Ortodoksi.net - Akatistos Arseni Konevitsalaiselle\n1. kontakki Oi Kristuksen valittu ihmeidentekijä ja ylen ihmeellinen kilvoittelija, Herran hyvä ja uskollinen palvelija pyhittäjäisämme Arseni, uurastuksellasi ja kilvoituksellasi olet Idän ja Pohjolan kirkkaasti valaissut. Ylistäen Herraa, joka on sinut kunniaan kohottanut, me kiitosta veisaamme sinulle Jumalanäidin hartaalle palvelijalle. Mutta sinä, joka olet saanut armovoiman rukoillaksesi puolestamme, muista meitä, jotka rakkaudella sinulle laulamme: Iloitse, pyhittäjä Arseni, Konevitsan ihmeidentekijä.\n1. iikossi Haluten viettää enkelienkaltaista elämää sinä enkelimäisen muodon päällesi puit ja tulit maan päällä taivaalliseksi ihmiseksi. Sen tähden on soveliasta sinulle enkelien äänin myös ylistystä veisata, pyhittäjäisä Arseni, mutta vaikka olemmekin syntitaakan rasittamia, niin kuitenkin rohkenemme sinulle rakkaudella ihmisäänin ylistystä veisata:\nIloitse, suuren Novgorodin jumalallisesti istutettu puu.\nIloitse, sillä olet maailmalle hyveitten hedelmiä kantanut.\nIloitse, rakkauden ehtymätön aarreaitta. Iloitse, jumalallisen rauhan sulotuoksuinen asunto.\nIloitse, kärsivällisyyden loppumaton lähde. Iloitse, armon tyhjentymätön kaivo.\nIloitse, armeliaisuuden mittaamaton syvyys. Iloitse, kaikille tunnettu uskon ohje.\nIloitse, lempeyden erinomaisin esikuva. Iloitse, itsekieltäymyksen ylen ihmeellinen opettaja.\nIloitse, luoksesi saapuvien syntitaakan keventäjä.\nIloitse, Kristuksen lain harras täyttäjä.\nIloitse, pyhittäjä Arseni, Konevitsan ihmeidentekijä.\nNähden ihmiselämän epävakaisuuden ja maailman kaikkinaisen turhuuden, pyhittäjäisä Arseni nuoruudestasi alkaen pyrit koristautumaan moninaisilla hyveillä ja valmistautumaan taivaallista Siionia, Elävän Jumalan kaupunkia, varten, missä nyt yhdessä enkelijoukkojen ja kaikkien pyhien kanssa veisaat: Halleluja.\nHaluten päästä osalliseksi käsittämättömästä, pyhiä varten taivaallisessa Jerusalemissa kätketystä tiedosta sinä, pyhittäjäisä Arseni, hylättyäsi kaiken maallisen asetuit asumaan vuorelle, Novgorodin alueella sijaitsevaan luostariin ja siellä enkelienkaltaista elämää viettäen, tulit pelastuksen tieksi kaikille niille, jotka sinulle huutavat:\nIloitse, hengessä köyhien taivaan valtakunnan johdattaja.\nIloitse, itkevien lohduttaja Jumalassa.\nIloitse sinä, joka lempeitä ihmeellistä perintöä vastaanottamaan valmistat.\nIloitse, vanhurskautta isoavien totinen ruokkija.\nIloitse, iankaikkista elämää janoavien suloinen juoma.\nIloitse, laupiaitten näkymätön kanssapalvelija. Iloitse, puhdassydämisten nöyrä opettaja. Iloitse, rauhantekijöitten rakkauden täyttämä ohjaaja.\nIloitse, vanhurskauden tähden vainottujen uskollinen matkatoveri.\nIloitse, Kristuksen tähden solvauksia kärsivien kanssakärsija.\nIloitse, kaikkien pyhien asunnoissa asuva.\nIloitse, taivaallisen Isän valtakunnassa auringon tavoin kirkastettu.\nKorkeimman voima vahvisti sinut, pyhittäjäisä Arseni, yhä suurempiin kilvoituksiin ja sinun sielusi janosi väkevää elävää Jumalaa niin kuin kauris halajaa veden lähteille. Sen tähden lähdit isiesi mailta Athos-vuorelle ja saavuit Jumalanäidin perintömaalle, veisaten Jumalalle: Halleluja.\nOmaten jumalallisia asioita mietiskelevän mielen ja haluten salata hyveesi, jotta taivaallinen Isä, joka salassa näkee, maksaisi sinulle julkisesti, saavuit Pyhän Vuoren luostariin, pyhittäjäisä Arseni, ja siellä vastaanotit igumeni Johannekselta siunauksen yhteiseen kilvoitteluun veljestön kanssa, mutta me, nähdessämme sinun jalon päätöksesi, huudamme sinulle:\nIloitse sinä, joka hyveilläsi olet päässyt taivaallisista lahjoista osalliseksi.\nIloitse sinä, joka puhtaalla vaelluksellasi olet osoittautunut pyhien esi-isien kaltaiseksi. Iloitse, sillä olet saavuttanut Aabrahamin uskon Jumalaan.\nIloitse, sillä olet omannut Iisakin kuuliaisuuden.\nIloitse, sillä Jaakobin tavoin olet tullut otolliseksi Jumalan näkemiseen.\nIloitse, sillä Joosefin tavoin olet sielunpuhtautta rakastanut.\nIloitse, sillä olet oppinut Jobin kärsivällisyyden.\nIloitse, sillä olet tullut Mooseksen kaltaiseksi sääliväisyydessä.\nIloitse, sillä Samuelin tavoin olet kuullut jumalallisen kutsumuksen.\nIloitse, sillä olet omaksunut Daavidin lempeyden.\nIloitse, sillä olet Eliaan jumalallista intoa sydämessäsi kantanut.\nIloitse, sillä Danielin tavoin olet ollut Pyhän Hengen asunto.\nMurheen myrsky täytti autuaan Johanneksen mielen, kun sinussa, pyhittäjäisä Arseni, kolmen vuoden kuluttua heräsi halu palata takaisin Pohjolaan. Mutta nähden ennalta jumalallisen kaitselmuksen suunnitelmat suhteesi, hän siunasi sinut matkaan ja rukoili sanoen: Herra meidän isiemme Jumala, katso kunniasi valtaistuimelta palvelijasi Arsenin puoleen ja levätköön alati hänen päällään Sinun kaikkeinpyhimmän henkesi armo, jotta hän laulaisi Sinulle: Halleluja.\nKuullessaan, että autuas Arseni lähtee pois Pyhältä Vuorelta, Athos-vuoren munkit tulivat sangen murheellisiksi. Mutta kaukonäköisin silmin igumeni Johannes näki tulevaiset tapahtumat ja antoi mukaasi Jumalanäidin ja Iankaikkisen Lapsukaisen pyhän kuvan näin lausuen:\nIloitse, sillä sinun kättesi kautta Jumala on rakentava luostarin pohjoiseen maahan. Iloitse, sillä siellä on kiusaaja joutuva häpeään.\nIloitse, sillä hartaasta toiminnastasi Jumalanäitiä kohtaan olet vastaanottava palkinnon. Iloitse, sillä Hänen Poikansa on sinut kunnialla kirkastava taivaissa.\nIloitse, sillä sinusta on tuleva enkelien kanssa puhuja.\nIloitse, sillä sinä ilmestyit ihmisille hyväksi opettajaksi.\nIloitse, kylmän Pohjolan uusi valonlähde. Iloitse, sillä olet Kristuksen rakkaudella turhuuden pimeyden hajottanut.\nIloitse, sillä sinun kauttasi monet oppivat tuntemaan hengellisen elämän suloisuuden. Iloitse, sillä maan asukkaat tulevat enkelien riemusta osallisiksi.\nIloitse, tähti, joka osoitat tien Kristuksen luo. Iloitse ajatuksen auringon, Jumalanäidin ikonin kuljetusvaunu.\nJumalan lähettämän tähden tavoin vaelsit Idästä Pohjolaan, suureen Novgorodiin, pyhittäjäisä Arseni ja siellä sait siunauksen puhtaimmalle Neitseelle pyhitetyn luostarin perustamiseen hiippakunnan pyhältä esipaimenelta, joka suuteli sinun tuomaasi Jumalanäidin pyhää kuvaa ja kyynelsilmin veisasi: Halleluja.\nNähtyään sinut, pyhittäjäisä Arseni, monien hyveiden kaunistamaksi, Novgorodin pyhä esipaimen siunaten lahjoitti sinulle erilaisia uuden luostarin perustamista varten tarpeellisia tarvikkeita ja kunnioittavasti ne vastaanotettuasi purjehdit veneellä Olhava-jokea pitkin ja Laatokan suuren järven ylitse, saapuen Valamon luostariin, ja me, ajatuksemme silmillä näemme sinut matkallasi, veisaamme sinulle ylistystä näillä sanoilla:\nIloitse, isien isä, urheaksi kutsuttava.\nIloitse, sillä olet täydellisesti ottanut päällesi suloisen ikeen.\nIloitse, sillä olet kokonaan alistunut Jumalan tahtoon.\nIloitse, sillä olet kevyesti kantanut Kristuksen kuormaa.\nIloitse, Herrassa vaivaa näkevien näkymätön auttaja.\nIloitse, syntien raskauttamien katumukseen ohjaaja.\nIloitse, paatuneen tunnottomuuden karkottaja.\nIloitse, hyvien toiveiden herättäjä epätoivoon joutuneissa.\nIloitse, sillä olet Kristuksen lempeyden omaksunut.\nIloitse, sillä olet luoksesi saapuville Kristuksen nöyryyttä opettanut.\nIloitse, erakkoelämää viettävien suojelus ja vahvistus.\nIloitse, kaikkien uskovaisten toivo.\nSinun saavuttuasi Konevitsan saarelle, pyhittäjäisä Arseni, tuli sinun hyveellisen elämäsi ja Jumalanäidin pyhän kuvan aikaansaamien ihmeitten julistajaksi kalastaja Filip, joka ystävällisesti otti sinut vastaan ja sinun kanssasi veisasi Jumalalle: Halleluja.\nHyveittesi valolla olet loistanut Konevitsan saarella, mihin erämaata rakastavan villikyyhkysen tavoin asetuit asumaan, vietit yksinäistä elämää ja asuinpaikallesi ensiksi pystytit kunniallisen Ristin. Tästä kuultuaan abba Silas lähetti munkki Lavrentin kutsumaan sinut takaisin Valamon luostariin. Tämä saavuttuaan ja nähtyään Jumalalle otollisen elämäsi, pyhittäjäisä Arseni, lausui sinulle näin:\nIloitse, Jumalan ohjaama kilvoittelija. Iloitse, Neitsyt Marian totinen palvelija. Iloitse, jumalallisen vanhurskauden ihmeellinen saarnaaja.\nIloitse, valheen avomielinen syyttäjä. Iloitse, oikean uskon istuttaja. Iloitse, taikauskon hävittäjä.\nIloitse, sielunpuhtauteen opastaja. Iloitse, kuuliaisuuteen opettaja. Iloitse, vihan halventaja.\nIloitse, jumalallisen rauhan kylväjä. Iloitse, Herrassa kilvoittelevien vahvistaja. Iloitse, synteihin langenneitten ojentaja. Iloitse, pyhittäjä Arseni, Konevitsan ihmeidentekijä.\nTahtoen perustaa Konevitsan saarelle luostarin sinä, pyhittäjäisä Arseni, ensiksi rakensit Jumalanäidin kunniaksi pienen kappelin, johon hyveellistä vaellusta halajavat riensivät veisaten Jumalalle: Halleluja.\nMentyäsi kaikkien luoksesi kokoontuneiden kanssa Hevoskiveksi nimitetyn kiven luo Jumalanäidin pyhää kuvaa kantaen, sinä, pyhittäjäisä Arseni, teit uuden ihmeen ja hartailla rukouksillasi karkotit kivessä asuvat pahat henget. Tietäen tämän me sinulle kiitokseksi veisaamme:\nIloitse, sillä olet paastolla ja rukouksella saattanut perkeleen häpeään.\nIloitse, sillä olet ristillä suojellut itseäsi sielunvihollisen juonia vastaan.\nIloitse, sillä olet pahat henget Hevoskivestä karkottanut.\nIloitse, ympäristöseudun asukkaiden pelastaja pahan viettelyksestä.\nIloitse, kasteen vedestä syntyvä maan suola Iloitse, luoksesi saapuvan jumalallisen voiman suolalla vahvistava.\nIloitse, vuorella seisova Kristuksen kaupunki. Iloitse, taivaallisen valon koristama. Iloitse, hyveitten valolla maailmassa loistava kynttilä. Iloitse, Jumalaa ja lähimmäisiä kohtaan rakkaudessa palava.\nIloitse, harhaoppien ahdistamien hiljainen satama.\nIloitse, oikeauskoisuuden järkkymätön pylväs. Iloitse, pyhittäjä Arseni, Konevitsan ihmeidentekijä.\nPyhittäjäisä Arseni, muinaisen Aabrahamin tavoin olit hyvin vieraanvarainen. Mutta hyvää vihaava perkele halusi estää tämän hyveen harjoittamista ja sen tähden sinä, päästyäsi selville hänen kavalista juonistaan, käskit yhteisesti ruokkia kaikkia luostariin saapuvia vieraita, veisaten kaikkien ravitsijalle Jumalalle:\nJumalanäidin huolenpitoon uskoit sinä totisesti itsesi ja koko uuteen luostariin kokoontuneen veljestön, pyhittäjäisä Arseni, kun sinussa muutaman vuoden kuluttua herasi halu jälleen lähteä Athos-vuorelle, kilvoittelun askelmille, pyhien isien luo. Silloin Jumalan kokoamat hengelliset lapsesi saattaen sinua, huusivat sinulle näin:\nIloitse, hyvä ohjaaja, joka olet meidät Jumalanäidin huolenpitoon uskonut.\nIloitse, sillä olet opettanut meitä olemaan koskaan vajoamatta epätoivoon.\nIloitse, sillä olet jättänyt perinnöksi kehotuksen ennen kaikkea etsiä taivasten valtakuntaa.\nIloitse, sillä olet opettanut, että taivasten valtakuntaa etsiville annetaan myös maallisia hyvyyksiä.\nIloitse, sillä olet alistanut lihan hengelle kuuliaiseksi.\nIloitse, sillä olet näyttänyt maailmalle hengen hedelmiä.\nIloitse, Jumalan palvelija, joka yhdessä Kristuksen kanssa olet itsesi ristiinnaulinnut. Iloitse, jumalallisen armon astia.\nIloitse, sillä sinun kauttasi Jumala tulee ylistetyksi.\nIloitse, sillä sinun kauttasi pahat henget joutuvat häpeään.\nIloitse, murheellisten suuri lohdutus. Iloitse, surevien odottamaton ilo. Iloitse, pyhittäjä Arseni, Konevitsan ihmeidentekijä.\nKaikki luostarisi munkit, pyhittäjäisä Arseni, joutuivat suuren surun valtaan sinun viipyessäsi Athos-vuorella; sillä ankara nälkä ja suuri puute ahdistivat heitä ja he halusivat hajaantua kukin omalle taholleen. Mutta heidän tätä ajatellessaan ilmestyi Jumalanäiti unessa sinun rakastetulle oppilaallesi, vanhus Joakimille, joka oli tapahtuvasta kovin murheissaan, ja sanoi hänelle: Älä murehdi, vanhus, vaan mene ja sano veljille, että he jäävät luostariin, sillä minun palvelijani Arseni saapuu pian luoksenne tuoden mukanaan suuren määrän elintarpeita ja veisaten Jumalalle: Halleluja.\nSulosanaiset kaunopuhujat eivät osaa selittää sinun hyveitäsi ja ihmeitäsi, pyhittäjäisä Arseni. Mutta kuultuaan niistä, Kristuksen pyhä esipaimen Eufimi halusi lähteä luoksesi Novgorodista saadakseen hengellistä hyötyä, ja saavuttuaan luoksesi hän mieltyi niin suuresti, että lahjoitti sinulle käytetyn piispallisen päähineensä näin lausuen:\nIloitse, maanpäällinen enkeli ja taivaallinen ihminen.\nIloitse, pyhien valtakunnan kansalainen ja Jumalan läheisyydessä asuva.\nIloitse, sillä olet riisunut yltäsi vanhan ihmisen himoineen.\nIloitse, sillä olet Kristukseen pukeutunut. Iloitse, ihmeellinen taistelija, joka olet pukeutunut Jumalan täydelliseen asepukuun. Iloitse, sillä olet perustanut Jumalanäidin kunniaksi luostarin.\nIloitse, sillä olet pysynyt lujana sielunvihollisen juonia vastaan.\nIloitse, Pyhän Hengen puhdas asumus. Iloitse, hyveiden astia.\nIloitse, Jumalan käskyjen loiste.\nIloitse, Herran säädösten kirkas säteily. Iloitse, sillä olet erakkoelämää rakastanut. Iloitse, pyhittäjä Arseni, Konevitsan ihmeidentekijä.\nHaluten pelastaa luostarisi tulvaveden vaaralta, pyhittäjäisä Arseni, siirsit sen korkealle paikalle ja jätettyäsi sille perinnöksi pyhiltä isiltä perityn säännön; valitsit seuraajaksi igumenina vanhus Johanneksen, veisaten Jumalalle: Halleluja.\nJätettyäsi Pyhältä Vuorelta tuomasi Valtiattaren pyhän kuvan luostarisi asukkaiden suojamuuriksi ja turvaksi ja tultuasi pyhistä salaisuuksista osalliseksi laadit hengellisille lapsillesi testamentin lausuen: "Jos pysytte Herran laissa, ei tämä luostari tule karsimaan puutetta ja Jumalanäiti on oleva sen suojelija" ja nämä sanat sanottuasi, annoit henkesi Herralle, pyhittäjäisä Arseni. Mutta sinun kuolinvuoteesi ympärillä seisovat huudahtivat: Iloitse, sillä ennen siirtymistäsi iankaikkiseen elämään olet vahvistanut itseäsi taivaallisella leivällä.\nIloitse, sillä ennen kuolemaasi olet juonut Herran kalkin.\nIloitse, Pohjolan taivaalle kohonnut oikeauskoisuuden kirkas tähti.\nIloitse, sillä olet päässyt taivaallisen valon, Kristuksen Jumalan luo.\nIloitse, uskossa elävänä pysyvä.\nIloitse, sillä maailmasta lähdettyäsikin olet hengessä meidän kanssamme.\nIloitse, uusi puoltajamme Jumalan edessä. Iloitse, sielujemme palava esirukoilija.\nIloitse, pyhä, joka olet pyhien joukkoon luettu.\nIloitse, vanhurskas, joka olet saavuttanut taivaallisen levon.\nIloitse, sillä olet vastaanottanut vaivojesi arvoisen palkinnon.\nIloitse, hyvä palvelija, joka olet astunut Herrasi iloon.\nEi mikään veisu ote riittävä sinun ihmeittesi ylistykseksi, pyhittäjäisä Arseni. Sillä poisnukkumisesi jälkeen, sinä monituisia kertoja kaikkialla ilmestyen, olet pelastanut hukkuvia ja parantanut sairauksista ne, jotka luoksesi riensivät ja Jumalalle veisasivat: Halleluja.\nLoistavan valokehän kirkastamana ilmestyen sinä, pyhittäjäisä Arseni, pelastit vanhus Mooseksen ja hänen kanssaan olleet kalastajat hukkumasta. Novgorodissa ilmestyit sokealle miehelle ja lähetit hänet luostariisi parannusta saamaan, halvatun munkki Leontin vahvistit, Johanneksen vajaamielisyydestä paransit, niistä vaivoistaan ja sairauksistaan pelastuneina he sinulle kiitosta veisaavat:\nIloitse, sillä kuolemaasi asti olet tämän maailman ahdistuksissa viettänyt Jumalan mielen mukaista elämää.\nIloitse, sillä olet Kristuksessa kilvoitellen maailman turhuuden voittanut.\nIloitse, sillä kuolemasi jälkeenkin sinä julistat ihmetöillä uskoasi.\nIloitse, sillä ihmisille ilmestyessäsi sinä teet suuria ihmeitä.\nIloitse, Kristuksen lupausten perijä. Iloitse, Hänen kunniastaan osallinen. Iloitse, hukkuvien pelastaja.\nIloitse, sokeita näkeviksi tekevä. Iloitse, halvattujen parantaja. Iloitse, riivauksen vallasta vapauttaja. Iloitse, eksyneitten opettaja.\nIloitse, kiusauksien myrskyn ahdistamien apu. Iloitse, pyhittäjä Arseni, Konevitsan ihmeidentekijä.\nJumalalta olet sinä saanut ihmeellisen armon ihmeitä tehdäksesi, pyhittäjäisä Arseni. Sen voimalla sinä Afanasin ja hänen ystävänsä ruotsalaisten vankeudesta pelastit ja eräälle Valamon luostarin munkille, joka oli suuresti murheissaan, unessa ilmestyit, lähettäen hänet takaisin omaan luostariinsa ja hänen pyydettyään sinun esirukouksiasi, sanoit hänelle: Jos pidättäydyt viinistä ja turhanpuhumisesta, niin kannan esirukouksia puolestasi, veisaten Jumalalle: Halleluja.\nVeisaten sinun ihmeitäsi me ylistämme sinua, pyhittäjäisä Arseni, ja kunnioitamme sinun pyhää muistoasi laulaen kiitostasi näillä sanoilla: Iloitse, kuningasten kuninkaan, Herran Kristuksen palvelija.\nIloitse, yhdessä taivaallisten voimien kanssa asuva.\nIloitse, oikeauskoisuuden lujittaja. Iloitse, harhaoppien häpeään saattaja Iloitse, sairastavien parantaja.\nIloitse, vankien vapauttaja.\nIloitse, totuudessa rukoilevien kuulija.\nIloitse, sydämessään murheellisten lohduttaja.\nIloitse, uskovaisten ylistys. Iloitse, uskottomien syyttäjä.\nIloitse, syntejään murehtivien ylen ihmeellinen puoltaja Jumalan edessä.\nIloitse, katuvaisten lasten rakastava isä. Iloitse, pyhittäjä Arseni, Konevitsan ihmeidentekijä.\nOi ylistettävä pyhittäjaisämme Arseni, murehtivien lohdutus ja sairauksista kärsivien parantaja, ota nyt vastaan tämä sinulle kantamamme vaatimaton ylistys ja rukoile Herralta meille kaikille pelastusta tulevista vaivoista, jotta yhdessä sinun kanssasi veisaisimme Hänelle: Halleluja.\nTämä kontakki luetaan kolmesti. Sitten luetaan uudestaan 1. iikossi ja 1. kontakki sekä seuraavat rukous.\nOi pyhittäjäisämme Arseni, sanomattoman kunnian näkijä taivaan valtakunnassa! Älä hylkää luostariasi, jossa Kristuksen tähden olet uurastanut ja kilvoitellut, vaan säilytä se rauhassa ja hiljaisuudessa, jotta se pysyisi järkkymättömänä näkyväisten ja näkymättömien vihollisten juonia vastaan. Vahvista hyvissä teoissa hengellisiä lapsiasi, jotka olet koonnut luostariisi, oi viisas, jotta he oppisivat tuntemaan kutsumuksensa ja tulisivat Jumalanäidin heille osoittaman huolenpidon arvoisiksi. Taivaan korkeudesta eläväksitekevän rukouksesi voimalla tue kaikkia uskollisesti luoksesi rientäviä. Merellä purjehtivia ohjaa. Elämän meren kuohut tyynnytä. Rauhoita riitaisuudet seurakunnassa. Rukoile Herralta rauhaa maailmalle ja kaikille meille. Sairastavat paranna pelastavaisella puolustuksellasi. Murheissa ole lohduttaja ja hyvä opastaja. Kaikille ole kaikkea samoin kuin olet maanpäällisen elämäsi aikana ollut. Kanna rukouksesi Jumalan puoleen, sillä sinulle on annettu armo rukoilla puolestamme. Tiedämme, totisesti tiedämme, että vanhurskaan rukous Jumalansynnyttäjän puoltamana saa paljon aikaan. Sen vuoksi, vaikka olemmekin arvottomia, niin usko sinä kuitenkin meidät Neitseen kaikkivoipaan suojelukseen ja puolustukseen, jotta tulisimme arvollisiksi saamaan autuuden hänen Poikansa, Kristuksen, meidän Jumalamme, valtakunnassa yhdessä sinun ja kaikkien pyhien kanssa iankaikkisesti. Amen.\nAkatistos julkaistiin juhlavuoden kunniaksi vuonna 1997, kun tuli kuluneeksi 550 vuotta pyhittäjä Arseni Konevitsalaisen kuolemasta.\nAkatistos on julkaistu Konevitsan luostarissa Keiteleen Hiekassa vuonna 1945 käännetyn, Suomen ja Viipurin arkkipiispa Serafimin siunauksella Viipurissa vuonna 1924 julkaistun, slaavinkielisen, arkkimandriitta Varsonofin kirjoittaman akatistoksen ja siitä tehdyn painoksen mukaan.\nTämä akatistos on julkaistu kirjallisena Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa Johanneksen siunauksella vuonna 1997 Konevitsa ry:n toimesta ja Helena Pavinskijn toimittamana


Download "Veronalaiset tulot 2011"\n1 Tulot ja kulutus 2012 Veronalaiset tulot 2011 Välittömät verot kasvoivat neljä prosenttia Tulonsaajat maksoivat välittömiä veroja ja maksuja 26,2 miljardia euroa vuonna Eniten maksettiin kunnallisveroa, 16,4 miljardia euroa. Ansiotuloveron osuus veroista oli 5,3 ja pääomatuloveron 1,9 miljardia euroa. Sairaanhoitomaksua tulonsaajat maksoivat 1,0 miljardia ja päivärahamaksua 665 miljoonaa euroa. Verot kasvoivat edellisvuodesta neljä prosenttia. Kunnallisveroa maksettiin viisi ja ansiotuloveroa kolme prosenttia enemmän. Eniten, 13 prosenttia, kasvoi pääomatuloveron määrä. Sairaanhoitomaksua maksettiin 15 ja päivärahamaksua kahdeksan prosenttia vähemmän kuin vuotta aiemmin. Tulonsaajien välittömät verot , vuoden 2011 hinnoin Verot ja maksut ovat kasvaneet vuodesta 1993 reaalisesti 32 prosenttia. Selvästi eniten niistä on kasvanut kunnallisvero, joka kasvoi 66 prosenttia. Kunnallisveron osuus veroista on kasvanut 50 prosentista 63 Helsinki Tietoja lainattaessa lähteenä mainittava Tilastokeskus.\n2 prosenttiin. Valtionverojen osuus on tänä aikana pienentynyt 33 prosentista 27 prosenttiin. Ansiotuloveron osuus pieneni 31 prosentista 20 prosenttiin. Verojen ja maksujen osuus tulonsaajien veronalaisista tuloista oli 21,7 prosenttia vuonna 2011, kun se edellisvuonna oli 21,9. Veroihin ja maksuihin on laskettu ansio- ja pääomatuloverot, kunnallisvero, kirkollisvero sekä sairausvakuutusmaksut. Lisäksi palkansaajilta perittiin työntekijän eläke- ja työttömyysvakuutusmaksuja 4,1 miljardia euroa. Pakolliset vakuutusmaksut mukaan lukien verot ja maksut veivät 25,1 prosenttia tuloista. Veronalaisia tuloja tulonsaajat saivat 120,8 miljardia euroa. Ansiotuloja niistä oli 113,0 miljardia ja pääomatuloja 7,8 miljardia euroa. Ansiotulot kasvoivat 4,5 ja pääomatulot 13 prosenttia. Yhteensä veronalaiset tulot kasvoivat viisi prosenttia. Veronalaista tuloa saaneita oli 4,5 miljoonaa, heidän lukumääränsä kasvoi noin prosentin. Palkkatuloja tulonsaajat saivat 77 miljardia euroa eli 4,5 prosenttia edellisvuotista enemmän. Eläketulot kasvoivat 4,8 prosenttia, niitä tulonsaajat saivat 24,6 miljardia euroa. Palkkatuloja sai 2,8 miljoonaa ja eläketuloja 1,6 miljoonaa henkeä. Ansiotuloista kasvoivat eniten ansiotuloina verotetut osingot ja optiovoitot työsuhdeoptioista. Osingot kasvoivat 16 ja optiovoitot 15 prosenttia. Veronalaisia ansiotulo-osinkoja tulonsaajat saivat 407 miljoonaa ja optiovoittoja 127 miljoonaa euroa. Sen sijaan työttömyyspäivärahoja tulonsaajat saivat seitsemän, opintorahoja kolme ja lapsen kotihoidon tukea prosentin edellisvuotista vähemmän. Työttömyyspäivärahoja ja muita työttömyysturvaan perustuvia etuuksia tulonsaajat saivat 3,2 miljardia euroa, opintorahoja 515 miljoonaa ja lapsen kotihoidon tukea 381 miljoonaa euroa. Pääomatulona verotetut osingot kasvoivat 24 prosenttia. Kaikkiaan tulonsaajat saivat niitä 1,6 miljardia euroa, josta 770 miljoonaa oli peräisin listatuista, 707 miljoonaa listaamattomista ja 104 miljoonaa ulkomaisista yhtiöistä. Luovutusvoittoja tulonsaajat saivat 3,8 miljardia euroa, mikä oli 8,5 prosenttia edellisvuotista enemmän. Vuokratuloja he saivat 1,3 miljardia euroa, eli neljä prosenttia edellisvuotista enemmän. Metsätalouden pääomatulot kasvoivat 39 prosenttia, niitä tulonsaajat saivat 663 miljoonaa euroa. Myös muut pääomatulot, joita ovat esimerkiksi henkivakuutusten perusteella maksetut korvaukset ja muut pääomatuloa olevat etuudet kasvoivat selvästi, 46 prosenttia edellisvuodesta. Muita pääomatuloja tulonsaajat saivat 566 miljoonaa euroa. Maataloudesta tulonsaajat saivat tuloja 1,0 miljardia, elinkeinotoiminnasta 3,0 miljardia ja yhtymistä 1,3 miljardia euroa. Maatalouden tulot kasvoivat 2,7 prosenttia, elinkeinotoiminnan tulot 5,8 prosenttia ja yhtymistä saadut yrittäjätulot 7,6 prosenttia. 2\n3 Sisällys Veronalaiset tulot kasvoivat viisi prosenttia...4 Välittömistä veroista kasvoi eniten pääomatulovero...4 Työtulovähennys kasvoi 17 prosenttia...6 Kotitalousvähennystä käytti henkeä...7 Korkeimmat veronalaiset tulot Uudellamaalla ja Ahvenanmaalla...9 Suurimmat tulot keski-ikäisillä...10 Taulukot Taulukko 1. Verojen jakautuminen tuloluokittain Taulukko 2. Kotitalousvähennyksen saajien luku ja keskimääräinen vähennys Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Tulonsaajien lukumäärä, veronalaiset tulot ja verot 2011 ja Liitetaulukko 2. Tärkeimmät vähennykset veronalaisten tulojen mukaan Kuviot Kuvio 1. Verojen osuudet välittömistä veroista Kuvio 2. Verojen osuudet veronalaista tuloista Kuvio 3. Keskimääräinen kotitalousvähennys tuloluokittain Kuvio 4. Mediaanitulot maakunnittain 2011 ja Kuvio 5. Veronalaiset mediaanitulot iän ja sukupuolen mukaan Veronalaiset tulot -tilaston laatuseloste\n4 Veronalaiset tulot kasvoivat viisi prosenttia Tulonsaajat saivat veronalaisia tuloja 120,8 miljardia euroa vuona Ansiotuloja niistä oli 113,0 miljardia ja pääomatuloja 7,8 miljardia euroa. Ansiotulot kasvoivat edellisvuodesta 4,5 ja pääomatulot 12,8 prosenttia. Yhteensä veronalaiset tulot kasvoivat viisi prosenttia. Veronalaista tuloa saaneita oli 4,5 miljoonaa, heidän lukumääränsä kasvoi noin prosentin. Ansiotuloista 68 prosenttia koostui palkoista ja runsas viidennes eläkkeistä. Palkkatuloja tulonsaajat saivat 77 miljardia euroa, mikä oli 4,5 prosenttia edellisvuotista enemmän. Eläketulot kasvoivat 4,8 prosenttia, niitä tulonsaajat saivat 24,6 miljardia euroa. Palkkatuloja sai 2,8 miljoonaa ja eläketuloja 1,6 miljoonaa henkeä. Sairausvakuutukseen perustuvien korvausten ja päivärahojen määrä kasvoi runsaat kolme prosenttia. Kaikkiaan niitä sai henkeä yhteensä 1,3 miljardia euroa. Työttömyyspäivärahoja ja muita työttömyysturvaan perustuvia etuuksia tulonsaajat saivat 3,2 miljardia euroa, mikä oli seitsemän prosenttia edellisvuotista vähemmän. Niitä saaneita oli henkeä, kymmenen prosenttia edellisvuotista vähemmän. Myös opintorahan määrä pieneni, sitä maksettiin 515 miljoonaa euroa eli kolme prosenttia edellisvuotista vähemmän. Opintorahan saajia oli henkeä. Lapsen kotihoidon tukeakin maksettiin vajaan prosentin verran edellisvuotta vähemmän, 381 miljoonaa euroa. Sitä sai henkeä. Eniten ansiotuloista kasvoivat ansiotuloina verotetut osingot ja optiovoitot työsuhdeoptioista. Veronalaisia ansiotulo-osinkoja tulonsaajat saivat 407 miljoonaa ja optiovoittoja 127 miljoonaa euroa. Osingot kasvoivat edellisvuodesta 16 ja optiovoitot 15 prosenttia. Pääomatulona verotetut osingot kasvoivat 24 prosenttia. Kaikkiaan tulonsaajat saivat niitä 1,6 miljardia euroa, josta 770 miljoonaa oli peräisin listatuista, 707 miljoonaa listaamattomista ja 104 miljoonaa ulkomaisista yhtiöistä. Bruttomääräisesti tulonsaajat saivat osinkoja pääomatulona kaikkiaan 3,6 miljardia euroa, mistä 1,3 miljardia listatuista ja 2,3 miljardia listaamattomista osakkeista. Brutto-osingot kasvoivat edellisvuodesta 15 prosenttia eli vähemmän kuin osinkojen veronalainen määrä. Listaamattomista yhtiöistä saadut veronalaiset pääomatulo-osingot kasvoivat 24 prosenttia, kun niiden bruttomäärä kasvoi vain kymmenen prosenttia. Pääomatuloista puolet koostui luovutusvoitoista. Niitä tulonsaajat saivat 3,8 miljardia euroa, 8,5 prosenttia edellisvuotista enemmän. Luovutusvoittoja saaneiden määrä kasvoi 11 prosenttia, vuonna 2011 heitä oli Vuokratuloja tulonsaajat saivat 1,3 miljardia euroa, mikä oli neljä prosenttia edellisvuotista enemmän. Metsätalouden pääomatulot kasvoivat 39 prosenttia, niitä tulonsaajat saivat 663 miljoonaa euroa. Myös muut pääomatulot, joita ovat esimerkiksi henkivakuutusten perusteella maksetut korvaukset ja muut pääomatuloa olevat etuudet kasvoivat selvästi, 46 prosenttia edellisvuodesta. Muita pääomatuloja tulonsaajat saivat 566 miljoonaa euroa. Maatalouden tulot kasvoivat 2,7 prosenttia. Niitä tulonsaajat saivat 1,0 miljardia euroa. Elinkeinotoiminnan tuloja tulonsaajat saivat 3,0 miljardia euroa eli 5,8 prosenttia edellisvuotista enemmän. Yhtymistä saadut yrittäjätulot puolestaan kasvoivat 7,6 prosenttia, niitä tulonsaajat saivat 1,3 miljardia euroa. Välittömistä veroista kasvoi eniten pääomatulovero Verot kasvoivat edellisvuodesta 3,7 prosenttia. Kaikkiaan tulonsaajat maksoivat välittömiä veroja ja maksuja 26,2 miljardia euroa vuonna Eniten maksettiin kunnallisveroa, 16,4 miljardia euroa, viisi prosenttia edellisvuotista enemmän. Kunnallisveroa maksoi 3,8 miljoonaa tulonsaajaa. Ansiotuloveron osuus oli 5,3 ja pääomatuloveron 1,9 miljardia euroa. Ansiotuloveron määrä kasvoi 3,3 ja pääomatulon 12,7 prosenttia. Ansiotuloveroa maksoi 1,6 miljoonaa ja pääomatuloveroa henkeä. Sairaanhoitomaksua tulonsaajat maksoivat 1,0 miljardia ja päivärahamaksua 665 miljoonaa euroa. Sairaanhoitomaksua maksettiin 15 ja päivärahamaksua kahdeksan prosenttia edellisvuotista vähemmän. Kirkollisveron osuus oli 869 miljoonaa euroa. Kirkollisveroa maksaneita oli 2,9 miljoonaa tulonsaajaa, heidän lukumääränsä pieneni noin prosentin edellisvuodesta. Metsänhoitomaksua maksoi henkeä yhteensä 19,5 miljoonaa euroa. 4\n5 Verot ja maksut ovat kasvaneet vuodesta 1993 reaalisesti 32 prosenttia. Selvästi eniten niistä on kasvanut kunnallisvero, joka kasvoi 66 prosenttia. Kunnallisveron osuus veroista on tänä aikana kasvanut 50 prosentista 63 prosenttiin. Kuvio 1. Verojen osuudet välittömistä veroista Valtionverojen osuus on samana aikana pienentynyt 33 prosentista 27 prosenttiin. Ansiotuloveron osuus pieneni 31 prosentista 20 prosenttiin. Ansiotulovero on pienentynyt erityisesti 2000-luvulla, pääomatuloveron osuus taas on vaihdellut selvästi muita veroja enemmän vajaan kolmen ja kymmenen prosentin välillä. Sosiaaliturvamaksujen osuus veroista ja maksuista oli 1990-luvun alussa runsaat 13 prosenttia, mistä se 2000-luvun alkuun mennessä laski alle viiteen prosenttiin. Se jälkeen on sairausvakuutusmaksun osuus jälleen viime vuoteen asti kasvanut. Vuonna 1993 se oli 13 prosenttia ja 6,5 prosenttia vuonna Kuvio 2. Verojen osuudet veronalaista tuloista\n6 Verojen ja maksujen osuus tulonsaajien veronalaisista tuloista oli 21,7 prosenttia vuonna 2011, kun se edellisvuonna oli 21,9. Veroihin ja maksuihin on tässä laskettu ansio- ja pääomatuloverot, kunnallisvero, kirkollisvero sekä sairausvakuutusmaksut. Näiden lisäksi palkansaajilta perittiin työntekijän eläke- ja työttömyysvakuutusmaksuja 4,1 miljardia euroa. Pakolliset vakuutusmaksut mukaan lukien verot ja maksut veivät 25,1 prosenttia tuloista. Eniten veroja suhteessa tuloihin maksoivat euroa vuodessa ansainneet. He maksoivat veroina 36,0 prosenttia tuloistaan. Yli euroa ansainneilta verot veivät vähemmän, keskimäärin 34,5 prosenttia tuloistaan. Yli euroa ansainneiden tuloista 47 prosenttia oli pääomatuloja. Pääomatuloveroa he maksoivat selvästi muita enemmän, 41 prosenttia pääomatuloveron määrästä. Ansiotuloja kunnallisveroa he kuitenkin maksoivat suhteellisesti vähemmän kuin euroa ansainneet. Taulukko 1. Verojen jakautuminen tuloluokittain 2011 Tuloluokka, Tuloluokat yhteensä Tulonsaajia Tulonsaajia, % 100,0 21,8 24,8 20,3 15,4 7,8 6,8 1,7 1,3 Ansiotulovero, Ansiotulovero, % 100,0 0,0 0,0 1,2 11,5 16,1 29,9 14,8 26,5 Pääomatulovero, Pääomatulovero, % 100,0 1,5 4,7 7,0 7,8 7,2 13,2 8,3 50,4 Sairausvakuutusmaksu, Sairausvakuutusmaksu, % 100,0 1,9 9,2 19,5 22,9 15,4 17,8 6,1 7,3 Kunnallisvero, Kunnallisvero, % 100,0 1,3 10,1 19,7 22,2 15,0 17,7 6,2 7,8 Kirkollisvero, Kirkollisvero, % 100,0 1,1 11,0 20,7 23,1 14,9 16,7 5,7 6,8 Verot yhteensä, Verot yhteensä, % 100,0 1,1 7,7 15,1 19,1 14,7 19,8 8,1 14,5 Pienituloisimpien tulonsaajien verot koostuivat lähinnä kunnallisverosta, sairausvakuutusmaksuista ja kirkollisverosta, kun taas valtionveroista suurimman osan maksoivat suhteellisen hyvätuloiset. Alle euroa vuodessa ansaitsi 2,1 miljoonaa henkeä eli 47 prosenttia tulonsaajista. He maksoivat kunnallisveroista ja sairausvakuutusmaksuista noin 11 prosenttia ja kirkollisverosta hieman enemmän. Ansiotuloveroa he eivät käytännössä juuri maksaneet, mutta pääomatuloveroa 122 miljoonaa euroa eli seitsemän prosenttia pääomatuloverosta. Tulonsaajia, jotka ansaitsivat euroa, oli runsas viidennes veronalaista tuloa saaneista. He maksoivat kaikista veroista 34 prosenttia, 28 prosenttia ansiotuloveroista ja 37 prosenttia kunnallisverosta. Yli euron tulot oli yhdeksällä prosentilla tulonsaajista. He maksoivat valtionveroista 71 prosenttia ja 42 prosenttia kaikista veroista. Työtulovähennys kasvoi 17 prosenttia Ansiotuloista tehtävät vähennykset kasvoivat edellisvuodesta 8,4 prosenttia. Ansiotuloista valtion- ja kunnallisverotuksessa vähennettiin matkakuluja 1,5 miljardia, pakollisia eläkevakuutusmaksuja 4,2 miljardia, työmarkkinajärjestöjen jäsenmaksuja 603 miljoonaa ja muita tulonhankkimismenoja 349 miljoonaa euroa. Tulonhankkimisvähennyksen määrä oli 1,7 miljardia euroa. Näistä eniten edellisvuodesta kasvoivat eläkevakuutusmaksut, 13 prosenttia, ja matkakulut, 9 prosenttia. Ansiotuloista valtionverotuksessa tehtävistä vähennyksistä merkittävin oli eläketulovähennys, 10,8 miljardia euroa. Sen määrä ei edellisvuodesta muuttunut. Sen sijaan ansiotulojen veroista tehtävä työtulovähennys kasvoi 17 prosenttia. Se alensi palkansaajien veroja 1,5 miljardilla eurolla. Kunnallisverotuksen eläketulovähennys oli 5,5 miljardia, ansiotulovähennys 6,5 miljardia, perusvähennys 1,8 miljardia ja opintorahavähennys 190 miljoonaa euroa. Näistä perusvähennyksen määrä kasvoi 2,5, 6\n7 eläketulovähennys 1,4 ja ansiotulovähennys 0,8 prosenttia. Opintorahavähennyksen määrä pieneni kymmenen prosenttia. Asunto- ja opintolainan korkoja tulonsaajilla oli 1,4 miljardia euroa. Edellisvuodesta ne kasvoivat 23 prosenttia. Ensiasunnon lainojen korot kasvoivat vähemmän, 12 prosenttia. Niitä tulonsaajilla oli 291 miljoonaa ja tulonhankkimislainan korkoja 150 miljoonaa euroa. Tulonhankkimislainan korot kasvoivat 19 prosenttia. Korkomenoja vähennettiin alijäämähyvityksenä ansiotuloveroista 440 miljoonaa euroa, mikä oli 19 prosenttia edellisvuotista enemmän. Työtuloihin kohdistuneista vähennyksistä hyötyivät eniten keski- ja hyvätuloiset tulonsaajat. Työmarkkinajärjestöjen jäsenmaksuista ja matkakululuista saivat euroa ansainneet lähes kaksi kolmannesta ja yli euroa ansainneet runsaan viidenneksen. Näihin verrattuna tulonhankimisvähennyksestä hyötyivät enemmän myös hieman pienituloisemmat ja eläkevakuutusmaksuvähennyksestä hyvätuloisemmat. Molemmista oli euroa ansainneiden osuus noin puolet, mutta tulonhankkimisvähennyksestä euroa ansainneet saivat neljänneksen ja eläkevakuutusmaksuista yli ansainneet kolmanneksen. Kunnallisverotuksen ansiotulovähennyksestä hyötyivät suhteellisen pieni- ja keskituloiset: siitä euroa ansainneet saivat kolmanneksen ja euroa ansainneet 55 prosenttia. Työtulovähennyksestä euroa ansainneet saivat 61 prosenttia. Selvimmin pienituloisille kohdistuivat perusvähennys ja opintorahavähennys. Perusvähennyksestä 48 prosenttia saivat alle euroa ja 50 prosenttia euroa ansainneet. Opintorahavähennyksen saajat ansaitsivat käytännössä kaikki alle euroa. Asunto- ja opintolainan koroista maksoivat euroa ansainneet 51 ja ensiasunnon lainan koroista 60 prosenttia, alijäämähyvityksestä he saivat 54 prosenttia. Tulonhankkimislainan korkoja vähensivät eniten hyvätuloiset: niistä 59 prosenttia kohdistui vähintään euroa vuodessa ansainneille. Vapaaehtoisista eläkevakuutusmaksuista euroa ansainneet vähensivät puolet ja sitä enemmän ansainneet kolmanneksen. Kotitalousvähennystä käytti henkeä Kotitalousvähennystä käytti tulonsaajaa yhteensä 476 miljoonan euron edestä. Keskimääräinen vähennys oli euroa. Vähennyksen saajien määrä kasvoi edellisvuodesta yhdeksän ja vähennyksen määrä 17 prosenttia. Vuodesta 2001 kotitalousvähennyksen määrä on kasvanut reaalisesti 15-kertaiseksi ja sitä hyödyntäneiden tulonsaajien määrä yli viisinkertaistunut. Kotitalousvähennyksen käyttö yleistyi tulotason kasvaessa. Alle euroa ansainneista sitä käytti vain viisi prosenttia, euroa ansainneista 11 prosenttia, euroa ansainneista 20 ja yli euroa ansainneista 44 prosenttia. 7\n8 Kuvio 3. Keskimääräinen kotitalousvähennys tuloluokittain 2011 Vähennysmäärätkin kasvoivat tulojen kasvaessa. Alle euroa vuodessa ansainneiden vähennys oli keskimäärin 970 euroa kun vähintään euroa ansainneilla se oli euroa. Keskituloiset käyttivät vähennystä jonkin verran muita useammin asunnon kunnossapitoon ja hyvätuloiset kotitaloustyöhön. Hoiva- ja hoitotyöhön vähennystä käyttäneet olivat usein pienituloisia. Eniten vähennystä käytettiin asunnon kunnossapitotöihin ja seuraavaksi eniten kotitaloustyöhön. Myönnetyistä vähennyksistä 83 prosenttia kohdistui asunnon kunnossapitoon ja 12 prosenttia kotitaloustöihin. Keskimääräinen vähennys kunnossapitotöistä oli euroa ja kotitaloustöistä 710 euroa. Hoiva- ja hoitotöihin vähennystä käytettiin vain kahdessa prosentissa tapauksista, mutta määrällisesti niistä myönnetyt vähennykset olivat suurimpia, keskimäärin euroa. Vajaa viidennes vähennyksen käyttäjistä oli vuotiaita, hieman useampi vuotiaita ja 29 prosenttia eläkeikäisiä. Alle 30-vuotiaita heistä oli vain neljä prosenttia. Vähennyksen käyttötarkoitus vaihteli jonkin verran iän ja sukupuolen mukaan. Asunnon kunnossapito oli yleisin käyttökohde kaikenikäisillä yli 75-vuotiaita lukuun ottamatta. He käyttivät vähennystä muita useammin kotitalous- ja hoivatyöhön. Taulukko 2. Kotitalousvähennyksen saajien luku ja keskimääräinen vähennys 2011 Käyttötarkoitus Ikäluokat yhteensä Kotitalousvähennys yhteensä, lkm Kotitalousvähennys yhteensä, keskimäärin, Kotitaloustyö, lkm Kotitaloustyö, keskimäärin, Hoiva- tai hoitotyö, lkm Hoiva- tai hoitotyö keskimäärin, Kunnossapito- tai parannustyö, lkm Asuntojen kunnossapitotyö, keskimäärin, Usea tai tuntematon, lkm Usea tai tuntematon, keskimäärin, Miehet käyttivät vähennystä naisia enemmän kunnossapitotöihin, naiset puolestaan miehiä useammin kotitaloustyöhön ja hoito- ja hoivatyöhön. 8\n9 Korkeimmat veronalaiset tulot Uudellamaalla ja Ahvenanmaalla Mediaanitulot olivat korkeimmat Ahvenanmaalla ja Uudellamaalla. Ahvenanmaalla ne olivat ja Uudellamaalla euroa. Pienimmät mediaanitulot olivat Kainuun ja Pohjois-Karjalan maakunnissa: Kainuussa ja Pohjois-Karjalassa euroa. Edellisvuodesta tulonsaajien mediaanitulot kasvoivat 3,5 prosenttia. Eniten, 4,7 prosenttia, ne kasvoivat Etelä-Pohjanmaalla. Vähiten mediaanitulot kasvoivat Etelä-Suomessa: Kymenlaaksossa 3,0, Varsinais-Suomessa 2,7 ja Uudellamaalla 2,6 prosenttia. Kuvio 4. Mediaanitulot maakunnittain 2011 ja 2010 Hyvätuloisimmat kunnat mediaanituloilla mitaten olivat Kauniainen ( ), Espoo ( ), Kirkkonummi ( ), Tuusula ( ) ja Nurmijärvi ( ). Eniten mediaanitulot kasvoivat Suomenniemellä, 15,2 prosenttia. Seuraavaksi eniten, hieman yli kymmenen prosenttia, ne kasvoivat Puumalassa ja Myrskylässä. Kunnallisverot kasvoivat eniten Pirkkalassa (15,4 %), Tyrnävällä (10,5 %) ja Helsingissä (10,3 %). Pääomatuloja saivat eniten ahvenanmaalaiset. Ahvenanmaalla pääomatulon saajia oli 35 prosenttia tulonsaajista, kun koko maassa pääomatuloja sai 29 prosenttia tulonsaajista. Tulonsaajaa kohti ahvenanmaalaisten pääomatulot olivat euroa, kun vastaava luku koko maassa oli euroa. Edellisvuodesta ahvenanmaalaisten pääomatulot kuitenkin pienenivät 5,4 prosenttia, kun koko maassa ne 9\n10 kasvoivat 13 prosenttia. Vähiten pääomatuloja saivat Lapin ja Kymenlaalson asukkaat, noin euroa tulonsaajaa kohti. Suurimmat tulot keski-ikäisillä Keskimäärin tulonsaajat ansaitsivat euroa, 4,1 prosenttia edellisvuotista enemmän. Mediaanitulot olivat euroa eli 3,5 prosenttia edellisvuotista korkeammat. Miesten keskimääräiset veronalaiset vuositulot olivat ja naisten euroa. Miesten mediaanitulot olivat ja naisten euroa. Miesten mediaanitulot kasvoivat edellisvuodesta 3,6 ja naisten 3,4 prosenttia. Kuvio 5. Veronalaiset mediaanitulot iän ja sukupuolen mukaan 2011 Suurimmillaan tulot olivat keski-ikäisillä: vuotiaat ansaitsivat keskimäärin euroa. Eniten edellisvuodesta kasvoivat nuorimpien vanhimpien tulonsaajien tulot. Alle 25-vuotiaiden keskimääräiset veronalaiset tulot kasvoivat 7,1 ja yli 65-vuotiaiden 5,3 prosenttia edellisvuodesta. Veronalaiset tulot jäivät usein pieniksi monilla eläketuloa tai muita tulonsiirtoja kuten kotihoidon tukea,. opintorahaa tai äitiys- tai vanhempainrahaa saaneilla. Tulonsaajien joukossa on koululaisia, opiskelijoita tai muita tilapäis- ja osa-aikatöitä tehneitä. Verottomat tulonsiirrot, kuten asumis- ja toimeentulotuet tai lapsilisät, eivät sisälly tulokäsitteeseen. Alle euroa vuodessa ansainneita oli 47 prosenttia tulonsaajista, kaikkiaan 2,1 miljoonaa henkeä. Heistä 1,2 miljoonaa oli naisia ja miehiä. Heidän tuloistaan hieman yli puolet koostui eläkkeistä ja neljännes palkoista. Työttömyysturvaan perustuvia etuuksia niistä oli kymmenen ja muita sosiaaliturvaetuuksia, kuten opintorahoja ja lapsen kotihoidon tukea, kuusi prosenttia. Pääomatuloina he saivat vain 2,5 prosenttia veronalaisista tuloistaan. Iältään pienituloisimmat olivat usein nuoria tai vanhoja. Alle euroa ansainneista neljännes oli alle 25- ja kolmannes yli 65-vuotiaita. Eläkeikäisistä naisista näin pienituloisia oli 76 prosenttia, miehistä 54 prosenttia. Vähiten, vajaa neljännes tulonsaajista näin pienituloisia oli vuotiaiden joukossa. Vähintään euron veronalaiset vuositulot oli hengellä eli hieman yli prosentilla tulonsaajista. Miehiä heistä oli ja naisia Heidän tuloistaan kolmannes koostui pääomatuloista. Veronalaisista tuloista he saivat yhdeksän ja pääomatuloista 48 prosenttia. Veroista he maksoivat 15 prosenttia. 10\n11 Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Tulonsaajien lukumäärä, veronalaiset tulot ja verot 2011 ja 2010 Tiedot Lukumäärä Vuosi Vuosi Muutos-% Muutos-% Tulonsaajia , ,9 Ansiotuloja saaneita , ,9 Pääomatuloja saaneita , ,7 Valtionveronalaiset tulot , ,9 Veronalaiset tulot ml. verovapaat osingot ja korot , ,9 Ansiotulot yhteensä , ,9 Palkkatulot , ,9 Rahapalkka päätoimesta , ,7 Optiovoitot työsuhdeoptioista , ,8 Sairausvakuutuspäivärahat , ,3 Työttömyysturvaetuudet , ,4 Lapsen kotihoidon tuki , ,6 Eläketulot , ,5 Työ-, virka- ja yrittäjäeläkkeet , ,3 Kansaneläkkeet , ,1 Opintorahat , ,1 Vakuutuspäivärahat , ,6 Osinkotulot ansiotulona, brutto , ,1 Osinkotulot ansiotulona, veronalainen määrä , ,3 Tulot ulkomailta , ,0 Muut ansiotulot , ,6 Maatalouden tulo , ,7 Elinkeinotulot , ,5 Tulot yhtymästä , ,3 Pääomatulot yhteensä , ,7 Osingot pääomatulona listatuista ja muista yhtiöistä, bruttomäärä , ,2 Osingot listatuista yhtiöistä, bruttomäärä , ,3 Muista kuin listatuista yhtiöistä saatujen osinkojen bruttomäärä , ,2 Osingot ulkomailta, brutto ,3 Listatuista yhtiöistä saatujen osinkojen veronalainen määrä ,2 Muista kuin listatuista yhtiöista saatujen osinkojen veronalainen määrä ,7 Osingot ulkomailta, veronalainen määrä ,3 Osuuspääoman korkojen brutto ,6 Osuuspääoman korkojen veronalainen määrä ,0 Vuokratulot Luovutusvoitot ,7 Sijoitusrahasto-osuuden tuotto , ,7 Vapaaehtoisen henkilövakuutuksen suoritukset , ,2 Metsätalouden pääomatulo , ,9 Muut pääomatulot , ,7 11\n12 Tiedot Lukumäärä Vuosi Vuosi Muutos-% Muutos-% Valtionverot yhteensä , ,7 Tulovero ansiotulosta , ,7 Tulovero pääomatulosta , ,6 Veronkorotus , ,0 Kunnallisvero , ,1 Kirkollisvero , ,4 Sairaanhoitomaksu , ,0 Päivärahamaksu , ,2 Metsänhoitomaksu , ,4 Verot ja maksut yhteensä , ,4 Työntekijän eläke- ja työttömyysvakuutusmaksu , ,1 Valtionveron alaiset tulot miinus verot , ,9 12\n13 Liitetaulukko 2. Tärkeimmät vähennykset veronalaisten tulojen mukaan 2011 Tuloluokka, Tuloluokat yhteensä Tulonsaajia, lkm Vähennykset ansiotulosta valtionverotuksessa, Vähennykset ansiotulosta valtionverotuksessa, lkm Vähennykset ansiotulosta kunnallisverotuksessa, Vähennykset ansiotulosta kunnallisverotuksessa, lkm Työmarkkinajärjestöjen jäsenmaksut, Työmarkkinajärjestöjen jäsenmaksut, lkm Matkakulut, Matkakulut, lkm Tulonhankkimisvähennys, Tulonhankkimisvähennys, lkm Eläkevakuutusmaksut, myönnetty määrä, Eläkevakuutusmaksut, myönnetty määrä, lkm Eläketulovähennys valtionverotuksessa, Eläketulovähennys valtionverotuksessa, lkm Invalidivähennys kunnallisverotuksessa, Invalidivähennys kunnallisverotuksessa, lkm Eläketulovähennys kunnallisverotuksessa, Eläketulovähennys kunnallisverotuksessa, lkm Perusvähennys, Perusvähennys, lkm Opintorahavähennys, Opintorahavähennys, lkm Ansiotulovähennys, Ansiotulovähennys, lkm Tulonhankkimismenot pääomatuloista, Tulonhankkimismenot pääomatuloista, lkm Vapaaehtoiset eläkevakuutusmaksut, Vapaaehtoiset eläkevakuutusmaksut, lkm Asunto- ja opintolainan korot,\n14 Tuloluokka, Tuloluokat yhteensä Asunto- ja opintolainan korot, lkm Ensiasuntoon kohdistuvat korot, Ensiasuntoon kohdistuvat korot, lkm Tulonhankkimislainan korot, Tulonhankkimislainan korot, lkm Alijäämähyvitys, Alijäämähyvitys, lkm Erityinen alijäämähyvitys, Erityinen alijäämähyvitys, lkm Invalidivähennys valtionverosta, Invalidivähennys valtionverosta, lkm Elatusvelvollisuusvähennys, Elatusvelvollisuusvähennys, lkm Kotitalousvähennys, Kotitalousvähennys, lkm Työtulovähennys, Työtulovähennys, lkm\n15 Veronalaiset tulot -tilaston laatuseloste 1. Tilastotietojen relevanssi Veronalaiset tulot -tilasto kuvaa ensisijassa verotusta. Se sisältää tietoja mm. veronalaisista tuloista, vähennyksistä ja veroista. Siitä ilmenee myös tulonsaajien ja veronalaisten tulojen jakautuminen esim. tulotasoittain. Tilasto ei kuitenkaan sovellu varsinaisiin tulonjakotarkasteluihin, koska siinä käytetty tulokäsite ei kuvaa tulonsaajien todellisia käytettävissä olevia tuloja. Tilasto sisältää tiedot vain veronalaisista tuloista. Verovapaita tuloja ovat esim. eräät sosiaaliset tulonsiirrot ja osa pääomatuloista. Käytettävissä olevia tuloja laskettaessa on otettava huomioon paitsi nämä, myös maksetut tulonsiirrot. Tulojakaumia ja keskiarvolukuja tarkasteltaessa kannattaa myös muistaa, että tilastossa on mukana paljon esimerkiksi tilapäis- ja osa-aikatyötä tehneitä henkilöitä, koululaisia, opiskelijoita ja eläkeläisiä. 2. Tilaston menetelmäkuvaus Veronalaiset tulot -tilasto perustuu aineistoon, joka on poimittu verohallinnon tietokannasta. Mukana ovat kaikki henkilöt, jotka ovat saaneet veronalaista tuloa vähintään kahden euron edestä. Niin sanotut rajoitetusti verovelvolliset tulonsaajat sisältyvät tilastoon silloin, kun heillä on muita kun lähdeverolain mukaan verotettuja tuloja. Tietokantataulukossa 13 kunnittaiset tiedot on kuitenkin laskettu vain yleisesti verovelvollisista tulonsaajista. Verotietokannassa on välittömän verotuksen toimittamiseen tarvittavia tietoja, esimerkiksi tiedot veronalaista tuloista, vähennyksistä, maksuunpannuista ennakoista ja veroista. Siinä on myös verotuksen toimittamista palvelevia tunniste-, luokittelu- yms. aputietoja. 3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus Tilasto perustuu kokonaisaineistoon. Perusaineiston oikeellisuus tarkistetaan ennen taulukointia. Vertailua tehdään myös muihin tietolähteisiin, kuten verohallinnon tilastojulkaisuihin. 4. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus Tulo- ja varallisuustilasto ilmestyy vuosittain runsas vuosi verovuoden päättymisen jälkeen. 5. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys/selkeys Tulo- ja varallisuustilaston tietoja julkaistaan Tilastokeskuksen internet-sivuilla osoitteessa Tulot ja kulutus -aihealueella. 6. Tilastojen vertailukelpoisuus Verolainsäädännön muutokset vaikuttavat eri vuosien tietojen vertailukelpoisuuteen. Veropohja laajeni erityisesti 1980-luvulla eläketulojen ja monien sosiaalisten tulonsiirtojen osalta. Kansaneläkkeiden perusja lisäosat muuttuivat veronalaisiksi vuonna 1983, lapsen kotihoidon tuki ja työttömyyspäivärahat vuonna Erillisestä merimiesverotuksesta luovuttiin vuonna 1986, jonka jälkeen merityötuloa on verotettu tuloverolain mukaan kuten muitakin työtuloja. Laki yhtiöveron hyvityksestä tuli voimaan vuoden 1990 alussa. Sitä sovellettiin jälkeen päättyviltä tilikausilta jaettuihin osinkoihin ja korkoihin. Osinkoa jakava yritys maksoi tuloveroa jaettavaksi päätetyn osingon määrän perusteella. Osingonsaaja sai lukea hyväkseen samansuuruisen ennakonpidätyksen, ns. yhtiöveron hyvityksen. Osingonsaajan veronalaiseksi tuloksi laskettiin osingon lisäksi yhtiöveron hyvityksen määrä. Osinkoa jakava yritys maksoi veron osingosta, mutta osingon ja yhtiöveron hyvityksen määrä vaikutti osingonsaajalle maksuunpantaviin veroihin. Yhtiöveron hyvitys oli siis vähennettävä osingonsaajan 15\n16 maksuunpannuista veroista. Yhtiöveron hyvityksestä luovuttiin vuoden 2005 osinkoverouudistuksen yhteydessä. Vuoden 1991 alusta tuli voimaan korkojen lähdeverolaki, joka koskee ensimmäisen kerran vuodelta 1991 kertyneitä korkoja. Lähdeverolainalaiset korot eivät kuulu tulo- ja varallisuusverolain piiriin eivätkä ole mukana tilastossa. Myöskään lähdeverollisen talletuksen tai joukkovelkakirjan arvo ei ole veronalaista varallisuutta. Ennen vuotta 1991 kertyneet veronalaiset korot ovat maksamisajankohdasta riippumatta tuloverotuksen piirissä. Vuonna 1992 tulojen veronalaisuus laajeni koskemaan mm. korkeakouluopiskelijoiden opintorahaa ja lakkoavustuksia. Vuoden 1993 verouudistuksen tärkeimpiä toteutuskeinoja olivat luonnollisten henkilöiden ja kuolinpesien osalta siirtyminen ansio- ja pääomatulojen erilliseen verotuskohteluun. Yhteisöjen vero määräytyy pääomatuloverokannan mukaisesti. Yhtymät eivät ole erillisiä verovelvollisia vaan niiden tulo jaetaan vuodesta 1993 lähtien kokonaan osakkaille. Pääomatuloja verotetaan yhtenäisen verokannan mukaan, sen sijaan ansiotuloista vero määräytyy edelleen valtionverotuksessa progressiivisen veroasteikon mukaisesti. Pääomatuloista vero maksetaan valtiolle, ansiotuloista valtiolle ja verovelvollisen kotikunnalle, seurakunnalle ja kansaneläkelaitokselle. Yhteisöjen vero jaetaan valtiolle, kunnille ja seurakunnille lain määräämissä suhteissa. Pääomatulot koostuvat koroista, osinkojen pääomatulo-osuuksista ja voitto-osuuksista, vuokrista, vakuutustuotoista, luovutusvoitoista, metsätalouden pääomatulosta ja yritystoiminnan pääomatulo-osuudesta. Laskennallista asuntotuloa ei vuodesta 1993 lähtien enää ole verotettu. Samalla luovutusvoittojen verotus laajeni ja jako omaisuuden luovutusvoittoon ja satunnaiseen myyntivoittoon poistui. Verolaissa on lueteltu pääomatulot periaatteessa tyhjentävästi, muut veronalaiset tulot ovat ansiotuloja. Ansiotuloja ovat mm. palkat ja luontaisedut, eläkkeet ja muut tulonsiirrot, maatalouden, elinkeinotoiminnan ja osinkojen ansiotulo-osuudet, metsätalouden puhdas tulo ja hankintatyön arvo metsätaloudesta. Jaettava yritystulo jaetaan pääomatulo- ja ansiotulo-osuuksiin yrityksen nettovarallisuuden perusteella. Luovutusvoitot ovat kuitenkin aina pääomatuloa. Henkilöyhtiöiden verotus muuttui siten, että kaupparekisteriin merkittyjen liiketoimintaa harjoittavien avointen- ja kommandiittiyhtiöiden puolittamismenettelystä luovuttiin. Niitä käsitellään nykyään elinkeinoyhtyminä, joiden koko tulos jaetaan tappioiden vähentämisen jälkeen osakkaiden tulona verotettavaksi. Vuonna 1994 kunnallisverotuksen lapsivähennys, yksinhuoltajavähennys ja valtionverotuksen lapsenhoitovähennys poistettiin. Vuonna 1995 luovuttiin puolisoiden yhteisverotuksesta varallisuuden osalta. Uudistukseen liittyen varallisuusverotuksen puolisovähennys poistui. Vuonna 1997 lasten yksityisen hoidon tuki uudistui. Uusi hoitoraha ja hoitolisä ovat veronalaista tuloa. Ne maksetaan yleensä lasta hoitavalle henkilölle tai muulle yksityisen hoidon tuottajalle ja verotetaan tämän tulona. Lapsen vanhempia verotetaan vain, jos tuki maksetaan suoraan perheelle. Vuonna 2005 osinkoverotusta muutettiin siten, että vain osa osingoista on veronalaista ja yhtiöveron hyvitysjärjestelmästä luovuttiin. Osinkojen verotukseen vaikuttaa se, onko ne saatu listatuista tai listaamattomista yhtiöistä. Myös osuuspääoman korkojen verotus muuttui. Listatuista yhtiöstä vuonna 2010 saadusta osingosta 70 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa. Lopullisessa verotuksessa vain veronalaisen pääomatulo-osuuden veroprosentti on 28. Listaamattomasta yhtiöstä saatu osinko on verovapaata tuloa siihen määrään saakka, joka vastaa osakkeiden matemaattiselle arvolle laskettua 9 prosentin tuottoa. Tällaisilla verovapailla osingoilla on kuitenkin yläraja, euroa vuodessa. Siltä osin kuin nämä osingot ylittävät euroa, osingoista 70 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa. Tämä euron raja on osakaskohtainen ja kaikki kyseisen henkilön samana vuonna saamat listaamattomien yhtiöiden osingot lasketaan yhteen. Jos osinko ylittää osakkeen matemaattiselle arvolle lasketun 9 prosentin tuoton, niin ylimenevästä osasta 70 prosenttia on osingonsaajalle ansiotuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa. 16\n17 Osinkoa, joka on saatu toisesta EU-valtiosta ja sellaisesta valtiosta, jonka kanssa Suomella on osingon verotusta koskeva verosopimus, verotetaan Suomessa samalla tavoin kuin suomalaisesta yhtiöstä saatua osinkoa. Tämä tarkoittaa sitä, että veronalaiset määrät lasketaan samojen sääntöjen mukaan. Muusta kuin EU-valtiosta tai verosopimusvaltiosta saatu osinko sen sijaan luetaan Suomessa aina kokonaisuudessaan veronalaiseen ansiotuloon. Ulkomaisen osingon kaksinkertainen verotus poistetaan Suomessa hyvitysmenetelmällä. Ulkomaille maksettu tulovero on kokonaisuudessaan hyvityskelpoista, vaikka osa osingosta olisikin Suomessa verovapaata. Ulkomaista veroa hyvitetään kuitenkin aina enintään osingosta Suomessa menevää veroa vastaava määrä. Osuuskunnan jäsenen saama osuuspääoman, sijoitusosuuden ja lisäosuuden korko on euroon asti kokonaan verovapaata tuloa. Ylimenevästä osasta 70 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa. Varallisuusverotuksesta luovuttiin vuonna Koska varallisuustietoja ei enää ole saatavilla on myös tilaston nimi muutettu tulo- ja varallisuustilastosta veronalaiset tulot -tilastoksi. Varallisuustietoja lukuunottamatta on tilaston tietosisältö pääosin sama kuin tulo ja varallisuustilaston. Varallisuustietojen puuttuminen vaikuttaa tulonsaajien lukumäärätietoihin: aiemmin tulonsaajiksi laskettiin myös sellaiset henkilöt, joilla oli vain veronalaista varallisuutta. Vuonna 2005 tällaisia oli noin henkeä. Tulonsaajien luku on varallisuusverotuksen poistumisen johdosta pienentynyt, mutta vertailut esim. keski- ja mediaanitulojen osalta on tehty siten, että luvut ovat vertailukelpoisia. Sairausvakuutuksen rahoitus uudistettiin vuonna 2006 siten, että sairausvakuutusmaksu jaettiin kahteen osaan: sairaanhoito-maksuun ja päivärahamaksuun. Päivärahamaksu on vähennyskelpoinen verovelvollisen puhtaasta ansiotulosta. 7. Selkeys ja eheys/yhtenäisyys Veronalaiset tulot -tilaston lisäksi Tilastokeskus julkaisee vuosittain otokseen perustuvaa tulonjakotilastoa. Tulonjakotilaston perusyksikkö on kotitalous ja keskeisin tulokäsite käytettävissä oleva tulo. Tulonjakotilaston tietosisältö on laajempi kuin tulo- ja varallisuustilaston. Se sisältää tietoja myös ei-veronalaisista tuloista ja kotitalouksien saamista ja maksamista tulonsiirroista. Tulonjakotilaston perusaineisto on saatu haastattelemalla ja eri rekistereistä. Tulonjaon kokonaistilasto kuvaa rekisterikotitalouksien vuosituloja ja niiden jakautumista erityisesti aluenäkökulmasta. Tilastossa kuvataan käytettävissä olevien tulojen määrää ja muodostumista eri tulolähteistä, verotus ja tulonsiirrot huomioiden. Koska kysymyksessä on vuosittain hallinnollisista rekistereistä muodostettava koko väestön kattava aineistokokonaisuus, myös dynaamisten tulonjakoanalyysien tekeminen tulee mahdolliseksi (esimerkiksi pysyvä pienituloisuus). Haastattelutietoihin perustuvia tietoja kotitalouksien varallisuudesta ja veloista on tehty aika ajoin. Uusimmat tällaiset aineistot ovat vuosien 1987 ja 1988 säästämis- ja velkaantumistutkimus sekä vuosien 1994, 1998, 2004 ja 2009 varallisuustutkimukset. Niissä varallisuusarvot perustuvat kotitalouksien omaan arvioon tai hallinnollisista aineistoista saatuihin tietoihin. Kotitalouksien varallisuudesta niihin sisältyvät mm. vakituisetja sijoitusasunnot, vapaa-ajanasunnot ja kulkuvälineet, talletukset, arvopaperit, vakuutussäästöt, saatavat ja käteisvarat. Maatalouden tuloista Tilastokeskus julkaisee osittain veroaineistoon perustuvaa Maa- ja metsätalousyritysten taloustilastoa. Tulonsaajien ja asuntokuntien veronalaisista tuloista on tietoja myös väestölaskennoissa, työssäkäyntitilastossa ja asuinolotilastossa. Kokonaistuloja ja verotusta koskevia tietoja julkaistaan vuosittain myös kansantalouden tilinpidossa. Siinä käytetyt tulokäsitteet poikkeavat kuitenkin tulo- ja varallisuustilastossa käytetyistä. 17\n18 Tulot ja kulutus 2012 Lisätietoja Timo Matala Vastaava tilastojohtaja: Riitta Harala Lähde: Veronalaiset tulot Tilastokeskus Asiakaspalaute: Tietopalvelu, Tilastokeskus puh ISSN = Suomen virallinen tilasto ISSN (pdf) Julkaisutilaukset, Edita Publishing Oy puh


Brittipoliisikin kuulustelee Maddyn vanhempia - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nBrittipoliisikin kuulustelee Maddyn vanhempia\nMadeleinen vanhemmat joutuvat uusiin kuulusteluihin. Portugalin poliisi on laatinut 40 kysymyksen listan brittipoliisille. Listalla on kysymyksiä, joihin Kate ja Gerry McCann eivät suostuneet vastaamaan kuulusteluissa Algarvessa.\nKate ja Gerry McCann joutuvat brittipoliisiin kuulusteltaviksi.Kuva: Reuters\nPortugalin syyttäjä Luis Bilro Verao on viimein sallinut uudet kuulustelut, Daily Mail -lehti kertoo. Verao kielsi vanhempien kuulustelut syyskuun lopulla, sillä hänen mielestään näyttöä vanhempia vastaan ei ollut riittävästi.\nKuulusteluissa poliisi keskittyy kahteen tuntiin McCannien Huelvan-matkan aikana 3. elokuuta, jolloin vanhemmat ajoivat Espanjan puolelle. Vanhempien mukana oli liuta toimittajia, mutta McCannit hävisivät raporttien mukaan kahdeksi tunniksi toimittajilta.\n- Vanhemmat puhuvat mielellään Huelvasta. Matkasta ja paikoista, joissa vanhemmat vierailivat on täydet raportit, tiedottaja Clarence Mitchell totesi IS:lle.\nPoliisi epäilee lehtitietojen mukaan, että Madeleine olisi kuollut pudotessaan portaita alas lähtiessään etsimään vahempiaan yöllä.\nPoliisi "sataprosenttisen" varma,Maddy kuoli asunnossa\nPortugalin poliisien kerrotaan olevan "sataprosenttisen" varma, että Madeleine kuoli asunnossa.\nPoliisi tutkii teoriaa, jonka mukaan vanhemmat antoivat lapsilleen unilääkkeitä lähtiessään ravintolaan ystäviensä kanssa. Madeleine olisi kuitenkin herännyt ja lähtenyt harhailemaan asunnossa.\nMitchell kiisti väitteet portaita pitkin putoamisesta.\nAsunto sijaitsee pohjakerroksessa ja siellä on vain kymmenen porrasta. Portaikko on niin matala, ettei siihen kuole. Ja jos Madeleine olisi vierinyt portaita alas, miten kukaan naapuri ei olisi huomannut asiaa? Mitchell ihmetteli IS:lle.


YmVM 19/2010 HE 323/2010 Hallituksen esitys laeiks... | EDILEX\nYmVM 19/2010 vp HE 323/2010 vp Hallituksen esitys laeiksi vesienhoidon järjestämisestä annetun lain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta\nYmVM 19/2010 vp - HE 323/2010 vp\nHallituksen esitys laeiksi vesienhoidon järjestämisestä annetun lain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta\nEduskunta on 12 päivänä tammikuuta 2011 lähettänyt ympäristövaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen laeiksi vesienhoidon järjestämisestä annetun lain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta ( HE 323/2010 vp ).\nhallitusneuvos Ulla Kaarikivi-Laine , ympäristöministeriö\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi vesienhoidon järjestämisestä annettua lakia lisäämällä lakiin uusi merenhoidon järjestämistä koskeva luku sekä tekemällä tarvittavat muutokset lain muihin säännöksiin. Lain nimike ehdotettaisiin muutettavaksi vastaamaan muutetun lain sisältöä siten, että lain nimike olisi jatkossa laki vesienhoidon ja merenhoidon järjestämisestä. Lisäksi muutettaisiin ympäristönsuojelulakia, vesilakia, Suomen talousvyöhykkeestä annettua lakia, merensuojelulakia sekä lakia viranomaisten suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista.\nEhdotetuilla lakimuutoksilla pantaisiin täytäntöön yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteita koskeva direktiivi.\nEhdotettu vesienhoidon järjestämisestä annettuun lakiin lisättävä uusi luku sisältäisi perussäännökset merenhoidon järjestämisestä ja sen edellyttämistä menettelyistä. Vesienhoitolakiin lisättävät merenhoidon järjestämisen säännökset koskisivat merenhoitosuunnitelman valmistelua, ympäristötavoitteiden asettamista, toimenpide- ja seurantaohjelmien laatimista ja mahdollisuutta merenhoidon toimenpiteiden aikaistamiseksi Itämeren alueen Euroopan unionin jäsenvaltioiden kesken. Lisäksi annettaisiin viranomaistehtäviä ja viranomaisyhteistyötä, alueellista yhteistyötä, vesienhoitosuunnitelmien ja merenhoitosuunnitelman yhteensovittamista, merenhoitosuunnitelman tarkistamista sekä kansalaisten ja eri tahojen osallistumista merenhoitosuunnitelman valmisteluun ja valmistelusta tiedottamista koskevia säännöksiä.\nYmpäristöministeriö vastaisi merenhoidon suunnittelusta ja merenhoitosuunnitelman valmistelusta yhteistyössä maa- ja metsätalousministeriön ja liikenne- ja viestintäministeriön kanssa. Ympäristöministeriö vastaisi merenhoidon järjestämiseen liittyvästä kansainvälisestä yhteistyöstä. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset osallistuisivat ja vastaisivat omalta osaltaan alueellisesta valmistelutyöstä. Suomen ympäristökeskus vastaisi merenhoitosuunnitelman valmisteluun liittyvistä meriympäristön tilan alustavan arvioinnin, hyvän tilan määrittämisen ja seurantaohjelman koordinoimisesta.\nMerenhoitosuunnitelman hyväksyisi valtioneuvosto.\nValiokunta toteaa, että esityksen tarkoituksena on panna täytäntöön meriympäristöpolitiikan puitteista annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY (meristrategiadirektiivi) muuttamalla vesienhoidon järjestämisestä annettua lakia (1299/2004), jäljempänä vesienhoitolaki. Meristrategiadirektiivi on puitedirektiivi, jonka tavoitteena on Euroopan merien hyvän tilan saavuttaminen vuoteen 2020 mennessä. Direktiivi velvoittaa jäsenvaltioita laatimaan merialueilleen kansallisen meristrategian ja sen toimeenpano-ohjelman.\nSuomen kannalta merenhoidon järjestämisen yleisenä tavoitteena on luoda puitteet Itämeren merellisen ympäristön parantamiseksi ja hyvän tilan saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi vuoteen 2020 mennessä. Valiokunta viittaa Itämeren haasteista ja Itämeripolitiikasta annettua selontekoa koskevaan mietintöönsä[YmVM 2/2010 vp — VNS 6/2009 vp] korostaen, että Itämeren ekologinen tila on hyvin heikko ja vaatii kaikkien Itämeren valuma-alueeseen kuuluvien valtioiden vesiensuojelun tehostamista. Valiokunta pitää oikeansuuntaisena direktiivin tavoitetta kaikkia Itämeren rannikon EU-jäsenvaltioita velvoittavista kansallista strategioista ja kansallisesta toimeenpano-ohjelmasta.\nMeristrategiadirektiivin edellyttämä hyvä tila määritellään koko Itämerelle, jonka rantavaltioista muut paitsi Venäjä kuuluvat Euroopan unioniin. Alueellisessa yhteistyössä painotetaan jo tehtyjen kansainvälisten sopimusten merkitystä ja jo olemassa olevien rakenteiden hyödyntämistä. Suomen kannalta direktiivin institutionaalinen yhteistyörakenne tarkoittaa erityisesti Itämeren merellisen ympäristön suojelusopimusta ja sen puitteissa tehtävää yhteistyötä. Valiokunta korostaakin HELCOMin hallinnollisten rakenteiden hyödyntämistä sen varmistamiseksi, että direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi vaadittavat toimenpiteet ovat johdonmukaisia ja että ne koordinoidaan Itämerellä toimintasuunnitelman mukaisesti yhteisellä lähestymistavalla.\nDirektiivin panemiseksi täytäntöön vesienhoitolakiin esitetään tehtäväksi muutoksia, jotka koskevat yhteisesti vesien- ja merenhoitoa. Lisäksi ehdotetaan säädettäväksi uusi 4 a luku, jonka säännökset koskisivat merenhoidon järjestämistä, eri viranomaisten tehtäviä merenhoidossa, merenhoitosuunnitelman valmisteluun liittyviä toimia, seurantoja sekä merenhoitosuunnitelman hyväksymismenettelyä. Esityksessä ehdotetaan muutettaviksi myös ympäristönsuojelulakia (86/2000), vesilakia (264/1961), merensuojelulakia (1415/1994), Suomen talousvyöhykkeestä annettua lakia (1058/2004) sekä viranomaisten suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annettua lakia (200/2005). Näihin lakeihin tehtävillä muutoksilla pyritään siihen, että meren hyvän tilan tavoite otetaan huomioon kunnallisissa ympäristönsuojelumääräyksissä, ympäristö- tai vesilupia käsiteltäessä sekä tarkkailuvelvoitteissa. Lisäksi säädettäisiin, että valtion ja kuntien viranomaiset ottaisivat merenhoitosuunnitelman huomioon muissakin omissa toimissaan.\nValiokunta huomauttaa, että lakiesityksellä ei luoda suoraan toiminnanharjoittajia tai yksityisiä kansalaisia koskevia sitovia velvoitteita vaan sillä ohjataan viranomaisten suunnittelua. Merenhoitosuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi toiminnanharjoittajia ja kansalaisia koskevat mahdolliset velvoitteet ratkaistaan aina kyseisen erityislainsäädännön säännösten nojalla.\nValiokunta pitää välttämättömänä Itämeren suojelutoimien koordinoinnin kehittämistä. Suomessa on asetettu vesiensuojelulle tavoitteita lukuisissa tavoiteohjelmissa viime vuosikymmeninä. Valtioneuvosto antoi vuonna 2002 Suomen Itämeren suojeluohjelman, jonka tavoitteena on vähentää Itämeren rehevöitymistä ja parantaa Itämeren luonnon ja vesialueiden tilaa. Vuonna 2006 valtioneuvosto hyväksyi periaatepäätöksen Vesiensuojelun suuntaviivat vuoteen 2015 ohjaamaan erityisesti jo asetettujen vesisuojelutavoitteiden saavuttamista sekä vastaamaan aiempien ohjelmien jälkeen esille tulleisiin uusiin haasteisiin. Vesiensuojelun suuntaviivojen keinot ja toimet tarkentuvat ja kohdentuvat vesienhoitosuunnitelmissa, joissa otetaan huomioon myös alueelliset erityiskysymykset. Valtioneuvosto hyväksyi vuonna 2009 Suomen viiden kansallisen ja kahden kansainvälisen vesienhoitoalueen vesienhoitosuunnitelmat, joita toimeenpanemalla on tarkoitus toteuttaa vesipolitiikan puitedirektiivissä (2000/60/EY) asetettu tavoite pinta- ja pohjavesien hyvästä tilasta vuoteen 2015 mennessä.\nHallitus antoi eduskunnalle selonteon Itämeren haasteista ja Itämeripolitiikasta vuonna 2009, jossa linjataan hallituksen toimia Itämeren merellisen ympäristön parantamiseksi. Hallitus antoi myös vuonna 2010 Helsingissä pidetyssä Baltic Sea Action Summit -tilaisuudessa oman sitoumuksensa Itämeren tilan parantamiseksi. Hallitus sitoutui siihen, että kaikilla toimialoilla ryhdytään tehostettuihin toimiin Saaristomeren hyvän tilan saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä ja Suomi pyrkii ravinteiden kierrättämisen esimerkkialueeksi.\nLukuisten ohjelmien suojelutavoitteista huolimatta kansallisilla vesiensuojelutoimenpiteillä ei ole käytännössä saatu riittävästi vähennettyä Itämereen tulevaa kotimaista kuormitusta, joka heikentää erityisesti rannikon ja Saaristomeren tilaa. Valiokunta korostaa, että vesiensuojelun ohjausjärjestelmien puutteet ovat liittyneet erityisesti koordinointiin, vaikutustenarviointiin ja riittämättömiin kustannustehokkuusanalyyseihin.\nLakiehdotuksen mukaisesti Suomen rannikkoalueella on jatkossa kaksi rinnakkaista suunnittelujärjestelmää, joiden molempien tavoitteena on vesien ja meren hyvä tila. Vesienhoitosuunnitelma ulottuu merialueella yhden meripeninkulman päähän perusviivasta ja merenhoitosuunnitelma rantaviivasta talousvyöhykkeen ulkorajalle. Valiokunta pitää välttämättömänä suunnitelmien erittäin tiiviistä integrointia, jotta mahdolliset päällekkäisyydet ja ristiriitaisuudet tavoitteenasettelussa ja toimenpiteissä vältetään.\nYmpäristöministeriö laatii merenhoitosuunnitelman yhteistyössä maa- ja metsätalousministeriön ja liikenne- ja viestintäministeriön kanssa. Suomen ympäristökeskuksella on keskeinen osa suunnitelmien valmistelussa. Asianomaisilla elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksilla sekä muilla toimivaltaisilla viranomaisilla on velvollisuus osallistua yhteistyöhön omilla toimialueillaan. Valiokunta pitää keskeisenä sitä, että suunnitelmien vaikuttavuutta ja tehokkuutta arvioidaan riittävästi etukäteen.\nMeristrategiadirektiivin lähtökohtana on sopeutuvan hallinnan ja hoidon periaate, jonka tavoitteena on luoda ympäristön hallinnasta ja hoidosta kokonaisuus, jossa jatkuvasti tarkkaillaan tavoitteiden saavuttamista ja muokataan toimenpiteitä sen mukaan kuin nähdään tarpeelliseksi. Valiokunta pitää tätä lähtökohtaa asianmukaisena. Arvioinnista, määrittelystä, seurannasta ja tarkkailusta luodaan verkosto, jonka avulla voidaan jatkuvasti olla selvillä ympäristön tilasta ja pyrkiä mukauttamaan toimenpiteitä kulloisenkin tilan edellyttämällä tavalla.\nValiokunta toteaa, että hallituksen esityksen toimeenpano merkitsee viranomaisten tehtävien lisääntymistä. Ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö ohjaavat Suomen ympäristökeskusta ja ELY-keskuksia ja maa- ja metsätalousministeriö ohjaa Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitosta. Merenhoitosuunnitelmien laatiminen vaatisi hallituksen esityksen arvion mukaan 6—8 henkilötyövuotta ELY-keskuksissa, ympäristöministeriössä ja Suomen ympäristökeskuksessa. Valiokunta toteaa, että myös Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen työmäärä kasvaa esimerkiksi merilintujen seurannan ja rannikkokalalajien osalta. Esityksen mukaan kukin toimeenpanoon osallistuva organisaatio joutuu kohdentamaan riittävät henkilöstövoimavarat merenhoidon suunnittelun ja toimeenpanon tehtäviin.\nValiokunta toteaa, että ympäristöhallinnon vähenevät voimavarat muodostavat ongelmia merenhoitoon liittyvien uusien tehtävien hoitamisessa. Vaikka tarvittavan luonnontieteellisen tiedon osalta pyritään käyttämään olemassa olevien järjestelmien kautta saatavaa tietoa, tarvitaan esimerkiksi Selkämerellä laajempaa meriympäristön tilan seurantaverkkoa, samoin VELMU-hanke on kesken. Lisäksi uusien tietorekisterien perustaminen ja niiden ylläpitäminen edellyttävät määrärahojen kohdentamista näihin tehtäviin. Valiokunta korostaa ympäristöhallinnon resurssien nostamista riittävälle tasolle, jota lisääntyvien tehtävien hoitaminen edellyttää.\nettä lakiehdotukset hyväksytään muuttamattomina ja että hyväksytään yksi lausuma (Valiokunnan lausumaehdotus).\nEduskunta edellyttää, että hallitus ryhtyy toimenpiteisiin merenhoitoa koskevien suunnitelmien riittäväksi integroimiseksi päällekkäisyyksien välttämiseksi ja varmistaa riittävien resurssien turvaamisen merenhoidon suunnitteluun ja toimeenpanoon.\njäs. Timo Heinonen /kok (osittain)


Delphin Cabin 565 moottorivene 1990 - Oulu - Nettivene\nNäppärä retkivene myyntiin isomman tieltä!\nHyvin huollettu sekä paljon uusittu vuonna 2020 - 2021\n- Sisusta maalattu valkoiseksi\n- Kuomun saumat uusittu sekä kyllästetty\n- Uusi Akku\n- Moottorin trimmi huollettu ammattilaisella\n- Peräöljyt vaihdettu\n- Uusi potkuri\n- Hytin katto maalattu ulkopuolelta sekä saumoja tiivistetty.\n- Noin 80L rst kiinteä polttoainetankki\nViikonloppu retkeilyä helpottamassa sivusohvan alta löytyvä spriikeitin.\nVene kaikinpuolin hienossa kunnossa mutta löytyy myös iän tuomia pieniä jälkiä.\nKauppaan kuuluu mukaan hyväkuntoinen ”rantatraileri” sekä varamoottoriteline.\nTarvittaessa veneen säilytys onnistuu tulevan talven yli.\nLisätietoja viestillä tai soittamalla\nNettivene.com › Delphin › Moottorivene Delphin › Veneen tiedot\nDelphin Cabin 565\nVuosimalli 1990 Rekisterinumero 07415\nLeveys 2 m Päivitetty 27.08.2021\nDelphin Cabin 565 Moottorivene\nPatrik Jokela, Oulu\nParas aika tavoitella: iltapäivisin\nTeräsvene Kuljetuslautta '72\nJeanneau Merry Fisher 695 '19\nSilver Shark BR '15\nJonmeri 33 '87\nTarga 30 '98\nNor-tech 4300 Supercat '08\nTerhi BIG Fun Nova '91\nFinnmaster 7600 SportsFamily '05\nXO 220 s '16\nFlipper 575 HT '82\nPrincess V 58 '06\nMV-Marin Access7 (nyk. Bellapatrol 700) '14\nBuster Cabin '12\nRiva Diable '22\n3 447 200 €\nJeanneau 36i '09\nLeidi 720/600 '16\nChris-Craft Alv-vähennyskelpoinen '88\n07415, Nettivene ID 861576\nVuokrataan: Rönnqvist 495 PRO moottorivene alk. 150 € / vuorokausi


Turvallinen mökkiloma, luonnon keskellä, M...\nIlmoitustyyppi: Vuokrataan Ilmoitus jätetty: 9 huhtikuuta 21:04\nMökki kahdessa kerroksessa 100m2,Mukavuudet asuinkerroksessa: tiskikone, jenkkikaappi, tv, ilmalämpöpumppu. Makuuhuoneet 2, oleskelutila/ keittiö / ruokailutila, wc.\nAlakerrassa: Sauna, suihku, Oleskelutila, wc, iso varstotila, pyykkikone.Pakastin-, ja jääkaappi. Alakertaan kulku ulkokautta. Tontti 3700m2, rakennusoikeutta jäljellä.\nLattiat uusittu ja tehty pintaremonttia, syksy -20.\nPihassa 2 ympärivuotiseen käyttöön soveltuvaa aittahuonetta, (vuoteet 2+2), Autokatos 2 autolle, grillikota.\nRannassa rantasauna, vene jossa sähköperämoottori.\nJa nuotiopaikka. Lapsiystävällinen ranta.\nAutotie ovelle. Ravintola ja kauppa 2km.\nRauhallinen sijainti. Kalaisa, puhdasvetinen Simpelejärvi.\nHyvät marja-,ja sienimaastot lähellä.\nKyselyt p.0503376133 Reijo\nOSTA VAIKKA OMAKSI, TEE TARJOUS.