Merityösopimuslaki 756/2011 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2011 › 17.6.2011/756\nTämän lain eräiden säännösten soveltamisesta muuhun kuin työsopimuksen perusteella tehtävään työhön säädetään 13 luvun 17 a §:ssä. (23.3.2012/139)\nMerellä tehtävään 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettuun työhön on kuitenkin sovellettava 2 luvun 12 §:n säännöksiä sairastuneen tai loukkaantuneen työntekijän hoidosta, 4 luvun 7 §:n säännöksiä työntekijän henkilökohtaisesta omaisuudesta aluksella, 13 luvun 12 §:n 1 momentissa säädettyä työnantajan velvollisuutta ilmoittaa työntekijän kuolemasta ja 4 momentin mukaista velvollisuutta huolehtia kuolleen työntekijän alukselle jääneestä omaisuudesta sekä 18 ja 19 §:n säännöksiä järjestyksen ylläpitämisestä ja aluksesta poistumisen estämisestä.\n3 § (29.12.2016/1449)\nTyösopimusta tehtäessä työntekijälle on annettava:\n1) ohje menettelytavoista, joiden mukaisesti työntekijä voi valittaa työnantajan merityötä koskevan lainsäädännön vastaisesta menettelystä;\n2) hänen tarpeelliseksi katsomansa tiedot aluksen voimassa olevista katsastustodistuksista ja aluksen liikennealueesta.\n5 momentti on kumottu L:lla 13.6.2018/469.\n4 a § (29.12.2016/1449)\n5 § (29.12.2016/1449)\nTyösuhteen kestosta riippuvat työsuhde-edut\n7 § (22.2.2019/250)\nTässä laissa tarkoitettuun työhön voidaan palkata henkilö, joka työn aloittaessaan on vähintään 16-vuotias ja jonka osalta perusopetuksen suorittaminen on perusopetuslain (628/1998) 26 §:n 1 momentissa säädetyllä tavalla päättynyt. Perusopetuksen jälkeistä oppivelvollisuutta suorittavaan sovelletaan lisäksi, mitä nuorista työntekijöistä annetun lain (998/1993) 7 §:n 5 momentissa säädetään. (30.12.2020/1238)\nAlaikäinen saa työntekijänä itse tehdä sekä irtisanoa ja purkaa työsopimuksensa. Huoltajalla on kuitenkin oikeus purkaa alaikäisen tekemä työsopimus, jos purkaminen on tarpeellista alaikäisen kasvatuksen, kehityksen tai terveyden takia.\nTyönantajan siirtäessä työntekijän tämän suostumuksen mukaisesti toisen työnantajan (käyttäjäyritys) käyttöön, käyttäjäyritykselle siirtyvät oikeus johtaa ja valvoa työntekoa sekä ne työnantajalle säädetyt velvollisuudet, jotka liittyvät välittömästi työn tekemiseen ja sen järjestelyihin. Käyttäjäyrityksen on toimitettava työntekijän työnantajalle ne tiedot, jotka työnantaja tarvitsee velvollisuuksiensa täyttämiseksi.\n10 § (16.6.2017/390)\n2 § (30.12.2014/1332)\nJos raskaana olevan työntekijän työtehtävät tai työolot vaarantavat hänen tai sikiön terveyden eikä työssä tai työoloissa olevaa vaaratekijää voida poistaa, työntekijä on pyrittävä raskauden ajaksi siirtämään muihin, hänen työkykynsä ja ammattitaitonsa huomioon ottaen sopiviin tehtäviin. Työntekijän oikeudesta erityisraskausvapaaseen säädetään 5 luvun 1 §:ssä. (14.1.2022/33)\nL:lla 33/2022 muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:\nJos raskaana olevan työntekijän työtehtävät tai työolot vaarantavat hänen tai sikiön terveyden eikä työssä tai työoloissa olevaa vaaratekijää voida poistaa, työntekijä on pyrittävä raskauden ajaksi siirtämään muihin, hänen työkykynsä ja ammattitaitonsa huomioon ottaen sopiviin tehtäviin. Työntekijän oikeudesta erityisäitiysvapaaseen säädetään 5 luvun 1 §:ssä.\nAlle 18-vuotiaiden työntekijöiden työhön on sovellettava lisäksi mitä nuorista työntekijöistä annetun lain (998/1993) 3 luvussa säädetään.\nJos työnantaja tarvitsee lisää työntekijöitä hänen osa-aikatyötä tekeville työntekijöilleen sopiviin tehtäviin, työnantajan on tarjottava näitä töitä osa-aikatyöntekijöille 7 luvun 9 §:stä riippumatta.\n5 § (9.12.2016/1115)\nTyösopimuksen ehto, joka on ristiriidassa yleissitovan työehtosopimuksen vastaavan määräyksen kanssa, on mitätön, ja sen sijasta on noudatettava yleissitovan työehtosopimuksen määräystä.\n8 § (9.12.2016/1115)\n8 a § (9.12.2016/1115)\n10 § (29.12.2016/1449)\nSairausajan palkkaa vastaava korvaus työsuhteen päättyessä\nJos työnantaja on päättänyt työsopimuksen ja työntekijä on työsuhteen päättyessä kykenemätön työhönsä sairauden tai vamman vuoksi, hänellä on oikeus sairausajan palkkaa vastaavaan korvaukseen edellyttäen, että hänellä olisi työsuhteen jatkuessa ollut oikeus saada sairausajan palkkaa.\nTyöntekijällä on oikeus sairausajan palkkaa vastaavaan korvaukseen myös sellaisen kuuden kuukauden kuluessa työsuhteen päättymisestä alkaneen työkyvyttömyyden johdosta, jonka voidaan selvästi osoittaa aiheutuneen työstä johtuneista olosuhteista.\nOikeutta sairausajan palkkaa vastaavaan korvaukseen ei kuitenkaan ole ajalta, jolta työntekijä saa palkkaa toiselta työnantajalta.\nSairastuneen tai loukkaantuneen työntekijän hoito\nTyönantajan on huolehdittava sairastuneen tai loukkaantuneen työntekijän asianmukaisesta hoidosta. Tarvittaessa työntekijä on toimitettava hoidettavaksi maihin. Hoitoon kuuluvat lääkärin määräämä hoito siihen liittyvine matkoineen, lääkkeet ja ylläpito. Työnantajan vastuu työntekijän ylläpidosta päättyy viimeistään silloin, kun työntekijä palaa kotiinsa.\nJos sairas tai loukkaantunut työntekijä on jätettävä hoidettavaksi ulkomaille, työnantajan on varmistauduttava siitä, että työntekijä saa asianmukaista hoitoa. Tarvittaessa työnantajan on ilmoitettava asiasta lähimmälle Suomen edustustolle. Työnantajan on viipymättä ilmoitettava asiasta myös työntekijän lähiomaiselle, jollei työntekijä sitä kiellä.\nTyönantaja vastaa työsuhteen kestäessä sairastuneen työntekijän hoitokustannuksista enintään 112 päivältä. Työnantajan korvausvelvollisuus rajoittuu siihen osaan, jota ei korvata julkisista varoista. Aluksella annettu hoito ei vähennä työnantajan tässä säädettyä velvollisuutta.\nTyönantajan vastuu työntekijän sairaanhoitokustannuksista päättyy kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun työntekijä on viimeksi jättänyt aluksen.\nTyönantaja ei ole velvollinen maksamaan työntekijän sairaanhoitokustannuksia, jos:\n1) työntekijä on aiheuttanut sairautensa tahallaan tai törkeällä huolimattomuudella;\n2) työntekijä sairastuu kokoaikaisen perhevapaan, vuosiloman tai lomautuksen aikana, eikä sairauden tai vamman voida osoittaa johtuneen työstä johtuvista olosuhteista;\n3) toinen työnantaja on velvollinen korvaamaan sairaanhoitokustannuksia.\nPalkka lasketaan työhön saapumispäivän alusta työsuhteen päättymispäivän loppuun, jollei muualla laissa toisin säädetä. Työsuhteen alussa palkka maksetaan myös matka-ajalta työntekijän kotoa alukselle.\nLaskettaessa kuukausipalkasta päiväpalkkaa kuukauteen sisältyy 30 päivää.\nJos alus matkan alkaessa on vajaasti miehitetty tai työntekijämäärä matkan aikana vähenee, korvaavan työntekijän palkkaamatta jättämisestä syntynyt palkan säästö on jaettava työntekijöiden kesken. Säästö jaetaan sen mukaan, paljonko kunkin työ on lisääntynyt edellyttäen, ettei sitä ole korvattu jo ylityönä.\nTyöntekijöillä on oikeus syntyneeseen säästöön vain siltä ajalta, jonka alus on merillä, keittiöhenkilökunnalla kuitenkin myös aluksen satamassa olon ajalta.\nTyönantaja on velvollinen maksamaan työntekijälle täyden palkan, jos hän on ollut sopimuksen mukaisesti työnantajan käytettävissä voimatta kuitenkaan tehdä työtä työnantajasta johtuvasta syystä.\nJos työntekijä on estynyt tekemästä työtään työpaikkaa kohdanneen merionnettomuuden, tulipalon, poikkeuksellisen luonnontapahtuman tai muun sen kaltaisen hänestä tai työnantajasta riippumattoman syyn vuoksi, työntekijällä on oikeus saada palkkansa esteen ajalta, enintään kuitenkin 14 päivältä. Jos työnteon estymisen työsopimuksen osapuolista riippumattomana syynä on toisten työntekijöiden työtaistelutoimenpide, jolla ei ole riippuvuussuhdetta hänen työehtoihinsa tai työoloihinsa, työntekijällä on oikeus saada palkkansa enintään 14 päivältä, jos alus työnteon estyessä on ulkomailla ja enintään seitsemältä päivältä, jos alus on Suomen satamassa.\nTyönantaja saa vähentää työntekijälle 1 ja 2 momentin perusteella maksettavasta palkasta määrän, joka työntekijältä on säästynyt työsuorituksen estymisen vuoksi sekä määrän, jonka hän on ansainnut muulla työllä tai jättänyt tahallaan ansaitsematta. Palkkaa vähentäessään työnantajan on noudatettava 21 §:n säännöksiä kuittausoikeuden rajoituksista.\nTyöntekijän oikeudesta korvaukseen työnteon estyessä aluksen tuhoutumisen tai kuntoonpanokelvottomaksi julistamisen vuoksi säädetään 12 luvun 4 §:ssä.\nPalkka on maksettava palkanmaksukauden viimeisenä päivänä, jollei toisin sovita. Palkanmaksukausi voi olla enintään kuukauden pituinen.\nPalkka on maksettava työntekijälle käteisenä. Palkka tai osa siitä on maksettava työntekijän osoittamaan rahalaitokseen, jos työntekijä näin haluaa. Työnantaja vastaa viimeksi mainitusta palkanmaksutavasta aiheutuvista kustannuksista. Palkka on maksettava tai sen on oltava nostettavissa palkan erääntymispäivänä.\nAluksen ollessa satamassa työntekijällä on oikeus saada palkkaennakkona sillä hetkellä maksamatta olevaa palkkaa vastaava määrä, samassa maassa kuitenkin vain joka seitsemäs päivä.\nTyöntekijän pyynnöstä käteinen palkka tai palkkaennakko on maksettava maksupaikkakunnan rahana siellä toimivien pankkien käyttämään kurssiin.\nTyönantaja ei saa kuitata työntekijän palkkasaamista vastasaamisellaan siltä osin kuin palkka on ulosottokaaren (705/2007) ja ulosottomenettelystä annetun valtioneuvoston asetuksen (1322/2007) mukaan jätettävä ulosmittaamatta.\nOmaisten oikeus lisäpalkkaan\nTyöntekijän kuollessa työsopimuksen voimassa ollessa puolisolla ja alle 16-vuotiailla lapsilla on oikeus saada työntekijän kuukauden peruspalkkaa ja kiinteitä lisiä vastaava korvaus. Sama oikeus omaisilla on edellyttäen, että työntekijä kuollessaan olisi ollut oikeutettu 11 §:n 1 momentissa säädettyyn työsuhteen päättyessä maksettavaan sairausajan palkkaa vastaavaan korvaukseen. Tällöin omaisille maksettavasta korvauksesta vähennetään työntekijälle mainitun säännöksen nojalla jo maksettu tai maksettava määrä.\n23 § (10.4.2015/421)\nVapaat kotimatkat työsuhteen kestäessä\nTyönantajan on maksettava työntekijän matka kotipaikkakunnalle ylläpitoineen, kun:\n1) kyse on äitiys-, erityisäitiys-, isyys-, vanhempain- taikka hoitovapaan alkaessa tehtävästä kotimatkasta;\n2) työntekijä haluaa raskauden keskeyttämistä.\nTyönantajan on lomauttaessaan ulkomailla olevan työntekijän maksettava työntekijän matka kotipaikkakunnalle ylläpitoineen ja lomautuksen päätyttyä takaisin alukselle, jos alus tällöin on ulkomailla.\nVapaat kotimatkat työsopimuksen päättyessä\nTyönantajan on maksettava työntekijän kotimatka ylläpitoineen, kun työsopimus päättyy ulkomailla sen kestettyä yhdenjaksoisesti vähintään kuusi kuukautta. Oikeutta vapaaseen kotimatkaan ei ole, jos työntekijä olisi voinut irtisanoa työsopimuksen päättymään jossain kotimaan satamassa viimeksi kuluneiden kolmen kuukauden aikana ennen työsopimuksen päättymistä. Jos aluksen arvioidaan saapuvan kuukauden kuluessa työsopimuksen päättymisestä satamaan, josta matka on järjestettävissä huomattavasti pienemmin kustannuksin, työntekijän on jatkettava työntekoaan tuohon satamaan asti.\nTyönantajan on maksettava työntekijän kotimatka ylläpitoineen myös silloin, kun:\n1) työnantaja on irtisanonut työsopimuksen taloudellisesta tai tuotannollisesta syystä;\n2) työsopimus on päätetty työntekijän sairaudesta, vammasta tai tapaturmasta aiheutuvan työkyvyttömyyden johdosta;\n3) työnantaja on päättänyt työsopimuksen työntekijästä johtuvasta syystä ilman laillista perustetta;\n4) työsopimus on päätetty koeaikana;\n5) työntekijä on päättänyt työsopimuksen työnantajasta johtuvasta syystä;\n6) työntekijä on päättänyt työsopimuksen määräsatamassa esiintyvän vaarallisen tartuntataudin tai alukseen kohdistuvan sodan tai sodankaltaisen tilanteen uhan johdosta.\nJos työntekijä ei irtisanoessaan tai purkaessaan työsopimuksensa samalla pyydä vapaata kotimatkaa, hän menettää oikeutensa siihen.\nTyönantajan on huolehdittava työntekijän vapaita kotimatkoja koskevista järjestelyistä. Jos työnantaja ei voi matkaa järjestää, työnantajan on käännyttävä Suomen edustuston puoleen, jonka on järjestettävä matka.\n4 § (20.12.2013/1069)\n4 § on kumottu L:lla 20.12.2013/1069.\nTyöntekijän on ilmoitettava työnantajalle työpaikan rakenteissa, koneissa, laitteissa, työ- ja suojeluvälineissä sekä aluksessa kuljetettavassa lastissa havaitsemistaan vioista ja puutteellisuuksista, joista saattaa aiheutua tapaturman tai sairastumisen vaaraa.\n4 § (10.8.2018/608)\n5 § (19.11.2021/1019)\nTyöntekijän velvollisuus olla aluksessa\nAluksen ollessa satamassa tai varmalla ankkuripaikalla työntekijän on oltava vapaa-aikanaan aluksessa vain, jos se on välttämättä tarpeen aluksen, siinä olevien tai lastin turvallisuuden takia taikka aluksen tulevan matkan tai siirtämisen vuoksi, eikä 13 luvun 19 §:stä muuta johdu.\nTyöntekijän henkilökohtainen omaisuus aluksella\nTyöntekijä ei saa tuoda alukselle aineita tai esineitä, jotka voivat aiheuttaa vaaraa alukselle, aluksessa oleville henkilöille tai omaisuudelle taikka vakavaa haittaa aluksen yleiselle järjestykselle.\nAluksen päälliköllä on oikeus tarkastuttaa työntekijän hallussa olevat tilat, jos on erityinen syy epäillä, että niihin on tuotu 1 momentissa tarkoitettu aine tai esine. Asumiseen tarkoitettu tila voidaan tarkastaa vain, jos se on välttämätöntä tarkastuksen kohteena olevien seikkojen selvittämiseksi. Asuintilojen tarkastuksen voi tehdä vain aluksen päällikkö tai alukselle asetettu järjestyksenvalvoja.\nTarkastus on toimitettava todistajien läsnä ollessa. Tarvittaessa päälliköllä on oikeus ottaa haltuunsa 1 momentissa tarkoitettu vaaraa tai haittaa aiheuttava aine tai esine. Aine tai esine on luovutettava poliisille tai, jollei siihen lain mukaan ole estettä, palautettava työntekijälle hänen poistuessaan aluksesta.\nTyöntekijän velvollisuus osallistua meriselityksen antamiseen\nJos työntekijän läsnäolo on tarpeen meriselityksen antamista varten, hän on velvollinen jäämään meriselityksen antamiseen asti sille paikkakunnalle, jolla selitys on annettava, tai niin lähelle sitä, että hän voi kutsun saatuaan viivytyksettä olla paikalla. Työnantajan on maksettava työntekijälle edellä tarkoitetulta ajalta palkka sekä kustannettava hänen ylläpitonsa ja meriselityksen antamista varten tarpeelliset matkansa.\n1 § (14.1.2022/33)\nTyöntekijällä on oikeus raskauden tai synnytyksen vuoksi taikka lapsen hoitamista varten saada vapaaksi työstä sairausvakuutuslaissa tarkoitetut:\n1) raskausrahapäivät (raskausvapaa);\n2) erityisraskausrahapäivät (erityisraskausvapaa);\n3) vanhempainrahapäivät (vanhempainvapaa).\nRaskausvapaa alkaa 30 arkipäivää ennen laskettua synnytysaikaa. Työnantaja ja työntekijä voivat sopia raskausvapaan myöhentämisestä siten, että se alkaa viimeistään 14 arkipäivää ennen laskettua synnytysaikaa.\nTyöntekijällä on oikeus pitää vanhempainvapaa enintään neljässä jaksossa, joiden tulee olla vähintään 25 arkipäivän pituisia. Vaikka työntekijällä on oikeus vanhempainrahaan myös toisen tai useamman lapsen perusteella, työntekijä voi saman kalenterivuoden aikana pitää kuitenkin enintään neljä jaksoa vanhempainvapaata. Jos jakso jatkuu kalenterivuoden päättymisen jälkeen, jakson katsotaan kuuluvan sen kalenterivuoden kiintiöön, jonka aikana se on alkanut.\nL:lla 33/2022 muutettu 1 § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:\nTyöntekijällä on oikeus pitää vanhempainvapaa enintään kahdessa osassa, joiden tulee olla vähintään 25 arkipäivän pituisia.\n2 § (14.1.2022/33)\nRaskaana olevan ja äskettäin synnyttäneen työntekijän suojelu\nTyöntekijä saa työnantajan suostumuksella tehdä 14 viikon aikana raskausvapaan alkamisesta lukien vain työtä, joka ei vaaranna hänen eikä sikiön tai syntyneen lapsen turvallisuutta. Sekä työnantajalla että työntekijällä on oikeus milloin tahansa keskeyttää tänä aikana tehtävä työ. Työtä ei kuitenkaan saa tehdä kahden viikon aikana ennen laskettua synnytysaikaa eikä kahden viikon aikana synnytyksen jälkeen.\nL:lla 33/2022 muutettu 2 § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:\nTyönantaja ja työntekijä voivat sopia osa-aikatyöstä ja sen ehdoista sairausvakuutuslain 9 luvun 10 ja 12 §:ssä säädetyn vanhempainrahakauden aikana. Työntekijän oikeudesta osittaiseen vanhempainrahaan säädetään sairausvakuutuslain 9 luvun 9 §:ssä.\nOsa-aikatyön keskeyttämisestä sekä ehtojen muuttamisesta on sovittava. Jos sopimukseen ei päästä, työntekijällä on oikeus perustellusta syystä keskeyttää osa-aikatyö sekä palata joko 1 §:ssä tarkoitetulle vanhempainvapaalle tai noudattamaan aikaisempaa työaikaansa.\n2 a § (14.1.2022/33)\nTyönantaja ja työntekijä voivat sopia, että työntekijä pitää vanhempainvapaata osa-aikaisesti sekä osa-aikatyön ehdoista.\nEdellä 1 momentissa tarkoitetun osa-aikatyön keskeyttämisestä sekä ehtojen muuttamisesta on sovittava. Jos sopimukseen ei päästä, työntekijällä on oikeus perustellusta syystä keskeyttää osa-aikatyö sekä palata joko tämän luvun 1 §:ssä tarkoitetulle kokoaikaiselle vanhempainvapaalle tai noudattamaan aikaisempaa työaikaansa.\nJos työnantaja kieltäytyy tekemästä 1 momentissa tarkoitetun sopimuksen, tämä on perusteltava kirjallisesti.\nL:lla 33/2022 lisätty 2 a § tulee voimaan 1.8.2022.\n3 § (14.1.2022/33)\nTyöntekijällä on oikeus saada hoitovapaata lapsensa tai muun hänen taloudessaan vakituisesti asuvan lapsen hoitamiseksi, kunnes lapsi täyttää kolme vuotta. Adoptiovanhemman oikeus hoitovapaaseen jatkuu kuitenkin siihen saakka, kun lapseksi ottamisesta on kulunut kaksi vuotta, kuitenkin enintään siihen asti, kun lapsi aloittaa koulun.\nHoitovapaana voidaan pitää enintään kaksi vähintään kuukauden pituista jaksoa, jolleivät työnantaja ja työntekijä sovi kahta useammasta tai kuukautta lyhyemmästä jaksosta. Hoitovapaata saa vain toinen vanhemmista tai huoltajista kerrallaan. Raskaus- tai vanhempainvapaan aikana toinen vanhemmista tai huoltajista voi kuitenkin pitää yhden jakson hoitovapaata.\nL:lla 33/2022 muutettu 3 § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:\n4 § (14.1.2022/33)\nRaskaus- ja vanhempainvapaasta sekä hoitovapaasta ilmoittaminen\nRaskaus- ja vanhempainvapaasta sekä hoitovapaasta on ilmoitettava työnantajalle viimeistään kaksi kuukautta ennen vapaan aiottua alkamisaikaa. Jos vapaan kesto on enintään 25 arkipäivää, ilmoitusaika on kuitenkin yksi kuukausi. Adoptiolapsen hoidon vuoksi pidettävästä vapaasta ilmoitettaessa on, jos mahdollista, noudatettava edellä säädettyä ilmoitusaikaa.\nJos kahden kuukauden ilmoitusajan noudattaminen ei ole puolison työhön menon ja siitä johtuvan lapsen hoidon järjestämisen takia mahdollista, työntekijällä on oikeus jäädä vanhempainvapaalle kuukauden kuluttua ilmoituksesta, jollei siitä aiheudu työpaikan tuotanto- tai palvelutoiminnalle vakavaa haittaa. Työnantajan on katsoessaan, ettei voi suostua kuukauden ilmoitusaikaan, esitettävä työntekijälle selvitys kieltäytymisen perusteena olevista seikoista.\nTyöntekijä saa perustellusta syystä muuttaa vapaan ajankohdan ja pituuden ilmoittamalla siitä työnantajalle viimeistään kuukautta ennen muutosta. Työntekijä saa kuitenkin aikaistaa raskausvapaan sekä muuttaa sellaisen synnytyksen yhteydessä pidettäväksi aiotun vapaan ajankohdan, joka on oikeus pitää yhtä aikaa toisen vanhemman tai puolison kanssa, jos se on tarpeen lapsen syntymän tai lapsen tai vanhemman terveydentilan vuoksi. Muutoksesta on tällöin ilmoitettava työnantajalle niin pian kuin mahdollista. Adoptiovanhempi saa perustellusta syystä muuttaa ennen vapaan alkamista vapaan ajankohtaa ilmoittamalla siitä työnantajalle niin pian kuin se on mahdollista.\nL:lla 33/2022 muutettu 4 § tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:\nÄitiys-, isyys- ja vanhempainvapaasta sekä hoitovapaasta on ilmoitettava työnantajalle viimeistään kaksi kuukautta ennen vapaan aiottua alkamisaikaa. Jos vapaan kesto on enintään 25 arkipäivää, ilmoitusaika on kuitenkin yksi kuukausi. Ottolapsen hoidon vuoksi pidettävästä vapaasta ilmoitettaessa on, jos mahdollista, noudatettava edellä säädettyä ilmoitusaikaa.\nTyöntekijä, joka on ollut saman työnantajan työssä yhteensä vähintään kuusi kuukautta viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana, voi saada lapsensa tai muun hänen taloudessaan vakituisesti asuvan lapsen hoitamiseksi osittaista hoitovapaata siihen saakka, kun perusopetuksessa olevan lapsen toinen lukuvuosi päättyy. Jos lapsi kuuluu oppivelvollisuuslain (1214/2020) 2 §:n 3 momentissa tarkoitetun pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin, osittaista hoitovapaata voi kuitenkin saada siihen saakka, kun lapsen kolmas lukuvuosi päättyy. Erityisen hoidon ja huollon tarpeessa olevan vammaisen tai pitkäaikaissairaan lapsen vanhempi voi saada osittaista hoitovapaata siihen saakka, kun lapsi täyttää 18 vuotta. Lapsen molemmat vanhemmat tai huoltajat saavat olla osittaisella hoitovapaalla saman kalenterijakson aikana, mutta eivät yhtäaikaisesti. Työntekijän on tehtävä työnantajalle esitys osittaisesta hoitovapaasta viimeistään kaksi kuukautta ennen vapaan alkamista. (30.12.2020/1238)\nJos työntekijällä on oikeus osittaiseen hoitovapaaseen, mutta sen yksityiskohtaisista järjestelyistä ei voida sopia, hänelle on annettava osittaista hoitovapaata yksi jakso kalenterivuodessa. Vapaan pituus ja sen ajankohta määräytyvät työntekijän esityksen mukaan. Osittainen hoitovapaa annetaan tällöin lyhentämällä työntekijän työaika puoleen vastaavaa tehtävää hoitavan kokoaikaisen työntekijän työajasta aluksella käytössä olevan vuorottelujärjestelmän mukaisesti.\nTyöntekijän lapsen tai muun hänen taloudessaan vakituisesti asuvan lapsen, joka ei ole täyttänyt kymmentä vuotta, sairastuessa äkillisesti työntekijällä on oikeus saada lapsen hoidon järjestämiseksi tai tämän hoitamiseksi tilapäistä hoitovapaata enintään neljä työpäivää kerrallaan. Sama oikeus on myös lapsen vanhemmalla, joka ei asu tämän kanssa samassa taloudessa. Tilapäiseen hoitovapaaseen oikeutetut saavat olla tilapäisellä hoitovapaalla saman kalenterijakson aikana, mutta eivät yhtäaikaisesti.\nJos työntekijän poissaolo on tarpeen hänen perheenjäsenensä tai muun hänelle läheisen henkilön erityistä hoitoa varten, työnantajan on pyrittävä järjestämään työt niin, että työntekijä voi jäädä määräajaksi pois työstä. Työnantaja ja työntekijä sopivat vapaan kestosta ja muista järjestelyistä ottaen huomioon työntekijän tarpeet sekä työnantajan tuotanto- ja palvelutoiminta.\n8 a § (14.1.2022/33)\nTyöntekijällä on kalenterivuoden aikana oikeus saada enintään viisi työpäivää vapaata työstä henkilökohtaisen avun tai tuen tarjoamiseksi omaiselle tai työntekijän kanssa samassa taloudessa asuvalle läheiselle, jos omainen tai muu läheinen tarvitsee työntekijän välitöntä läsnäoloa edellyttävää merkittävää avustamista tai tukea toimintakykyä huomattavasti alentaneen vakavan sairauden tai vakavan vamman vuoksi. Työntekijällä on oikeus vastaavaan vapaaseen myös edellä tarkoitetun henkilön saattohoitoon osallistumisen vuoksi. Omaisella tarkoitetaan työntekijän lasta, vanhempaa, avio- ja avopuolisoa sekä työntekijän kanssa rekisteröidyssä parisuhteessa olevaa. Oikeuden käyttämisen edellytyksenä on, ettei alus työntekijän poissaolon vuoksi tule merikelvottomaksi.\nTyöntekijän on ilmoitettava työnantajalle omaishoitovapaasta ja sen arvioidusta kestosta niin pian kuin mahdollista. Työnantajan pyynnöstä työntekijän on esitettävä luotettava selvitys poissaolon perusteesta.\nL:lla 33/2022 lisätty 8 a § tulee voimaan 1.8.2022.\nTyöntekijällä on oikeus tilapäiseen poissaoloon työstä, jos hänen välitön läsnäolonsa on välttämätöntä hänen perhettään kohdanneen, sairaudesta tai onnettomuudesta johtuvan, ennalta arvaamattoman ja pakottavan syyn vuoksi. Oikeuden käyttämisen edellytyksenä on, ettei alus työntekijän poissaolon vuoksi tule merikelvottomaksi.\nTyönantajalla ei ole velvollisuutta maksaa työntekijälle palkkaa tässä luvussa tarkoitettujen perhevapaiden ajalta. Työntekijän työsuhteen jatkuttua yhdenjaksoisesti vähintään kuusi kuukautta ennen raskausvapaan alkua työnantaja on kuitenkin velvollinen maksamaan raskausvapaaseen oikeutetulle työntekijälle palkkaa raskaus- ja vanhempainvapaan ajalta noudattaen, mitä 2 luvun 10 §:ssä säädetään sairausajan palkan maksamisesta. (14.1.2022/33)\nL:lla 33/2022 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:\nTyönantajalla ei ole velvollisuutta maksaa työntekijälle palkkaa tässä luvussa tarkoitettujen perhevapaiden ajalta. Työntekijän työsuhteen jatkuttua yhdenjaksoisesti vähintään kuusi kuukautta ennen äitiysvapaan alkua työnantaja on kuitenkin velvollinen maksamaan työntekijälle palkkaa äitiysvapaan ajalta siten kuin sairausajan palkan maksamisesta säädetään 2 luvun 10 §:ssä.\nTässä luvussa tarkoitettujen perhevapaiden päättyessä työntekijällä on oikeus palata ensisijaisesti aikaisempaan työhönsä. Jos tämä ei ole mahdollista, työntekijälle on tarjottava aikaisempaa työtä vastaavaa työsopimuksen mukaista työtä ja jos tämäkään ei ole mahdollista, muuta työsopimuksen mukaista työtä.\nTyöntekijä saa 6 §:stä johtuvin rajoituksin ottaa lomautuksen ajaksi muuta työtä. Asuntoedun käyttämisestä lomautuksen aikana säädetään 13 luvun 7 §:ssä.\n4 § (7.4.2017/205)\nMääräaikainen työsopimus päättyy ilman irtisanomista määräajan tai sovitun työn päättyessä aluksen saavuttua satamaan.\nTyöntekijän työsuhde päättyy ilman irtisanomista ja irtisanomisaikaa sen kalenterikuukauden päättyessä, jonka aikana työntekijä täyttää eroamisiän, jolleivät työnantaja ja työntekijä sovi työsuhteen jatkamisesta. Eroamisikä on vuonna 1957 ja sitä ennen syntyneillä 68 vuotta, vuosina 1958–1961 syntyneillä 69 vuotta ja vuonna 1962 ja sen jälkeen syntyneillä 70 vuotta. (29.1.2016/103)\nTyönantaja ja työntekijä saavat sopia työsuhteen määräaikaisesta jatkamisesta 1 luvun 4 §:n estämättä.\nYleiset säännökset irtisanomisajoista ja työsuhteen päättymispaikasta\nToistaiseksi tehty tai muutoin toistaiseksi voimassa oleva työsopimus päätetään toisen sopijapuolen tietoon saatettavalla kirjallisella irtisanomisilmoituksella.\nTyöntekijän työsopimus päättyy, kun alus irtisanomisajan päätyttyä saapuu satamaan, jossa työntekijä voi vapaasti poistua aluksesta. Työnantaja voi irtisanoa työsopimuksen päättymään vain työntekijän kotimaan satamassa tai sen maan satamassa, missä työsopimus on tehty. Jos työsopimuksen päättämisen perusteena on alukseen kohdistuva sodan tai sodankaltaisen tilanteen uhka tai määräsatamassa esiintyvä vaarallinen tartuntatauti, työsopimus päättyy, kun työnantaja on toimittanut työntekijän satamaan, josta tämä voi turvallisesti matkustaa kotiin.\n1) yksi kuukausi, jos työsuhde on jatkunut enintään vuoden;\n2) kaksi kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli vuoden mutta enintään viisi vuotta;\n3) kolme kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli viisi vuotta mutta enintään yhdeksän vuotta;\n4) neljä kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli yhdeksän vuotta mutta enintään 12 vuotta;\n5) viisi kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli 12 vuotta mutta enintään 15 vuotta;\n6) kuusi kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli 15 vuotta.\n1) 14 vuorokautta, jos työsuhde on jatkunut enintään vuoden;\n2) yksi kuukausi, jos työsuhde on jatkunut yli vuoden mutta enintään kymmenen vuotta;\n3) kaksi kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli kymmenen vuotta.\nTyösuhteen päättäminen ilman irtisanomisaikaa\nTyöntekijä voi päättää työsopimuksensa ilman irtisanomisaikaa tai kesken määräajan päättymään heti, kun:\n1) hän on saanut tietää, että määräsatamassa esiintyy vaarallista tartuntatautia;\n2) alukseen kohdistuu sodan tai sodankaltaisen tilanteen uhka;\n3) hänen lähiomaisensa on kuollut tai sairastunut vakavasti;\n4) hän on tullut hyväksytyksi oppilaitokseen tai saanut toimen, jonka vastaanottaminen on hänelle tärkeää;\n5) hänen olosuhteensa ovat työsopimuksen tekemisen jälkeen siten muuttuneet, ettei työsopimuksen jatkamista voida pitää kohtuullisena.\nTyöntekijällä ei ole oikeutta päättää työsuhdettaan 1 momentin 4 tai 5 kohdan nojalla, jos alus sen johdosta tulisi merikelvottomaksi, ellei hänen tilalleen voida hankkia sopivaa työntekijää. Työntekijä on velvollinen korvaamaan työnantajalle uuden työntekijän hankkimisesta aiheutuvat kustannukset. Työntekijän korvausvelvollisuutta voidaan alentaa tai se voidaan poistaa kokonaan ottaen huomioon työsuhteen kesto ja muut asiaan vaikuttavat seikat.\nIrtisanomisaika ja vastikevapaa\nTyönantajan irtisanottua työsopimuksen taloudellisista tai tuotannollisista syistä merityöaikalain (296/1976) 14 §:ssä tarkoitettu tai työehtosopimuksessa sovittu pitämätön vastikevapaa korvataan työsuhteen päättyessä rahalla. Työntekijää ei voi ilman tämän suostumusta määrätä pitämään ennen irtisanomista kertyneitä vastikevapaita irtisanomisaikana.\n9 § (16.6.2017/390)\nTyönantajalla on velvollisuus antaa työntekijälle työtodistus, jos sitä pyydetään kymmenen vuoden kuluessa työsuhteen päättymisestä. Todistusta työntekijän työtaidosta ja käytöksestä on kuitenkin pyydettävä viiden vuoden kuluessa työsuhteen päättymisestä.\nJos työsuhteen päättymisestä on kulunut yli kymmenen vuotta, työtodistus työsuhteen kestosta ja työtehtävien laadusta on annettava vain, jos siitä ei aiheudu työnantajalle kohtuutonta hankaluutta. Samoin edellytyksin työnantajan on annettava kadonneen tai turmeltuneen työtodistuksen tilalle uusi todistus.\nTyönantajan on kuultuaan työntekijää 10 luvun 2 §:ssä tarkoitetulla tavalla ennen irtisanomista selvitettävä, olisiko irtisanominen vältettävissä sijoittamalla työntekijä muuhun työhön.\nPerustetta irtisanomiseen ei ole ainakaan silloin, kun:\n1) työnantaja on joko ennen irtisanomista tai sen jälkeen ottanut uuden työntekijän samankaltaisiin tehtäviin, vaikka hänen toimintaedellytyksensä eivät ole vastaavana aikana muuttuneet;\n5 § (16.6.2017/390)\n5 a § (16.6.2017/390)\nJos työnantaja on yrityksen saneerauksesta annetussa laissa (47/1993) tarkoitetun menettelyn kohteena, työnantaja saa, ellei tämän luvun 4 §:stä johdu muuta, irtisanoa työsopimuksen sen kestosta riippumatta noudattaen kahden kuukauden irtisanomisaikaa, jos:\n1) irtisanomisen perusteena on sellainen saneerausmenettelyn aikana suoritettava järjestely tai toimenpide, joka on välttämätön konkurssin torjumiseksi ja jonka vuoksi työ lakkaa tai vähenee 3 §:ssä tarkoitetulla tavalla;\nTyöntekijän noudatettava irtisanomisaika saneerausmenettelyn yhteydessä on 14 päivää, jos 6 luvun 7 §:n 1 momentista ei muuta johdu.\nTyönantaja ei saa irtisanoa työsopimusta työntekijän raskauden johdosta eikä sillä perusteella, että työntekijä käyttää oikeuttaan 5 luvussa säädettyyn perhevapaaseen. Työnantajan pyynnöstä työntekijän on esitettävä selvitys raskaudestaan.\nJos työnantaja irtisanoo raskaana olevan tai muuta kuin 5 luvun 8 §:ssä säädettyä perhevapaata käyttävän työntekijän työsopimuksen, katsotaan irtisanomisen johtuneen työntekijän raskaudesta tai perhevapaan käyttämisestä, jollei työnantaja voi osoittaa sen johtuneen muusta seikasta.\nTyönantaja saa irtisanoa raskaus-, erityisraskaus-, vanhempain- tai hoitovapaalla olevan työntekijän työsopimuksen 3 §:ssä säädetyillä perusteilla vain, jos työnantajan toiminta päättyy kokonaan. (14.1.2022/33)\nL:lla 33/2022 muutettu 3 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:\nTyönantaja saa irtisanoa työehtosopimuksen perusteella valitun luottamusmiehen työsopimuksen 2 §:ssä tarkoitetulla perusteella vain, jos niiden työntekijöiden enemmistö, joita luottamusmies edustaa, antaa siihen suostumuksensa.\nTyönantaja saa irtisanoa luottamusmiehen työsopimuksen 3 tai 6 §:ssä taikka 7 §:n 1 momentissa säädetyillä perusteilla vain, jos luottamusmiehen työ päättyy kokonaan, eikä työnantaja voi järjestää hänelle hänen ammattitaitoaan vastaavaa tai hänelle muutoin sopivaa työtä tai kouluttaa häntä muuhun työhön 4 §:ssä tarkoitetulla tavalla.\nJolleivät työnantaja ja työntekijä työnantajan irtisanottua työsopimuksen 3 ja 4 tai 6 §:ssä tarkoitetuilla perusteilla ole sopineet muuta, työntekijällä on oikeus vapaaseen täydellä palkalla osallistuakseen irtisanomisaikanaan julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetussa laissa (916/2012) tarkoitetun työllistymissuunnitelman laatimiseen, sen mukaiseen työvoimakoulutukseen ja siihen liittyvään harjoitteluun tai työssäoppimiseen tai oma-aloitteeseen tai viranomaisaloitteeseen työpaikan hakuun ja työhaastatteluun tai uudelleensijoitusvalmennukseen. (28.12.2012/921)\n2) enintään yhteensä kymmenen työpäivää, jos irtisanomisaika on yhtä kuukautta pidempi mutta enintään neljä kuukautta;\n11 § (30.12.2021/1340)\nTyönantaja on velvollinen tarjoamaan 3 §:n perusteella irtisanomalleen työntekijälle tilaisuuden osallistua työnantajan kustantamaan työllistymistä edistävään valmennukseen tai koulutukseen, jos:\nTyönantaja ja henkilöstö saavat sopia toisin siitä, mitä 2 momentissa säädetään arvon määräytymisestä. Lisäksi työnantaja ja henkilöstö saavat sopia valmennuksen tai koulutuksen sijasta muustakin järjestelystä, jolla edistetään irtisanottavan työllistymistä. Henkilöstön edustaja määräytyy yhteistoimintalain (1333/2021) 5 §:n, yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetun lain (1233/2013) 6 §:n tai työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnassa ja hyvinvointialueella annetun lain (449/2007) 3 §:n mukaisesti. Henkilöstön edustajan tekemä sopimus sitoo kaikkia niitä työntekijöitä, joita sopimuksen tehneen työntekijöiden edustajan on katsottava edustavan.\n12 § (29.12.2016/1468)\nPurkamisesta huolimatta työsopimus on voimassa aluksen satamaan saapumiseen saakka, jos tästä ei aiheudu huomattavaa haittaa. Työnantajan purettua työsopimuksen työntekijä on toimitettava satamaan, jossa hän voi vapaasti poistua aluksesta ja josta hänellä on mahdollisuus kohtuullisin kustannuksin matkustaa kotimaahansa tai maahan, jossa työsopimus on tehty.\nTyönantajan on toimitettava työsopimuksen irtisanominen kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun työnantaja sai tiedon 8 luvun 2 §:ssä tarkoitetusta työntekijän henkilöön liittyvästä irtisanomisen perusteesta.\nEnnen kuin työnantaja irtisanoo työsopimuksen 8 luvun 2 §:ssä tarkoitetulla perusteella tai purkaa työsopimuksen 1 luvun 5 §:n perusteella tai 9 luvun 1 §:ssä tarkoitetusta syystä, työnantajan on varattava työntekijälle tilaisuus tulla kuulluksi työsopimuksen päättämisen syistä, jos työntekijää ei ole jo kuultu laivatoimikunnassa. Työntekijällä on oikeus häntä kuultaessa käyttää avustajaa.\nEnnen kuin työntekijä purkaa työsopimuksen 9 luvun 1 §:ssä tarkoitetusta syystä, työntekijän on varattava työnantajalle tilaisuus tulla kuulluksi työsopimuksen purkamisen perusteesta.\n3 § (7.4.2017/205)\n4 § (27.3.2020/164)\n5 § (27.3.2020/164)\nTyösopimuksen päättämisilmoitus on toimitettava työnantajalle tai tämän edustajalle tai työntekijälle henkilökohtaisesti. Jos tämä ei ole mahdollista, ilmoitus voidaan toimittaa kirjeitse tai sähköisesti. Kirjeenä lähetetyn ilmoituksen katsotaan tulleen vastaanottajan tietoon viimeistään seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun ilmoitus on lähetetty.\nTyöntekijän ollessa lain tai sopimuksen mukaisella vuosilomalla tai työajan tasaamiseksi annetulla vähintään kahden viikon pituisella vapaalla katsotaan kirjeitse tehty työsuhteen päättäminen toimitetuksi kuitenkin aikaisintaan loman tai vapaan päättymistä seuraavana päivänä.\nToimitettaessa työsopimuksen päättämisilmoitus kirjeitse katsotaan 1 luvun 5 §:n mukaiseen perusteeseen ja 9 luvun 1 §:ssä tarkoitettuihin työsopimuksen päättämisperusteisiin vedotun sovitussa tai säädetyssä ajassa, jos ilmoitus on tuon ajan kuluessa jätetty postin kuljetettavaksi.\nTyönantajan on työntekijän pyynnöstä viivytyksettä ilmoitettava kirjallisesti tälle tiedossaan olevat irtisanomisen tai purkamisen syyt, joiden perusteella työsopimus on päätetty.\nJos ulkomaanliikenteessä liikennöivässä aluksessa on säännönmukaisesti työssä vähintään kahdeksan työntekijää, aluksella on oltava laivatoimikunta.\nLaivatoimikunnassa on kolme henkilöstön keskuudestaan valitsemaa jäsentä sekä puheenjohtaja. Puheenjohtajana toimii aluksen päällikkö tai tämän määräämä. Laivatoimikunnan jäsenistä yksi edustaa päällystöä ja kaksi miehistöä, kun käsitellään miehistön jäsentä koskevaa asiaa. Käsiteltäessä päällystöä koskevaa asiaa laivatoimikunnassa on kaksi päällystöä edustavaa jäsentä ja yksi miehistön edustaja. Jos henkilöstöryhmät eivät ole valinneet edustajaansa laivatoimikuntaan, puheenjohtajalla on oikeus nimetä heidät.\nLaivatoimikunnan jäsenyydestä ei voi kieltäytyä ilman pätevää syytä.\nLaivatoimikunnassa käsitellään asiat, jotka koskevat työsopimuksen irtisanomista tai purkamista työntekijästä johtuvasta aluksella todetusta syystä, sekä asiat, jotka koskevat epäilyä työntekijän työpaikalla tekemästä rikoksesta.\nTyösopimusta ei saa irtisanoa eikä purkaa 1 momentissa tarkoitetussa tilanteessa ennen kuin asia on käsitelty laivatoimikunnassa.\nLaivatoimikunnan koolle kutsuminen ja asioiden käsittely\nLaivatoimikunta kokoontuu puheenjohtajan kutsusta. Laivatoimikunta on päätösvaltainen täysilukuisena.\nLaivatoimikunnan on käsiteltävä asiat huolellisesti ja puolueettomasti. Laivatoimikunnan on mahdollisuuksien mukaan kuultava asianosaisia ennen käsityksensä lausumista käsiteltävästä asiasta. Työntekijä tai laivatoimikunta voi kutsua laivatoimikunnan kuultaviksi myös muita asiasta tietäviä henkilöitä.\nTyöntekijällä on oikeus käyttää avustajaa, kun häntä koskevaa asiaa käsitellään laivatoimikunnassa. Avustajan käyttö ei saa viivästyttää asian käsittelyä.\nLaivatoimikunnan päätös ja käsittelystä laadittava pöytäkirja\nAsiat ratkaistaan laivatoimikunnassa äänten enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, laivatoimikunnan mielipiteeksi tulee työntekijälle edullisempi vaihtoehto.\nLaivatoimikunnan kokouksista pidetään pöytäkirjaa, johon merkitään asian käsittelyssä esiin tulleet seikat, laivatoimikunnan päätös ja mahdolliset eriävät mielipiteet. Pöytäkirjan allekirjoittavat kaikki kokoukseen osallistuneet. Laivatoimikunnan puheenjohtajan tehtävänä on huolehtia pöytäkirjajäljennöksen toimittamisesta työntekijälle ja työnantajalle.\nLaivapäiväkirjaan tehdään merkintä laivatoimikunnan kokouksista ja niissä käsitellyistä asioista. Alkuperäinen laivatoimikunnan kokouksesta laadittu pöytäkirja säilytetään laivapäiväkirjan erillisenä liitteenä noudattaen, mitä merilain (674/1994) 18 luvun 2 §:n 3 momentissa säädetään laivapäiväkirjan liitteiden säilyttämisestä. (28.6.2017/484)\nLaivatoimikunnan puheenjohtajan ja jäsenen sekä työntekijän ja työntekijän avustajan on pidettävä salassa laivatoimikuntakäsittelyn yhteydessä saamansa työnantajaa ja työntekijää koskevat tiedot, ellei se, jota tiedot koskevat, nimenomaisesti suostu tietojen luovuttamiseen.\nEdellä 1 momentissa säädetystä poiketen korvausvelvollisuus 1 luvun 5 §:ssä taikka 8 tai 9 luvussa säädettyjen perusteiden vastaisesta työsopimuksen päättämisestä määräytyy 2 §:n mukaan.\nKorvaus irtisanomisajan noudattamatta jättämisestä määräytyy 7 luvun 7 §:n mukaan. Vähintään 200 päivää lomautettuna olleen työntekijän oikeudesta saada työsopimuksen irtisanoessaan irtisanomisajan palkkaa tai sen osaa vastaava korvaus irtisanomisajalta säädetään 6 luvun 7 §:n 3 momentissa.\nTyönantaja, joka on tässä laissa säädettyjen perusteiden vastaisesti päättänyt työsopimuksen, on määrättävä maksamaan korvausta työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä. Jos työntekijä on purkanut työsopimuksen 9 luvun 1 §:ssä säädetyllä perusteella, joka on johtunut työnantajan tahallisesta tai huolimattomasta menettelystä, työnantaja on määrättävä maksamaan korvausta työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä. Yksinomaisena korvauksena on suoritettava vähintään kolmen ja enintään 24 kuukauden palkka. Työehtosopimuksen perusteella valitulle luottamusmiehelle suoritettavan korvauksen enimmäismäärä on kuitenkin 30 kuukauden palkka.\nKorvauksen suuruutta määrättäessä otetaan työsopimuksen päättämisen syystä riippuen huomioon työtä vaille jäämisen arvioitu kesto ja ansion menetys, määräaikaisen työsopimuksen jäljellä ollut kestoaika, työsuhteen kesto, työntekijän ikä ja hänen mahdollisuutensa saada ammattiaan tai koulutustaan vastaavaa työtä, työnantajan menettely työsopimusta päätettäessä, työntekijän itsensä antama aihe työsopimuksen päättämiseen, työntekijän ja työnantajan olot yleensä sekä muut näihin rinnastettavat seikat. Korvausta määrättäessä on otettava huomioon mahdollinen samasta teosta yhdenvertaisuuslain nojalla tuomittu hyvitys. (30.12.2014/1332)\nJos työnantaja on irtisanonut työsopimuksen vastoin 8 luvun 3 tai 6 §:ssä säädettyjä perusteita tai purkanut sen 1 luvun 5 §:ssä säädettyjen perusteiden vastaisesti, korvausta määrättäessä ei sovelleta 1 momentin säännöstä korvauksen vähimmäismäärästä. Jos työnantaja on purkanut työsopimuksen yksinomaan 9 luvun 1 §:ssä säädettyjen perusteiden vastaisesti, korvauksena on suoritettava vähintään kahden kuukauden palkka.\n1) 75 prosenttia työntekijälle kyseiseltä ajalta maksetusta työttömyysturvalaissa tarkoitetusta ansiopäivärahasta;\n2) 80 prosenttia työntekijälle kyseiseltä ajalta maksetusta työttömyysturvalaissa tarkoitetusta peruspäivärahasta;\nJos työnantaja on lomauttanut työntekijän aluksen tuhoutumisen tai kuntoonpanokelvottomuuden johdosta, työntekijällä on oikeus kahden kuukauden palkkaa vastaavaan korvaukseen, enintään kuitenkin siltä ajalta, kun hän on työtön. Korvauksesta on vähennettävä työnteon estymisen ajalta maksettu palkka.\nJos työnantaja on irtisanonut työsopimuksen aluksen tuhoutumisen tai kuntoonpanokelvottomuuden vuoksi, työntekijällä on oikeus kahden kuukauden palkkaa vastaavaan korvaukseen edellyttäen, että sitä ei ole korvattu hänelle 1 momentin mukaan. Oikeutta korvaukseen ei kuitenkaan ole, jos työsopimus on irtisanottu vähintään kahden kuukauden irtisanomisaikaa noudattaen tai työsuhteessa noudatettava irtisanomisaika on vähintään kaksi kuukautta.\nTyönantajalla ja työntekijällä on oikeus kuulua yhdistykseen sekä oikeus osallistua tällaisen yhdistyksen toimintaan. Heillä on myös oikeus perustaa yhdistys. Työnantajalla ja työntekijällä on niin ikään vapaus olla kuulumatta edellä tarkoitettuun yhdistykseen. Tämän oikeuden ja vapauden käytön estäminen ja rajoittaminen on kiellettyä.\nLuottamusmiehellä on oikeus saada työnantajalta edustamiansa työntekijöitä koskevat tiedot 1 luvun 3 §:ssä säädetyistä asioista.\n7 § (29.12.2016/1449)\nSopimus, jolla vähennetään työntekijälle tämän lain mukaan tulevia oikeuksia ja etuja, on mitätön, ellei tästä laista johdu muuta.\nMitä tässä pykälässä säädetään työnantajien valtakunnallisesta yhdistyksestä, sovelletaan vastaavasti valtion neuvotteluviranomaiseen ja muuhun valtion sopimusviranomaiseen, kunnalliseen työmarkkinalaitokseen sekä Ahvenanmaan maakunnan hallitukseen ja Ahvenanmaan maakunnan kunnalliseen sopimusvaltuuskuntaan.\nTyönantaja, jonka on noudatettava 2 luvun 6 §:ssä tarkoitettua yleissitovaa työehtosopimusta, saa noudattaa tämän työehtosopimuksen soveltamisalalla myös sen tämän luvun 9 §:ssä tarkoitettuja määräyksiä, jos niiden soveltaminen ei edellytä paikallista sopimista. Tällöin sovelletaan myös, mitä 9 §:n 3 momentin toisessa virkkeessä säädetään.\nTyösuhteen päätyttyä 1 momentissa tarkoitettu saatava raukeaa, jos kannetta ei nosteta kolmen vuoden kuluessa siitä, kun työsuhde on päättynyt. Jos kuitenkin työntekijän saatavan perusteena olevia työehtosopimuksen määräyksiä on pidettävä ilmeisen tulkinnanvaraisina, saatava vanhentuu kuten 1 momentissa säädetään.\nJos työntekijä kuolee työstä johtuvissa olosuhteissa, työnantajan on viipymättä ilmoitettava työntekijän kuolemasta tämän lähiomaiselle.\nJos alus työntekijöineen tuhoutuu ja on epäselvää, milloin se on tapahtunut, työntekijän katsotaan kuolleen sen ajan päättyessä, joka alukselta olisi kulunut matkaan määräsatamaan viimeisimmästä tiedossa olevasta sijaintipaikasta.\nTyönantaja maksaa ulkomaanliikenteessä työskennelleen työntekijän hautaamisesta aiheutuvat välittömät kustannukset, jos työntekijä kuollessaan olisi ollut oikeutettu työnantajan maksamaan 2 luvun 13 §:n mukaiseen sairaanhoitoon.\nTyönantajan on huolehdittava vainajan alukselle jääneen omaisuuden luovuttamisesta tämän lähiomaiselle. Pilaantuva omaisuus voidaan myydä kuolinpesän lukuun tai tarvittaessa hävittää.\nTyönantajan oikeus saada korvaus valtion varoista\nJos työnantaja on joutunut maksamaan työntekijän sairaanhoidosta tai hautauksesta aiheutuneita kuluja, jotka eivät tämän lain mukaan ole hänen kustannettaviaan, maksetaan työnantajalle näistä korvaus valtion varoista.\nKorvaukseen hakemiseen, korvausoikeuden raukeamiseen ja muutoksenhakuun korvauspäätöksestä noudatetaan mitä 3 luvun 4 §:ssä säädetään kotimatkojen korvaamisesta.\n13 a § (9.12.2016/1115)\n1) työntekijöiden 3 luvun 2 §:ssä tarkoitetusta kotimatkasta aiheutuvat matkakustannukset ylläpitoineen ja matkan aikainen sairaanhoito;\n2) työntekijöiden työsuhteesta johtuvat saatavat enintään neljän kuukauden ajalta;\n3) 2 luvun 10–13 §:n perusteella työnantajan maksettaviksi kuuluvat palkat, kustannukset ja korvaukset, jos työntekijä sairastuu tai loukkaantuu aluksella työskentelyn aikana; sekä\n4) 13 luvun 12 §:n 3 momentin perusteella työnantajan maksettavaksi kuuluvat hautauskustannukset, kun työntekijä kuolee aluksella työskentelyn aikana.\n13 b § (11.6.2020/435)\nLaittomasti vangittuna pidettävän työntekijän asema\nSen estämättä, mitä 7 luvun 1 tai 2 §:ssä taikka 8 tai 9 luvussa säädetään, työsopimuksen voimassaolo ei saa päättyä, kun työntekijää pidetään vangittuna aluksella tai sen ulkopuolella merityöyleissopimuksen ohjeiston normin A2.1. 7 kohdassa tarkoitetun merirosvouksen tai aluksen aseellisen ryöstön seurauksena. Vangittuna olevan työntekijän työsuhteen voimassaolo saa laissa säädetyin perustein päättyä aikaisintaan, kun työntekijä on vapautettu ja hän on matkustanut kotiin tai, työntekijän kuollessa vankeuden aikana, hänen kuolinpäivänään.\nVangitulla työntekijällä on oikeus täyteen palkkaansa kotiinpaluuseen tai kuolinpäivään saakka.\nOikeus vaatia katsastusta\nJos yli puolet aluksen työntekijöistä tekee päällikölle esityksen katsastuksen toimittamisesta aluksen merikelpoisuuden, sen varustuksen, miehityksen, ahtauksen tai muun sellaisen alukseen liittyvän seikan selvittämiseksi, jonka puutteellisuus tai virheellisyys voi vaarantaa työntekijöiden turvallisuutta, päällikön on pyydettävä katsastusta asianomaiselta katsastusviranomaiselta.\nKonepäälliköllä, talousosaston esimiehellä ja yliperämiehellä on oikeus vaatia päälliköltä niiden aluksen tai sen tarpeiston tai varusteiden osien katsastusta, joita hän on velvollinen valvomaan.\nAluksen katsastuksesta säädetään aluksen teknisestä turvallisuudesta ja turvallisesta käytöstä annetussa laissa (1686/2009).\n15 § (9.12.2016/1115)\nKorvaus henkilökohtaisen omaisuuden menettämisestä\nTyöntekijällä on oikeus saada työnantajalta korvaus henkilökohtaisen omaisuuden menettämisestä, joka on johtunut aluksen tuhoutumisesta, merirosvouksesta, tulipalosta tai muusta alusta kohdanneesta vahingosta. Työntekijän on esitettävä työnantajalle selvitys menettämästään omaisuudesta.\nTyönantaja on velvollinen korvaamaan omaisuuden käyvän arvon, kuitenkin enintään 4 080 euroa, jollei muusta ole sovittu. Työntekijällä on kuitenkin oikeus saada uutta hankintahintaa vastaava korvaus sellaisen omaisuuden menetyksestä, jota hän käyttää työtehtäviensä suorittamiseen. Jos työtehtävien suorittamiseen käytettävän omaisuuden arvo ylittää 8 150 euroa, sen tuomisesta alukseen on etukäteen ilmoitettava työnantajalle. Työnantaja on rahasuorituksen sijasta oikeutettu korvaamaan menetetyn omaisuuden hankkimalla tilalle uuden.\nEdellä 2 momentissa säädettyjä enimmäismääriä tarkistetaan rahanarvon muutosta vastaavasti kolmivuotiskausittain työ- ja elinkeinoministeriön asetuksella.\n17 § (9.12.2016/1115)\n17 a § (22.2.2019/250)\nJos aluksella tehdään työtä, joka ei perustu työsopimukseen, laivaväestä ja aluksen turvallisuusjohtamisesta annetun lain (1687/2009) 2 §:n 9 kohdassa tarkoitettu laivanisäntä vastaa siitä, että aluksella työtä tekevän kanssa tehdään kirjallinen sopimus, josta käyvät ilmi vastaavat asiat kuin tämän lain 1 luvun 3 §:n 2 momentin mukaan työsopimuksesta on käytävä ilmi. Laivanisäntä vastaa myös siitä, että työtä aluksella ilman työsopimusta tekevään sovelletaan, mitä 1 luvun 3 §:n 3 ja 4 momentissa, 2 luvun 12 §:ssä, 3 luvun 2 ja 3 §:ssä sekä 13 luvun 16 §:ssä säädetään. Merikalastusaluksella tehtävän työn osalta on lisäksi noudatettava, mitä 1 luvun 7 §:ssä säädetään, jos aluksella samanaikaisesti työskentelee työntekijöitä työsopimuksen perusteella.\n3 momentti on kumottu L:lla 21.8.2015/1092.\nAluksesta poistumisen estäminen\nAluksen päällikkö saa estää aluksessa tehdystä rikoksesta todennäköisin syin epäiltyä työntekijää poistumasta alukselta, jos rikoksesta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kaksi vuotta vankeutta ja epäillyn henkilökohtaisten olosuhteiden, epäiltyjen rikosten määrän tai laadun taikka muiden vastaavien seikkojen perusteella on syytä epäillä, että hän lähtee pakoon taikka muuten välttää esitutkintaa tai oikeudenkäyntiä, eikä poistumisen estäminen ole kohtuutonta ottaen huomioon asian laatu sekä rikoksesta epäillyn terveydentila ja muut henkilökohtaiset olosuhteet.\nAluksesta poistumisen estämisestä on tehtävä kirjallinen päätös, josta on ilmettävä rikoksesta epäilty työntekijä, epäilty rikos sekä poistumisen estämisen perusteet ja voimassaoloaika. Päätöksestä on annettava jäljennös epäillylle.\nTyöntekijän oikeutta poistua alukselta ei saa rajoittaa pitempään, kuin se on välttämätöntä. Päätös on kumottava heti, kun poistumisen estämiselle ei ole enää edellytyksiä. Päätös raukeaa, kun rikoksesta epäilty siirretään toimivaltaisen Suomen tai muun valtion viranomaisen huostaan. Epäiltyä ei saa siirtää muun valtion viranomaisen huostaan, jos häntä tämän vuoksi uhkaa kuolemanrangaistus, kidutus tai muu ihmisarvoa loukkaava kohtelu taikka jos oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumista on perusteltua syytä epäillä. Rikoksen johdosta tapahtuvasta luovuttamisesta säädetään erikseen.\nTyönantajaa ja tämän edustajaa koskeva rangaistussäännökset\n1) 1 luvun 3 §:n 1 momentin säännöksiä velvollisuudesta tehdä työsopimus kirjallisesti,\n2) 2 luvun 12 §:n säännöksiä sairastuneen tai loukkaantuneen työntekijän hoidosta,\n3) 2 luvun 21 §:n 1 momentin säännöksiä työnantajan kuittausoikeuden rajoituksesta,\n4) 7 luvun 10 §:n säännöksiä velvollisuudesta antaa työntekijälle työtodistus,\n5) 13 luvun 5 §:n säännöksiä työntekijöiden kokoontumisoikeudesta työpaikalla tai\n6) 13 luvun 15 §:n säännöksiä tämän lain ja eräiden muiden asiakirjojen nähtävänäpidosta,\non tuomittava merityösopimuslakirikkomuksesta sakkoon.\nMerityösopimuslakirikkomuksesta tuomitaan myös se, joka 2 luvun 20 §:n 2 momentin vastaisesti pyynnöstä huolimatta jättää antamatta työntekijälle palkkalaskelman.\nRangaistus 2 luvun 2 §:ssä säädetyn syrjintäkiellon rikkomisesta säädetään rikoslain 47 luvun 3 §:ssä, 13 luvun 4 §:ssä säädetyn yhdistymisvapauden loukkaamisesta rikoslain 47 luvun 5 §:ssä sekä 8 luvun 9 §:ssä tarkoitetun luottamusmiehen oikeuksien loukkaamisesta rikoslain 47 luvun 4 §:ssä.\nJos laivatoimikunnan puheenjohtaja tahallaan tai huolimattomuudesta\n1) ei kutsu laivatoimikuntaa kokoon 11 luvun 2 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa tai\n2) ei toimita jäljennöksiä laivatoimikunnan pöytäkirjasta 11 luvun 4 §:n 2 momentissa säädetyllä tavalla,\nhänet on tuomittava laivatoimikuntarikkomuksesta sakkoon.\nRangaistus 11 luvun 5 §:ssä säädetyn vaitiolovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain 38 luvun 2 §:n 2 momentin mukaan, jollei teosta muualla kuin rikoslain 38 luvun 1 §:ssä säädetä ankarampaa rangaistusta.\nSyyttäjä ei saa nostaa syytettä laivatoimikuntarikkomuksesta, ellei asianomistaja ilmoita rikosta syytteeseen pantavaksi.\nTyösuojeluviranomaiset valvovat tämän lain noudattamista. Työsuojeluviranomaisten on valvontatehtävässään ja erityisesti valvoessaan yleissitovien työehtosopimusten noudattamista toimittava kiinteässä yhteistyössä niiden työnantajien ja työntekijöiden yhdistysten kanssa, joiden tekemien yleissitovien työehtosopimusten määräyksiä työnantajien on 2 luvun 6 §:n mukaan noudatettava.\nTyösuojeluviranomaisilla on salassapitosäännösten estämättä pyynnöstä oikeus saada työnantajalta jäljennös valvonnan kannalta tarpeellisista asiakirjoista sekä yksityiskohtainen selvitys suullisesti tehdyistä sopimuksista.\nTyö- ja elinkeinoministeriön apuna merenkulkijoiden työ- ja sosiaalisiin oloihin liittyvän lainsäädännön kehittämisessä toimii valtioneuvoston asettama merimiesasiain neuvottelukunta. Neuvottelukunnan toimikaudesta, kokoonpanosta ja tarkemmista tehtävistä säädetään valtioneuvoston asetuksella.\nTällä lailla kumotaan merimieslaki (423/1978).\nTyösuhteissa, joissa työnantajan on noudatettava tai hän saa noudattaa joko työehtosopimuslain tai merimieslain 15 §:n nojalla tehtyä tämän lain voimaan tullessa voimassa olevaa työehtosopimusta, hän saa soveltaa sen tästä laista poikkeavia määräyksiä työehtosopimuksen voimassaolon päättymiseen saakka, ellei työehtosopimusta muuteta sitä ennen.\nMerimieslain 15 §:ää sovelletaan siihen saakka, kun työehtosopimuksen yleissitovuus on työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamisesta annetussa laissa tarkoitetulla tavalla vahvistettu ja päätös on saanut lainvoiman.\nEdellä 13 luvun 15 §:ssä säädetty velvollisuus pitää 2 luvun 6 §:ssä tarkoitettu yleissitova työehtosopimus työntekijöiden nähtävänä alkaa siitä päivästä, kun yleissitovuuden vahvistamista koskeva päätös on toimitettu ministeriöiden ja valtion muiden viranomaisten määräyskokoelmista annetun lain (189/2000) 6 §:ssä tarkoitettuun oikeusministeriön ylläpitämään määräyskokoelmaan ja yleissitova työehtosopimus on julkaistu työehtosopimuksen yleissitovuuden vahvistamisesta annetun lain 14 §:ssä säädetyllä tavalla.\nMerimieslain 86 §:n nojalla ulkomaalaiselle työnantajalle myönnetty poikkeuslupa on voimassa lupapäätöksessä määrättyyn päivään asti.\nHE 174/2010, TyVM 15/2010, EV 303/2010, Neuvoston direktiivi 2009/13/EY; EUVL N:o L 124, 20.5.2009, s. 30\nHE 167/2016, TyVM 7/2016, EV 154/2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/104/EY (32008L0104); EUVL L 327, 5.12.2008, s. 9–14\nHE 35/2017, TyVM 5/2017, EV 43/2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1794 (32015L1794); EUVL L 263, 8.10.2015, s. 1\nHE 23/2017, LiVM 7/2017, EV 50/2017\nHE 43/2018, LiVM 10/2018, EV 48/2018\nTämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2020. Tämä laki on voimassa joulukuun 2020 loppuun. (26.6.2020/499)\nTämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2020. Sen 13 luvun 13 b §:n voimaantulosta säädetään kuitenkin valtioneuvoston asetuksella.\n13 luvun 13 b § tulee voimaan A:n 932/2020 mukaisesti 26.12.2020.\nHE 222/2020, TyVM 14/2021, EV 157/2021\nTyöntekijään sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä, jos työntekijällä on oikeus äitiys-, erityisäitiys-, isyys- tai vanhempainrahaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden sairausvakuutuslain (1224/2004) säännösten perusteella.\nJos työntekijään sovelletaan tämän lain säännöksiä raskaus- ja vanhempainvapaasta ja jos äitiys-, isyys- tai vanhempainvapaasta on ilmoitettu ennen tämän lain voimaantuloa, äitiysvapaata koskevan ilmoituksen katsotaan tarkoittavan ilmoitusta raskaus- ja vanhempainvapaasta ja isyysvapaata koskevan ilmoituksen ilmoitusta vanhempainvapaasta.\nTyöntekijällä on 3 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa oikeus muuttaa ilmoitustaan vastaamaan tätä lakia kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta.\n1 luku - Yleiset säännökset1 § - Soveltamisala2 § - Poikkeukset soveltamisalasta3 § - Työsopimuksen muoto ja sisältö4 § - Työsopimuksen kesto4 a § - Määräaikaisen työsopimuksen tekeminen pitkäaikaistyöttömän kanssa5 § - Koeaika6 § - Työsuhteen kestosta riippuvat työsuhde-edut7 § - Vajaavaltaisen työsopimus8 § - Oikeuksien ja velvollisuuksien siirtäminen9 § - Työnantajan sijainen10 § - Liikkeen luovutus2 luku - Työnantajan velvollisuudet1 § - Yleisvelvoite2 § - Tasapuolinen kohtelu ja syrjintäkielto3 § - Työturvallisuus4 § - Työnantajan velvollisuus tarjota työtä osa-aikaiselle työntekijälle5 § - Vapautuvista työpaikoista tiedottaminen6 § - Työehtosopimusten yleissitovuus7 § - Yleissitovuuden vahvistaminen ja voimassaolo8 § - Vuokrattujen työntekijöiden työsuhteissa sovellettava työehtosopimus8 a § - Vuokratun työntekijän oikeus käyttäjäyrityksen palveluihin ja järjestelyihin9 § - Vähimmäispalkka työehtosopimuksen puuttuessa10 § - Sairausajan palkka11 § - Sairausajan palkkaa vastaava korvaus työsuhteen päättyessä12 § - Sairastuneen tai loukkaantuneen työntekijän hoito13 § - Sairaanhoidon kustannukset14 § - Palkan määräytyminen15 § - Palkan säästö16 § - Työntekijän oikeus palkkaansa työnteon estyessä17 § - Palkan maksuaika ja -kausi18 § - Palkanmaksukausi työsuhteen päättyessä19 § - Palkan poikkeuksellinen erääntyminen20 § - Palkan maksaminen21 § - Työnantajan kuittausoikeus ja palkkaennakko22 § - Omaisten oikeus lisäpalkkaan23 § - Työntekijän oikeus saada vapaata työstään kunnallisen luottamustoimen hoitamista varten3 luku - Vapaat kotimatkat1 § - Vapaat kotimatkat työsuhteen kestäessä2 § - Vapaat kotimatkat työsopimuksen päättyessä3 § - Kotimatkan järjestäminen4 § 4 luku - Työntekijän velvollisuudet1 § - Yleiset velvollisuudet2 § - Työturvallisuus3 § - Kilpaileva toiminta4 § - Liikesalaisuudet5 § - Kilpailukieltosopimus6 § - Työntekijän velvollisuus olla aluksessa7 § - Työntekijän henkilökohtainen omaisuus aluksella8 § - Työntekijän velvollisuus osallistua meriselityksen antamiseen5 luku - Perhevapaat1 § - Raskaus-, erityisraskaus- ja vanhempainvapaa1 § - Äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa2 § - Raskaana olevan ja äskettäin synnyttäneen työntekijän suojelu2 § - Työnteko äitiys- ja vanhempainrahakauden aikana2 a § - Osittainen vanhempainvapaa3 § - Hoitovapaa3 § - Hoitovapaa4 § - Raskaus- ja vanhempainvapaasta sekä hoitovapaasta ilmoittaminen4 § - Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaasta sekä hoitovapaasta ilmoittaminen5 § - Osittainen hoitovapaa6 § - Osittaisen hoitovapaan keskeyttäminen7 § - Tilapäinen hoitovapaa8 § - Poissaolo perheenjäsenen tai muun läheisen hoitamiseksi8 a § - Omaishoitovapaa9 § - Poissaolo pakottavista perhesyistä10 § - Palkanmaksuvelvollisuus11 § - Työhönpaluu6 luku - Lomauttaminen1 § - Lomauttamisen määritelmä2 § - Lomauttamisen perusteet3 § - Ennakkoselvitys ja työntekijän kuuleminen4 § - Lomautusilmoitus5 § - Todistus lomauttamisesta6 § - Työhönpaluu lomautuksen jälkeen7 § - Lomautetun työntekijän työsuhteen päättyminen7 luku - Yleiset säännökset työsopimuksen päättämisestä1 § - Määräaikaiset sopimukset2 § - Eroamisikä3 § - Yleiset säännökset irtisanomisajoista ja työsuhteen päättymispaikasta4 § - Yleiset irtisanomisajat5 § - Työsuhteen päättäminen ilman irtisanomisaikaa6 § - Irtisanomisaika ja vastikevapaa7 § - Irtisanomisajan noudattamatta jättäminen8 § - Sopimussuhteen hiljainen pidennys9 § - Työntekijän takaisin ottaminen10 § - Työtodistus8 luku - Työsopimuksen irtisanomisperusteet1 § - Yleissäännös irtisanomisperusteista2 § - Työntekijän henkilöön liittyvät irtisanomisperusteet3 § - Taloudelliset ja tuotannolliset irtisanomisperusteet4 § - Työn tarjoamis- ja koulutusvelvollisuus5 § - Irtisanomisoikeus liikkeen luovutuksen yhteydessä5 a § - Luovutuksensaajan vastuu6 § - Irtisanominen saneerausmenettelyn yhteydessä7 § - Työnantajan konkurssi ja kuolema8 § - Raskaana tai perhevapaalla olevan työntekijän irtisanominen9 § - Luottamusmiehen irtisanomissuoja10 § - Työntekijän oikeus työllistymisvapaaseen11 § - Irtisanotun työntekijän työllistymistä edistävä valmennus tai koulutus12 § - Työllistymistä edistävän valmennuksen tai koulutuksen laiminlyönti9 luku - Työsopimuksen purkaminen1 § - Purkamisperuste2 § - Purkamisoikeuden raukeaminen3 § - Työsopimuksen purkautuneena pitäminen10 luku - Työsopimuksen päättämismenettely1 § - Irtisanomisperusteeseen vetoaminen2 § - Työntekijän ja työnantajan kuuleminen3 § - Työnantajan selvitysvelvollisuus4 § - Työnantajan ilmoitus työ- ja elinkeinotoimistolle5 § - Työnantajan tiedottamisvelvollisuus työllistymissuunnitelmasta6 § - Työsopimuksen päättämisilmoituksen toimittaminen7 § - Päättämisperusteiden ilmoittaminen työntekijälle11 luku - Laivatoimikunta1 § - Laivatoimikunnan kokoonpano2 § - Laivatoimikunnan tehtävät3 § - Laivatoimikunnan koolle kutsuminen ja asioiden käsittely4 § - Laivatoimikunnan päätös ja käsittelystä laadittava pöytäkirja5 § - Vaitiolovelvollisuus12 luku - Vahingonkorvausvelvollisuus1 § - Yleinen vahingonkorvausvelvollisuus2 § - Korvaus työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä3 § - Työttömyyspäivärahan vaikutus vahingonkorvauksen ja korvauksen maksamiseen4 § - Korvaus työttömyydestä13 luku - Erinäiset säännökset1 § - Oikeustoimilain mukainen pätemättömyys2 § - Kohtuuttomat ehdot3 § - Mitättömän ehdon vaikutukset4 § - Yhdistymisvapaus5 § - Kokoontumisoikeus6 § - Luottamusmiehen tietojensaantioikeus7 § - Asuntoetu8 § - Säännösten pakottavuus9 § - Poikkeaminen työehtosopimuksella10 § - Yleissitovan työehtosopimuksen laista poikkeavat määräykset11 § - Vanhentuminen ja kanneaika12 § - Työntekijän kuolema13 § - Työnantajan oikeus saada korvaus valtion varoista13 a § - Kotimatkaoikeuksien ja sairastuneen tai loukkaantuneen työntekijän taloudellisen aseman turvaaminen13 b § - Laittomasti vangittuna pidettävän työntekijän asema14 § - Oikeus vaatia katsastusta15 § - Nähtävänäpito16 § - Korvaus henkilökohtaisen omaisuuden menettämisestä17 § - Vastuu työnantajan velvollisuuksista eräissä tapauksissa17 a § - Laivanisännän vastuu aluksella ilman työsopimusta työskentelevistä18 § - Järjestyksen ylläpitäminen19 § - Aluksesta poistumisen estäminen20 § - Työnantajaa ja tämän edustajaa koskeva rangaistussäännökset21 § - Laivatoimikunnan jäsentä ja avustajaa koskevat rangaistussäännökset22 § - Valvonta23 § - Merimiesasiain neuvottelukunta14 luku - Voimaantulo1 § - Voimaantulo2 § - Kumottavat säännökset3 § - SiirtymäsäännöksetMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:23.3.2012/139:28.12.2012/921:20.12.2013/1053:20.12.2013/1069:30.12.2014/1332:10.4.2015/421:21.8.2015/1092:29.1.2016/103:9.12.2016/1115:29.12.2016/1449:29.12.2016/1468:7.4.2017/205:16.6.2017/390:28.6.2017/484:13.6.2018/469:10.8.2018/608:22.2.2019/250:27.3.2020/164:31.3.2020/168:11.6.2020/435:26.6.2020/499:30.12.2020/1238:19.11.2021/1019:30.12.2021/1340:14.1.2022/33:


31.12.2017 • Päivitetty 31.12.2017 13:11\nTupakoinnin lopettamisella, juomisen vähentämisellä tai painon pudottamisella on taipumus epäonnistua, jos asiat heittää uudenvuodenlupauksena. Ne, jotka onnistuvat lupauksensa pitämään, soveltavat joko tietoisesti tai tietämättään yrityselämän strategiatyökaluja. Kuulostaa vaikealta, mutta ei sitä ole.\nPyysimme konsulttiyhtiö Talent Vectian johtavan konsultin Tero Vuorisen miettimään, miten tavallinen kansalainen voisi asioita luvatessaan hyödyntää näitä yritysmaailman oppeja. Vuorinen opettaa yliopistoissa strategista johtamista ja on kirjoittanut strategiatyökaluista oppikirjan.\nVuorinen pilkkoi pyynnöstämme uudenvuodenlupauksen neljään osa-alueeseen. Näillä ohjeilla voisi onnistua.\nAnalysoi lähtötilanne eli osaanko ja pystynkö?\nEnsimmäinen askel onnistuneeseen uudenvuodenlupaukseen alkaa lähtötilanteen tarkastelulla.\nVuorinen ehdottaa, että ainakin kaksi asiaa on hyvä käydä läpi jo ennen kuin lupailee mitään.\n– Ympäristön tarjoamat mahdollisuudet ja toisaalta omat resurssit eli osaaminen, kyvyt, tai vaikka usein uudenvuodenlupauksiin liittyvä ruumiinrakenne.\nJos siis haluaa juosta maratonin, pitää miettiä, pystyykö harjoittelemaan ja onko itsellä riittävästi kykyjä maratoonariksi. Oleellista on myös oma motivaatio tilanteessa, jossa painoa pitää mahdollisesti pudottaa, ruokavaliota muuttaa ja aikatauluja raivata harjoittelulle.\n– Se uudenvuodenlupaus voi olla se maraton, mutta maraton ei voi olla ainoa tavoite. Se pitää sovittaa isompiin tavoitteisiin. Lupauksella pitää siis olla suurempi merkitys eli vaikka se, että pitää päästä hyvään kuntoon.\nJa tärkeää on myös pohtia, mitä sidosryhmät eli ainakin muut perheenjäsenet odottavat. Muidenkin pitää sitoutua tai hommasta ei tule mitään.\n– Liikemaailman oppeja on, että koko tiimi osallistuu. Jos päättää juosta maratonin keskustelematta asiasta muiden perheenjäsenten kanssa, voi käydä niin, että kohta ei ole enää sitä perhettä.\nJa mikä onkaan se oma strateginen tahtotila?\nMoni lupaus vaatii paljon enemmän kuin on luvatessaan tullut ajatelleeksi. Jos esimerkiksi lupaa, että seuraavana jouluna lomaillaan kaksi viikkoa Thaimaassa koko perheen voimin, pitää pohtia, mitä sen lupaaminen oikeasti vaatii.\n– Pitää miettiä, mitkä asiat pitää onnistua, että pääsee lomalle. Onko rahaa, aikaa, saako vapaata töistä ja miten on lasten koulunkäynti. Ja pilkotaan se esimerkiksi osiin miettimällä, mistä voidaan säästää, jotta päästään lähtemään. Sitten saatetaan huomata, että ei ehkä oikeasti haluakaan, koska se vaatii niin paljon.\nTahtotila syntyy asiaa pohdittaessa. Jos lupausta ei voida toteuttaa ensi vuonna, voi samalla miettiä, voisiko se toteutua vaikka seuraavana vuonna.\nJa sitten on voitettava taistelut\nKolmantena Tero Vuorinen nimeää niin sanotut henkilökohtaiset ”must win battlet” eli taistelut, jotka pitää voittaa.\n– Pitää miettiä, millaisella tekemisellä tavoitteisiin pääsee eli missä pitäisi parantaa. Tavoitteet pitää pilkkoa konkreettisiksi tekemiksi. Se tarkoittaa tehtävälistauksia tai projektointia ja usein myös tekemisten priorisointia ja aikatauluttamista, koska kaikkia asioita ei ole mahdollista tehdä ainakaan heti.\nJos siis esimerkiksi lupaa etsiä uuden työpaikan tai viettää enemmän aikaa perheen kanssa, ei kaikkea voi saada kerralla. Ja konkretiaa pitää olla.\n– Ei siis niin, että muutun paremmaksi ihmiseksi vaan, että avaan naapurin rouvalle tästä lähtien oven.\nSeuraa edistymistä, se motivoi\nNeljäntenä ja viimeisenä kohtana Vuorisella on mittaaminen ja seuraaminen.\n– Yleensä sitä saa mitä mittaa. Sitä mitä seuraa, siihen rupeaa keskittymään. Jos esimerkiksi tavoittelee sitä Thaimaan lomaa, niin pitää säästökassan näkyvissä. Silloin näkee koko ajan miten edetään. Kun sen pilkkoo vielä välitavoitteisiin, kaikki tietävät missä mennään.\nVuorinen tunnustaa, että mittareiden ja aikataulujen seuraaminen voi tuntua liian insinöörimäiseltä. Kaikkien motivaatiota ei ehkä lisää, jos ajattelee jatkuvasti euron tarkkuudella, kuinka paljon on vielä säästettävä, että pääsee matkalle.\n– Kaikessa on huomioitava, että strategian tulisi olla sekä selkeä että konkreettinen, mutta myös innostava. Se auttaa, jos se on niin puhutteleva, että tuntuu sydämessä asti.\nTässä Vuorinen palaa taas siihen, että onnistunut uudenvuodenlupaus on harvoin jokin yksittäinen asia. Esimerkiksi maratonlupauksella voidaan parhaimmillaan saada aikaan onnellisuutta, kun koko perhe alkaa syödä terveellisemmin. Kun edistymistä seuraa, se motivoi.\n– Strategiatyö on henkilökohtaisessa elämässä harvinaista. Silti jotkut osaavat sitä intuitiivisesti. Strategiatyöhön kuuluu niin yritysmaailmassa kuin henkilökohtaisestikin, että strategiaa pitää pystyä myös muuttamaan, jos suunnitelmiin tulee jokin muutos.\nUudenvuodenlupauksen pitäminen onnistuu siis parhaiten, jos luvattu asia on hyväksytty muidenkin kuin vain omassa päässä, se on motivoiva ja riittävän konkreettinen. Pelkkä päätös juosta maraton ei siis riitä.


Tavoitteena harrastuskoira – Tottis Studio HuiKee oy\nEtusivu / Koulutukset ja kurssit / Tottelevaisuus / Tavoitteena harrastuskoira\nSKU\t520\tKategoriat Pennut ja arkitaidot, Rally-toko, Tottelevaisuus\nTavoitteena harrastuskoira -kurssilla keskitytään koirien kanssa monipuolisesti pohja- sekä tukitaitoihin, joita tarvitset harrastusrintamalla oli sitten teidän tavoitteena toko, pk-tottis tai rally-toko. Kurssilla pääset vahvistamaan koiran kropan hallintaa mm. erilaisilla takapäänkäyttö harjoituksilla, opettelemaan hyödyllisiä tukitemppuja harrastuksiin – jotka käy eri lajeihin, koira oppii rauhoittumaan muiden koirien seurasssa ja odottamaan vuoroaan, koira opetetaan aktivoimaan sinua – jolloin yhdessä tekeminen ja häiriönsieto vahvistuu ja samalla vahvistellaan mm. perusasentoa, maa/istu/seiso, luoksetuloa ja muita teknisiä taitoja, joita harrastuksissa tarvitsette! Kurssin aikana tutustaan myös rally-tokoon ja tokoon lajina. Kurssilla ei ole ikä-, rotu- tai pohjataitovaatimuksia.\nKurssilla on aina kaksi ohjaajaa (Maarit ja Heidi), joten jokainen koirakko saa reilusti henkilökohtaista ohjausta. Koirakot ovat tällä kurssilla yhtäaikaa hallissa harjoittelemassa. Kurssin aikana tehdään harjoituksia aina koirakoiden taso ja tavoitteet huomioiden.\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Tavoitteena harrastuskoira” Peruuta vastaus\nPentutottis irtotunti 30.11.\nTavoitteena harrastuskoira irtotunti 5.12.


Suomi palaa curlingradalle uudessa olympialajissa ensi yönä – näin pelataan paricurlingia - Päivän lehti 7.2.2018 | HS.fi\nSuomi palaa curlingradalle uudessa olympialajissa ensi yönä – näin pelataan paricurlingia\nParicurling on yksi neljästä uudesta olympialajista Pyeongchangissa.\nTomi Rantamäki ja Oona Kauste palauttavat Suomen curlingin olympialaisiin. (KUVA: Heikki Saukkomaa)\nJulkaistu: 7.2.2018 2:00 , Päivitetty: 8.2.2018 9:29\nVuoden 2006 alussa curling villitsi Suomen. Markku Uusipaavalniemen kipparoima joukkue eteni olympiafinaaliin ja saapui Torinosta hopeamitalit kaulassaan. Suomalaiset innostuivat ja Hyvinkäällä 2 500 ihmistä tuli torille, kun joukkue saapui kotiin.


Chantelle Houghton on bikinitiikeri – Stara\nChantelle Houghton on bikinitiikeri\nViihdeuutiset 9.6.2011, 17:30 · Stara.fi\nJulkkisten Big Brother -kilpailun Britanniassa jokunen vuosi sitten voittanut Chantelle Houghton on sittemmin ollut runsaasti otsikoissa sekavien mieskuvioidensa merkeissä. Samalla hän on kerännyt palstamillimetrejä esittelemällä muiden muassa rintojaan lehtien sivuilla.\nNyt Chantelle on otsikoissa erittäin hyvän asian puolesta. Hän on nimittäin poseerannut bikiniasussa ja tiikeriksi maalattuna Iso-Britannian parlamenttitalon edustalla. Neitokaisen tempauksen tarkoituksena on vastustaa villieläimien käyttöä sirkuksissa.\nTaannoisen avioeronsa jälkeen Chantellen mieskuviot ovat olleet sekavia, ja nyt häntä on kritisoitu suhteesta Crimewatch-ohjelman juontaja Rav Wildingiin. Suhde paljastui, kun pari poseerasi yhteiskuvassa Heat-lehdessä.\nJulkkista muille kilpailijoille Celebrity Big Brotherissa koko kilpailun ajan näytellyt ja vasta ohjelman myötä julkkikseksi tullut 27-vuotias Chantelle Houghton avioitui pian kilpailun jälkeen BB-kilpakumppaninsa Samuel Prestonin kanssa, mutta avioliitto päättyi eroon alle vuodessa. Julkisuuden myötä miljonääriksi noussut Chantelle on viime aikoina keskittynyt lähinnä juontotöihin.


Vuosikatsaus 2014: KuntaPro valmistautui pilviaikaan | KuntaPro\nVuosikatsaus 2014: KuntaPro valmistautui pilviaikaan\nVuonna 2014 KuntaProssa luotiin puitteet kuntien ja kaupunkien palveluiden toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönottoon.\n– Mennyt vuosi oli haasteellinen monin tavoin. Toteutimme monta muutosta yhtä aikaa, sanoo KuntaPron toimitusjohtaja Mika Kantola vuosikatsauksessaan.\nKuntaProssa on koko viime vuosi rakennettu infraa, joka mahdollistaa talouden ja toiminnan yhdistävän palveluiden toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönoton ensimmäistä kertaa myös kuntasektorilla. Tietynlainen peruskivi saatiin viime vuoden aikana paikoilleen. Pilviratkaisu kehitettiin täyteen toimintakuntoonsa. Uudistumisen rinnalla KuntaProssa haettiin kasvua ja tavoitteessa myös onnistuttiin. Vuoden aikana uusiksi osakkaiksi yhtiö sai muun muassa Keski-Uudenmaan neljä kuntaa.\nVuosi 2014 oli ensimmäinen ehyt tilikausi 1.3.2013 tapahtuneen fuusion jälkeen. Liikevoittoa kertyi viime tilikaudelta 210 000 euroa, jossa on merkittävää parannusta vuoden 2013 tulokseen (-390 000 euroa)\nViime vuoden tulosta nakertaa satunnaiserissä 275 000 euron pakollinen varaus, joka on seurausta KuntaProssa viime vuonna paljastuneesta kavallusepäilystä. Yhtiön tilikauden tulos on -75 000 euroa.\nKuntaPro-konsernin osalta tulos on viime vuodelta vahvasti positiivinen – tilikauden tulos on 600 000 euroa. Hyvän tuloksen taustalla on KuntaPron tytäryhtiön, Seuturekryn, reipas liikevaihdon kasvu; vuoden 2013 liikevaihto, 8,7 miljoonaa euroa, lähes kaksinkertaistui verrattuna vuoden 2014 liikevaihtoon, joka oli 15,6 miljoonaa euroa. KuntaPro-konsernin osalta tulos on viime vuodelta vahvasti positiivinen – tilikauden tulos on 600 000 euroa. Seuturekryn tulos helpottaa merkittävästi vuodelle 2015 ajoittuvan uuden tuotantojärjestelmän hankintaa ja käyttöönottoa.\nVuodesta selvittiin siis varsin hyvin, mistä osoitan suuret kiitokset henkilökunnalle ja asiakkaille. Koko henkilökuntamme on ollut todella lujilla, mutta samalla myös innostunutta ja motivoitunutta uuden edessä. Asiakaskyselyn tulokset puolestaan osoittavat, että vahvan kasvun ja kehitystyön rinnalla olemme pystyneet huolehtimaan nykyisistä asiakkuuksista. Toki asiakkailta saatu rakentava palaute samalla osoittaa, että aina on myös parannettavaa.\nKannattava toiminta mahdollistaa KuntaPron asiakkailleen tarjoamien järjestelmien ja palvelujen kehittämisen jatkossakin. Vuoden 2015 aikana viemme pilviympäristöhankkeen loppuun niin, että saamme tarjottua kaikille nykyisille asiakkaillemme palvelut pilviympäristöstä 1.1.2016 alkaen. Siis kolmen tuotantoympäristön sijaan jatkossa on vain yksi ympäristö ja yhdet kulut.\nSamaisesta pilviympäristöstä pystymme tarjoamaan asiakkaillemme myös palveluiden toiminnanohjausjärjestelmäämme eli Kuntax ERP -ratkaisukokonaisuutta, mikä mahdollistaa asiakkaillemme merkittäviä tuottavuushyppyjä jatkossa.\nMika Kantola katsoo mennyttä vuotta tyytyväisin mielin – kasvua saavutettiin ja infra päivitettiin pilvipalveluksi. Palveluiden toiminnanohjausjärjestelmä Kuntax ERP toimii nyt KuntaPron Pilvessä, mikä tehostaa toimintaa entisestään.\nKuntaPron avainluvut vuodelle 2014:


Vancouver 2010: Järkevä, mutta vaikea päätös - Urheilu - Ilta-Sanomat\nJärkevä, mutta vaikea päätös\nJulkaistu: 28.2.2010 0:51\nVirpi Kuitunen kuuluu kiistatta kuluvan vuosituhannen viiden parhaan naishiihtäjän joukkoon.\nSiksi vaikuttaisi äkkiseltään nololta lopettaa hieno ura alavireisesti sujuneisiin olympiakisoihin.\nHoukuttelevat Oslon MM-kisat odottaisivat vuoden päässä. Aino-Kaisa Saarisen mukaan lopettamispäätös ei ollutkaan Kuituselle helppo, vaan prosessi eteni melkoisella tunteiden vuoristoradalla. Kuitusen tasoinen urheilija ei kuitenkaan halua jatkaa tällä kaudella nähdyllä tasolla.\nHirmuvauhtia hän on hiihtänyt viimeksi vuodenvaihteen tienoilla 2008-09. Sen jälkeen alkoivat fysiologisiin asioihin liittyvät ongelmat, ja Saarinen meni heittämällä maan ykköshiihtäjäksi Liberecin MM-kisoissa. Näistä ongelmista Kuituselta on paljon kysytty, mutta vastausta ei julkisuudessa aina tarkan harkitusti esiintyneeltä urheilijalta saatu.\nKuitunen ja valmentaja Jarmo Riski totesivat ilmeisimmin, ettei Kuitusen pitkään rääkätystä kropasta enää ole irrotettavissa tehoja, joilla voitaisiin haastaa Marit Björgen, Justyna Kowalczyk ja kumppanit. Lopettamispäätös on järkevä.\nKuituseen ladattiin toivemaailmassa menestysodotuksia olympiakisoihin, realismia ne eivät olleet. Täällä menestyi sama, pieni naisjoukko, joka on edennyt vauhdikkaimmin koko kauden. Huippu-urheilija uskoo silti loppuun asti, muuten hän olisi väärässä ammatissa. Kuitusen pettymys purkautui kyyneleiksi hänelle yllättävässä paikassa, median edessä.\nEdellisen kerran muistan Kuitusen haastattelutilanteessa kyynelehtineen 2001, kun hän kertoi oman versionsa Lahden MM-kisojen dopingkäryyn johtaneista tapahtumista. Muitakin versioita löytyy.\nKuitusen olympiasaaliiksi jäi kaksi joukkuepronssia. Se erottaa hänet muista 2000-luvun kärkinaisista, mutta yhdistää muihin vuosituhannen suurimpiin suomalaisiin talviurheilijoihin. Myös Hannu Mannisen, Janne Ahosen ja Saarisen kukkeimmat arvokisahetket ovat osuneet MM-tasolle.\nAhoselle ja Manniselle Kuitunen ei varmasti tee seuraa comeback-osastolle, eikä elämäkertaakaan taida tulla. Kuitusen tulevia suunnitelmia voi päätellä siitä, että hän on Riskin ja elämänkumppaninsa Jari Sarasvuon kanssa perustanut Anorin Liekki -nimisen, valmennuspalveluita tarjoavan yrityksen. Myös perheenäitiys voi houkutella keväällä 34 vuotta täyttävää Kuitusta.\nKuitunen hyvästelee kansainväliset kisat maaliskuussa Falunissa. Kannattaa katsoa, sillä tapa, jolla hän hyvästelee, saattaa olla hauska ja ikimuistoinen.


Kotimaa 4.4.2020 16:09\nOmassa perhepiirissä voi virpoa perinteiseen tapaan, mutta naapurit ja iäkkäät sukulaiset pitää jättää välistä. Lehtikuva / Annu Marjanen\nPalmusunnuntain tuttu loru "virvon varvon tuoreeks terveeks" on nyt tavallistakin ajankohtaisempi. Koronavirusrajoitusten vuoksi pikkunoidilta ja perheiltä vaaditaan kuitenkin kekseliäisyyttä.\nOmassa perhepiirissä voi huomenna virpoa perinteiseen tapaan, mutta naapurit ja iäkkäät sukulaiset pitää jättää välistä.\n– Nyt ei voi mennä soittelemaan ovikelloja, kuten on ollut ennen tapana tehdä, toteaa jumalanpalveluksen asiantuntija Terhi Paananen Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta.\nOnneksi vaihtoehtoisia virpomistapoja on niin paljon kuin on mielikuvitusta. Pikkutrullit voivat välittää virpomislorunsa vaikkapa videoyhteyden avulla tai lähettämällä sähköisen pääsiäiskortin, Paananen neuvoo.\nJos virtuaalivirpominen on hankalaa, voi virvottavalle soittaa ja sen jälkeen käydä jättämässä vitsan.\n– Jos on mummola vaikka automatkan päässä, voi viedä vitsan ovelle ja kirjoittaa korttiin virpolorun ja virpojien nimet, neuvoo Suomen ortodoksisen kirkon tiedottaja Maria Hattunen.\nPajunoksan koristeluun tarvittavia askarteluvälineitä ei tarvitse hakea kaupasta, vaan lasten kannattaa antaa käyttää luovuuttaan. Paananen ja Hattunen neuvovat käyttämään esimerkiksi värikkäitä kangaspaloja, lahjapakettinarua tai makeisten käärepapereita vitsojen tuunaamiseen.\n– Usein oksat on tehty päiväkodissa tai koulussa valmiiksi, mikä tuo nyt uusia kuvioita myös etäkouluun. Vanhempien täytyy olla tässä aktiivisia lasten kanssa, Paananen sanoo.\n– Mitään ihmeellisiä tarvikkeita vitsoihin ei tarvita: voi tehdä vaikka makeiskääreistä tai lahjapaperista, jos muuta ei ole. Luovuutta vaan peliin, Hattunen kannustaa.\nTavallisesti ortodoksisessa kirkossa siunataan vitsoja palmusunnuntaita edeltävänä lauantaina. Tänä vuonna pajunoksat voi joissakin seurakunnissa jättää siunattaviksi kirkon eteen tuotuihin saaveihin, joista ne voi käydä hakemassa illansuussa.\nSuklaaähky ei kuulu paastoon\nPaanasen mukaan yksi sosiaalisessa mediassa kysymyksiä herättänyt aihe on virpojan palkanmaksu. Perinteisesti palkka kuuluukin maksaa vasta pääsiäissunnuntaina, joten sen ehtii hyvin toimittaa ajoissa perille.\nPalkan maksaminen suoraan ovella vieraalle virpojalle lienee perua aivan toisesta juhlasta.\n– Luulen, että se on tullut amerikkalaisen Halloweenin karkki vai kepponen -perinteestä. Kaikenlaiset traditiot menevät suloisesti sekaisin, Paananen sanoo.\nOrtodoksiseen virpomisperinteeseen palkan pyytäminen ei kuulu, mutta ainakin lapsille on tapana maksaa virpomispalkkaa pääsiäisenä.\n– Palkka maksetaan aina vasta pääsiäisenä. Ortodokseilla alkaa palmusunnuntain jälkeen suuri viikko, joka on vuoden ankarin paastoviikko. Siihen ei virpomispalkkojen syöminen sovi, Hattunen sanoo.\nPalkanmaksun suhteen voi myös käyttää mielikuvitusta. Suklaamunien sijasta voi luvata vaikka yhteisen retken mieluisaan kohteeseen, Hattunen ehdottaa. Kunhan vain epidemia ensin hellittää.\nDramaattiset hetket striimin kautta\nSeurakunnat ympäri maan ovat venyneet melkoiseen digiloikkaan. Koronavirusrajoitteiden vuoksi jumalanpalveluksia ei voi järjestää tavalliseen tapaan, mutta tilaisuudet pyritään järjestämään teknologian turvin.\nTerhi Paanasen mukaan seurakunnat striimaavat eli lähettävät verkossa pääsiäisen ajan jumalanpalveluksia.\nPääsiäisen messujen siirtyminen virtuaalimaailmaan on osalle seurakuntalaisista kuitenkin iso harmi.\n– Hiljaisen viikon jumalanpalveluksiin liittyy vahvoja traditioita ja voimakkaita, dramaattisia elementtejä. Esimerkiksi kiirastorstaina alttarilta riisutaan kaikki tavarat ja valot sammutetaan ennen kuin ihmiset lähtevät pois.\nMyös ortodoksinen kirkko lähettää striimejä monista pyhäköistä, muun muassa Valamon luostarista ja Uspenskin katedraalista. Maria Hattusen mukaan pienimmätkin seurakunnat ovat nyt ryhtyneet tekemään verkkolähetyksiä.\nOrtodoksisen kirkon pääsiäisyön ristisaattoja ei tänä vuonna järjestetä ulkosalla. Kirkon kiertävä saatto on näyttävä tapahtuma, joka voisi kerätä satapäisen yleisön Uspenskin katedraalin portaille. Siksi saatot toimitetaan tartuntariskien välttämiseksi sisätiloissa.\n– Ei siis kannata lähteä kirkolle saattoa seuraamaan, sillä mitään nähtävää ei ole. Jääkää kotiin, Hattunen painottaa.


Autojen pakoputki, kuitu laserhitsauskone on perinteisempi - Sovellukset - Chengdu MRJ-Laser Technology Co,, Ltd\nAutojen pakoputkeen kuitulaserhitsauskone on perinteisempi\nLaserhitsaus yhtiömme hyväksyy optisen kuidun lähettää laser. Verrattuna laserhitsauskone kova optinen polku, hitsaus paikalla on yhtenäisempi, laserpää on asennettu joustavasti ja kätevästi, ja käsittely vapaus on suhteellisen korkea. Samaan aikaan, laser hitsauskone yrityksemme voi suorittaa multi optinen kuitu halkaisu tai valon halkaisu siirto, joka tarjoaa hyvän käsittelyalustan multi optinen polku ja multi station käsittely.\nKosketusnäytön ohjausrasia käytetään käyttöön, ja kosketusnäyttöon on helppo käyttää ja reagoida nopeasti. Koko käyttöliittymä on ystävällinen ja helppo ymmärtää. Samalla yrityksemme ohjausrasia on varustettu erityisellä datalinjalla ohjauslaatikon ja isännän liittämistä varten, ja käyttäjä voi käyttää hitsauskonetta etänä.\nOptinen kuitu laserhitsauskone on myös laajalti käytetty autoteollisuudessa, pääasiassa hitsaus auton osia, kuten auto pakoputki, soittaa, venttiili, mäntä rengas, sytytystulppa, ksenon lamppu, auto sylinteritiiviste, auto turvatyyny generaattori hitsaus, suodatin hitsaus, auto oikeudenkäynti tuotanto, laserleikkaus pieni erä tähden tuotanto vaiheessa osat, sähköajoneuvon akku hitsaus.\nMitkä ovat edut kuitu laserhitsauskone verrattuna perinteiseen hitsausprosessi autojen pakoputken?\nSe voi toteuttaa pistehitsaus, butt hitsaus ja tiiviste hitsaus ohutseinäinen materiaalit ja tarkkuus osat\nKorkea laserteho, korkea kuvasuhde, pieni lämpö-alue, pieni muodonmuutos ja suuri hitsausnopeus\nHitsin laatu on korkea, tasainen ja kaunis, ilman ilmareikää, ja materiaalin sitkeys hitsauksen jälkeen on vähintään yhtä suuri kuin vanhemman materiaali\nIhmiskehon suunnittelu, LCD-näyttö, keskitetty painike toiminta on yksinkertaisempaa\nNeliulotteinen pallo ruuvi taulukko hyväksyy tuotu servo ohjausjärjestelmä ja valinnainen pyörivä pöytä, joka voi toteuttaa automaattisen hitsauksen, kuten pistehitsaus, lineaarinen hitsaus ja circumferential hitsaus, laaja sovellusalue, korkea tarkkuus ja nopea nopeus\nNykyinen aaltomuoto voidaan säätää tahtoa, ja eri aaltomuodot voidaan asettaa eri hitsausmateriaalien mukaan vastaamaan hitsausparametreja ja hitsausvaatimuksia, jotta saavutetaan paras hitsausvaikutus.\nPari: Laserhitsauskoneiden hitsausvertailu mainosalalla\nSeuraava: Galvanometri-laserhitsauskoneen käyttö teollisuudessa


Lomalomaloma – Mungolife | Lily\nHellurei! Heinäkuun viimeisiä viedään, ja meillä alkaa olla kesälomat pikkuhiljaa paketissa. Vielä ensi viikolla seikkaillaan kerran Suomen rajojen ulkopuolelle, tällä kertaa tosin niinkin lähelle kuin etelänaapuriin. Sitten koittaa paluu töihin miehellä ja mulla taas täysipäiväiseen bloggaamiseen 🙂 Huomenna ei tämän takia tule mielipidemaanantai-postausta, sillä lomalta paluun myötä haluan kirjoitella hieman muistakin aiheista.\nBloggaaminen on siitä erikoinen duuni, että se on aika sellaista monipuolista ja kaikenkattavaa, joten siitä irroittautuminen ei ole aina helppoa. Varsinkin kun lomalla on paljon kuvamateriaalia ja ajatuksia, joista haluaa päivitellä. Mutta, olen onnellinen, että vihdoin kymmenen vuoden bloggaamisen kohdalla osaan oikeasti täysin 100 % pyhittää lomani ja vapaani perheelle ja läheisilleni. En avannut läppäriä kuin yhtenä päivänä Italiassa ja silloinkin lyhyesti. Keskityin perheeseen ja ystäviin. Lentokoneessa Danten nukkuessa en käsitellyt kuvia tai luonnostellut postausta, vaan luin kirjaa. On jotenkin äärimmäisen puhdistavaa vuosien jälkeen vihdoin osata sulkea tämä osa elämästäni pois. Varsinkin reissatessa on tärkeää olla hetkessä läsnä, eikä miettiä työjuttuja.\nPalasimme tosiaan Italiata toissailtana tai oikeammin yöllä, ja eilinen meni Porvoossa juhlien ystäviemme häitä. Tänään palailimme Vantaalle Danten päikkäriaikaan ja pikkumiehen tempoessa kolmen tunnin päikkäreitä äiti ja isikin otti vähän takaisin eilistä yön pikkutunneille viihtymistä koko perheen päikkäreiden muodossa. Äsken palasimme keilaamasta siskoni ja miehen kanssa (rökitin ne ihan kunnolla, haa!) ja nyt ajateltiin laittaa Dante unille ja katsoa (uudelleen) koko poppoolla ensimmäisen Mamma Mia -leffan.\nTällaista tää mun loma on ollut. Ihanan tavallista. Tai no toki tähän on mahtunut pari ulkomaanreissua, mutta sellaista kiireetöntä olemista, rentoutumista ja järjetöntä hikoilua 😀 Melkeen jo kaipaan vähän viileämpiä ilmoja.\nMutta, älkääs huoliko, täällä ollaan edelleen! 🙂 Paljon on tallentunut kameraan materiaalia loman ajalta, paljon iloisia muistoja ja postausideoita kirjattuna ylös ja uutta iloa bloggaamiseen myös ihan näillä näppäimillä tapahtuvan blogimuuton myötä. Huomenna palaan ihan fyysisestikin lomilta palavereihin ja asiakastapaamisiin. Vähän haikein mielin, sillä pidemmän loman jälkeen tällainen paluu arkeen on aina niin hankalaa. Varsinkin kun on 378 sähköpostia oottamassa. Ja kirjanpito. Ja yksi iso projekti. Ähh, mä meen hakee mansikoita jääkaapista ja lallattelen Abbaa. Huomenna ehtii 🙂\nOnko teillä ollut ihana heinäkuu? Kuka muu on ollut autuaan lomalla ja mitään tekemättä? 🙂\nKivaa että tulet taas bloggaamisen pariin! Vaikka tietenkin loma on aina ihanaa 🙂 itelläni on ihan tylsästi mennyt kesä. Lähes koko heinäkuun oon ollu enemmän tai vähemmän kipeä ja melkein kokoajan neljän seinän sisällä :(! Tää kuumuuskin alkaa jo pikkuhiljaa ärsyttämään (kyllä, en ole oikein kesä ihminen :D) ja odottelenkin syysilmoja :D! Enää yksi kk ja kaksi päivää ni on syyskuu. Jipii :D!\n5 pvää Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa. Ihanaa! Erilaisia yöpymisiä; leirintäalue, kartano, hotelli, retkeilymajaa. Ihanaa! Vko lomaa ja sit töihin. Uitu Norjan meressä, Kilpisjärvellä.


Etusivu Yritys Asiakkaat\nKaikkia referenssejämme yhdistää tyytyväisyys koulutuksiimme.\nKoulutuksiamme käyttävät kattavasti niin kunnalliset toimijat kuin yksityiset yritykset. Yli 1000 asiakasyrityksen tyytyväisyys ja vuositasolla n. 450 tilaisuutta kotimaassa sekä 50 koulutusta ulkomailla ovat parhain mainoksemme. Ne puhuvat omaa kieltään palvelumme ja koulutuksiemme laadusta, sekä asiakkaidemme tyytyväisyydestä.\n"Myymälä- ja henkilöturvallisuuden kehittäminen" - Case Alepa"\nAlepa on tehnyt vuosia pitkäjänteistä työtä henkilökuntansa sekä asiakkaidensa turvallisuuden parantamiseksi ja uhkatilanteiden vähentämiseksi - asiakaspalvelun laadun kehittämistä unohtamatta. Kehitystyön keskiössä on ollut koko myymälähenkilökunnan kouluttaminen syksyisin ja Mielenrauha Oy on saanut olla vuosittaisten koulutusten kumppani jo kahdeksan kertaa.\nSyksyllä 2016 Alepan henkilöstökoulutuksissa koulutettiin yhteensä kymmenen illan aikana 105 myymälän 949 ammattilaista. Mielenrauha on kouluttanut Alepan henkilökuntaa kymmennen vuoden ajan.\n2016 koulutukset järjestettiin kilpailun muotoon jossa testattiin henkilökunnalta turvaoppaan tietojen hallintaa. Kilpailuun liittyen jokaiselle myymälälle annettiin tehtäväksi myös ottaa yksi hauska "turvaselfie" myymälästä, joka jollain tavalla liittyy Alepa-ketjun turvallisuuteen.\nMielenrauhan koulutukset olivat jokaisen päivän pidetyin osuus ja kolmenkymmenen rastikoulutuksen kokonaiskeskiarvoksi saatiin 4,54 asteikolla 1-5.\nOsallistujien itsearviointi koulutuksien hyödyllisyydestä omalle työlle ja kehittymiselle sai puolestaan erittäin korkean keskiarvon 4,65 asteikolla 1-5.\n"Syksyn koulutukset onnistuivat taas kerran loistavasti ja palautteet Alepalaisilta olivat jälleen ensiluokkaisia. "\nKimmo Kärki, Ryhmäpäällikkö, Alepa / HOK-Elanto\nCase-kuvaus: Alepa-referenssikuvaus (176 KB)\n"Haasteellisten asiakastilanteiden hallinnan kehittäminen valtakunnallisesti - ELY-Keskukset ja TE-toimistot 2017"\nLATAA REFERENSSIKUVAUS: ELY Referenssi 2017 (131 KB)\nELY-keskukset ja TE-toimistot halusivat kehittää henkilökuntansa haastavien ja poikkeavien asiakaspalvelutilanteiden hallintaa sekä toimintamalleja laadukasta asiakaspalvelua ja henkilökunnan työhyvinvointia unohtamatta. ELY-keskuksien ja TE-toimistojen tarjoamissa palveluissa on tärkeää, että asiakkaat sekä kansalaiset saavat laadukasta sekä yhdenvertaista palvelua kaikissa tilanteissa - taustoista tai elämäntilanteesta riippumatta. Haastavissakin asiakastilanteissa ammattilaisen tulisi säilyttää ammattimainen asenne sekä lähestyä tunnepitoisia tilanteita ratkaisukeskeisesti ja provosoitumatta.\nMielenrauha koulutuspalvelut Oy:ltä tilattujen koulutusten keskiössä olivat haastavien sekä tunnepitoisten asiakastilanteiden parempi hallinta. Tilatut koulutukset olivat kokopäivän mittaisia ja joissa aamupäivän aikana keskityttiin harvinaisempiin henkilöturvallisuutta uhkaaviin tilanteisiin ja iltapäivän osalta haastavien ja tunnepitoisten palvelutilanteiden hallintaan sekä palvelun kehittämiseen näissä tilanteissa Puhe-judon keinoin. Kevään 2017 aikana koulutettiin valtakunnallisesti yli 1000 ELY-keskusten ja TE-toimistojen ammattilaista, jonka lisäksi koulutuksista tehtiin jälkikäteen katsottavissa oleva tallenne asiakkaan sisäiseen käyttöön.\nItäisen alueen ELY-Keskuksien (Etelä-Savo, Pohjois-Karjala, Pohjois-Savo), TE-toimistojen ja KEHA-keskuksen sekä Siviilipalveluskeskuksen työsuojelupäällikkö Auli Väänänen\n"Koulutuksien sisältö sovitettiin tarpeisiimme, järjestelyt onnistuivat suunnitellusti ja arvostimme, että kaikki toimi etukäteen sovitun suunnitelman ja aikataulun mukaan. Yhteydenpito, palvelun nopeus, ennakko- ja palautekyselyt toimivat sovitusti. Koulutuksien järjestäminen n. 1 000 osallistujalle oli haasteellista, sillä osa henkilöstöstä seurasi esitystä videon päässä yli 130 toimipisteessä Helsingin ja Ivalon välillä. Kouluttajana ja esiintyjänä Totti Karpela on ammattilainen sekä aito. Hän osaa esittää asiat kiinnostavasti arkipäivän esimerkein."\nPalautteet ja koulutuksien onnistuminen\nJokaisesta alueellisesta koulutustilaisuudesta kerättiin koulutuspalautteet koulutusprojektin onnistumisen sekä vaikuttavuuden mittaamiseksi. Palautteen kevään koulutuksista antoi 464 osallistujaa mikä on erittäin otanta koulutuksen onnistumista sekä hyödyllisyyttä mitattaessa.\nAsteikolla 1 erittäin huono - 10 erittäin hyvä koulutuksen sisältö sai keskiarvon 8,46 ja kouluttaja keskiarvon 9,01.\n95 % vastaajista piti koulutuksia hyödyllisinä itselleen sekä omalle ammattitaidolleen ja 85 % vastaajista antoi koulutukselle arvosanan 8-10 ja 90 % palautteen antaneista antoi kouluttajalle arvosanan 8-10.\nAvoimissa palautekommenteissa jotka liittyivät ammattilaisen kehittymiseen ja koulutusten hyötyihin osallistuneet kokivat saaneensa käytännönläheisiä ja tehokkaita toimintamalleja tunnepitoisten asiakastilanteiden hallintaan, sekä keinoja hallita haastavissa sekä stressaavissa tilanteissa myös omia tunteitaan. Oheiset osallistujapalautteet antavat tukea saaduille arvosanoille:\n"Parhaita, ellei paras koulutus, johon olen virkamiesuran aikana osallistunut. Hyvin vedetty ja aikataulutettu koulutus, sopivasti huumoria ja esimerkkejä."\n"Kokonaisuutena koulutus oli todella hyvä: siinä käytiin läpi konkreettisella tasolla tilanteita kuvaten ne elävästi ja sopivalla huumorilla höystettynä. Harvoin olen ollut koko päivän kestävässä koulutuksessa, jossa ei kertaakaan alkanut väsyttää tai huomio herpaantua. Kouluttajan asiantuntemus ja pitkä kokemus aiheesta tulivat hyvin ilmi. "\n"Mielenkiinto säilyi koko päivän asiaa kohtaan, kiitos värikkään esityksen! Sisältö asiakaspalvelun kannalta hyödyllinen ja ajankohtainen. Olen tehnyt asiakaspalvelua 30 vuotta, silti uutta opittavaa asiasta riittää. "\nLisätietoja projektista Heikki Neuvoselta etunimi.sukunimi@mielenrauha.com / 050 336 2624\nMielenrauha Oy on kehittänyt turvallisuutta ja henkilöstön hyvinvointia mm. seuraavissa yrityksissä:


Jos olet epäröinyt hakea online-sivustoja, joissa voit ajatella pornografista materiaalia verkossa, nimittäin pornovideo Seksiseuraa rovaniemi web seksiä, niin olit siellä siellä tarvittaessa. Sivustomme on suunniteltu intiimi juoni eri suuntiin. Tämän resurssin toimittajat valitsivat erittäin tarkasti tämän ainutlaatuisen materiaalin Seksiseuraa rovaniemi web seksiä, jota on mahdollista tarkastella matkapuhelimellasi tai tietokoneellasi. Lupaamme sinulle, että tämän sivuston tiimi löytää jotain hämmästyttävää. Tule pois ja koe sanottavaa orgasmia.


Esseeohjeistus | UEF\nOikeustieteet Opiskelu Hae opiskelijaksi Esseeohjeistus\nValintaesseenä kirjoitetaan ennakkopäätösanalyysi korkeimman oikeuden ratkaisusta 2018:73.\nKirjastojen sulkeutumisen takia ennakkopäätösanalyysiin sisällytettävä lähteistö on rajoitettu. Lähteisiin saa sisällyttää vain aineistoa, joka on saatavissa sivuilta www.finlex.fi ja www.korkeinoikeus.fi. Edellisten lisäksi lähteisiin saa sisällyttää Edilex-sarjassa julkaistut artikkelit 2016/18, 2017/37, 2017/44 ja 2018/33. Tarvittaessa mainitut artikkelit toimitetaan hakijalle sähköpostitse. Pyyntö artikkelien saamiseksi lähetetään osoitteella oikeustieteet@uef.fi\nEnnakkopäätösanalyysin varsinaisen tekstin enimmäispituus on 10 000 merkkiä alaviitteet ja välilyönnit mukaan luettuina. Merkkimäärää laskettaessa ei siten huomioida kansilehteä, sisällysluetteloa, lyhenneluetteloa eikä lähdeluetteloa.\nEnnakkopäätösanalyysin kirjoittamisessa noudatetaan soveltuvin osin oikeustieteiden laitoksen "Ohjeita oikeustieteiden kirjallisten töiden laadintaan lukuvuonna 2019–2020"\nEnnakkopäätösanalyysi kirjoitetaan suomen kielellä.\nEnnakkopäätösanalyysi tulee tallentaa hakemukselle sähköisesti pdf-dokumenttina 8.4.2020 klo 15:00 mennessä.\nEnnakkopäätösanalyysi arvostellaan noudattaen oikeustieteessä vakiintuneita arvosteluperusteita, jolloin huomioitaviksi tulevat soveltuvin osin esimerkiksi annettujen ohjeiden noudattaminen, menetelmän hallinta, tehtävänasettelu, kirjoituksen rakenne, lähteistö, asiasisältö, johtopäätökset, esitystavan standardinmukaisuus, kieliasu ja viimeistely.\nValintaessee ja motivaatiokirje vaaditaan vain ulkomailla oikeusnotaarin tutkintoa vastaavan koulutuksen suorittaneilta hakijoilta.


Syksyn parhaat lukuvinkit! (pienkustantajaversio) – Maria Calendula\n← Suutari, räätäli, pikipöksy kirjantekijä\n5 comments on “Syksyn parhaat lukuvinkit! (pienkustantajaversio)”\nVaarna Commented on: syyskuu 21, 2015\nKivoja kirjavinkkejä! En ole nähnyt tänä syksynä vielä ainuttakaan syksyn kirjapostausta, kummallista kyllä. No, ehkä niitä alkaa tippua kirjamessujen lähellä.\nEn ole itsekään tutkinut kustantamoiden kirjalistoja, mutta yhden syksyn kirjan tiedän: Robustos julkaisee Jenna Kostetin toisen romaanin, Marrasyöt, joka lupailee murhamysteeriä jatulintarhassa. 😉\nstazzy (Post author) Commented on: syyskuu 22, 2015\nJoo, Marrasyöt kävi mullakin mielessä listalle liitettäväksi, ja sitten päätin, että Robustos saa mennä “puolisuurten” kastiin 😀 Tällaista syrjintää tällä kertaa.\nMutta ehdottomasti kyllä, lukuvinkki henkilökohtaisella listallanikin!\nMarikaOksa Commented on: syyskuu 21, 2015\nHyviä vinkkejä, kiitos näistä. 🙂 Sammakko on eräs suosikkini näistä pienemmistä kustantajista, mutta heiltä ei oikein meinaa löytää listaa tulevista kirjoista (tai sitten se on piilotettu niin hyvin, etten ole löytänyt sitä). Murtosaaren kirjaa olen odottanut jo muutaman katalogin ajan, jokohan se viimein ilmestyy. Wariksen kirja meni kirjastovaraukseen. Pohjankontu-trilogia kolahti sen verran lujaa viime kesänä, ja Vuorikin oli aivan ok. 🙂\nMullakin oli semmoinen tunne, että näin Murtosaaren kirjan aiemminkin jossain katalogissa, ja sitten ajattelin vain erehtyneeni. Mutta ehkä se viimein 🙂\nhdcanis Commented on: lokakuu 10, 2015\nOma suurin odotukseni on T.H.Whiten Muinainen ja tuleva kuningas, Vaskikirjat tosin tiedottaa että se ei ehkä ehdi kirjamessuille mutta jos nyt kuitenkin tänä syksynä ilmestyisi…


Hotellit Himmelreich Bar - Varaa majoitus Berliini, Saksa\nHae hotellit lähellä kohdetta: Himmelreich Bar\nSuosittua juuri nyt kohteessa Berliini Myydyin ApartHotel Residenz am Deutschen Theater Reinhardtstr. 27a - 31 Huoneisto varattu 6 minuuttia, 14 sekuntia sitten Park Inn by Radisson Berlin Alexanderplatz Alexanderplatz 7 Superior - huipputarjous varattu 6 minuuttia, 26 sekuntia sitten Berlin Mark Hotel Meinekestr. 18-19 Standard parivuoteella tai kahdella vuoteella varattu 14 minuuttia, 24 sekuntia sitten Viisi hyvää syytä valita Agoda! Yli 750 000 hotellia maailmanlaajuisesti\nHimmelreich Bar on yksi Berliini kaupungin tunnetuimmista nähtävyyksistä. Löydät erittäin alhaisia hintoja vain agoda.fi osoitteen kautta varatessasi hotelleja Baarit maamerkin läheltä. Majoitus valikoima Himmelreich Bar maamerkin lähellä vaihtelee suuresti ylellisisten hotellien ja kohtuuhintaisten majatalojen välillä. Agodan turvallinen nettivarauslomake on helppo ja nopea tapa varata hotelleja maamerkkien, kuten Himmelreich Bar läheltä. Kätevien hakuvälineiden ja laajan tiedon avulla, Berliini kaupungin hotellit on helppo hakea. Yli 22 000 kaupunkia ympäri maailmaa varattavanasi, yhä useammat matkustajat valitsevat agoda.fi:n hakeakseen hotelleja nähtävyyksien läheltä, kuten Himmelreich Bar.\nHotellit lähellä kohdetta Himmelreich Bar lähin hotelli\nSuositut hotellit lähellä Himmelreich Bar