja vuorovaikutus ja toiminnan sosiaalisuus ovat tärkeitä motivaatioita. Oman ja muiden elämien pohdinta motivoi toimimaan.\n3. Jatkuvuus ja uuden etsintä. Tutun aihepiirin parissa toimiminen houkuttaa,\nmutta halutaan oppia uuttakin. Moni haluaa tehdä vapaaehtoistyötä palkkatyön jatkeena. Oma hyvinvointi motivoi osallistumaan, koska vapaaehtoistoiminnan avulla pysyy aktiivisena. Kiinnostava toiminta motivoi ja\noma elämänpiiri laajenee.\n4. Toiminta ja pohdinta. Arvot ja aatteet toimivat motivaationa. Halutaan toimia jonkin ideologian hyväksi. Vapaaehtoistoiminta tarjoaa paikan omalle\nhenkiselle kasvulle ja henkilökohtaisten asioiden käsittelylle. Vapaaehtoistyö on toimintaa, jota ihmisillä on tahto tehdä. (Nylund & Yeung 2005,\n3.2 Vapaaehtoistoiminnan merkitys ikäihmisillä\nVapaaehtoisina toimineilla on kokemuksia. että fyysinen terveys, hyvinvointi ja kunto\novat kohentuneet (Väisänen 2010, 5). Yhdistystoimintaan osallistuville toiminta\ntarjoaa elämänlaatua ja hyvän vanhenemisen kokemuksia. Osallistuminen on eläkeiän\nselviytymiskeino. Toiminta tuo elämänhallintaa, ja korostaa positiivisesti aktiivisen\nikäihmisen kuvaa. Osallistuminen koetaan etuisuutena ja virkistävänä asiana. (Haarni\nOsallistuminen sosiaalisiin yhteisöihin, kuten vapaaehtoisyhdistykseen, koetaan\nkeinona ehkäistä syrjäytymistä ja eristäytymistä. Tämä sosiaalinen osallisuus luo yhteenkuuluvuuden tunteen, tunteen kansalaisuudesta ja tähän liittyvästä vaikuttamisen\nmahdollisuudesta. (Haverinen, 2008, 232.)\nVapaaehtoistoiminta hidastaa koettua terveydentilan huononemista, toimintakyvyn\nalenemista ja masennusoireiden lisääntymistä. Tyytyväisyys ja onnellisuus on huomattu vapaaehtoistoimintaan osallistumisen positiivisiksi seurauksiksi. On tutkittu,\nettä vapaaehtoistoiminnan parissa toimivien ikäihmisten kuolleisuus on vähäisempää.\nMyös koettu terveydentila on heillä parempi. Vapaaehtoisina toimivat iäkkäät ovat\ntyytyväisempiä elämäänsä, kuin ne, jotka eivät osallistu. Vapaaehtoistoiminta torjuu\nalakuloa ja suojaa masennusoireilta. (Haarni 2010.)\nYksinäisyys on suurimpia ongelmia ikäihmisten keskuudessa. Niin pitkään, kun mahdollista, tulee ikäihmiset osallistaa esimerkiksi kuulumaan yhdistystoimintaan, jossa\nvoidaan jakaa kokemuksia, kuunnella ja tulla kuulluksi. Yhteisöön kuulumisen tunnetta tulee tukea. (Kurki 2007, 97-98.)\nVapaaehtoistyö on kansalaistoimintaa ja vapaaehtoistoimija on aktiivinen kansalainen.\nVapaaehtoistoimija toimii omama itsenään ja persoonallaan, tekee työtä muiden\nhyväksi. Hän välittää muista ihmisistä ja yhteiskunnan asioista. Toiselta suunnalta\nnähtynä vapaaehtoistoiminta kehittää ihmistä itseään. Se jalostaa arvomaailmaa ja\nvahvistaa ihmisen identiteettiä. Vapaaehtoistoiminta parantaa ihmissuhdetaitoja, taitoa\ntoimia ja vaikuttaa. (Harju 2005, 70.)\n3.3 Vapaaehtoistoiminnan merkitys yhteiskunnalle\nVapaaehtoistoiminta on merkityksellistä yhteiskunnan toiminnan ja hyvinvoinnin kannalta. Vapaaehtoistoiminta lähtee kansalaisista ja sen tarpeista Se lisää kansalaisten\naktiivisuutta ja vaikuttamismahdollisuuksia. Vapaaehtoistoiminnalla ei voida vastata\nlakisääteisiin yhteiskunnan palvelutarpeisiin, mutta se toimii tukena julkiselle\nsektorille. Vapaaehtoistoiminnassa tapahtuu vuorovaikutusta ja sosiaalista kanssakäymistä, joka vahvistaa yhteiskunnan sosiaalista pääomaa ja lisää hyvinvointia.\n(Tuomela 2010.) Vapaaehtoistoiminnan rooli tulee lähivuosina lisääntymään voimakkaasti kuntien tulevaisuuden haasteisiin vastaamisessa. Vapaaehtoisyhdistykset eivät\nvapaaehtoisyhdistykset tarvitsevat onnistuakseen mm. johtamista, koulutusta ja\ntyönohjausta. (Väisänen 2010, 35.)\nYhdistystoiminnan tarkoituksena on toimia kansalaisen etujen ja kiinnostuksen kohteiden mukaisesti. Vapaaehtoistoiminta yhdistyksissä on siten kansalaisen yhteiskunnallista vaikuttamista yhteisiin asioihin. Yhdistysten rahoitusmahdollisuudet suosivat\nprojektimaista toimintaa. Tämä vaatii yhdistystoiminnalta enemmän hallinnointia ja\norganisointia (Iivonen A. 2005, 7-12). Vapaaehtoistoiminta tuo yhteiskunnalle tietojen\nja taitojen omaksumista. Oppiminen on voimavara kansalaiselle, yhdistykselle sekä\nyhteiskunnalle. (Fields 2005, 17-25.)\nVapaaehtoistoiminnalla on merkittävä osuus kulttuurin rakentamisessa. Kulttuuri on\ntoiminnallista ihmisen arkeen kuuluvaa mielekästä toimintaa. Se on osallisuutta,\nvaikuttamista ja luovaa toimintaa. Vapaaehtoistoiminta on talkootyötä ja sillä on pitkät\nperinteet Suomen historiassa. Talkootyöllä tehdään yhdessä omaksi iloksi ja hyödyksi\nmuille. (Tahvanainen 2005, 29.) Kansalaistoiminta ja sitä kautta toiminen sivistää.\nYhteiskunnallinen toiminta ja osallistuminen on sivistystä. Perinteen tunnistaminen ja\nomaksuminen, oivallus jatkaa sitä toiminnan kautta. (Ojanen 2005, 43-45.)\nKansalaisjärjestöjen, joiden alaisuudessa useat yhdistykset toimivat, tehtävänä on\nyhdessä toimien ajaa yhteisesti tärkeiksi koettuja asioita. Ne ovat syntyneet tarpeesta\nja etsivät vastauksia yhteiskunnan tuomiin haasteisiin. Yhdistyksillä on merkittävä\nrooli yhteiskunnassa osallisuuden, hyvinvoinnin ja sosiaalisen pääoman rakentamisessa. Toiminta luo sosiaalista pääomaa eli yhteiskunnan toimintaa edistäviä\nverkostoja, vastavuoroisuutta ja luottamusta. (Ilvonen E. 2005, 81.)\nIkäihmiset ovat merkityksellisessä asemassa yhteiskunnassamme. Yleinen käsitys\n“vanhuudesta” liitetään kuitenkin heikkouteen ja tuottamattomuuteen. Ikäihmisen\nasema on nyky-yhteiskunnassamme huono. Sosiaaliset palvelut käsitetään ikäihmisten\nosalta hoivan ja hoidon antamisena. Muutosta syntyy, jos alamme ajatella ihmiskäsitystä ilman ikäkäsitystä- ja määritelmää. Ikäihmiset itse ovat avainasemassa ja he ovat\naktiivisia ja osallistuvia. Ikäihmiset voivat toimia ja organisoitua yhteiskuntaa tukevana ja uudistava voimana. (Kurki 2007, 24-25.) Ikäihmiset voivat tehdä vapaaehtoistyötä siinä, missä muunkin ikäiset ihmiset. Heillä on mahdollisuuksia moniin toimiin\nyhdistyksissä. He voivat auttaa vanhuksia arjen askareissa, hoitaa lapsia, auttaa\nvammautuneita, maahanmuuttajia ja muita apua tarvitsevia. He voivat tukea muita ja\ntoisiaan osallistumaan kulttuurielämään. Yhteiskunnassamme on paljon syrjäytyneitä\ntai väliinputoajia, joita yhdistykset auttavat. Ikäihmisillä on tietoa ja taitoa, esimerkiksi\nammattinsa ansiosta, olla tärkeänä apuna ja luomassa uusia mahdollisuuksia\ntoimintaan. (Kurki 2007, 131.)\n4 TUTKIMUKSEN TARKOITUS JA TEHTÄVÄT\nKoska ikäihmisten määrä tulee jatkuvasti nousemaan lähitulevaisuudessa, on tärkeää\nhuomata heidät yhteiskunnallisena voimavarana (Ikäinstituutin www-sivut. Vanheneminen voimavarana. 2015). Raumalla halutaan ottaa kolmas sektori ja vapaaehtoisyhdistykset mukaan yhteistyöhön parantamaan ikäihmisten hyvinvointia. Ikäihmiset vapaaehtoistoimijoina tukevat ammattihenkilöstön työtä ja samalla parantavat taloudellista ja sosiaalista kestävyyttä.\nTutkimuksen tarkoitus on\n1. Selvittää millä aloilla vapaaehtoisyhdistyksiä Raumalla toimii.\n2. Selvittää raumalaisia yhdistyksiä, jotka toimivat tai voisivat toimia ikäihmisten\n3. Selvittää yhdistysten yhteystiedot ja koota ne yhteen.\nTarkoitus on viedä viesti kaikille löydetyille yhdistyksille ikäihmisten osallisuuden\ntärkeydestä ja rohkaista yhdistyksiä toimimaan ikäihmiset huomioiden. Tarkoitus on\naktivoida ja herättää yhdistykset ajattelemaan toimintamahdollisuuksiaan ikääntyneen\ntukemisen näkökulmasta ja nähdä ikäihmiset mahdollisina toimijoina.\nTavoitteena loppujen lopuksi on, että yhdistysten ja kaupungin välinen yhteistyö lisääntyy. Sen tarkoitus on tulla lisäämään aktiivisuutta ja sosiaalisuutta ikäihmisille antaen sitä heille palvelun muodoissa mutta myös kutsuen heitä osallistumaan toiminnan\nTutkimusmenetelmänä käytin kyselyä. Keräsin aineiston kyselylomakkeen avulla,\njossa esitin avoimia kysymyksiä. Kohdehenkilöt, jotka tutkimuksen otoksen muodostivat, olivat raumalaisten yhdistysten puheenjohtajia tai sihteereitä. Kyselyn etuna oli\nmahdollisuus laajaan otantaan. Se oli tehokas ja halpa työkalu. Haittana oli se, että en\ntiennyt, miten vakavasti vastaajat ovat suhtautuneet tutkimukseen sekä suuri kato.\n(Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 2009, 193-195.) Tutkimusongelma oli luonteeltaan kartoittava ja selittävä. Tutkimus tutki nykyaikaa ja sen tarkoitus oli palvella tulevaisuutta. Tutkimus oli luonteeltaan sekä kvantitatiivinen (määrällinen), mutta pääasiassa\nkvalitatiivinen (laadullinen). Kvantitatiivinen näkökulma tarkasteli tutkimuksessa\nesiintyviä määriä, kuten yhdistysten lukumäärää. Kvalitatiivinen näkökulma katsoi\nvastausten sisältöä ja tuloksia. Rinnakkain käytettävät tutkimusstrategiat olivat välttämättömiä ja toisiaan täydentäviä tutkimusmuotona. (Hirsjärvi ym. 2009, 135-139.)\nKyselylomake sisälsi kuusi (6) avointa kysymystä. Avointen kysymysten avulla hain\nuusia näkökulmia ja mahdollisuutta mielipiteiden ilmaisemiseen. Avoimet kysymykset antoivat motivaatiota vastata ja ilmaista itseään vastaajan omista lähtökohdista.\n(Hirsjärvi ym. 2009. 201.)\nKyselylomakkeen kysymykset perusteluineen:\n1. Kuvailkaa yhdistyksenne toiminnan tarkoitus. Kysymyksellä etsin yhdistyksen toimialaa ja toiminnan muotoja. Halusin tiedostoon tiedon, millä alalla\nyhdistys toimii. Näin tiedostoa on helppo käyttää, jos halutaan yhteys vaikka\n2. Onko toiminnassanne yleensä mukana ikäihmisiä? Kysymyksellä kartoitin\nikäihmisten osallisuutta yhdistyksessä. Halusin tietää, olivatko ikäihmiset erikseen huomioitu osallistujina tai kohteina. Kyselyn alussa avasin vastaajalle\n3. Onko toiminnassanne nyt sellaista, mitä voisi kehittää ikäihmisiä kiinnostavaksi? Kysymyksellä hain näkökulmaa huomaamaan ikäihmisen hyödyllisenä yhdistyksen jäsenenä.\n4. Olisiko teillä tietynlaista tarvetta kehittää toimintaanne? Kysymyksellä\nhain yhdistyksen tulevaisuuden kuvia. Halusin tietää, onko yhdistyksellä suunnitelmissa laajentaa tai voimistaa toimintaansa. Kasvavat yhdistykset olisi\nhyvä huomioida potentiaalisena yhteistyökumppanina. Toisaalta hiipuviinkin\nyhdistyksiin voidaan saada lisättyä aktiivisuutta, jos yhdistyksellä itsellään on\n5. Millaista yhteistyötä voisitte tarjota Rauman kaupungille huomioiden\nikäihmiset toiminnassanne? Kysymyksellä pyysin yhdistystä osallistumaan\ntoimintaan ikäihmisten hyväksi. Halusin herätellä yhdistystä miettimään uusiakin toimintamuotoja ikäihmisen näkökulmasta.\n6. Millaista yhteistyötä toivoisitte Rauman kaupungilta huomioiden ikäihmiset toiminnassanne? Kysymyksellä annoin mahdollisuuden vaikuttaa Rauman kaupunkiin päin käytävässä yhteistyössä. Halusin auttaa yhdistyksiä viestimään Rauman kaupungille päin toiveistaan.\nOtin yhteyttä Raumalla toimiviin yleishyödyllisiin yhdistyksiin pääosin sähköpostilla,\nmutta myös kirjeillä. Kysely oli kaikille samanlainen, mutta vastaukset vaihtelivat runsaasti. Siihen vaikutti vastaustapa, jonka jätin mahdollisimman vapaaksi, jotta saisin\npaljon vastauksia. Sähköpostivastaukset olivat pääosin selkeitä vastauksia kysymyksiin, kun taas puhelimitse saadut vastaukset olivat sisällöltään runsaampia ja rönsyilevämpiä. Kirjoitin ylös muistiin puhelinkeskustelun sisällön, vastaukset kysymyksiin.\nOlin analysoinut sisällön kysymysten avulla. Luokittelin ja pelkistin vastaukset, jotta\nsain nostettua olennaiset asiat esille ja vastaukset kysymyksiini. Vastausten perusteella\nkoostin sähköisen tiedoston, jossa ovat yhdistykset toimialoineen ja yhteystietoineen.\n5.2 Tutkimuksen kohderyhmä\nKyselyn kohderyhmänä olivat raumalaiset yhdistykset. Näitä oli patentti- ja rekisteriyhdistyksen mukaan 854kpl. Valitsin näistä yhdistyksistä nimen perusteella\nyhdistykset, joiden katsoin toimivan ikäihmisten parissa tai ikäihmisten hyväksi tai\njoissa ikäihminen olisi toimijana. Sain otannaksi 549 yhdistystä. Lisäksi etsin rekisteröimättömiä yhdistyksiä. Löysin näitä mm. kyläyhdistyksistä, jonka jälkeen otannaksi\ntuli 640 raumalaista yhdistystä.\n”Vapaaehtoistoimintaa tehdään osallisena yhdistyksissä, järjestöissä, kerhoissa, ja ryhmissä, joissa tarkoituksena on toteuttaa jotain yhteistä tavoitetta, arvoa tai tarkoitusperää. Esimerkiksi vapaa sivistystyö on tyypillistä suomalaista vapaaehtoistoimintaa oppimisen alueella. Uskonnolliset yhteisöt, puolueet ja ammattiyhdistykset eivät ole puhtaasti vapaaehtoista kansalaistoimintaa, koska heillä on takanaan esim. lainsäädäntö ja\ntaloudellinen tavoitteellisuus.” (Harju 2003.) Siksi esimerkiksi opinnäytetyssäni en\nvoinut huomioida tällaisia yhdistyksiä. Otantaan sopivien yhdistysten lukumäärä päätyi lopulta 289:ään.\nOpinnäytetyötäni varten anoin ja sain tutkimusluvan Rauman kaupungilta. (LIITE 2)\nTutkimusluvan jälkeen aloin etsiä yhdistysten yhteystietoja. Etsin ensisijaisesti internetistä Google-hakukoneen kautta. Näin varmistin yhteystietojen ajantasaisuuden.\nSähköpostiosoitetta oli vaikea löytää. Etsiminen vei paljon aikaa, sillä piti selata monia\ninternetin sivuja tiedon perässä. Osalla yhdistyksistä oli internet-sivullaan palautelomake tai yhteydenottolomake. Osalla ei ollut kotisivuja laisinkaan. Heidän yhteystietonsa löysin Googlen kautta kauppalehti.fi-sivustolta, jossa on kattava suomalainen\nyhdistysrekisteri yhteystietoineen. Tässä rekisterissä oli pelkkänä yhteystietona vain\nosoite. Etsin hakukoneesta ja Fonecta- tietopalvelusta sähköpostiosoitetta tai puhelinnumeroa nimen ja osoitteen perusteella. Mikäli löysin puhelinnumeron, pyysin tekstiviestin kautta sähköpostiosoitetta. Sen kautta sain lukuisia uusia sähköpostiosoitteita.\nLoppujen lopuksi lähetin kyselyn sähköpostitse 247:lle ja kirjeen postitse 31:lle. Lisäksi oli 11kpl erilaisia yhteydenottoja Facebook-sivuston ja kotisivujen palaute-lomakkeiden kautta.\nSain ensin vain 20 vastausta. Jatkoin vastausaikaa ja muistutin yhdistyksiä vastausten\npalauttamisesta uudella sähköpostilla. Se kannatti, sillä sain sen jälkeen vielä puolet\npalautteista. Lopullinen vastausmäärä oli 41kpl, joka tarkoittaa, että vastausprosentiksi\nmuodostui 14% .\nVarmistin tietosuojavaltuutetulta yhteystietojen rekisteröinnistä ja sen tarpeellisuudesta. Opinnäytetyönä valmistamaani tiedostoa, joka toimisi yhteystietorekisterinä, ei\ntarvitse ilmoittaa tietosuojavaltuutetulle. Sen sijaan Rauman kaupungin alkaessa käyttää tiedostoa tulee ilmoittaa siitä ja sen käytöstä tietosuojavaltuutetulle. (LIITE 3).\nEnsimmäiseksi keräsin aineiston yhteen. Aineistoa oli koottuna sähköpostiin ja muistiinpanoihin puhelinkeskusteluista. Kirjoitin puhtaaksi vastaukset. Erittelin aineiston\nsisällön kysymysten mukaan kuuteen eri luokkaan. Yhdistin viimeiset kysymykset yhteistyöstä yhteiseksi luokaksi. Merkitsin tuloksiksi varteenotettavat seikat, kuten\nmyönteiset signaalit yhteistyöstä. Etenin analyysissä johdonmukaisesti tulkinnasta\njohtopäätöksiin ja kirjasin ne raporttiini. (Hirsjärvi ym. 2009, 221-225.)\nAloitin varsinaisen sisällön analyysin suunnitelmasta poiketen vasta keväällä. Onneksi\nolin loppuvuodesta eritellyt vastaukset ja käynyt niiden sisällön läpi ajatuksella. Olin\nkäynyt läpi myös puhelinkeskustelut, jotka olin kirjoittanut ylös. Yhdistystoiminnassa\nkuitenkin tapahtuu paljon muutoksia ja näin pitkä aika kartoituksessa ei enää vastaa\nnykyajan tilannetta. Keskeisen sisällön analyysin tuomat tiedot ovat kuitenkin hyödyksi tässäkin ajassa, vaikka Raumalle on syntynyt varmasti paljon uusia yhdistyksiä\nRauman kaupungilla on kuitenkin nyt käytössään tiedostorunko, jota he voivat päivittää ja täydentää. Yhteystiedot on tallennettu Exel-tiedostoon kahteen taulukkoon:\nKaikki raumalaiset mahdollisesti ikäihmisten kanssa toimivat yhdistykset sekä kyselyyn vastanneet, halunsa yhteistyöhön ilmaisseet yhdistykset. Tärkeä tulos tutkimuksessa oli yhdistysten lukumäärä. Kyselyn vastausprosentti ei kerro suoranaisesti yhdistysten aktiivisuudesta, sillä tutkimusmenetelmänä käytetyssä sähköpostikyselyssä\noli odotettuna haittana suuri kato. Avointen kysymysten vastaukset ovat luettavissa\ntästä raportista johtopäätöksinä saaduista vastauksista. Tulokset ovat yhdistysten mielipiteitä ja toiminnan kuvauksia. (Hirsjärvi ym. 2009, 195.)\n6.1 Yhdistysten toimialat\nOlen itse valikoinut ja nimennyt toimialat. Valmista mallia en löytänyt, jonka perusteella olisin voinut jaotella yhdistyksiä. Perusteena toimialan nimeämiselle olivat vastauksissa olevat toimialojen kuvaukset sekä internetissä esiin tulevat kuvaukset yhdistyksen toiminnasta. Nimetessäni ja kategorioidessani olen katsonut toimialanimien\nvastaavan sitä tarkoitusta, mistä katson Rauman kaupungin hyötyvän. Toimialan nimen on kerrottava yhdistyksen toimintatarkoituksesta. Kaikki yhdistykset ovat yleishyödyllisiä raumalaisia yhdistyksiä.\n1. Ammattiyhdistys on yhdistys, jossa jäseninä on jonkin ammattialan eläkeläisiä.\nAmmattiyhdistys tässä yhteydessä ei tarkoita ay-liikettä.\n2. Eläkeläisyhdistys on eläkeläisistä koostuva yhdistys.\n3. Hengellinen yhdistys on aatteellinen yhdistys.\n4. Kerholla tarkoitan ryhmää, jotka oman mielenkiintonsa perusteella ovat perustaneet yhdistyksen, jossa keskenään toimivat.\n5. Koti & Perhe- yhdistykset toimivat kotitalouksien hyväksi.\n6. Kulttuuriyhdistykset ovat taiteen parissa toimivia yhdistyksiä.\n7. KV-toiminta on pääasiassa ystävyystoimintaa ulkomaalaisten- tai vieraan kulttuurin kanssa.\n8. Kyläyhdistykset olivat kylien yhdistyksiä ja asukasseuroja.\n9. Luontoyhdistys toimii luontoharrastusten parissa.\n10. Maanpuolustus käsitti yhdistykset, jotka toimivat esimerkiksi sotaveteraanien\n12. Musiikkiyhdistykset olivat kuoroja ja orkestereita.\n13. Nuorisokulttuuri olivat yhdistyksiä, joissa toimivat nuoret.\n14. Opiskelijayhdistyksissä toimivat opiskelijat.\n16. Pelastusyhdistykset toimivat esimerkiksi meripelastustehtävissä.\n17. Perinneyhdistykset toimivat perinnekulttuuriharrastusten parissa.\n18. Sivistysyhdistys toimi sivistystyön parissa.\n19. Tukiyhdistykset olivat potilasjärjestöjä ja niiden alaisuudessa toimivia yhdistyksiä.\n6.1.1 Vastanneet yhdistykset\nKyselyyn vastasi kaikkiaan 41 yhdistystä, joista yksi vastasi, ettei halua olla mukana\ntutkimuksessa. Kyselyyn vastasi kahdestakymmenestä toimialasta kymmenen, eli\npuolet. Määrällisesti eniten vastauksia tuli tukiyhdistyksiltä. Sain heiltä vastauksia\nyhdeksän (9) kappaletta. Monia vastauksia tuli myös seuraavilta yhdistyksiltä: Urheiluseuroilta 7 vastausta, eläkeläisyhdistyksiltä 6 vastausta, kyläyhdistyksiltä 5 vastausta, kulttuuriyhdistyksiltä 5 vastausta ja musiikkiyhdistyksiltä 4 vastausta. Yksittäiset vastaukset tulivat ammattiyhdistyksiltä, Koti &Perhe -yhdistyksiltä, kerhoilta ja\nsivistysyhdistykseltä. Kuviosta nähdään vastanneiden yhdistysten jakautuminen pylväsdiagrammin avulla.\nKuvio 1. Vastanneet yhdistykset toimialoittain\n6.2 Ikäihmisten osallisuus yhdistyksen toiminnassa\nKyselyssä kysyin onko yhdistyksen toiminnassa yleensä mukana ikäihmisiä. Pääosin\nikäihmisistä koostuvia yhdistyksiä olivat kaikki eläkeläisyhdistykset ja lisäksi 15\nmuuta yhdistystä. Puolet osallistujista olivat ikäihmisiä kahdessa yhdistyksessä. Kuusi\nyhdistystä kertoi, että osa osallistujista on ikäihmisiä. Kaksi ilmoitti, ettei osallistujista\nole yhtään ikäihmistä. Kolmen yhdistyksen toiminnassa pääosa osallistujista olivat\nnuoria eläkeläisiä tai eläkkeelle siirtyviä.\nRunsaasti ikäihmisiä oli mukana tukiyhdistyksissä, kyläyhdistyksissä sekä musiikkiin\nja perinteisiin liittyvissä yhdistyksissä. Eläkeläisyhdistykselle ikäjakauma oli selviö,\neli kaikki jäsenet olivat eläkeläisiä. Monissa yhdistyksissä toimi lisäksi senioriryhmä.\n6.3 Ikäihmisten mukaan ottaminen toimintaan tai toiminnan kohteeksi\nMoni yhdistys vastasi tavoitteena olevan yhdistyksen nuorentaminen. He toivoivat\nsaavansa enemmän nuoria jäseniä lisää. Osa oli kuitenkin jo oivaltanut ikäihmisten\nvoimavarat ja ikäihmiset hyödyllisinä toimijoina, esimerkiksi perinteen siirtämisessä\nja neuvon antajina. “Ensi keväänä on tarkoitus kunnostaa pärekatto. Siihen tarvitaan\nkylän vanhoja miehiä mestareiksi”. Yhdistykset, joissa pääosa toimijoista oli\nikäihmisiä, toimivat oman mielenkiintonsa mukaan järjestäen osallistujalähtöistä\ntoimintaa. Ikäihmisten mukaan ottamisen lisääminen kiinnosti osaa yhdistyksistä.\nErityisesti kyläyhdistykset halusivat kehittää toimintaansa ikäihmisiä kiinnostavaksi.\nUrheiluseurat osasivat ajatella suunnittelevansa erilaisia liikuntamuotoja ikäihmisiä\nparemmin palvelevaksi. Osalla oli suunnitteilla uutta senioritoimintaa. Tukiyhdistykset\nelämänkokemuksista hyödyntäen, esimerkiksi tarinakerholla. Osa näki ikäihmisten\nhyödyn kannattajajäseninä ja osa näki ikäihmiset liian hauraina osallisiksi fyysisesti\nvaativaan harrastukseen. Eroa yhdistyksissä oli siinä, miten he ymmärsivät ikäihmiset\nosallisina. Ikäihmisten voimavaroja oli toisten vaikea nähdä ja tajuta. Osa oli huomannut ikäihmisillä olevan elämänkokemuksen lisäksi myös asiantuntijuutta, mitä jakaa.\n6.4 Yhdistysten sisäinen kehitystarve\nYleinen kehitystarve yhdistyksillä oli jäsenistön nuorentaminen. Osa yhdistyksistä\nnäki ikäihmiset hyödyllisinä jäsenhankinnan suorittamisessa. Eläkeläisyhdistykset halusivat kehittää toimintaansa monipuolisemmaksi jäsenistöään palvelevaksi. Uusia\ntoimintamuotoja mainittiin, kuten esimerkiksi karaokelaulu, tanssi ja laulu, sekä\nliikunta. Isommissa eläkeläisyhdistyksissä nähtiin myös tarvetta kehittää yhdistyksen\norganisaatiota. Kyläyhdistysten kehittämistarve liittyi talkoolaisiin ja talkoohenkeen.\nAktiivisia toimijoita yleensä haluttiin lisää. Yhtenä keinona siihen nähtiin markkinoinnin kehittäminen.\n6.5 Rauman kaupungin kanssa tehtävä yhteistyö\nVain kolme yhdistystä ei ottanut vastaan yhteistyötä. Kukaan näistä ei kieltäytynyt,\nmutta he ilmoittivat, etteivät katsoneet yhteistyötä tarpeelliseksi. Osa näistä yhdistyksistä näki toimintansa olevan sisäpiirin toimintaa tai hiipuvaa. “Katsotaan niin kauan,\nkun joku jaksaa toimia”. Yleensä yhteistyöhön, teemapäiviin ja yhteisiin tapahtumiin\nhalusi osallistua kaikki musiikkiyhdistykset. Ne nähtiin mahdollisina toimintamuotoina myös osalla eläke-, kylä-, tuki-, sekä ammatti- ja sivistysyhdistyksellä.\nTarjouksia yhteistyöstä tuli hyvin. Ammattiyhdistys tarjosi asiantuntijaluentoja ja opetusta. “Se mitä seura voisi tarjota kaupungille, voisi olla senioreiden asiantuntijapalveluita. Onhan jäsenistöllä kokemuksia ja teknistä osaamista monelta tekniikan alalta.\nMonet jäsenet voisivat olla kiinnostuneita tällaisista haasteista”. Esityksiä ikäihmisille\nolivat valmiita antamaan niin musiikki- kuin liikuntayhdistyksetkin. Kyläyhdistykset\ntarjosivat talkooapua. Myös tukiyhdistys halusi toimia yhteisen hyvän vuoksi.\nVanhainkotien ulkoilutusapu tuli hyvin esille ja tarjolle. Vastuukysymys askarrutti\nulkoilutusasiassa. Yhdistykselle oli kerrottu, että se tarvitsee vakuutuksen, jos ulkoilutuksessa sattuu vahinko. Pari yhdistystä tarjosi esteetöntä retki- ja liikuntatoimintaa\nTiloja tarjottiin ja haluttiin. Tiloja tarjosivat kyläyhdistykset. Kyläyhdistysten selkeä\nviesti oli, että he haluavat lisää toimintaa Rauman kaupungilta tarjoamiinsa tiloihin,\nkuten kansalaisopiston toimintaa ja muita palveluja. Hankkeiden avulla kylät olivat\nsaaneet kokoontumispaikkoja joissa kaikenikäiset viihtyvät yhdessä ja joissa Rauman\nkaupunki järjestää myös toimintaa. Kylien kehittämishanke tuli esille hyvänä asiana.\nKyläyhdistyksillä yhteistyö Ravakka ry:n kanssa oli koettu erityisen antoisana. Ravakka ry on paikallinen maaseudun kehittämisyhdistys, joka rahoittaa hankkeita EU:n,\nvaltion ja kunnan kautta. Kyläyhdistykset olivat mukana Rauman kylien kehittämishankkeessa.\nJärjestötalo mainittiin hyvänä tilojen järjestäjänä. Tilan puute, kalliit tilat sekä\nvarustukseltaan vaillinnaiset tilat tuotiin ongelmana esille. Edullisia liikunta-ja kokoontumistiloja haluttiin.\nVarsinkin eläkeläisyhdistykset kokivat tilan puutetta.\nÄänentoistoa ja nettiyhteyksiä kaivattiin kokoontumistiloihin.\nToimintaan liittyvässä yhteistyössä asiantuntijaluentoja ja esitelmiä tarjottiin ja samalla toivottiin. Varsinkin tukiyhdistykset katsoivat tärkeäksi asiantuntijuuden\nvälittämisen. Heidän jäsentensä keskinäinen kokemusten ja asiantuntijuuden voitiin\nkatsoa palvelevan myös laajempaa yleisöä. Kyseessä oli ns. sairauden vertaistuki ja\nsen tuomat hyödyt. Palvelutori mainittiin yhdessä vastauksessa yhtenä mahdollisena\nyhteisen toiminnan edesauttajana tiedottamisen keinoin. Toivottiin yhteistyön koordinointia. Palvelutorihanke sekä myös seurakunta mainittiin yhtenä yhteistyön mahdollistajana. Palvelutorihanke on Rauman kaupungin ja SITRA:n rahoittama hanke yhteisen palvelutorin aikaansaamiseksi.\nToivomuksia tuli runsaasti. Haluttiin apua esimerkiksi tiedottamiseen, kuten esimerkiksi infotilaisuuksia ja apua yhdistyksen tiedottamisen kehittämiseen ja toteuttamiseen. Tässä yhteydessä mainittiin myös palvelutori-hanke yhtenä eteenpäin\nvievänä mahdollisuutena. Haluttiin asiantuntija-apua ja ohjaajia toimintaan. Haluttiin\nverkostoitumista ja yhteistyötä muiden yhdistysten kanssa. Verkostoituminen ja organisointi tulivat esille eläkeläis- ja kyläyhdistysten parissa. Haluttiin vaikuttaa, eli\nyhdistykset halusivat saada edustuksensa kaupungin päätöksiin vaikuttaviin tahoihin,\nkuten ikäneuvostoon. Rahallisen tuen mainitsi vain kaksi eläkeläisyhdistystä.\nPositiivisena asiana nähtiin toiminta-avustukset ja liikunnan tukeminen eläkeläisyhdistyksille.\nSelvitin millä toimialoilla raumalaiset yhdistykset toimivat. Ei ollut yllätys, että urheiluseuroja oli eniten. Tukiyhdistyksiä, eli potilasjärjestöjen tukiyhdistyksiä ja kulttuuriin liittyviä yhdistyksiä oli myös runsaimmin. Raumalaisten yhdistysten kokonaislukumäärä oli huima ja luku on kasvava kokoajan. Yhdistysten jäsenistön määrä vaihteli\nmuutaman henkilön kerhosta isompiin järjestöjen alueyhdistyksiin. Halusin selvittää\nja olin kiinnostunut muistakin, kuin eläkeläisyhdistyksistä, jotka olivat selvästi ikäihmisten parissa toimivia yhdistyksiä. Löysinkin parikymmentä erilaista toimialaa yhdistysten parista. Varmasti näissä kaikissa oli mukana ikäihmiset joko toimijoina tai\ntoiminnan kohteina. Se, että näkivätkö yhdistykset ikäihmisensä joukoissaan, vie seuraavaan kysymykseen: Mitkä yhdistykset toimivat tai voisivat toimia ikäihmisten parissa?\nEräät yhdistykset eivät ymmärtäneet kyselyn kautta välittämääni viestiä. Vastattiin,\nettä he toimivat tiiviisti jonkin asian ympärillä, joka ei kosketa ikäihmisiä. Ehkä kysymykseen avoimemmin ja syvällisemmin paneutumalla olisi voitu käsittää myös ikäihmiset toimijoina tai kohteina. Yhdistyksissä mahdollisesti koettiin, että jos ei toiminnassa ole mukana eläkeläisiä, ei toiminta ole missään tekemisissä ikäihmisten kanssa.\nTarkoituksenani ja toiveenani oli löytää juuri sellaisia uusia yhdistyksiä, joilla ei ole\ntoimintaa ikäihmisten kanssa, mutta joilla olisi annettavaa heille tai voisivat jatkossa\nsuunnitella sellaista toimintaa, että saisivat ikäihmisiä mukaan. Yritin auttaa yhdistyksiä näkemään ikäihmiset arvokkaina voimavaroina elämän- ja ammattikokemuksineen. Kaikilta osin en onnistunut, mutta muutama yhdistys todella oivalsi asian ja alkoi\njo toimiakin sen hyväksi. Senioritoimintaa suunniteltiin aloitettavaksi ja ikäihmisiä\nkutsuttiin asiantuntijoiksi. Käydessäni läpi yhdistyslistaa, mietin kunkin yhdistyksen\nkohdalla erilaisia ikäihmisiä koskevia toimintoja. Onnistuin löytämään niitä kaikista.\nTein johtopäätöksen, että yhdistykset eivät olleet kysyneet ikäihmisiä mukaan tarpeeksi selvästi tai he olivat aliarvioineet ikäihmisten kyvyt tai kiinnostuksen. Vahtivuoro venekopilla voisi tuoda sisältöä ja arvokkuuden tunnetta ikäihmisen elämään\nsiinä, missä asiantuntijana esiintyminen seminaarissakin. Pitäisi lisätä yhteiskunnallista keskustelua vapaaehtoistoiminnasta ja yhdistystoiminnan mahdollisuuksista ja\nvaikutuksista. Kun ymmärretään, mikä motivoi lähtemään mukaan yhdistystoimintaan\nja mikä yksilöllinen ja yhteiskunnallinen merkitys toiminnalla on, voidaan rakentaa\nsosiaalisesti tervettä hyvinvointia kaikenikäisille kansalaisille. Viittaan tässä yhteydessä Anne Birgitta Yeungin: ”Vapaaehtoistoiminnan timanttiin” sekä Ilkka Haarnin\nteokseen Kolmas elämä.\nSelvitin raumalaisten yhdistysten yhteystiedot ja kokosin ne sähköiseen tiedostoon.\nTiedosto on “elävä”, sillä yhdistyksiä lopetetaan ja niitä syntyy jatkuvasti lisää.\nYhdistysten yhteyshenkilöt muuttuvat, joten tiedostoa tulee päivittää aika-ajoin.\nTiedostosta on suuri hyöty yhteistyössä Rauman kaupungin kanssa. Sähköpostiosoitteisto on kattava ja sillä saa helposti ja taloudellisesti viestin yhdistyksille. Koska\ntiedostossa on mainittu toimialat, voi kaupunki tiedottaa täsmennetysti tietyille\nyhdistyksille. Lisäksi tiedostossa on puhelinnumeroita täydentämään yhteydenottomahdollisuuksia. Lisäksi tiedostossa on postiosoitteita ja linkkejä yhdistysten internetin kotisivuille. Jatkossa koottujen tietojen ja luotujen yhteyksien käyttö tulevaisuudessa lisää, helpottaa ja mahdollistaa Rauman kaupungin yhteistyötä kuntalaisten ja\nYhteistyömallien lisääminen ja aktiivisuuden nostaminen helpottuu, kun yhteistyökumppanit ja heidän toimintaresurssinsa ovat tiedossa. Jatkuva, kehittyvä yhteistyö\nRauman kaupungin ja yhdistysten kanssa olisi siten jouhevampaa. Valmis verkosto on\nhelppo ottaa käyttöön työkaluksi suunnitelmalliseen kehittämistyöhön ikäihmisten hyväksi.\nTutkimuksen tarkoitus oli viestiä ja antaa palautetta sekä yhdistysten, että kaupungin\nsuuntaan. Mielestäni suurin yhdistysten huolenaihe oli hiipuva talkootyö ja osallistu-\njamäärä. Yhdistykset ilmaisivat halunsa ”nuorentua”. Yhteistyö niin muiden yhdistysten kanssa kuin kaupunginkin kanssa nähtiin mielestäni hyvin positiivisena ja mahdollisena. Kyliltä tuli mielestäni selkeä viesti, että kaupungin tulisi laajentaa toimintaansa\nsyrjäseudulle. Yhdistysten toiminnan kuvauksesta sain viestin, että yleinen yhdessä\nviihtyminen oli antoisinta. Se onkin tärkeä motivaatio ryhtyä yhdistystoimintaan, kuten Ilkka Haarnikin teoksessaan ”Kolmas elämä”, toteaa. Kyselyssä tuotiin esille\nikäihmisten voimavarat, kuten esimerkiksi ammatillinen osaaminen. Tätä osaamistaan\njakaessaan työuransa ulkopuolella he varmasti kokevat itsensä tarpeelliseksi, arvokkaaksi ja hyödylliseksi kansalaiseksi.\nVastauksissa viestitiin, että halutaan kehittyä ja jalostaa sekä laajentaa yhdistyksen\ntoimintaa. Osa pienistä yhdistyksistä koki, että ”näillä mennään, kunnes loppu tulee”.\nNämä olivat muutaman jäsenen hiipuvia harrastekerhoja. Ehkä heidän harrastuksensa\nei ollut muodissa tämän ajan kulttuurissa. Yhdistyksiä kuitenkin perustetaan aina ja\nosalla toiminta loppuu. Vanhat harrastukset ja ilmiöt saattavat nousta uudelleen muotiin tai löydetään uusia harrastuksia, joiden harrastajat haluavat lyöttäytyä yhteen. Joka\npäivä Suomeen syntyy uusia yhdistyksiä. Uskon, että tulevaisuudessa yhdistystoiminta\non nousussa. Toimintatavat syntyvät kansalaisten tarpeeseen ja yhdistyksen toiminnan\ntarkoitus on vastata jäsenistön tarpeisiin.\nOlin iloinen, että yhdistykset luottivat toimintaansa eivätkä vastaukset kallistuneet rahallisen tuen peräämiseksi. Ilo oli myös saada viestiä kyliltä, että toiminta on innostunutta ja kehittyvää, ikäihmiset huomioivaa.\nHyvä oli myös huomata, että kaivattiin yhteistyön johtamista. Katson, että johtamisen\navulla saadaan kolmas sektori toimivaksi yhteistyökumppaniksi kaupungille.\nAsiantuntijuutta on mielestäni syytä lisätä. Nykyään on mahdollista monipuolinen ja\nrunsas rahoittajien tarjonta. Se vaatii vain tietämystä, taitoa ja projektien hallintaa.\nKolmannen sektorin ratas on valmistettava vankaksi ja kestäväksi, jotta se pystyy pyörimään jouhevasti ja tuottavasti. Olisiko Raumallakin tarvetta koordinaattorille? Tätä\nvoisi pohtia ja hakea mallia esimerkiksi Turusta.\nMielestäni yhdistymistä kannattaa edelleenkin suosittaa. Pienetkin kerhot voivat olla\niso pelastus ikääntyvälle ja syrjäytyvälle henkilölle. Kylä- ja asukasyhdistykset voisivat olla hyviä toiminnallisia ”sosiaalisia toreja” ja yhteen kerääjiä syrjäytymistä vastaan. Liikunta nousi mielestäni hyvin esille kyselyistä. Kulttuuriyhdistyksetkin harrastivat liikuntaa yhdessä ja kokivat sen tärkeäksi.\nVastausprosentti oli alhainen. Vastausprosentti jäi 14prosenttiin. Samaan aikaan aloitettu palvelutorihankkeen kartoitus saattoi vaikuttaa vastaamiseen. Yhdistykset saattoivat kokea ”kyselyruuhkaa”. Koska kysely suoritettiin pääasiallisesti sähköpostilla,\nvaikutti se jo osaltaan asiaan. Ehkä yhdistykset olivat olleet kiireisiä, eivätkä ottaneet\ntaakakseen kyselyyn vastaamista. Voi myös olla, että kyselyä ei otettu vakavasti. Miten tarkasti yhdistykset käyvät läpi sähköpostejaan? Osoitekin oli voinut vanhentua tai\nyhteyshenkilö muuttua. (Hirsjärvi ym. 2009, 195.) Mietin myös, oliko avoimiin kysymyksiin vastaaminen liian vaikeaa? Laadukkaimmat vastaukset sain puhelimitse. Sain\nonneksi tehtyä hyvät muistiinpanot puhelinkeskusteluista.\nKatson onnistuneeni opinnäytetyössäni, sillä sain aikaiseksi kattavan yhteystietotiedoston ja hyviä suuntaa-antavia viestejä yhdistyksiltä, monipuolisesti monilta toimialoilta.\nLopuksi haluan pohtia ikäihmisiä yhdistysten toiminnassa. Minulla ei voi olla kokemusta tästä asiasta, koska en ole vielä itse ikäihminen. Minulla on kuitenkin runsaasti\nkokemusta toimimisesta ikäihmisen kanssa yhdistystoiminnassa. Olen miettinyt heidän motivaatioitaan käytännön kannalta. Palaan aina samaan lopputulokseen, yhteisöllisyyteen. Olen varma, että se on kantava voima ja samalla palkka kaikessa vapaaehtoistoiminnassa. Ikäihmisten toimintaan mukaan kutsumisessa olisikin mielestäni\ntärkeä ottaa asenne, että annetaan hänelle mahdollisuus toimia lähtökohtaisesti omien\nvoimavarojensa mukaan, eikä asettaa hänelle ikäihmisen roolia näin mahdollisesti aliarvioiden hänen resurssinsa. Olen tämän monesti itse oppinut kantapään kautta.\nFields, M. 2005. Toiminnallista kasvatustyötä ja kasvatuksellista toimintaa - kansalaisjärjestöt aktiivisen kansalaisuuden vaalijoina. Teoksessa A.Iivonen (toim.) Yksilö,\nyhteisö ja kansalasiyhteiskunta. Vantaa: Opintotoiminnan keskusliitto, 17-25.\nHaarni, I., 2010. Vapaaehtoisuus ja hyvinvointi. Viitattu 22.5.2015. http://www.vapaaehtoiseksiseniorina.fi/tutkimu sta/tutkimuskatsaukset#hyvinvointi\nHaarni, I., 2010.Kolmas elämä. Aktiiviset eläkeikäiset kaupungissa. Helsinki: Gaudeamus.\nHarju, A., 2003. Kansalaisyhteiskunnan määritelmä. Viitattu\nHaverinen, R., 2008. Sosiaalinen osallisuus (social inclusion) kuuluu arkeen. Teoksessa Suomi & Hakonen (toim.) Kuluerästä voimavaraksi. Jyväskylä: PS-kustannus\nHirvonen, E. & Markkanen, A. 2014 Esipuhe.Yhdessä toimien. Viitattu 22.5.2015.\nHirsjärvi, S., Remes, P. & Sajavaara, P. 2009. Tutki ja kirjoita 15. uud. p. Helsinki:\nHumalajoki, J.K. 2014. Kolmas sektori. Viitattu 19.5.2015. http://www.humalajoki.fi/index.php/kolmassektori\nIkäinstituutti www-sivut. 2015.Vapaaehtoistoiminnan periaatteet. Viitattu 23.5.2015\nIkäinstituutti www-sivut. 2015. Vanheneminen voimavarana. Viitattu 7.7.2015.\nIlvonen, A. 2005. Järjestötoiminta vaikuttaa Suomessa. Teoksessa A.Iivonen (toim.)\nYksilö, yhteisö ja kansalaisyhteiskunta. Vantaa: Opintotoiminnan keskusliitto, 7-12.\nIlvonen, E. 2005. MLL toimii vaikuttamalla ja vaikuttaa toimimalla. Teoksessa\nA.Ilvonen (toim.) Yksilö, yhteisö ja kansalasiyhteiskunta. Vantaa: Opintotoiminnan\nJelli-järjestöpalvelun www-sivut. 2015. Viitattu 20.8.2015. http://www.jelli.fi/osallisuus/osallisuusaineistoa/osallisuus-sanasto/\nKurki, L., 2007. Innostava vanhuus. Helsinki: Oy Finn Lectura\nLaatusuositus hyvän ikääntymisen turvaamiseksi ja palvelujen parantamiseksi. 2013.\nHelsinki: Sosiaali- ja terveysministeriö. Sosiaali- ja terveysministeriön julkaisuja\n2013:11. Viitattu 19.5.2015. http:// http://www.stm.fi/c/document_library/get_file?folderId=6511564&name=DLFE-26915.pdf\nLaki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta ja iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista. 2012. L 28.12.2012/980\nNyman, I., 2010 Yksilön oikeus yksityisyyteen. Kaste-hanke. Viitattu 7.7.205\nNylund, M. & Yeung, A. B. 2005. Vapaaehtoistoiminta. Anti, arvot ja osallisuus. Jyväskylä: Gummerus.\nOjanen, E. 2005. Kansalaistoiminta, vaikuttaminen ja sivistys. Teoksessa A.Iivonen\n(toim.) Yksilö, yhteisö ja kansalasiyhteiskunta. Vantaa: Opintotoiminnan\nRajaniemi, J., 2010. Käsitteet. Viitattu 19.5.2015. http://www.vapaaehtoiseksiseniorina.fi/tutkimusta/kasitteet/\nTahvanainen, K. 2005. Kulttuuria talkootyöllä - Ilosaarirock. Teoksessa A.Iivonen\nTuomela, J. 2010. Satakunnan Hyvinvoinnin järjestöstrategia. Hyvinvointialan maakunnallinen toimintasuunnitelma 2011-2014. Satakunnan yhteisöt ry. 2010\nValliluoto, S. 2014. Vapaaehtoistoiminnan mahdollisuuksista ja esteistä. Helsinki:\nKilpailu- ja kuluttajaviraston selvityksiä 4/2014\nVESA-Verkkosanasto 2015.YSA-Yleinen suomalainen asiasanasto. Viitattu\nVäisänen, M., 2010. Toimintamalli vapaaehtoistoimijoiden johtamiseen. Verkostojohtamisen JET –tutkinto.Viitattu 20.5.2015 http://www.kansalaisareena.fi/toimintamalli_vapaaehtoistyontekijoiden_johtamiseen.pdf\nHyvä vapaaehtoisyhdistyksen toimija\nOlen geronomiopiskelija Satakunnan ammattikorkeakoulusta. Opintoni koskevat vanhustyön kehittämistä. Opintoihini kuuluu opinnäytetyön tekeminen. Opinnäytetyöni\naiheena on kartoittaa raumalaiset yhdistykset, jotka toimivat ikääntyneiden parissa.\nTällä tarkoitan toimintaa, joka on tarkoitettu ikäihmisille tai toimintaa jossa ikäihminen on toimijana. Ikäihmisellä tarkoitan tässä tutkimuksessa eläkeiän saavuttaneita.\nTavoitteenani on kartoituksen avulla saada koottua yhteen yhdistysten yhteystiedot,\nyhdistysten toiminnan kuvaukset ja kehittymisajatukset. Osallistumisenne kautta saisitte myös viestiä Rauman kaupungille. Tarkoituksena on, että jatkossa Rauman kaupunki ja yhdistykset kehittäisivät ja lisäisivät yhteistyötä ikäihmiset huomioiden.\nMiksi tämä aihe on tärkeä? Yhteiskuntamme ikärakenne vanhenee. Iäkkäämpiä kuntalaisia on yhä enemmän. On tärkeää huolehtia heidän hyvinvoinnistaan ja toimintakyvystään. Tutkimusten mukaan sosiaalinen toiminta on yksi tärkeimmistä keinoista\nhyvään vanhenemiseen. Puhutaan osallistavasta toiminnasta, jolla tarkoitetaan, että\nkansalainen itse saa itse omista lähtökohdistaan osallistua häntä tukevaan yhteiskunnalliseen toimintaan. Yhdistystoiminta tarjoaa tähän loistavat puitteet.\nTyöskentelyäni varten tarvitsen yhteydenottonne. Osallistuminen on täysin vapaaehtoista, mutta jokainen yhteydenotto ja vastaus on tärkeä. Voitte osallistua ja vastata\ntähän sähköpostilla tai kirjeitse tai pyytää minua ottamaan yhteyttä puhelimitse, miten\nteille vain sopii.\nPyydän ystävällisesti Teitä ottamaan minuun yhteyttä viimeistään 30.10.2014 mennessä.\nJokitanhua 129, 27510 Eura Puh: 050 536 7677\n1. Kuvailkaa yhdistyksenne toiminnan tarkoitus. Esimerkiksi kylän kehittäminen, liikunnan edistäminen, perinteiden jatkaminen, koululaisten hyväksi\n2. Onko toiminnassanne yleensä mukana ikäihmisiä? Esimerkiksi vähän,\njoskus, paljon, pääosin…\n3. Olisiko toiminnassanne nyt sellaista, mitä voisi kehittää ikäihmisiä kiinnostavaksi? Esimerkiksi ikäihmisten elämänkokemuksen mukaan ottaminen\n4. Olisiko teillä tietynlaista tarvetta kehittää toimintaanne? Esimerkiksi jäsenhankintaa, rakenne- tai kehityshanketta?\nikäihmiset toiminnassanne? Esimerkiksi osallistuisitte ikäihmisille suunnattuihin teemapäiviin ja tapahtumiin?\n6. Millaista yhteistyötä toivoisitte Rauman kaupungilta huomioiden ikäihmiset toiminnassanne? Esimerkiksi toimitiloja, asiantuntijoita, verkostoa,\n”ÄITI OLI SEMMOINEN LÄHIMMÄISPALVELIJA JO SIIHEN AIKAAN”\nRiia Salonen 2007 VARASTOTOIMINNAN KEHITTÄMINEN RAUMAN\nSATAKUNNAN AMMATTIKORKEAKOULU Ville-Veikko Laaksonen YHDISTYKSEN JÄSENTYYTYVÄISYYS JA SEN KEHITYS


Hullu Vuosi: 14.8. 2013\nJoo-oh, sano. Maija-mummolla on alkanut viirata pahemman kerran. Yhtenä aamuna hoitsut oli löytäneet sen ulko-oven edestä lattialta makaamasta, sitten kun ambulanssimiehet oli tulleet niin oli ihmetellyt että kuinka hän on jaksanut kantaa sänkynsä tänne ovelle.\nJa eilen kun hoiturit oli menneet sinne niin Maija oli istunut sängyssä tyynyllä. Ja oli ehtinyt istua vähän muuallakin ja joka paikka oli tuhannen paskassa. Koko sänky, keittiön tuolit, matot, kaikki. Että onnea vaan, meinaan. En tiedä oliko luullut olevansa vessassa vai eikö vain ollut löytänyt sinne. Suolen toiminnan lisäksi Maija oli keittänyt perunoita, tai ainakin yrittänyt. Oli nimittäin ollut myöskin kattiloita ja perunoita pitkin poikin.\nJuurihan se kävi keikan sairaalassa, mutta eipä ne olleet sen virtsatulehdusta saaneet paranemaan. Se on helkkarin vaarallinen vanhoille naisille, sen takia minun isomummo Annakin sekosi aikoinaan. Se ei kylläkään ollut yrittänyt keittää perunoita vaan kaurapuuroa. Siellä se oli hortoillut kämpässään pelkissä sukkahousuissa ja keittokomero täynnä kaurahiutaleita. Sitten sitä vietiinkin tukka putkella sieltä. Kun mentiin tsiigaamaan niin se makasi sairaalasängyssä seljällään ja olisi ollut kovasti lähdössä kahvinkeittoon. Sanottiin että älä nyt mene. Kyllä se vielä muutaman vuoden tuon episodin jälkeen eli mutta ei se oikein mitään elämää ollut. Hengissä olemista korkeintaan. Ikuisesti muistan kun se oli viimeistä iltaa kotona, se istui pöydän vieressä edessään kirjoituslehtiö johon se oli kirjoittanut testamentin. Sillä nätillä käsialallaan, kyllä siitä selvän sai.\nHemmetti tätä touhua. Maija on ollut aina niin skarppi vaikka onkin ollut fyysisesti sairas. Tähänkö se nyt loppui? Reetta kävi siellä viime viikolla ja sanoi että sen puhe oli ollut sekavaa ja puhelimessakin kuulostanut tosi oudolta. Hoitsut oli tuumanneet että onkohan sillä ollut jossain vaiheessa joku aivoverenkiertohäiriö tai pieni aivohalvaus joka olisi mennyt huomaamatta kun kunto oli muutenkin heikko sen diabeteksen takia, joka sillä juuri diagnosoitiin. Jos sellainen nyt on vielä ollut sen kroonisen virtsatulehduksen päälle niin voi sian paska.


Depisun nurkka.: elokuuta 2011\nTadaaam! I'm back! >:D\nensiksi sanon että: Menkää kattomaan apinoidenplaneetan synty :D se on hauska leffa :3 ja siinä on Tom Felton(en tiä kirjotetaanko se noin, mut se on se harry potterin draco :D)\nPlaah koulu on alkanu ja eka vai toka? eka viikko vissiin..On menny ihan kivasti, eka jakso on kaikkea muuta kuin rankka, yhteensä 9 viikkotuntia.. Maanantainaki on vain yksi tunti.. Noh, ensi jaksossa sitten vois vaikka olla 8 h joka päivä niin ei laiskistu :) (<-- pilailee)\nLoma meni kyllä aiva sikanopiaa, eka viikko meni siä riparilla, ja heinäkuu meni töis. Siinä se loma sitte oliki. No ei aivan mutta kummiski :D Eka kouluviikko meni ykkösiä säikytelles, no ei sentään, oon kiltti kolmonen :) (inner Depis: >:Dmuahahahha) Kiltisti oon menny kouluun kissipiilarit päässä ynnä korvien ja hännän :3 noh kirjoittelen myöhemmin lisää, tästä tuli ny hieman sekava sekotus vähän kaikkea, mutta ei voi mitään! : D\nHeipä jälleen! kirjoitttelen vihdoin ja viimmein : D tällä kertaa lempi aiheestani eli cosplaysta, jota myös 'pukuiluksi' kutsutaan :D ( I <3 suomennokset ) Eli tälläisen harrastuksen olen löytänyt..joskus öö vuonna 2009? joo Silloin olin kaverin kans ekassa conissa, joka oli animecon :3 seuraavana vuonna mentiinkin saman kaverin kans tracon V:een, Ja sitten mentiin parin muun kaverin kanssa Chibicon 2010 kuopioon :D ja ja..kaikkea :D Tänä vuonna ollaan oltu Yokirin ja parin muun kanssa Desussa ja Animeconissa, seuraavaksi vuorossa Tracon VI !! ja sinne pitäisi mennä Alphonse Elricinä FMA:sta jopa ekan kerran cosplaykisaankin! siitä tulee jännittävää :33 Ensiksi pitäisi vain saada cossi valmiiksi : D Jossain vaiheessa laitan varmasti sen valmistusvaiheista ja valmiista cossista kuvia :)\nTadaaam! I'm back! >:D ensiksi sanon että: Menkää...


Omin käsin!: Röyhelölankakukkanen\nLanka näyttää tältä, kun sitä vähän levitetään kerältä. Yläreuna on se, jota käytetään virkkaukseen. Koukkuna minulla oli 3, mutta koukun koko ei ole kovin tarkkaa, varmasti ainakin 4 kävisi myös.\nTaita langan alkupäätä vähän matkaa kaksinkerroin ja pistä koukku läpi kahdesta reiästä. Virkatessa kannattaa käyttää tuota toiseksi ylintä riviä ja virkata joka toiseen reikään. Kuvassa punaisella merkitty seuraavan silmukan kohta, vie siis koukku läpi siitä ja ota langat koukulle (ks seuraava kuva).\nVedä koukulle nostetut langat silmukan läpi kuin virkkaisit ketjusilmukoita. Tee tällä tavalla n. 30 silmukkaa. Silmukoiden lopullinen määrä ei ole kovin tarkkaa ja ei ole niin väliksi, että tuleeko välillä ottaneeksi esim. vasta sen kolmannen reiän langat.\nTässä on nyt tehty se n. 30 silmukkaa ja seuraavaksi työ käännetään ympäri ja lähdetään virkkaamaan toinen kerros.\nKäännä työ siis ympäri ja lähde virkkaamaan toista kerrosta. Nyt tehdään kiinteitä silmukoita. Eli vie koukku edellisen kerroksen silmukan läpi ja ota koukulle langat kuten aiemminkin (eli taas joka toinen aukko käytössä), vedä silmukan läpi ja koukulla on kaksi silmukkaa. Ota taas koukulle langat (edelleen joka toinen aukko kyseessä) ja vedä molemmista silmukoista läpi. Tee koko kerros loppuun näin.\nTässä valmis, kaksi kerrosta röyhelöä virkattu. Katkaise lanka ja vedä osa langoista silmukan läpi, että työ ei lähtisi purkautumaan.\nOta käyttöön neula ja lankaa ja lähde ompelemaan kukkasta kasaan käsin. Aloita siitä päästä, jossa teit käännöksen (eli ei se, jossa on katkaistut langanpäät) ja lähde pyörittämään röyhelöä spiraalille samalla ommellen sitä kiinni edestakaisin. Ompele koko röyhelön matkalta yhteen.\nLopuksi taita vielä ne rumat katkaistut langanpäät alapuolelle ja ompele ne muutamalla pistolla kiinni piilonpuolelle.\nVirkkaa jonkunmoinen pyörylä (saa kyllä olla isompi kuin kuvassa oleva) ja ompele se kiinni röyhelön alapuolelle. Ompele pyörylään kiinni rintaneulapohja ja kukkanen on valmis.\nLähettänyt Emmi klo 18:19


Biljardikepit - Hanki edulliset biliskepit meiltä! - Pohjavirta Finland Oy\nBiljardikepit biljardin pelaamiseen\nToimitamme biljardikepit biljardiin sekä muut biljardivarusteet biljardin pelaamiseen. Tutustu valikoimaan ja pyydä tarjous!\nHYVÄ BILJARDIKEPPI TEKEE PELAAMISESTA HAUSKAA\nLöydä hyvä biljardikeppi kauttamme!\nBiljardi vaatii hyvät välineet ja hyvä keppi on yksi perusasioista mikä tulee olla kunnossa. Valikoimistamme löydät hyvät edulliset peruskepit kuin tasokkaat prokepit.\nHyvät biljardikkepit eri pituisina sisä ja ulkokäyttöön\nBiljardikepin normaalipituus on 140-147cm\nLyhyemmät >140cm kepit sopivat hyvin pieniin tiloihin\nValikoimasta löydät edulliset kepit koulu- ja nuorisotiloihin\nKalliimmat prokepit valmistetaan kovista puulajeista kuten vaahtera. Halpojen peruskeppien valmistusmateriaalina on yleensä rami. Biljardikepistä kannattaa pitää hyvää huolta, sillä puu on materiaalina aina herkkä niin kosteus- kuin lämmönvaihteluille. Muista siis hankkia biljardikepille hyvä keppiteline, jossa sitä on hyvä säilyttää. Telineessä biljardikeppi ei pääse vääntymään kieroksi, kuten usein seinää vasten jätetyille kepeille käy.\nKysy tarjousta kepeistä tai soita! Kerromme mielellämme lisää!\nBiljardikepin ostajan ABC\nBiljardikeppejä valmistavia yrityksiä on todella paljon ja biljardikeppiä etsivä kohtaakin usein ongelman: Millaisen biljardikepin hankkisin? Biljardikepin valinta ei ole useinkaan helppoa. Biljardikepin hinta määräytyy niin valmistajan kuin kepissä käytetyn materiaalin perusteella. Käsityönä valmistetut kepit saattavat maksaa useita tuhansia euroja kun taas halvan peruskepin saa jo parillakin kympillä. Materiaalina kalliissa biljardikepissä käytetään vaahteraa kun taas halvoissa kepeissä yleisin käytettävä puulaji on Ramin.\nYksi vai kaksiosainen keppi?\nBiljardisaleilla näkee paljon yksiosaisia keppejä. Kaksiosanen biljardikeppi menee nimensä mukaisesti kahteen osaan. Kaksiosainen keppi koostuu siis kahdesta osasta. Kepin etuosaa kutsutaan Shaftiksi ja peräosaa putiksi. Kaksiosainen keppi on helppo ja vaivaton kuljettaa ja ottaa mukaan biljardisalille.\nKaksiosainen keppi on helppo kuljettaa biljardisalille\nVarmista että pystyt vaihtamaan kepin tipin\nKeppiä hankkivan kannattaa katsoa, että kepissä on vaihdettava tippi. Kepin tippejä on niin metallikierteellä, kuin muovikierteellä.\nKallis ei ole aina paras vaihtoehto\nKalliit biljardikepit valmistetaan suurimmaksi osaksi käsityönä ja kepin valmistus voi viedä vuosia. Kalliimmissa kepeissä käytetään materiaalina eri jalopuita (useimmin Vaahteraa) ja millintarkan lopputuloksen saamiseksi kepin puumateriaalia saatetaan kuivattaa vuosia parhaan lopputuloksen saamiseksi.\nKouluissa ja nuorisotiloissa paras vaihtoehto on puinen peruskeppi\nPieniin tiloihin kannattaa hankkia hieman lyhyempi keppi niin pelaaminen onnistuu paremmin\nKallis biljardikeppi ei välttämättä ole se paras vaihtoehto biljardia aloittelevalle. Aloittelijalle sopii hyvin halpakin keppi vaihdettavalla tipillä. Kun taidot harjaantuvat voi ruveta katsomaan kalliimpaa prokeppiä.


MYKKÄELOKUVASIVUSTO - Mr. Wu\nVaikka Metro-Goldwyn-Mayer muistetaankin suuruuden ajoiltaan mitä hienoimmista klassikoista, joissa elokuvamaailman kirkkaimmat tähdet loistivat kilpaa näyttävien lavasteiden rinnalla, sisältyi yhtiön tuotoksiin myös lukuisia keskinkertaisuuksia, jotka ovat vuosikymmenten saatossa painuneet melko täydellisesti unholaan. Tällaiset elokuvat elävät elämäänsä enää elokuvakirjojen marginaalihuomautuksina ja näyttelijöiden filmografioissa ilman, että niihin kiinnittäisi juurikaan huomiota. Esille ne nousevat ainoastaan ohjelmiston täytteenä ja silloinkin ilman suurempaa kohua tai ennakkomainontaa, vain kadotakseen jälleen historian kätköihin. Yksi tällaisista elokuvista on Lon Chaneyn ja Renée Adoréen tähdittämä Mr. Wu.\nKertaalleen jo Englannissa filmattu (1919), viisi vuotta aiemmin valmistuneeseen näytelmään perustuva elokuva sijoittuu aikakausien murroksessa kamppailevaan Kiinaan, jonne läntisen maailman sivistys on ulottamassa lonkeroitaan hyvää vauhtia. Mahtavan ja kunnioitetun mandariinisuvun iäkäs isoisä on epävarma tulevaisuuden suhteen, joten hän lähettää pojanpoikansa Eurooppaan oppimaan suuren maailman tapoja. Lähdön hetkellä hän tähdentää nuorukaiselle perinteiden vaalimisen tärkeyttä.\nVuosien päästä poikasesta on sukeutunut suvun rikas johtaja, herra Wu. Hän menee naimisiin jo lapsena sovitun morsiamensa kanssa, joka kuitenkin kuolee lapsivuoteeseen. Wu kasvattaa tyttärensä kiinalaisiin oppeihin ja lakeihin nojautuen, niinpä tytön tulevaisuudesta on päätetty hyvissä ajoin jopa sulhasta myöten. Suunnitelmiin tulee kuitenkin radikaali muutos tytön rakastuessa englantilaisnuorukaiseen, jolle hän odottaa myös lasta. Tätä Wu ei suostu missään nimessä hyväksymään ja hän osoittaa vihansa nuorille julmalla tavalla.\nUlkoasultaan elokuva on yhtiölle ominaiseen tapaan erittäin näyttävä, jopa siinä määrin, että se onnistuu miltei peittämään alleen tarinan heikkoudet. Kiinalaista maailmaa on tuskin koskaan kuvattu studiolavasteissa yhtä pröystäilevän tyylikkäästi ja yltiöromanttisesti kuin mitä tämän elokuvan kohdalla. Postikorttimaisemien luomisessa ei ole dollareita säästelty ja kuvaajana toimineen John Arnoldin tärkeimpänä tehtävänä onkin ollut tallentaa toinen toistaan näyttävämpiä kuvia niin Wun palatsista kuin sitä ympäröivästä puutarhastakin. Satumaisen ja mystisen ulkoasun täydentää Lucia Coulterin näyttävä puvustus.\nKahden maailman – sivistyneen ja suvaitsevaisen lännen sekä vanhoillisen ja perinteitä vaalivan idän – yhteentörmäystä lähestytään nuorten epäsovinnaisen rakkaustarinan kautta. Lähestymistapa ei olisi välttämättä huono, mikäli käsikirjoitus olisi onnistunut ja ohjaaja olisi saanut tarinaan henkeä. Tämän elokuvan kohdalla kumpikaan seikka ei nimittäin toteudu. Suoraviivaisesti etenevä tarina on kauttaaltaan ontto ja hengetön, eivätkä nuorten kohtalot kiinnosta katsojaa missään vaiheessa. Tarina yrittää kyllä luoda koskettavaakin draamaa monin paikoin, mutta William Nighin heikko ja persoonaton ohjaus pitää huolen sen epäonnistumisesta. Mukaan ujutettu, kieltämättä hieman rasistinenkin huumori on vähemmän onnistunutta sekin.\nMyös miltei kauttaaltaan heikot roolisuoritukset voi laittaa Nighin ammattitaidottomuuden syyksi. King Vidorin Suuressa paraatissa (1925) läpimurtonsa tehnyt Adorée ei onnistu vakuuttamaan Wun tyttären roolissa kuin ainoastaan ajoittain, sillä heikon maskeerauksen lisäksi myös hänen näyttelemisensä on monin paikoin häiritsevän yliteatraalista - palvelustyttöä esittävä Anna May Wong olisikin ollut todennäköisesti huomattavasti parempi vaihtoehto rooliin. Ralph Forbes kielletyn rakastajan roolissa jää jo hahmonsakin puolesta kasvottomaksi, eikä tilannetta paranna yhtään Forbesin ilmeetön näytteleminen. Sivuroolit unohdetaan täysin taka-alalle, ainoastaan englantilaisperheen äitiä esittävä Louise Dresser saa edes hieman esilläoloaikaa.\nSen sijaan Lon Chaneyn ystävät voivat olla mielissään, sillä hän ei petä tälläkään kertaa. Chaney suoriutuu vaativasta kaksoisroolista kunnialla ja on varsinkin kostonjanoisena Wuna suorastaan erinomainen. Kiehtovaa onkin pohtia, millaisena elokuvamaailma hänet nykyään muistaisi, mikäli tähti olisi valinnut elokuvansa hieman tarkemmin. Nyt hänen lukuisten laadukkaiden roolisuoritustensa loistoa himmentävät muilta osin heikot elokuvat, jotka eivät herätä kiinnostusta kuin ahkerimmissa Chaney-fanaatikoissa.\nSuurten tähtien esittämät traagiset rakkaustarinat ovat aina olleet varma tae lippukassoilla ja niinpä tämäkin keskinkertaisuus menestyi melko mukavasti. Nykykatsojalle elokuva ei tarjoa juuri mitään, ainoastaan annoksen elokuvan historiaa.\nMR. WU, 1927 Yhdysvallat\nTuotanto: Metro-Goldwyn-Mayer Ohjaus: William Nigh Käsikirjoitus: Lorna Moon (Henry Maurice Vernonin ja Harold Owenin näytelmästä) Kuvaus: John Arnold Lavastus: Cedric Gibbons, Richard Day Leikkaus: Ben Lewis Puvustus: Lucia Coulter Välitekstit: Lotta Woods\nNäyttelijät: Lon Chaney (hra Wu/isoisä), Louise Dresser (nti Gregory), Renée Adorée (Wu Nang Ping), Holmes Herbert (hra Gregory), Ralph Forbes (Basil Gregory), Gertrude Olmstead (Hilda Gregory), Anna May Wong (Loo Song), Sonny Loy (Wu lapsena)


Etusivu / Eduskuntavaalit 2019 / Ehdokkaat / Satakunta / Päivömaa Ville-Veikko\nlähihoitaja, kauppatieteiden yo.\n26-vuotias kauppatieteiden opiskelija Turun yliopistossa Porin yksikössä. Myös kohta viittä vaille valmis sairaanhoitaja. Porin ylioppilasyhdistys Pointer ry:n puheenjohtaja. Keikkaileva lähihoitaja.\nPoliittinen vaikuttaminen on pitkäjänteistä työtä ja kaikessa päätöksenteossa tulee ottaa huomioon ylisukupolvisuus.\n1. Nuorten miesten syrjäytymisen ehkäiseminen on yksi yhteiskuntamme suurimmista haasteista tulevaisuudessa. Syrjäytyminen voimistaa populistista liikehdintää, joka on yhteiskuntarauhalle todella suuri uhka.\n2. Suomen arvoisia tekoja on varmistaa jokaiselle ikääntyneelle arvokas vanhus varallisuudesta riippumatta.\n3. Suomalaisia tulee kannustaa pitkäjänteiseen säästämiseen. Se, että suomalaiset omistaisivat esimerkiksi osakkeita on koko kansankunnan etu.\nKevään pitkä rutistus on nyt viimeistä silausta vaille valmis. Eduskuntaehdokas Päivömaa siirtyy viikonlopuksi ylioppilasyhdistyksen edustustehtäviin. Valtava kiitos kaikille kampanjaan osallistuneille, tukijoille ja henkilöille, jotka ovat uskoneet äänensä jo tässä kohtaa minulle! Sunnuntaina sinulla on vielä viimeinen mahdollisuus vaikuttaa. Käytä kansalaisoikeuttasi, anna ääni tulevaisuudelle. #ValitseVV #kympinvalinta\nVaalitohinan ohessa kirjoitin blogiini Veikkauksen monopolista ja näkemykseni siitä, mihin suuntaan Veikkausta tulee kehittää tulevaisuudessa. http://villeveikkopaivomaa.fi/2019/04/09/valtion-tehtava-ei-ole-opettaa-kansalaisia-uhkapelaamaan/\nViimeiset kampanja viikot minut löytää muun muassa alla olevista tapahtumista. Tule paikalle keskustelemaan!\nSatakunta on tulevaisuudessa suurten muutosten edessä. Väestön ikääntyminen, muuttotappiot ja teollisuuden vaikeudet tulevat aiheuttamaan suuria haasteita. Anna äänesi tulevaisuudelle. #valitseVV #kympinvalinta\nOlen vielä viimeiset kaksi viikkoa menossa mukana!\nMatka eduskuntaan vaatii tuhansia euroja rahaa kampanjointiin. Nöyrä kiitos jo kaikille lahjoituksen tehneille. Alla löydät tiedot, jos haluat tukea nuoren ehdokkaan matkaa kohti eduskuntaa. Suora linkki lahjoittamaan https://donation.securycast.com/keskusta?d=4B113022-AB54-11E8-A353-001279CD7462&aid=1404\nNähdään tänään vaalitorilla Puuvillassa klo 11:00-14:00, tervetuloa keskustelemaan!\nKirjoitin nettisivujeni blogiin terveysjättien kovasta bisneksestä vanhusten kustannuksella. Arvokkaan vanhuuden ei kuulu olla markkinavoimien armoilla! Lainsäädännöllä tulee saattaa hoivajätit vastuuseen. #taysikymppi #kympinvalinta\nNyt se on virallista. Satakunnan Keskusta nimesi minut eduskuntavaaliehdokkaaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Viisi vuotta nuoripolitiikassa Keskustanuorissa on kasvattanut minua paljon ja olen valmis ottamaan tämän haasteen vastaan. Politiikassa on paljon tehtävää varsinkin nuorten osalta, jotta saamme äänemme kuuluviin, eikä meitä unohdeta päätöksenteossa. Haluan olla jatkamassa omalta osaltani sitä menestystarinaa, johon Suomi on itsenäisyytensä jälkeen pystynyt. Jos haluat tulla mukaan kampanjatiimiin, ota rohkeasti yhteyttä! villepaivomaa@gmail.com Puh. 0503029757


Style and jewels: Harmaana päivänä harmaata harmaalla\nTänään oli totaalisen harmaa päivä - niin sään kuin asunkin puolesta. Mustia asuja on tullut käytettyä viime päivinä aika usein, ja niin meinasi käydä tänäänkin. Kokomusta asu olisi tuntunut luontevalta vaihtoehdolta, mutta lopulta kuitenkin päädyin astetta vaaleampaan suuntaan eli sonnustauduin harmaaseen kokonaisuuteen. Ja kun sääkään ei kovin keväiseltä vaikuttanut, villakankainen jakku ei tuntunut ollenkaan liian talviselta.\nHarmaat housut ostin loppukesästä ja ne odottivat pitkän aikaa kaapissa käyttöönottoa. Nyt olenkin sitten mieltynyt niihin täysin. Ne ovat yhtä mukavat kuin farkut ja muodostavat jakun kanssa asiallisen kokonaisuuden. Kuitenkin värinsä ja suoralahkeisen mallinsa puolesta ne ovat kivaa vaihtelua sinisille farkuille ja kapeille housuille.\nTummanharmaan kaulakorun tein viime kevään lasikurssilla. Se sopii mielestäni hyvin paidan väriin sekä kauluksen malliin.\nMieliala ei onneksi ole ollut samalla harmaalla mallilla, päinvastoin olen ollut oikein toimeliaalla ja tehokkaalla tuulella. Ja nyt onkin aika siirtyä päivän liikuntaharrastuksen pariin.\nAktiivista iltaa teillekin!\nLähettänyt Belladonna klo 18.27\nTunnisteet: harmaa, lasiriipus\nTiia K 3.3.2015 klo 22.23.00\nHarmaa on aina tyylikäs. Tosin kesällä ei juurikaan tule käytettyä harmaata tai kenties vaaleanharmaata, mutta ei tummaa. Tyylikäs olet kuin mikä, kuten aina. <3\nHyviä unia Belladonna. <3\nBelladonna 4.3.2015 klo 19.18.00\nTotta, kesällä minäkin taidan käyttää tummanharmaata vähemmän vaikka mustaan kyllä pukeudun. Hassua.


Itä-Suomen kaksi napaa - Savon Sanomat\nPääkirjoitukset 08.12.2012 21:05\nItä-Suomen kaksi napaa\nReilun kahden vuoden kuluttua pidettävissä eduskuntavaaleissa Pohjois-Savo ja Pohjois-Karjala muodostavat yhteisen Savo-Karjalan vaalipiirin. Se merkitsee samalla myös sitä, että kahden maakunnan välinen yhteistyö ja edunvalvonta tiivistyy.\nNäillä näkymin Savo-Karjalan vaalipiiristä valitaan vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 15 kansanedustajaa. Jokainen heistä edustaa kummankin maakunnan äänestäjiä. Ainakin heidän pitäisi edustaa.\nPohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan yhteistyön tiivistyminen on hyvä asia. Sen sijaan on onnetonta, että hallituksen pakkoratkaisu repii Etelä-Savon omille teilleen. Etelä-Savo joutuu kääntämään katseensa kaakkoon.\nEtelä-Savosta, Etelä-Karjalasta ja Kymenlaaksosta muodostetaan Kaakkois-Suomen vaalipiiri. Haminassa ja Heinävedellä äänestetään jatkossa samoja ehdokkaita.\nVaalipiiriremontin seuraukset näkyvät jo, vaikka seuraavat eduskuntavaalit järjestetään vasta huhtikuussa 2015. Ensimmäisenä asiaan ovat ymmärrettävästi reagoineet puolueet.\nHallituspuolueista kokoomus, sosiaalidemokraatit ja vihreät ovat päättäneet uudistaa piirijärjestöjään.\nInnokkaimmin Etelä-Savon ja Kymen vaalipiirien yhdistämistä ajaneet vihreät ovat jo perustaneet Kaakkois-Suomen piirijärjestön. Ensi vuonna toimintansa lakkauttava Etelä-Savon piirijärjestö jää elämään maaseutuyhdistyksenä.\nSDP yhdistää Kymen ja Etelä-Savon piirijärjestönsä vuoden 2004 alussa. Kokoomus aikoo tehdä saman, mutta vasta seuraavien eduskuntavaalien jälkeen.\nMyös SDP:n Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan vaalipiirit ovat lyömässä hynttyynsä yhteen. Samoin tekevät vihreät.\nKokoomuksen ratkaisua ennakoi se, että Pohjois-Savon kokoomuksen järjestösihteerinä aikaisemmin työskennellyt Wille Berlin valittiin vastikään johtamaan Pohjois-Karjalan kokoomuksen toimintaa. Berlinin titteli ei kuitenkaan muiden piirijärjestöjen tapaan ole toiminnanjohtaja, vaan aluepäällikkö.\nHallituksen pakkoratkaisu toisaalta tiivistää ja toisaalta hajottaa itäsuomalaista edunvalvontaa. Itäinen Suomi olisi voinut ajaa etujaan tehokkaammin, jos molemmat Savot ja Pohjois-Karjala olisivat saaneet jatkaa hyvällä idulla ollutta yhteistyötään.\nNyt Etelä-Savon on aikaisempaa enemmän haeskeltava ymmärrystä ajamilleen hankkeille Kaakkois-Suomesta. Mahtavatkohan Etelä-Karjala ja Kymenlaakso esimerkiksi nähdä Viitostien kunnon tärkeänä asiana?\nIlmeinen vaara on, että Etelä-Savosta tulee kaakkoisen Suomen takamaata.\nToinen ja vielä ilmeisempi vaara on, että Kaakkois-Suomen vaalipiiri jakautuu käytännössä kahteen osaan, jotka eivät löydä toisiaan. Siitä kielii Kymenlaakson nyrpeä suhtautuminen vaalipiiriuudistukseen. Siellä Etelä-Savo koetaan riipaksi.\nPohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan välinen maakuntaraja kulkee vaalipiiriuudistuksesta huolimatta edelleen Ohtaansalmen sillan tietämissä. Kummankin maakunnan etu on, että raja jatkossa on paljon nykyistä matalampi.\nHenkistä rajaa on jo häivyttänyt Itä-Suomen yliopisto, jonka pääkampukset toimivat Joensuussa ja Kuopiossa. Mahdollisuuksia samanlaiseen yhteistyöhön on monilla muilla alueilla.\nYhteistyötä jarruttaa ymmärrettävä epäluulo, jota Joensuussa tunnetaan suurempaa Kuopiota kohtaan. Joensuussa vierastetaan ajatusta Kuopion roolista koko Itä-Suomen veturina.\nParempi olisikin nähdä Itä-Suomi kaksinapaisena voimanpesänä, joka kehittyy tasatahtiin. Kumpikin maakunta tarvitsee toistaan.


Alppimajojen kieltämistä harkitaan - MTVuutiset.fi\nAlppimajojen kieltämistä harkitaan\nJulkaistu 21.02.2001 21:45 (Päivitetty 22.02.2001 20:51 )\nMaailman antidoping-neuvosto harkitsee alppimajojen käytön kieltämistä urheiluharjoittelussa. Asiantuntijat kiistelevät kuitenkin edelleen siitä, onko alppimaja dopingia vai ei.\nAlppimajaksi kelpaa vaikka asuntovaunu. Oleellista on saada ilman happipitoisuus laskemaan koneellisesti typen avulla, jolloin urheilijan veriarvot paranevat. Alppimajojen käyttö on noussut puheenaiheeksi hiihtäjä Jari Isometsän dopingtapauksen myötä.\nMyös Jari Isometsä istui alppimajassa\nSuomalaisasiantuntijat kommentoivat alppimajojen käyttöä tänään MTV3:n 45 minuuttia -ohjelmassa. Kansainvälisen hiihtoliiton lääketieteellisen komitean jäsen Tapio Videman sanoo, että dopingin määritelmän mukaan alppimajassa harjoittelu on dopingia. -Rajan vetäminen on kuitenkin vaikeaa, enkä ole sitä kieltämässä, koska sitä ei voi valvoa. Mutta periaatteessa en pidä siitä lainkaan, sanoo Videman.\nTutkimusjohtaja Heikki Rusko Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksesta puolestaan puolustaa alppimajaharjoittelua. Hänen mukaansa elimistö saa harjoittelussa reagoida omalla tavallaan. -Siinä ei tehdä jotain sellaista muutosta veriominaisuuksiin jota elimistö ei itse halua tehdä, sanoo Rusko. Myös monet urheilijat ja valmentajat pitävät alppimajaa luonnollisena tapana nostaa veriarvoja.\nDopingvalvoja Timo Seppälä sen sijaan kutsuu alppimajaa piilodopingiksi. Alppimajan ottamisesta kiellettyjen menetelmien listalle onkin keskusteltu, kun Maailman antidoping-neuvostossa luodaan uutta dopingsäännöstöä. Seppälän mukaan kiellon valvonta olisi kuitenkin äärimmäisen vaikeaa. Neuvosto yrittää saada uudet dopingsäännöt käyttöön jo ensi vuonna.


Koivuvanerista tehdyt merenneitokorvakorut - Glittershop.fi\nRuffle Armyn koivuvanerista tehdyt merenneitokameekorvakorut koukkukiinnityksellä\nMerenneito + kameekoru = ihana yhdistelmä! Ruffle Army rakastaa sekä merenneitoja että kameekoruja, ja oli vain ajan kysymys, koska nämä kaksi saatiin yhdistettyä. Millaisia ajatuksia mahtaa virrata mystisesti hymyilevän merenneidon mielessä - muistoja lapsuuden iloisista seikkailuista värikkäiden kalaparvien kanssa vai kenties sydäntäsärkevää kaipuuta ihmisten maailmaan todellisen rakkautensa luokse?\nKorvakorun pituus on noin 8 cm. Merenneidon korkeus on noin 6 cm. Vanerin paksuus on 3 mm.\nKorujen materiaali on PEFC- ja FSC-sertifioitua suomalaista koivuvaneria. Materiaali on unelmaisen kevyt ja nämä korvakorut ovat isosta koostaan huolimatta todella kevyet. Yksi korvakoru painaa 4,1 grammaa.


sivukujilta: Operaatio lakkiaiset 1\nOperaatio lakkiaiset 1\nPoika on urakoinut lukion läpi (mihin aika karkaa?) ja saa painaa ylioppilaslakin päähänsä kuukauden kuluttua! Äiti on täällä monella tapaa aika sekaisin kaikesta tästä... mun poika, voi että, ajatelkaa, mä oon niin ylpee, itkettää ja tekee mieli kiljua ilosta... ja LAKKIAISET!!!\nOn tässä siis pitänyt hengitellä kerran jos toisenkin. Pidettiin perhepalaveri aiheesta, sillä meinasi jo stressi iskeä. Palaveri rauhoitti hysteerisen äidin (sillä eihän mitään siivota tarvii, justhan me pääsiäiseksi imuroitiin) ja nyt on kaikki suunniteltuna ainakin pääpiirteittäin.\nJuhlat pidetään kotona (ahdasta, mutta syy: on kivempi lipitellä kuohuvaa pitkin päivää kotinurkissa). Olen aina pyöritellyt silmiäni siinä kohtaa, kun ihmiset remontoivat kotejaan ennen suuria juhlia. Pyörittelen yhä, sillä en edelleenkään tajua, miten joku pystyy sellaiseen urakointiin. Mehän asumme onneksi vuokralla, joten remontteja en voi edes suunnitella, mutta mun painajaiseni SIIVOAMINEN on saanut aika mittavat puitteet juhlajärjestelysuunnitelmissa (siis mun päässäni). No, perusasioita monelle: mattojen pesu, lattioiden pesu, ikkunoiden pesu, keittiö siistiksi, parveke kuntoon ja viihtyisäksi... mutta mulle, voi että, huhhuh! (mutta... jos en pese ikkunoita nyt, en pese niitä koko kesänä, tai siis ennenkuin seuraavaa juhlaa pukkaa parin vuoden päästä). Olen joskus luvannut, etten enää täällä valita siivoamisesta, ja siksi lopetankin tähän. Tulen vain jatkossa raportoimaan miten urakointi etenee ( tod.näk. näin: en taaskaan jaksanut, avasin sen sijaan viinipullon ja kirjan). Homman hankalin osuus on saada koti raivattua siihen tilaan, että voi aloittaa sen varsinaisen siivousrumban.\nNo niin. Kutsukortit ovat aluillaan. Voileipäkakut tilattu (oi äiti!). Erästä leivonnaista testattu (vaatii vielä tuotekehittelyä). Servetit ostettu. Musiikkiohjelmisto suunnitteilla (oi mies!). Valokuvausapu tulossa (oi ystävät!). Keittiöhenkilökunta värvätty (oi tyttäret, joo, eivät laittaneet vastaan). Mun mekko on ostettuna jo aikaa sitten, vain kengät puuttuvat (siihen mekkoon pitää vielä onnistua mahtumaan, ja kengät, nou hätä... aina voi viilettää paljain varpain). Ja astiat, niitähän löytyy, mutta vielä uupuu muutama lautanen. Keräilen niitä kirppareilta ja viimeisimmät löytöni ovat ylläolevat puolalaiset kukkalautaset. Sillä minähän haluan hoitaa tarjoilut eripariastioin. Kahvia saa toki halutessaan juoda mukistakin, mutta näitä mun kahvikuppejahan on myös joka lähtöön ja makuun. Viimeisimmät löydöt ovat ylempi hollantilainen ja alempi venäläinen. Lusikat! Onkohan niitä tarpeeksi?\nTällaisissa tunnelmissa nyt. Operaatio jatkuu, raportoin suurimmissa mutkissa.\nLähettänyt Satu klo 10.40\nSARI 1. toukokuuta 2017 klo 12.39\nHuh, onneksi ei ole koskaan tarvinnut tuoollaiseen rumbaan ruveta. Itsekin panin lakin päähän ihan ilman juhlia. Täällä Ranskanmaalla ei mitään lakkia ja siihen liittyviä juhlia olekaan.\nSatu 8. toukokuuta 2017 klo 21.39\nNiin, asioilla on puolensa. Ehdottomasti haluan pojan saavutusta juhlia, niin on aikoinaan juhlittu minuakin. Ja ihan itse halutaan juhlat laittaa pystyyn. Hommaa vaan on vaikka kevyellä yrittääkin mennä.\nMirjam-Matilda 1. toukokuuta 2017 klo 13.24\nOnnea kovasti pojalle! Ja äiteelle tsemiä! :)\nSatu 8. toukokuuta 2017 klo 21.40\nKiitos paljon! Tsemiä tarvitaan!\nHannele Ruusukummusta 1. toukokuuta 2017 klo 15.18\nVaikka miten ajattelee, että pienesti vaan ja ilman stressiä,ei se oikein onnistu,sen muistan, mutta onhan se nuoren suuri päivä.Yksi etappi saavutettu. Onnea nuorukaiselle♥\nSatu 8. toukokuuta 2017 klo 21.42\nKiitos! Just niin, kyllä juhlien laitossa järjesteltävää on, varsinkin kun kotona juhlitaan. Ja tietty haluaa tehdä sankarille ihan erityisen päivän!\nEllis 1. toukokuuta 2017 klo 15.38\nIhanaa, onnea roppakaupalla sekä lakitettavalle että koko perheelle! <3\nVoi, ystävät ja onnittelijat tekevät juhlan, taatusti kukaan - oikeasti! - ei ehdi vilkuilla nurkkia tai ikkunoita. Tiedän... helppo sanoa, mutta hyvä perussiivous ja paikkojen järjestely viihtyisäksi riittää. Siivottavaa piisaa ihan varmasti juhlien jälkeen :D\nIhana tuo kirja-viinipullo -kombo... se kuulosti niiiiiin tutulle ;)\nKauniita toukokuun päiviä sinne <3\nSatu 9. toukokuuta 2017 klo 20.26\nKiitos, rännästä ja rakeista huolimatta... toukokuu!\nJa kiitos, niin se on, kukaan ei tule juhlimaan kuurattuja ovia ja kattoja vaan ihan jotakin muuta. Itselle olisi vaan kiva saada kerrankin kunnon siivous tehtyä, sillä jos ei nyt, niin koskas sit? No, kaatuu aikapulaan, peruskuurauksella mennään. Ja otetaan lasilliset :D jos toisetkin...\nAnonyymi 1. toukokuuta 2017 klo 17.38\nNiin tuttua! Lukion opettajalle juhlien laittamisessa on vielä oma hommansa, kun työn kiirehuippu ja juhlien valmistelut osuvat samaan kohtaan (ja lomalle laskeutuminen). Siitä on kuitenkin selvitty, jo kolmesti. Lapsia kannattaa juhlia ja kunnolla, aina.\nSiinä on valtava työ, vaikka ei ihan kaikkea siivoaisikaan. Mutta - se on ihanaa.\nSatu 9. toukokuuta 2017 klo 20.30\nTotta, juhlia kannattaa! Ja kyllä, uskon tuon opettajan ongelman tuossa kohtaa! Jos saisikin keskittyä vain juhlajärjestelyihin enemmän kuin kaksi viimeistä päivää, niin mikäs siinä sitten... Mutta joo, pitää muistaa nauttia, ei pelkästään järjestää. Kiitos!\nSeija 1. toukokuuta 2017 klo 19.32\nOnnea pojalle ja koko perheelle!\nKyllähän se hyvin onnistuu, sinullahan on niin hienoja kahvikuppeja ja lautasia, että niihinhän huomio kiinnittyy ;)\nEn ole koskaan ymmärtänyt noita koti remonttiin ennen juhlia- systeemejä.\nHyvällä mallillahan teillä tuntuu olevan, kun koko perhe mukana järjestelyissä.\nRennolla otteella vaan.\n( kahden ko. juhlan laitosta kokemusta)\nSatu 9. toukokuuta 2017 klo 20.31\nKiitos! Kupit ja lautaset olkoot katseenvangitsijat! :D Kyllä täällä hyvin on asiat, mä olen vaan superstressaaja. Pitäis saada rento ote jostakin, mistä?\nMarja 2. toukokuuta 2017 klo 8.40\nIhailen asennettasi. Tulee hyvät juhlat!\nSatu 9. toukokuuta 2017 klo 20.33\nOh kiitos Marja! Saanko suurennuttaa tämän seinälle perheen nähtäväksi? Voi olla että täällä olis jollakin toisenlainen mielipide mun järkkäilyasenteestani... :D Kiitos!\nSussi 4. toukokuuta 2017 klo 12.02\nPäivikki 4. toukokuuta 2017 klo 21.38\nHep! Remppa kesällä ja lakkiaiset sitten ensi keväänä... Kai sinä minut tuossa halusit kuvata? Pohojammaalla pittää tehä niinku on aina tehty! Yhen tärkiän siivouskohteen muistuttaisin: vaatehuone, tärkeistä tärkein! :D Onnea teille ja ihania juhulia vaatehuoneessa(kin) PUS\nSatu 9. toukokuuta 2017 klo 20.37\nHyvät suunnitelmat siellä! ;) Tottakai pittää!! Musta ei vaan ikinä olis siihen! Mulla katos ikkunoitten pesu vastaa yhtä suurehkoa remonttia, sitä tarkoitin! :D Oi että, vaatehuone... meillä ei sellaista ole, mutta kaikki perimmäiset komerot, eikö nyt ole niiden aika?? Kiitos Ihana! :)\nHannah 13. toukokuuta 2017 klo 12.47\nOioioi, lämpöisimmät onnittelut! Rentoja lakkiaisjuhlia, tärkeintä on tunne ja ilo! ♥\nKatja Kaukonen 16. toukokuuta 2017 klo 17.56\nIhan samat tunnelmat eriparikuppeineen täällä! <3 Nuoren vaatetus on hankittu ja servetit. Menyysuunnitelmani muuttuvat joka päivä. Mies aikoi hankkia jotakin suihkautettavaa ikkunanpesuainetta pahimpiin luonnonvalon salpaaviin tahroihin. Minä en tullut ajatelleeksikaan noita ikkunoita! Meillä on rippijuhlatkin heinäkuussa eli yhtä juhlaa nyt tämä elämä! Iloa sinne kaikkeen tähän. Ihana, kun on nämä nuoret elämässämme! <3


EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia koskevien rikosrekisteritietojen vaihtoa halutaan tehostaa – verkkouutiset.fi\nEU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia koskevien rikosrekisteritietojen vaihtoa halutaan tehostaa\nArno Rydman | 19.01.2016 | 16:21\nEuroopan turvallisuusagendan tarkoituksena on parantaa kansallisten viranomaisten yhteistyötä terrorismin ja muun rajat ylittävän vakavan rikollisuuden torjumiseksi.\nEuroopan komissio ehdotti tiistaina, että EU:ssa olisi helpotettava EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia koskevien rikosrekisteritietojen vaihtoa eurooppalaista rikosrekisteritietojärjestelmää (ECRIS) kehittämällä.\nEhdotus perustuu Euroopan turvallisuusagendaan, ja sen tarkoituksena on parantaa kansallisten viranomaisten yhteistyötä terrorismin ja muun rajat ylittävän vakavan rikollisuuden torjumiseksi.\nECRIS-järjestelmässä vaihdetaan jo laajalti unionin kansalaisia koskevia rikosrekisteritietoja, ja tämä ehdotus tehostaisi järjestelmän käyttöä.\nOikeus-, kuluttaja- ja tasa-arvoasioista vastaavan komissaarin Věra Jourován mukaan Pariisissa marraskuussa tehdyt terrori-iskut osoittavat, että EU:ssa tarvitaan nopeasti tehokkaampaa ja saumatonta oikeudellista yhteistyötä.\n– ECRIS on hyödyllinen väline rajat ylittävän rikollisuuden torjunnassa, koska sen avulla jäsenvaltiot voivat vaihtaa tietoja EU:ssa aiemmin annetuista rikostuomioista. Nyt järjestelmää on tarkoitus kehittää niin, että voidaan helpottaa tiedonsaantia EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten rikostuomioista, Jourová toteaa tiedotteessaan.\n– Tuomarit, syyttäjät ja poliisi saavat tehokkaamman välineen jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön, mikä takaa kansalaisten turvallisuuden kaikkialla EU:ssa. Tallentamalla järjestelmään myös EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten sormenjälkitiedot voidaan lisäksi puuttua tehokkaasti väärän henkilöllisyyden käyttöön.\nVuonna 2012 käyttöön otettu ECRIS on järjestelmä, jonka avulla jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset voivat saada tietoja muissa jäsenvaltioissa annetuista aiemmista rikostuomioista joko rikosasian käsittelyä tai esimerkiksi rikostutkintaa varten.\nJärjestelmän avulla viranomaiset voivat vaihtaa tietoja nopeasti ja tehokkaasti. Tämä edistää rajat ylittävän rikollisuuden ja terrorismin ehkäisemistä ja torjuntaa. Nykyään jäsenvaltiot lähettävät ECRIS-järjestelmässä vuosittain noin 288 000 tietopyyntöä eri puolilla EU:ta annetuista rikostuomioista.\nKomissio pyrkii Euroopan turvallisuusagendan mukaisesti varautumaan uusiin uhkatekijöihin varmistamalla, että EU:ssa tuomittujen EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten rikosrekisteritiedot ovat helposti saatavilla ECRIS-järjestelmän kautta.\nKomissaari Jourová esittää ehdotuksen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston epävirallisessa kokouksessa 26. tammikuuta 2016.


Lisää ammattitaitoa arkkitehtuurin seminaareista - arkkitehtuuriviikko.fi\nLisää ammattitaitoa arkkitehtuurin seminaareista\nKaikki arkkitehtuurista kiinnostuneet voivat hankkia lisää tietoa erilaisista seminaareista, joita järjestetään Suomessakin useita. Erityisesti opiskelijoille ja alan ammattilaisille nämä tapahtumat tarjoavat arvokkaan katsauksen arkkitehtuurin kiehtovaan maailmaan. Tapahtumat voivat olla joko yleisesti arkkitehtuuriin liittyviä tai keskittyä vain yhteen osa-alueeseen tai materiaaliin. Yksi Suomessa järjestettävistä tapahtumista on lasiseminaari, jonka aiheena on nimensä mukaisesti lasi ja sen käyttö rakentamisessa. Suomi on tunnettu lasistaan ja sillä onkin tänä päivänä arkkitehtuurissa ja rakentamisessa useita tehtäviä. Sitä ei siis enää käytetä pelkästään ikkunoiden materiaalina.\nMyös Helsinki Design Week järjestää arkkitehtuuriin liittyviä tapahtumia. Sen lisäksi järjestetään Lapissa oma Design Week, jonka aikana vierailijat voivat tutustua erityisesti pohjoisen alueen suunnitteluun, muotoiluun ja tietysti arkkitehtuuriin. Alan asiantuntijoille voi olla mielenkiintoista selvittää, käytetäänkö pohjoisen sisustuksessa hyväksi tiettyjä materiaaleja, kuten poronnahkaa. Myös arkkitehtuurin ja rakentamisen materiaalivalinnat saattavat eri ilmastossa olla erilaiset, mikä luonnollisesti kiinnostaa rakentamisen ammattilaisia. Arkkitehtuurin tapahtumista kuuluisin lienee World Architecture Festival, joka järjestetään vuosittain Amsterdamissa. Tapahtuma kokoaa yhteen kaikki alan ammattilaiset ja siellä palkitaan esimerkiksi vuoden rakennus ja sen suunnittelija.


Untamo Unikamelin Laventelilulla: Vähän mailla\nYhtenä lauantaina kun olin Ponnarin kanssa pihalla tiellemme huristeli yllätys. Tai minulle se oli yllätys, Ponnarille ei. Pihaan kaarsi tutun näköinen auto ja autosta tupsahti ulos Viivi ja hämärästi tutun näköinen mies. Mies oli pentuajalta tuttu Lassi ja hetkellisen kauempaa tuijottelun jälkeen kirmasin tervehtimään tulijoita. Tyypeillä oli mukana myös Junnu ja yhdessä lähdimme kohti Huhtalan tilaa. Paikka ja sen asukit olivat yhden kyläreissun verran tuttuja ja autosta päästyäni loikin heti tervehtimään Eemeli-pässiä ja lampaita, Adalmiinaa ja Lambia. Bää-bäiden jälkeen kävin turpailemassa hevosten, Maken ja Eetun, kanssa. Ja söin hiukan poikien tuottamaa lounasta koska se nyt vaan on niin herkkua. Piipahdimme sisätiloissakin mutta siitä ei paljoa raportoitavaa koska kaikki jännä tapahtuu ulkona. Lähdimme päiväkävelylle ja kokoonpanossa oli 5 aikuista, 1 taapero, 2 hevosta, 2 isoa bullmastiffia, 1 pieni bullmastiffi, lastenrattaat ja ajokärryt. Bäät jäivät aitaukseen. Siellä sitä painettiin menemään niin että lumi pölisi. Onneksi heppaeläimet olivat mukana, ei päässyt tulemaan nälkä kun kanttiinit toimittivat lämpöistä herkuteltavaa.Kävelimme läheiselle pellolle ja siellä Viivi uskaltautui hevosen selkään Hessun oivia neuvoja tarkasti totellen. Talon isäntä ajeli kärryillä ja Viivi oli ratsailla kuin vanha tekijä. Taapero, Lassi, Ponnari, Junnu ja meitsi toimi yleisönä nelistäville tyypeille ja taapero otti torkut. Kotvasen kuluttua lähdimme paluumatkalle oudon retkueemme kanssa ja koska olin silloin vielä ihan nappula, alkoi matkanteko hiukan väsyttää mutta urheasti hyppelin ihan omin jaloin koko matkan. Huhtalaan palattuamme piti tehdä kaikkia askareita mutta minä menin suoraan talliin syömään. Hiukan heinää ja tiedätte kyllä mitä. Sisälle taloon päästyäni otin aimo huikat vettä ja kömmin tuvan sohvalle ottamaan pienet unet. Unien jälkeen olikin taas virtaa ja pistin Viljon kanssa hiukan ranttaliksi. Onneksi Voljo oli kärsivällinen isäntä ja jaksoi hyvin tällaisen rasittavan nappulan hötköilyä. Olipas reissu ja kotona maistuikin ruoka ja uni paremmin kuin hyvin. Eikä tullut Huhtalaan vieläkään porttikieltoa. On ne vaan kärsivällistä sakkia. Tuskin maltan odottaa seuraavaa visiittiä.