Viimeisin versio: huhtikuu 2011: Lautta- ja tiemaksutietojen päivitys. Hintatietojen päivitystä yleisemminkin. Polkupyöriltä kiellettyjen tunnelien päivitystä.\nHuom: Norja-FAQin osana olevat kartat ovat hyvin karkeasti yleistettyjä karttoja, joiden pääasiallinen tarkoitus on osoittaa FAQissa viitattujen kohteiden sijainti. Karttojen mittakaava on epämääräinen ja karttoja ei ole tarkoitettu käytettäväksi tarkkaan suunnistamiseen.\n3 Pinnanmuodostus eri osissa Norjaa\n4.3 Liikennemerkit ja -säännöt\n4.4 Teiden laatu\n4.5 Vuoristossa ajaminen\n4.11 Polkupyöriltä kielletyt tunnelit\n4.14 Ajaminen talvella\n5 Miten Norjaan pääsee\n5.1 Tärkeimmät tie- ja lauttayhteydet Norjaan\n6 Julkinen liikenne\n8.1 Suuret vuonot\n8.3 Muita mielenkiintoisia paikkoja\n8.4 Vuononrantoja, järviä ja laaksoja\n8.5 Tuntureiden ylityksiä ja serpentiiniteitä\n8.8 Keskiyön aurinko\n13 Yleistietoa Norjasta\n180 Numerotiedustelu, pohjoismaat\n181 Numerotiedustelu, muut maat\nMaakoodi Norjaan soitettaessa 47. Norjassa ei ole suuntanumeroita, joten mitään ei jätetä pois. Norjasta soitettaessa ulkomaille 00+maakoodi+numero.\nKaupat yleensä 9-16/17, torstaisin 9-18/20, lauantaisin 9-13/15, ostoskeskuksissa pitempään. Ruokakaupat ovat usein auki arkisin 20:een, jotkut jopa 23:een, ja pienemmillä paikkakunnilla myös muutaman tunnin sunnuntaisin.\nPostien aukioloaika vaihtelee, yleensä 8-16 tai 8.30-17, lauantaisin 8-13.\nPankit arkisin 8.15-15.00. Isommilla paikkakunnilla postit vaihtavat valuuttaa.\nVinmonopolet ma-ke 10-17, to 10-18, pe 9-17, la 9-13. Ettei olisi liian helppoa.\nSuomalaisten parhaiten tuntema Ruija (Finnmark) on vanhaa vuoristoa ja vuoret eivät ole kovin korkeita ja ne ovat varsin pyöreämuotoisia. Vuoret ovat jyrkimpiä rannikoilla. Sisämaassa on laajoja tunturiylänköjä (vidda). Finnmarkviddan poikki kulkevat tiet E6 (Alta-Lakselv), 98 (Lakselv-Tana), 92 (Karasjok-Lakselv) ja 93 (Enontekiö-Kautokeino-Alta). 890 (Tana-Berlevåg) kulkee laajan Varanginniemen ylängön läpi.\nNorjan "kapea" osa (Troms ja Nordland) on vuoristoista koko leveydeltään. Lofoottien ja Vesterålenin saaristot ovat melko terävämuotoisia, samoin rannikko Bodön tienoilla.\nVuono-Norja ulottuu suunnilleen Stavangerista Trondheimiin. Vuorenseinämät vuonojen rannoilla ovat usein lähes pystysuorat ja nousevat kilometrin korkeuteen. Maisemat ovat erittäin jylhiä. Automatkailu on usein hidasta, koska lauttamatkat katkovat teitä, eikä teiden laatukaan aina kannusta kaahaamaan. Norjan korkeimmat vuoret ovat Vuono-Norjan alueella. Myös Vuono-Norjassa on laakeita tunturiylänköjä, esimerkiksi Euroopan suurimmaksi ylänkötasangoksi mainittu Hardangervidda, 12.000 km2.\nKorkein vuoristo on Jotunheimen Sognevuonon koillispuolella. Norjalaiset eivät ole päässeet yksimielisyyteen, onko Galdhøpiggen vai Glittertinden korkein vuori. Ensiksimainitun korkeus on 2.469 metriä. Glittertinden on kolme metriä korkeampi, mutta sen huipulla on jäätikkö. Ilman tätä jäätikköä se on parikymmentä metriä Galdhøpiggeniä matalampi. Ei pidäkään häkeltyä, jos lähdekirjallisuudessa on asiasta ristiriitaista tietoa.\nJääkauden jää on painanut vuonojen pohjaa niin, että vuonot ovat usein ulkomerta syvempiä.\nVuono-Norjan ja Ruotsin välinen alue on matalammin kumpuilevaa metsä- ja maatalousmaastoa. Vuoristoa on vähemmän, kuitenkin Rondanen vuoriston korkeimmat huiput ovat parikilometrisiä.\nTelemark Etelä-Norjassa on metsämaastoa; rannikolla on paljon kaupunkeja.\nPuuraja kulkee etelässä noin 1000 metrin korkeudessa, napapiirillä noin 300 metrissä ja aivan pohjoisosa on täysin puutonta.\n4.1 Luokitus ja numerointi\nVuoden 2010 alus teiden luokitusta muutettiin, mutta muutos ei juuri näy tien käyttäjille. Päätiet ovat valtakunnallisia tietä tai lääninteitä. Eurooppatieverkko on kokonaisuudessaan osa valtakunnallista tieverkkoa:\nE12 (Helsinki-Vaasa-Uumaja-)Umbukta-Mo I Rana\nE75 (Ateena-Belgrad-Budapest-Bratislava-Gdansk-Helsinki-)Utsjoki-Tana Bru-Vardø\nPäätiet numeroiltaan 2-98 vastaavat suomalaisia valta- ja kantateitä. Kolminumeroiset tiet ovat yleensä hyväkuntoisia pääteitä ja vastaavat suomalaisia seututeitä. Numeroimattomatkin maantiet voivat olla varsin hyviä.\nEurooppatiet merkitään tutuilla valkovihreillä kilvillä.\nValtateiden numerokilvet ovat joko mustavalkoisia tai valkovihreitä. Valkovihreä numerokilpi tarkoittaa, että kyseessä on valtakunnallinen päätie (riksväg). Mustavalkoisin numerokilvin merkityt tiet ovat läänien vastuuulla (fylkesveg). Tie saattaa kuulua runkotieverkkoon vain osin, jolloin tien varressa näkyy sama numero sekä mustavalkoisin että valkovihrein kilvin.\nNorjassa tiet ovat verraten hitaita ja etäisyydet ovat pitkiä. Etenemisvauhti kannattaakin suunnitella varsin verkkaiseksi.\nKirkenesiin on pitkä matka\nNorjalaisen viitoituksen keskeinen idea on, että tieto lisää tuskaa. Tienviittoja on usein harvassa ja etäisyystiedot ovat vielä harvinaisempia; poikkeuksiakin toki on. Viitoituskohde on yleensä jokin tärkeä kaupunki tms. Viitoituskohde voi olla myös lauttasatama.\nHuomaa: Norjassa on käytössä kaksi kirjakieltä. Tämän takia myös paikannimet saattavat esiintyä kartalla jonkin verran eri muodossa kuin maastossa. Tämä saattaa aiheuttaa joskus hämminkiä.\n4.3 Liikennemerkit ja liikennesäännöt\nLiikennemerkit noudattavat kansainvälistä käytäntöä, eikä niiden tulkinnassa ole ongelmia. Suomesta ja Ruotsista poiketen rajoitus- ja varoitusmerkit ovat valkopohjaiset. Tienviitat ovat mustakeltaiset paitsi moottori- ja moottoriliikenneteillä valkosiniset.\nTaajamamerkki on harvinainen ja nopeusrajoitus ilmaistaankin aina liikennemerkillä. Muuttuva rajoitus merkitään yleensä tien molemmille puolille ja rajoituksesta muistuttava tien oikeaan reunaan. "Nopeusrajoitus päättyy" -merkki tarkoittaa 80 km/h:n yleisrajoitusta. Vain joillakin harvoilla teillä on nopeusrajoituksena 90 km/h. Erityinen poikkeus on Oslosta lounaaseen sijaitseva E18-tien uusi moottoritieosuus, jossa on 100 km/h:n nopeusrajoitus.\nTienmutkasta norjalainen ei hevin varoita, koska lähes kaikki tiet ovat jatkuvilla mutkilla. Siksi jokainen mutkamerkki kannattaa ottaa tosissaan, samoin kuin siihen mahdollisesti lisätty nopeussuositus.\nAjovalojen käyttö on pakollista päivisinkin. Turvavyöpakko koskee kaikkia matkustajia. Promilleraja on 0,2.\nLiikennesäännöt ovat tavanomaiset.\nNopeusrajoituksiin kannattaa kiinnittää huomiota, koska niitä valvotaan kirjaimellisesti. Pienikin ylitys saattaa johtaa sakon kirjoittamiseen. Vuodesta 2005 on noudatettu seuraavaa sakkotaulukkoa.\nYlitys Alle 60 km/h 70 km/h tai yli\n-5 600 600\n6-10 1600 1600\n11-15 2900 2600\n16-20 4200 3600\n21-25 6500 4900\nEräiden muiden liikennerikoksien rahaseuraamuksia:\nValoitta ajaminen huonoissa olosuhteissa: 2000\nBussikaistalla ajaminen: 4200\nSääntöjen vastainen ohitus: 5200\nVäistämissääntöjen rikkominen: 5200\nHenkilöautolla ajaminen ilman toimivaa käsijarrua: 2000\nPunaisia päin ajaminen: 5200\nKännykän käyttö ilman hands free -laitetta: 1300\nSeuraavat liikennemerkit ja lisäkilvet saattavat kaivata selitystä:\nLiittymäramppien yhtymäkohdissa tai kaistojen yhtyessä muusta syystä saattaa olla käytössä vetoketjuperiaatteeseen velvoittava käytäntö, eli kaistat ovat tasa-arvoiset. Ruuhkassa ajetaan siis siten, että yhtyviltä kaistoilta tullaan liikennevirtaan vuorotellen.\nTiehen liittyy oikealta tuleva ramppi.\nMerkki sijoitetaan rampille varoittamaan liittymisestä vasemmalta lähestyvään päätien liikennevirtaan.\nKaksi yksikaistaista liikennevirtaa yhtyy kaksikaistaiseksi liikennevirraksi.\nYleensä nelikaistaisilla teillä käytetty liittymän ennakkovaroitus. Liikennemerkissä ei ole viitoituskohteen nimeä, vaan erkanevan tien numero.\nValtakunnallisen matkailutien tunnus\nPysäköintipaikka-alue. Sana "sone" siis ei liity sukulaisuussuhteisiin, vaan merkitsee aluetta. Mikäli merkissä on teksti "mot avgift", pysäköintipaikat ovat maksullisia merkissä ilmoitettuihin aikoihin.\nPysäköintikieltoalue. Merkitys sama kuin Suomessa.\nNopeusrajoitusalue. Merkitys sama kuin Suomessa.\nEtäisyydestä kertovien lisäkilpien merkintä on samanlainen kuin Ruotsissa eli poikkeaa suomalaisesta käytännöstä. 500 metrin vaikutusalue merkitään lisäkilvellä "0-500 m". Jos se alkaa vasta 200:n metrin päässä, merkintä on "200-700 m".\nJyrkkä alamäki, jyrkkyys 10 %, merkkiä seuraavan 2 kilometrin matkalla.\nSuomessa joskus kallioleikkauksien kohdalla käytetty merkki, mutta Norjassa varsin yleinen. Sijoitetaan vuorenrinteen vieressä kulkevalle tielle, jos maanvyörymäriski on olemassa. Rinteiltä putoilee silloin tällöin kiviä. Pimeällä ja erityisesti mutkaisella tiellä kannattaa ajaa varovasti, koska kiveen törmääminen ei yleensä tee hyvää kulkuneuvolle.\nVaarallisen sivutuulen riski. Käytetään esimerkiksi korkeilla silloilla.\nPorojen ja hirvien lisäksi saatetaan omilla liikennemerkeillään varoittaa tiellä kulkevista lampaista ja lehmistä. Nämäkin merkit on syytä ottaa tosissaan.\nTiemaksujen keruupaikka 1,5 kilometrin päässä. Usein liikennemerkkissä näkyy myös tieto siitä, mitä minkäkinlaisen ajoneuvon maksu on.\nKaista, jossa maksu tapahtuu etäluettavan toimikortin avulla. Älä käytä.\nKaista, jossa maksu tapahtuu palvelukassalla\nKaista, jossa maksetaan kolikoilla automaattiin\nKaista, jossa maksetaan luottokortilla automaattiin\nKaista, jossa maksetaan seteleillä automaattiin\nSyötä lippu automaattiin\nTäysautomaattinen maksupiste, johon ei pysähdytä\nKaista, jota joukkoliikenteen lisäksi saavat käyttää henkilöautot, joissa on vähintään kaksi henkilöä.\nSivutieltä liittyy hidasta liikennettä. Vastaa suomalaisia ilmaisuja "työmaa-ajoa" ja "soranajo"\nMäennyppylä, jossa näkyvyys huono\nTie kulkee maatalon tms piha-alueen läpi\nTietyömerkin sijaan usein käytetään muu vaara -merkkiä, johon on liitetty lisäkilpi "vegarbeitsområde".\nTien pituussuuntainen asfaltin reuna\nAjoneuvojen vähimmäisetäisyys 50 metriä, esimerkiksi sillalla.\nTeiden laatu vaihtelee huomattavan paljon. Siitä, että jokin tie on valtatieksi luokiteltu, ei kannata tehdä mitään sen laatuun liittyviä johtopäätöksiä. Uudemmat ja sisämaan tiet ovat usein hyväkuntoisia ja leveitä. Rannikolla ja ylhäällä vuoristossa on usein vanhempia, jotka voivat olla paikoin hyvin kapeita. Valtakunnassa on paljon valtateiksi luokiteltuja teitä, jotka leveydeltään ja profiililtaan vastaavat suomalaisia kyläteitä.Yksikaistaisella tiellä on kohtaamispaikkoja, mutta silti kannattaa varautua peruuttamaan. Hyvä idea onkin jo valmiiksi kohdistaa oikean puoleinen ulkopeili osoittamaan maahan takapyörän tienoille.\nKapea vuorenrinteen tie\nEurooppatiet ovat yleensä leveitä ja hyväkuntoisia. Poikkeus on länsirannikkoa kulkeva E39, jolla on vielä vanhoja ja hyvinkin kapeita osuuksia.\nNorjalaiset parantavat koko ajan tieverkkonsa laatua. Vaikeat paikat ohitetaan tunneleilla. Matkailija valitettavasti vain ei tunnelista näe maisemia.\nPäätiet ovat yleensä päällystettyjä.\nVarsinkin tunturien ylitystiet voidaan sulkea talvikuukausiksi kokonaan. Aukipidettävätkin voidaan sulkea tilapäisesti vaikeiden sääolosuhteiden sattuessa. Talvella ajettaessa tulee autossa ehdottomasti kuljettaa lämmintä vaatekertaa ja evästä siltä varalta, että matka katkeaa tilapäisesti sääolosuhteiden takia.\nKeliolosuhteet aiheuttavat ajoittain lumi- ja maavyöryjä ("ras") ja niihin varaudutaan riskipaikoissa tunneleilla ja suojaverkoilla. Vakavia onnettomuuksia silti sattuu yllättävän vähän. Vyöryistä varoittavaan liikennemerkkiin kannattaa suhtautua terveellä vakavuudella; ei siksi että pitäisi katsella ylöspäin, vaan katsoa eteenpäin ja varoa tielle mahdollisesti pudonnutta tavaraa.\nVyöryiltä suojaava tunneli\nSuojaverkko vyöryjen varalta\nLiikennemerkillä usein kerrotaan vuoristotien jyrkkyys, joka ilmoitetaan prosentteina. Esimerkiksi kahdeksan prosentin ylämäki nousee kilometrin matkalla 80 metriä. Alamäen alkaessa jyrkkyyslukemaa usein täydentää englanninkielinen (!) teksti "Low Gear", joka muistuttaa käyttämään pientä vaihdetta.\nVikafjellin Myrkdaleniin laskeutuva serpentiini\nLysebotnin tien jyrkkiä yli 180 asteen mutkia\nYlämäkeen mennään sillä vaihteella, joka tuntuu hyvältä. Alaspäin ajettaessa käytetään moottorijarrua ja sitä vaihdetta, jolla vauhti pysyy sopivana eikä kiihdy. Tämä vaihde voi olla se, jolla noustiin, mutta usein saattaa olla pienempikin. Jarrupoljinta käytetään mahdollisimman vähän, jotta jarrut eivät yhtäkkiä katoa. Taannoin sattui vakava onnettomuus: bussikuski käytti Måbødalenin serpentiinitunnelissa (tie 7) liikaa jalkajarrua ja jarrujen pettäessä bussi törmäsi tunnelin seinämään, jolloin 15 koululaista menehtyi.\nKuilun reunalla on melkein aina reunakiveä estämässä putoamista. Vanhatkin betonireunuskivet ovat terästangoilla kiinni toisissaan, eli reunus ei ole niin hutera, kuin miltä näyttää. Kaiteen vahvuuden kokeilua ei kuitenkaan kannata harjoittaa.\nSerpentiiniteiden neulansilmämutkat on yleensä levennettyjä pitkiä ajoneuvoja silmälläpitäen. Sisäkurvin puoli on kuitenkin usein hyvin jyrkkä. Pientä nopeutta ja vaihdetta, joskus jopa ykköstä, suositellaan. Pysy oikealla, älä tee lehmänkäännöstä vasemman kaistan kautta, vaikka kuinka mieli tekisi. Kapealla vuoristotiellä ei ole syytä pysähtyä kohtaamispaikalle valokuvien ottamista varten, vaan käyttää tätä varten rakennettuja levennyksiä.\nVanhat serpentiinimutkat ovat usein hyvin kapeita ja näkemäesteitäkin on. Reunakivet eivät useinkaan herätä luottamusta, jos niitä edes on.\nUudempien pääteiden serpentiiniosuudet ovat yleensä leveitä ja loivia ja jokseenkin vaivattomia.\nVuoristossa horisontin puute ja vinot maiseman linjat aiheuttavat tottumattomalle arviointivirheitä. Jyrkkäkin nousu voi näyttää tasaiselta, jopa lievältä alamäeltä. Toisaalta hyvin lievä alamäki voi vaikuttaa reilulta pudotukselta. Tilanteeseen voi totutella katselemassa tien vierellä usein olevan puron tai joen putoamissuuntaa ja -nopeutta. Vesi nimittäin ei Norjassakaan virtaa ylämäkeen.\nPaikalliset pitävät lampaita vuorilla. Lampaat taas käyttävät teitä lekotteluun ja kävelemiseen. Kannattaa varoa.\nLunta saattaa vuoristossa olla metrikaupalla vielä heinäkuussa. Tie voi olla aurattu monimetrisen kinoksen läpi. Päivän ainana kinos saattaa murtua ja lunta pudota tielle. Mutkiin ei kannata ajaa tukka putkella, koska mutkan takana voi tielle pudonneena olla muutama kuutiometri lunta.\nTunneleiden vapaa korkeus vaihtelee yleensä 4,0-4,5 m.\nNorjalaisen tunnelinrakentamisen maine on jokin verran kärsinyt eräistä viimeaikaisista tapahtumista: Muutamia tunneleita on jouduttu sulkemaan vahvistustöiden ajaksi. Lisäksi vanhempia pitkiä tunneleita joudutaan parantamaan palonaraksi osoittautuneen vesieritysaineen takia.\nMerenalainen. Maailman syvin, 287 m\nTiemaksu, merenalainen, syvyys 264 m\nPitkät tunnelit eteläisessä vuono-Norjassa\nPitkät tunnelit Sognin-Kristiansundin alueella\nHitran saariston pitkät tunnelit\nNordlandin pitkät tunnelit\nLofoottien ympäristön pitkät tunnelit\nNorjalaiset maantielautat eivät yleensä ole losseja, vaan laivan näköisiä merikelpoisia aluksia. Useimmissa lautoissa on autokansien lisäksi salonki ja monissa kahvio.\nKaikki lautat ovat maksullisia. Maksu yleensä on verrannollinen matkan pituuteen. (Muutamalla reitillä, esimerkiksi Mannhiller-Fodnes, tie 5, peritään lauttamaksun yhteydessä myös tiemaksu. Tällöin lyhytkin lauttaväli voi tuntua kalliilta.) Auton veloitukseen sisältyy kuljettajan matkalippu. Lisäksi kukin matkustaja tarvitsee lipun. Lapset 4-16 pääsevät puoleen hintaan. Yli 6 metrin pituisesta ajoneuvosta tai ajoneuvoyhdistelmästä menee yli kaksinkertainen maksu, jo kahdeksanmetrisestä noin kolminkertainen. Moottoripyörän kuljetusmaksu on noin 50-60% auton maksusta. Muutamalla turistilauttayhteyvälillä ajetaan vain kesäisin ja korotetuilla hinnoilla.\nKaikki lautat kulkevat aikataulun mukaisesti. Vuoroväli vaihtelee huomattavasti. Öisin ei ajeta kuin tärkeimmillä valtatiereiteillä. Liikenne alkaa arkisin noin klo 5-7 välillä ja päättyy yleensä klo 22-24. Lauantaisin liikenne alkaa tyypillisesti tuntia myöhemmin ja sunnuntaisin kahta tuntia.\nLauttasatamissa on hyvä katsoa etukäteen kartasta vastapään sataman nimi, koska se esiintyy viitoituksessa. Tämä on tärkeää etenkin silloin, kun satamasta lähtee useaan suuntaan lauttoja. Odotuskaistat on numeroitu ja ne täytetään numerojärjestyksessä. Rahastus tapahtuu joskus jonotettaessa, joskus lauttaan ajettaessa, joskus vasta autokannella ja joskus rahastaja kiertelee vasta lautalla oltaessa. Säilytä kuitti. Lauttaan ajetaan henkilökunnan opastuksella. Ulosajo ei tapahdu välttämättä sisääntulojärjestyksessä, vaan taas henkilökunnan ohjauksella sen mukaan, miten autokannelle autot on saatu ahdetuksi. Siihen kannattaa varautua, että viereen tulee auto niin lähelle, että ulospääsy on vaikeaa. Siksi ulos kannattaa mennä mahdollisimman pian lauttaan ajon jälkeen. Autoon ei turvallisuussyistä saa jäädä istumaan, jos viereen tulee toinen niin lähelle, että ulospääsy on vaikeaa\nTavanomainen lauttasatama (Fiskebøl Lofooteilla). Kuvan ottamisen aikaan kyseessä oli tie E10 ja lautta kulkee Melbuun. Kaistoja on kolme kappaletta ja ne täytetään numerojärjestyksessä.\nAukanin lauttasatama, josta lähtee lauttoja kolmeen eri suuntaan. Kuvan autot odottavat Vinsternesin lauttaa. Vasemmanpuoleisin kaista on varattu reittilinja-autoille.\nTilankäytöllisistä syistä joudutaan joskus tavanomaista luovempiin järjestelyihin. Tien 91 satamissa on käytössä ylläolevan kaltainen järjestely, jossa kaistat täytetään edestäpäin. Autot 1 ja 2 ensimmäiseen riviin, 3 ja 4 toiseen jne. vasemmanpuoleisin kaista on reittilinja-autoja varten.\nJos lauttareitillä on välisatamia, sellaiseen jäävä yleensä joutuu peruuttamaan lauttaan tai lautasta.\nJos samalla tienpätkällä on useita lauttoja, näiden aikataulut on synkronoitu toisiinsa siten, että lautalta toiselle ehtii turvallisella ajonopeudella. (Lauttayhtiö ei kuitenkaan ota vastuuta myöhästymisistä.) Kaahaaminen on turhaa, vaikka sitä paikalliset joskus harrastavatkin.\nUseissa lauttasatamissa on kioski tai kahvio.\nBergenin ja Kirkenesin välillä kulkee laivareitti (Hurtigruten). Lähdöt päivittäin, rajoitettu autokapasiteetti. Välisatamia on kolmisenkymmentä. Hurtigrutea kutsutaan epävirallisesti Norjan valtatie 1:ksi.\nSeuraavassa taulukossa on lueteltu päätieverkolla olevat lauttavälit, ylityksen kesto, vuorojen määrä kesällä ja hinta (auto+kuljettaja/aikuinen matkustaja). Hinnat ovat vuoden 2008 hinnat Norjan kruunuina. Lauttojen hintatiedoissa voi esiintyä virheitä, koska järjestelmä on jossain määrin sekava ja tiedot on saatavilla hajanaisesti.\nKesto Vuoroja    Hinta\nTie Lauttaväli            Reitti             (min)    /vrk auto/hlö Huom\nE6 Bognes-Skarberget     Fauske-Narvik         25      15   89/33\nE10/80 Bodø-Moskenes         Bodø-Lofootit        200     1-2  586/163 A\nE10 Fiskebøl-Melbu        Narvik-Lofootit       25      11   95/34\nE39 Mortavika-Arsvågen    Stavanger-            22      38  147/41  24h\nE39 Halhjem-Sandvikvåg    Haugesund-Bergen      40   18-28  197/53  24h X6\nE39/48 Halhjem-Våge          Bergen-Tysnes         30      11  119/40\nE39 Lavik-Oppedal         Bergen-Vadheim-       20      34  147/41  24h X7\nE39 Anda-Lota             Førde-Ålesund         10      29   61/25\nE39 Volda-Folkestad       Førde-Ålesund         13      27   67/27  24h X7 B\nE39 Festøya-Solavågen     Førde-Ålesund         20      38   73/28  24h X67\nE39 Vestnes-Molde         Ålesund-Molde         35      24  113/39  24h X7\nE39 Halsa-Kanestraum      Kristiansund-         20      21   79/30  24h X7\n5 Mannheller-Fodnes     Oslo-Sogndal          15      40   67/27  24h\n7+13 Bruravik-Brimnes      Hardanger-Bergen      10   25-28   83/30  24h X67 C\n7/550 Kvanndal-Utne         Odda-Voss             20   18-21   79/30\n13 Lauvvik-Oanes         Stavanger-Røldal      10      35   61/25  24h\n13/E39 Stavanger-Tau         Stavanger-Røldal   30/40      21  129/43  24h D\n13 Hjelmeland-Nesvik     Stavanger-Røldal      12      21   61/25\n13/46 Sand-Ropeid           Stavanger-Sauda       10      29   61/25\n13/550 Utne-Kinsarvik        Odda-Bergen           25     6-9   95/34  C\n7/13 Kvanndal-Kinsarvik    Odda-Bergen           45     6-9  119/40\n13/55 Hella-Vangsnes        Sogndal-Bergen        15      23   73/28\n13/55 Dragsvik-Vangsnes     Bergen-Voss-Førde     30      23   85/31\n13/55 Hella-Dragsvik        Sogndal-Vadheim       10      25   55/24\n17 Holm-Vennesund        Namsos-Bodø           20      15   79/30\n17 Horn-Anddalsvåg       Namsos-Bodø           20      10   73/28\n17 Forvik-Tjøtta         Namsos-Bodø        55-70       7  135/45\n17 Levang-Nesna          Namsos-Bodø           25   15-17   89/33\n17 Kilboghamn-Jektvik    Namsos-Bodø           70       6  153/49\n17 Ågskaret-Forøy        Namsos-Bodø           10    7-13   61/25\n19 Horten-Moss           Oslofjorden           30   20-25  101/36  E\n47 Mekjarvik-Kvitsøy-    Stavanger-            70     4-5  187/58\n47 Mekjarvik-Kvitsøy     Stavanger-            30       8  113/39\n47 Mekjarvik-            Stavanger-            45     4-5  141/46\n48 Skånevik-Utåker       Åkrafjorden-Bergen    20   13-15   79/30\n48 Løfallstrand-         Åkrafjorden-Bergen    25   11-13   89/33\n49 Hodnanes-Jektevik     Leirvik-              10   22-25   61/25\n57 Leirvåg-Sløvåg        Bergen-Dale-Førde     30      16   79/30\n57 Rysjedalsvika-        Bergen-Dale-Førde     25     5-8   85/31  F\n60 Ørsneset-Magerholm    Stryn-Ålesund         15   48-54   67/27  24h\n60/650 Stranda-Liabygda      Stranda-Geiranger     15      27   61/25\n61 Årvik-Koparnes        Måløy-Ålesund         15      32   61/25\n61 Hareid-Sulasundet     Måløy-Ålesund         25      35   89/33  24h\n63 Eidsdal-Linge         Geiranger-            10      25   61/25\n60/63 Geiranger-Hellesylt   Geirangerfjorden      65     4-8  290/140 G\n63 Geiranger-Valldal     Geirangerfjorden     135       2  400/215 H\n64 Sølsnes-Åfarnes       Molde-Åndalsnes       15      32   67/27\n81 Skutvik-Svolvær       Fauske-Lofootit      120     3-7  295/86\n82/86 Andenes-Gryllefjord   Vesterålen-Senja     100     2-3  405/160 I\n83 Flesnes-Revsnes       Sortland-Harstad      20      15   79/30\n85 Bognes-Lødingen       Fauske-Harstad        60      12  181/56\n91 Breivikeidet-Svensby  Tromsø-Alta           20    9-16   85/31\n91 Lyngseidet-Olderdalen Tromsø-Alta           40     6-8  119/40\n848 Stangsnes-Sørrolnes   Harstad-Finnsnes      50     5-7  125/42\n862 Botnhamn-Brennsholme  Senja-Tromsö          45     4-7  175/70  J\n289 Svelvik-Verket        Drøbak-Sande           5      28   49/22\n550 Jondal-Tørvikbygd     Bergen-Odda           20   14-16   79/30\n570 Masfjordnes-Duesund   Bergen-Dale-Førde     10   16-21   49/22\n609 Dale-Eikenes          Dalsfjorden           25     6-9   79/30\n614 Isane-Stårheim        Florø-Måløy           15   17-20   67/27\n655 Sæbø-Lekneset         Ørsta-Hellesylt       15      15   67/27\n659/668 Brattvåg-Dryna        Brattvåg-Molde        20    8-13   79/30\n668 Solholmen-            Brattvåg-Molde        15      27   61/25\n670 Kvanne-Rykkjem        Åndalsnes-            10      32   61/25\n680 Seivika-Tømmervåg     Kristiansund-         25   12-17   95/34\n715 Flakk-Rørvik          Trondheimvuono        20      21  118/0\n808 Hemnesberget-Leirvik  Mo I Rana-            25    9-12   85/31\n827 Drag-Kjøpsvik         Fauske-Kjøpsvik-      45       6  125/42  K\n24h = Lautta kulkee vuorokauden ympäri\n24h X7 = Lautta kulkee vuorokauden ympäri sunnuntain vastaista yötä lukuunottamatta\n24h X6 = Lautta kulkee vuorokauden ympäri lauantain vastaista yötä lukuunottamatta\n24h X67 = Lautta kulkee vuorokauden ympäri lauantain ja sunnuntain vastaista yötä lukuunottamatta\nA = Pienen kapasiteetin vuoksi varaus on kesällä tarpeellinen:www.torghatten-nord.no, varausmaksu NOK 100\nB = Lautan voi kiertää tietä Rv651 pitkin Austefjordenin pohjukan ympäri. Kiertotie lisää matkaa 31 km. E39 uudelle lautattomalle reitille syksyllä 2012.\nC = Lauttaväli Kvanndal-Utne-Kinsarvik on oikotie Rv7:n ja Rv13:n välillä. Matka Brimnesin-Bruravikin lautan kautta on 42 km pitempi, mutta tällä välillä vuorotiheys on oleellisesti suurempi.\nD = Lauttaväli on Rv13:a korvaava oikotie Stavangerista Tauhun. Lyhentää matkaa 64 km sekä Lauvvikin-Oanesin lauttavälin verran.\nE = Ei noudata hintataulukkoa, hinnat vaihtelevat\nF = Kiertotie tiheämmin kulkevan Lavik-Oppedal -lautan kautta E39\nG = Turistireitti, ajetaan vain touko-syyskuussa, keskikesällä tiheimmin. Autopaketti (auto+ max 5 hlö) NOK 570\nH = Turistireitti, ajetaan noin 20.6-20.8. Autopaketti (auto+max 5 hlö) NOK 800\nI = Kesäreitti kesäkuu-elokuu\nJ = Kesäreitti huhtikuu-elokuu\nK = E6:lle vaihtoehtoinen reitti Sommarset-Kjøpsvik-Efjorden, 7 km lyhyempi\nAsuntovaunun suurin sallittu leveys on 2,55 m ja yhdistelmän maksimipituus on 18,75 m. Jos vaunu on yli 2,30 m leveä ja yli 50 cm leveämpi kuin vetoauto, on vetoauton sivupeilien etupuoli merkittävä valkoisella heijastinnauhalla. Asuntoauton maksimileveys on 2,55 m ja maksimipituus 12,00 m. Jarrutonta yli 300 kg:n painoista vaunua vedettäessä kattonopeus on 60 km/h.\nKaikkein kiemuraisimmille vuoristoteille ja kapeimmille vuononrantateille ei kannata lähteä asuntovaunun kanssa leikittelemään. Päätieverkolla on enintään 12,40 metrin mittaisella on yhdistelmällä ajo sallittu kaikkialla. Silti on hyvä muistaa, että tieverkolla on kapeita ja mutkaisia osuuksia, joilla ajoa suositellaan vain, jos osaa vaunullaan myös näppärästi peruutella ja muutenkin operoida sitä juohevasti.\nSeuraavassa taulukossa on lueteltu pääteiden reitit, joilla on yhdistelmien pituusrajoitus 12,40 metriä tai 15,00 metriä. Ne sijaitsevat muutamaa poikkeusta lukuunottamatta Vuono-Norjassa. Pääteiden ulkopuolella voi sitten eteen tulla aivan minkälaisia yllätyksiä tahansa. Pituusrajoitus indikoi vaikeaa tieosuutta ja lyhyempienkin yhdistelmien vetäjien ja asuntoautoilijoiden on hyvä vakavasti punnita ajoneuvojensa käsittelytaitoa ennen tällaisille reiteille kääntymistä. Takaisinkääntymismahdollisuutta ei välttämättä ole. Suluissa on mainittu, jos pituusrajoitus on 15,00 metriä; muuten se on 12,40 metriä.\nE16 (Sivuhaara) Stalheimklieva\n60/63 Lauttayhteys Hellesylt-Geiranger\n63 Langvatn-Geiranger (15,00)\n252 Tyinkryssen-Eidsbugarden (15,00)\n258 Grotli-Videseter (Gamle Strynefjellveg)\n411 Laget-Bergendal (15,00)\n456 Holskogen-Stausland (15,00)\n465 Kjørrefjord-Liknes (15,00)\n501 Rekeland-Heskestad (15,00)\n503 Vikeså-Byrkjedal (15,00)\n511 Kopervik-Skudeneshavn (15,00)\n513 Solheim-Skjoldastraumen (15,00)\n555/580 Lauttayhteys Hjellestad-Klokkarvik\n655 Tryggestad-Ørsta (Norangsdalen)\n659 Lauttayhteys Skjeltene-Løvsøya (15,00)\nSeuraavia tieosuuksia on eri lähteissä kuvattu kapeiksi tai muuten asuntovaunuilla mahdollisesti hankaliksi:\n13 Nesflaten-Røldal (Ryfylkevegen)\n13 Vinje-Vangsnes (Vikafjell)\n13 Dragsvik-Eldalen-Moskogen (Gaularfjell)\n55 Sogndal-Sognefjellhytta (Sognefjell)\n888 Kalak-Hopseidet (Nordkinnhalvøya)\nYleisillä teillä tiemaksuja kerätään usein, kun uusi matkaa nopeuttava kallis tieosuus tai silta on valmistunut. Eräissä paikoissa maksu kerätään sekä uudella että vanhalla tiellä, jotta vanha tie ei ruuhkautuisi maksupaikkoja kiertävien norjalaislaihialaisten takia. Tiemaksun kerääminen on aina poliittinen päätös ja ennen kaikkea maksun suuruus on debatin kohteena. Pääperiaate on, että maksuja kerätään 20-30 vuoden ajan pääomakulujen kattamiseksi; hoitokulut katetaan valtion budjettivaroin. Tiemaksuissa ei ole samanlaista yhtenäisyyttä kuin lauttamaksuissa: Joskus peritään matkustajilta maksuja, joskus ei. Tavanomainen tiemaksu on luokkaa NOK 50 + matkustajat. Vaihtelua on sekä ylös- että alaspäin. Kalliilla tunneliteillä maksu voi olla yllättävänkin korkea. Trendi tuntuu olevan, että jokainen vähänkin merkittävä uusi tiehanke rahoitetaan ainakin osin tiemaksuin. (Poikkeuksiakin on: Aurlandin 24 km:n mittaisen tunnelin tiemaksusta olisi vakiokaavaa noudattaen tullut niin kallis, että tunnelia tuskin olisi käyttänyt kukaan. Siksi siitä päätettiin tehdä maksuton.)\nOslon, Bergenin, Trondheimin, Stavangerin, Kristiansandin, Namsosin ja Tønsbergin rajoilla peritään keskustaan päin ajettaessa tiemaksu. Tiemaksualue ("bomring") on sen verran laaja, että maksettavaa usein kertyy, vaikka matka ei olisikaan aivan keskustaan.\nTromsøn massiiviset tunnelijärjestelyt rahoitetaan luovalla keruumenetelmällä: Tromsøssä myytävän bensiinin hinnassa on 65 äyriä tähän tarkoitukseen korvamerkittyä lisäveroa. Tromsøn keskustan ulkopuolella lähettyvillä ei ole huoltoasemia, joilta saisi halvempaa bensiiniä.\nMaksullinen tie ilmoitetaan etukäteen kyltillä "Bomveg/Toll Road". Huomaa: Sana "vegbom" taas ei tarkoita tietullia, vaan puomia, jolla tie suljetaan vaikeiden sääolosuhteiden vallitessa.\nVilkkailla teillä tiemaksupisteessä saattaa olla useita kaistoja, jotka on merkitty seuraavasti:\nManuell, miehitetty luukku\nMynt, kolikkoautomaatti. Yleensä iso kori, johon rahat heitetään\nAbonnement, kausi- tai sarjakortti vakituisille liikkujille. Abonnement-kaistan käytöstä maksamatta peritään valokuvan perusteella tapauskohtainen lisämaksu, usein luokkaa NOK 200-400. Älä mene sähläämään abonnement-kaistalle ellei sinulla ole korttia. Paikalliset saattavat antaa epäystävällistä palautetta.\nAutomat, autoa ei pysäytetä, vaan lasku tulee perästä rekisterinumeron perusteella.\nAutomaattisia asemia on muun muassa Bergenissa ja Tønsbergissä. Niiden kohdalla ei pysähdytä. Järjestelmä kuvaa auton rekisterikilven ja lähettää laskun postitse. (Siitä, lähetetäänkö lasku myös ulkomaalaisille autoilijoille, ei tunnu löytyvän tietoa.) Vaihtoehtoisesti maksun voi käydä hoitamassa paikallisilla huoltoasemilla lähettyvillä olevien ohjeiden mukaisesti.\nGjesdalenin (tie 45) automaattinen tiemaksuasema\nJoissakin paikoissa maksupisteessä ei ole miehitystä, vaan maksu pitää suorittaa käteisenä automaattiin. Automaatti ei välttämättä anna vaihtorahaa. Kannattaa pitää mukana jonkinmoista kolikkovarastoa tällaisten tapausten varalta.\nSeuraavassa taulukossa on tietoa pääteiden tiemaksuista vuonna 2011. Tiemaksu peritään yleensä molempiin suuntiin kuljettaessa; saariin vievillä silloilla kuitenkin yleensä vain jompaankumpaan suuntaan. Taulukossa on ilmoitettu henkilöauton hinta ja aikuisen matkustajan hinta. Tiedot vaihtelevat muutaman kruunun verran eri lähteissä, eli taulukon luvut ovat suuntaa antavia. Eräillä tieosuuksilla on tiemaksun lisäksi maksullinen lauttayhteys.\nTie Osuus Reitti Auto Matkustaja Huom\nOslon kaupunkitulli 26 - Keskustan suuntaan ajettaessa\nE18 ja katuverkko Oslon ulompi läntinen kaupunkitulli 13 - Keskustan suuntaan ajettaessa\nTønsbergin kaupunkitulli 15 - Keskustan suuntaan ajettaessa\nKristiansandin kaupunkitulli 21 - Keskustan suuntaan ajettaessa\nStavangerin kaupunkitulli 20\n- Keskustan suuntaan ajettaessa\nHaugesundin kaupunkitulli 12 -\n15 - Keskustan suuntaan ajettaessa\nNamsosin kaupunkitulli 18 - Keskustan suuntaan ajettaessa arkipäivisin 6-18\nE6 Trondheimin itäpuoleinen moottoriliikennetie Trondheim-Stjørdal 45 - Maksu kerätään kahdessa kohdassa (30+15)\nE6 Svinesund (Ruotsin raja) Oslo-Göteborg 20 - Myös vanhalla tiellä 118\nE6 Raukerød Oslo-Göteborg 20 - Myös rinnakkaisella paikallistiellä\nE6 Gardermoen-Dal Oslo-Hamar 13 -\nE6 Skaberud-Kolomoen Oslo-Hamar 16 -\nE18 Fossum/Brennmoen Oslo-Tukholma 25 - Myös vanhalla tiellä 128\nE18 Langåker-Bommestad Oslo-Kristiansand 10 -\nE18 Sande Oslo-Kristiansand 30 - Myös vanhalla tiellä 313\nE18 Østerholtheia (Gjerstad) Oslo-Kristiansand 30 -\nE18 Inntjore (Grimstad) Oslo-Kristiansand 30 -\nE39 Kvinesheia Kristiansand-Stavanger 25\nE39 Trekantsambandet Haugesund-Bergen 85 - Trekantsambandet E39 Sveio-Føyno-Stord, tie 542 Bømlo-Føyno, maksu kaikkiin suuntiin ajettaessa Føynon saarella.\nE39/70 Kristiansund Ålesund-Trondheim 70 25\nTiemaksupiste on E39:n ja tien 70 Y-risteyksessä Bergsøyan saarella. Maksu peritään kaikkii suuntiin kuljettaessa.\nE39 Øysand Ålesund-Trondheim 20\nE39 Tramnshamn Ålesund-Trondheim 40 -\nE69 Nordkappin tunneli Olderdalen-Nordkapp 145 47\nE134 Åkrafjorden Haukeli-Haugesund 40 -\n2 Kløfta-Nybakk Oslo-Kongsvinger 20 -\n4 Raufoss-Gjøvik Oslo-Gjøvik 15 - Myös rinnakkaisella paikallistiellä\n9 Hækni, Setesdal Kristiansand-Haukeli 30 -\n23 Oslovuonon tunneli Vassum-Drammen 60 -\n35 Hadelandsvegen Lunner-Gardermoen 30 -\n43 Farsund Lyngdal-Farsund 25 -\n55 Fatla-tunneli Sogndal-Leikanger 28 -\n64 Atlantintien tunneli Kristiansund-Molde 87 -\n255 Gausdalsvegen Segalstad-Vinstra 18 -\n306 Horten Horten 33 -\n519 Finnøyn tunneli Finnøy 200 -\n544 Halsnøyn tunneli Halsnøy 100 -\n551 Folgefonnin tunneli Otta 65 -\n566 Osterøybrua Bergen-Osterøy 62 -\n653 Eiksundin tunneli Volda-Hareid 76 -\n661 Straumsbrua Ålesund-Molde 30 - Maksuton kiertotie 13 km\n680 Imarsund Kristiansund-Aure 105\nSykkylvsbrua Sykkylven 33 -\nLähiaikoina maksujen perintä alkaa muutamalla tieosuudella:\n108 Fredrikstad-Hvaler: NOK 15\n80 Fauske-Bodø: NOK 25\n858 Storsteinnes-Tromsø (lauttayhteyden Larseng-Vikran korvaava tunnelitie): NOK 90\nYllälueteltujen yleisten teiden lisäksi maassa on suuri joukko maksullisia yksityisteitä. Tien omistajat voivat periä tien käytöstä maksun kulujen kattamiseksi. Useat tällaiset tiet kulkevat tunturireiden yli ja ne ovat maisemiensa takia erinomaisia matkailukohteita. Koska tiet voivat olla varsin pitkiä ja sijaita hankalassa maastossa, tiemaksut voivat olla varsin korkeita. Esimerkiksi koko Peer Gynt -tien ajaminen maksaa NOK 120 (kaksi maksullista osuutta, NOK 60 kumpikin). Maksujen perinnässä kukkivat erilaiset vaihtoehdot: Joissakin paikoissa on miehitetty rahastuskoppi, joissakin maksuautomaatti, joissakin laatikko, johon laitetaan maksu kuoreen käteisenä, joissakin otetaan mukaan pankkisiirtolomake jne. Tienpitäjillä on oikeus periä sakkomaksua, jos tarkastuksessa todetaan, että tiemaksua ei ole maksettu.\n4.11 Polkupyöräilijöiltä kielletyt tunnelit\nLähtökohtaisesti kaikki maantietunnelit ovat polkupyöräilijän kannalta turvallisuusriski. Tunnelit ovat kapeita ja kosteutensa takia usein myös varsin pimeitä. Takavalo tai -heijastin on aihetta pitää hyvässä kunnossa. Pieni osa tunneleista on kokonaan kielletty polkupyöräilijöiltä. Osa tällaisista tunneleista kietää kallionkärjen tai muuten on oikaisu, jolloin vanha tieosuus on jätetty kiertotieksi. Varsinkin sellaisilla tunneliteillä, jotka on tehty seudulle, jossa ennen ei ole ollut tietä lainkaan, tunnelien ohi ei ole reittiä. Tällöin reitti pitää suunnitella kokonaan jotain muuta kautta. Muidenkin kuin suoranaisesti kiellettyjen tunnelien välttely on viisasta.\nSeuraavassa on lueteltu eräitä pääteiden tunneliosuuksia, joilla on vähintään yksi polkupyöriltä kielletty tunneli. Moottori- ja moottoriliikenneteitä listalla ei ole, koska niiden käyttö pyöräilyyn on muutenkin kiellettyä.\nTie   Tieosuus                       Kiertotie\n108   Hvaler                         Ei kiertotietä\n110   Fredrikstad                    Muun katuverkon kautta\n23    Oslon eteläinen kehä, itäosa   Muun tieverkon kautta\n150   Oslon uloin kaupunkikehä       Muun katuverkon kautta\n19    Horten sisääntulo              Muun katuverkon kautta\n4     Li                             Vanhaa tietä\n120   Lillestrøm                     Muun katuverkon kautta\n2     Kongsvinger                    Muun katuverkon kautta\n354   Porsgrunn                      Muun katuverkon kautta\n356   Ulefoss 5 km pohjoiseen        Vanhaa tietä\n38    Kragerø sisääntulo             Vanhaa tietä tai eteläinen sisääntulo Kalstadveien\n410   Arendal keskustatunnelit       Muun katuverkon kautta\n457   Flekkerøytunnelen              Ei kiertotietä\nE39   Flekkefjord                    Vanhaa tietä\nE39   Moi                            Vanhaa tietä\n502   Egersund                       Muun katuverkon kautta\n35    Lunner-Gardermoen              Lunner-Grautbrudalen\nE134  Åkrafjorden (Haugesund-Røldal) Ei kiertotietä\nE134  Røldalin ympäristön tunnelit   Vanhoja teitä\nE39   Stavanger-Rennesøy             Tie 47, lautta Mekjarvik-Skudeneshavn\nE39   Trekantsambandet (Leirvik)     Bømlon saaren kautta tie 541 (lautta Buavåg-Langevåg)\nE39   Masfjordin pohjukka            Vanhaa tietä, noin 10 km\nE39   Masfjordin eteläpuoli          Paikallistietä. Huom: Ei pääsyä Bergenin suuntaan kielletyn\nE39   Eikefettunnelen                Matre-Duesund (tie 57)\n7     Vallaviktunnelen               Tie 572 Ulvik\n7     Måbødalen                      Vanhaa tietä\n13    Odda-Kinsarvik                 Tie 550 Odda-Utne\nE16   Dale-Indre Arna (Voss-Bergen)  Kielletyt osuudet ohitettavissa, mutta reitillä on useita\npitkiä tunneleita, joille ei kiertotietä. Harkitse junaa.\nE16   Aurland, Flåm                  E16:lla pitkät tunnelit kummallakin puolen kyliä\nFlåmiin pääsee junalla ja laivalla. Aurlandiin tie 50\n(myös tunneleita) tai vanha ylitystie Laerdalista\nE16   Borgund                        Vanhaa tietä\n5     Lærdal-Sogndal                 Kesäyhteys lautalla Lærdal-Kaupanger\n5     Sogndal-Fjærland-Skei          Ei kiertotietä\n5     Førde-Florø (Naustdalstunnel)  Vanhaa tietä tai tie 611\n55    Høyanger                       Ei kiertotietä\n55    Hella-Sogndal                  Vanhaa tietä\nE39   Vadheim                        Vanhaa tietä\n5     Naustdal                       Ei kiertotietä\n609   Førde Kvernberget              Ei kiertotietä\n658   Ålesundin saaret               Ei kiertotietä\n15    Hjelle                         Kylän kautta\n15    Videseter-Langevatnet (Tie 63) Vanhaa Strynefjellintietä (Tie 258)\n64    Molde, vuonon alitus, Skålaveg Ei kiertotietä. Vuonon ympäri noin 60 km\n64    Atlantintie-Kristiansund       Ei kiertotietä\n70    Kristiansundin tunneli         Ei kiertotietä\nE39   Orkanger-Trondheim             Vanhaa tietä\n17    Svartistunnelen                Lautta Ørnes-Vassdalsvik\nE6    Fauske-Narvik, Kobbskardet     Vanhaa tietä Leirfjordin pohjoisrantaa\nE6    Narvik                         Muun katuverkon kautta\n848   Hamnvik-Sørvik                 Ei kiertotietä\nE8,862 Tromsøn kaupunkitunnelit      Silta, muu katuverkko\nE6    Skibotn-Alta                   Lautta Lyngseidet-Olderdalen\nNorjan etäisyydet ovat huomattavat. Teiden vuoristoisuus tekee etenemisen usein varsin hitaaksi. Osa eteläisen ja pohjoisen Norjan välisestä liikenteestä kulkeekin sekä kilometrejä että aikaa säästääkseen osin Ruotsin ja Suomen tieverkossa.\nOslo-Stavanger (E18, E39) 575 km\nOslo-Dalen-Suleskar-Stavanger (E18, E134, tie 45) 455 km\nOslo-Hardangervidda-Voss-Bergen (E16, Rv7, tie 13, E16) 460 km + lautta 10 min\nOslo-Gol-Aurland-Bergen (E16, tie 7, tie 52, E16) 495 km\nOslo-Fagernes-Aurland-Bergen (E16) 525 km\nOslo-Dombås-Ålesund (E6, E136) 555 km\nOslo-Dombås-Trondheim (E6) 525 km\nStavanger-Bergen (E39) 207 km + kaksi lauttaa yhteensä 75 min\nBergen-Ålesund (E39) 390 km + neljä lauttaa yhteensä 65 min\nBergen-Voss-Jotunheim-Trondheim 660 km + lautta 15 min\nÅlesund-Trondheim (E39) 300 km + 2 lauttaa yhteensä 55 min\nTrondheim-Narvik (E6) 915 km + lautta 15 min\nNarvik-Å (Lofoottien kärki) 440 km + lautta 25 min\nNarvik-Alta (E6) 520 km\nAlta-Kirkenes (E6) 550 km\nOslo-Kirkenes (E6) 2510 km\nBodø 1372 Bodø\nKirkenes 2259* 1203* Kirkenes\nMo i Rana 1136 237 1260* Mo i Rana\nNarvik 1563 311 895* 427 Narvik\nNordkapp 2293* 1055 531* 1171 747 Nordkapp\nOslo 496 1206 1901* 969 1396 1966* Oslo\nStavanger 207 1541 2436* 1304 1731 2501* 535 Stavanger\nSvinesund 562 1315 2043* 1078 1505 2108* 113 527 Svinesund\nTornio 1613* 646* 647* 615* 544* 783* 1259* 1793* 1397* Tornio\nTrondheim 662 713 1599* 476 903 1634* 496 830 604 954* Trondheim\nTromsø 1810 559 807* 675 251 546 1644 1978 1752 620* 1151 Tromsø\nTukholma 1021* 1172* 1670* 997* 1416* 1735* 526 984 506* 1025* 788* 1591* Tukholma\nÅ i Lofoten 1479 107 1220* 343 365 1043 1313 1647 1420 869* 819 547 1295* Å i Lofoten\nÅlesund 432 1010 1896* 773 1200 1931* 564 639 671 1251* 300 1449 1002* 1117\nTähdellä merkityt kilometrilukemat on laskettu osin Norjan ulkopuolella kulkevia teitä pitkin. Osalla reiteistä on lauttayhteyksiä.\n4.13 Lehmiä, Lampaita ja Feristejä\nVarsinkin vuoristoalueilla on tapana päästää lehmät ja lampaat vapaaksi maastoon. Tästä seuraa se, että kyseisiä elikoita tapaa aika usein maantiellä. Niitä kannattaa varoa. Liikennemerkein osoitetut lammas- ja lehmävaroitukset kannattaa ottaa todesta.\nLampaita lepäilemässä Gausta-vuoren rinteillä\nJoskus lampaat ovat hyvin kiinnostuneita ihmisten tekemisistä. Keskellä uteliasta lammaslaumaa voi olo joskus olla hieman ontto, kun yhdet lampaat näykkivät housunlahkeita, toiset takinhelmaa ja loput keräävät ympärillä herkkupaloja.\nTämä olisi halunnut tulla autoon sisälle.\nLampaiden eksyminen vieraille laitumille estetään tietysti aidoilla. Koska aitaa ei voida vetää tien poikki tuosta noin vain, norjalaiset ovat kehittäneet järjestelyn, josta käytetään nimitystä "ferist". Se on tien poikki vedetty sillan tapainen, josta lampaat eivät pääse yli rakojen takia. Ferist ilmoitetaan yleensä muu vaara -liikennemerkillä ja lisäkilvellä "Ferist". Epätasainen ferist voi täräyttää joskus aika tavalla ajoneuvoa, eli hidastaminen on yleensä paikallaan.\nYleistymässä on sähkökäyttöinen sähköpaimenen kaltainen ferist. Sellainen ei ole kovin epätasainen. Jalkamiestä kehotetaan - norjaksi - ohittamaan tällainen ferist viereisen portin kautta.\nTavallista mallia oleva ferist.\nLampaiden lisäksi tiellä saattaa kävellä myös lehmiä; tämä tosin on harvinaisempaa.\n4.14 Tiet talvella\nSuuri osa pääteistä pyritään pitämään avoinna ympäri vuoden. Katkoksia kuitenkin sattuu olosuhteiden niin pakottaessa. Tunturinylitysteiden alussa on yleensä informaatiotaulu, jossa tilanne kerrotaan. Joskus matkaa jatketaan kolonna-ajona, "brøyting", jolloin tielaitoksen auto vetää letkan vaikean kohdan ohi ja toinen on letkan viimeisenä katsomassa, että kukaan ei jää matkalle. Talvella on autoon syytä varata lämpimiä vaatteita ja eväitä vaikeiden keliolosuhteiden varalta.\nTiet saatetaan myös kokonaan sulkea talviajaksi. (Osa suljetaan yli kuuden kuukauden ajaksi, jolloin tie oikeastaan avataan kesäajaksi.) Keleistä riippuu, koska tiet avataan. Esimerkiksi Trollstigen runsaslumisen talven 1996-1997 jälkeen avattiin vasta kesäkuun puolessa välissä.\nKeskikesällä ei yleensä ole ongelmia lumen kanssa, ainakaan pääteillä.\nSeuraavassa on arvioiden pohjaksi muutamien tavallisesti talvisuljettujen matkailuteiden sulku- ja avauspäivät eräänä talvena (vuosittaiset vaihtelut suuria):\n13 Gaularfjell Dragsvik-Førde\n13 Vikafjell Vangsnes-Voss\n27 Venabygdfjellet Ringebu-Folldal\n51 Valdresflya Fagernes-Gol\n55 Sognefjellet Sogndal-Lom\n63 Geiranger Grotli-Geiranger-Eidsdal\n63 Trollstigen Valldal-Åndalsnes\nE69 Nordkapp Honningsvåg-Nordkapp\n98 Ifjordsfjellet Lakselv-Ifjord-Tana Bru\n252 Tyin Tyin-Eidsbugarden\nNorjan tielaitos on esittänyt Suurkäräjille, että tiet 7 (Hardangervidda) ja 50 (Hol-Aurland) suljettaisiin jatkossa talveksi Aurlandin tunnelin (E16 Aurland-Lærdal) valmistuttua. Tätä päätöstä ei ainakaan toistaiseksi ole vielä tehty.\nNastarengaskielto on voimassa pääsiäisen jälkeisen maanantain ja 31.10 välisenä aikana, paitsi Pohjois-Norjassa (Tromsin ja Ruijan läänit) 1.5.-15.10.\nAutoliittoa vastaava organisaatio on NAF (Norges Automobil Forbund). Puhelin +47-22341400, fax +47-22331373. Hätäkeskus ympäri vuorokauden +47-22341400.\nTielaitoksen tietopalvelu vastaa numerossa 0175, ulkomailta soitettaessa +47-22654040. Palvelee 24 tuntia päivässä vuoden ympäri.\n5.1 Tärkeimmät tiet ja lauttayhteydet Norjaan\nKaamanen-Näätämö-Kirkenes (Suomen tie 971, Norjan tie 893, E6). Kaamanen-Kirkenes 179 km.\nUtsjoki-Nuorgam-Skipagurra-Tana (Tenojoen etäpuolella, Suomen tie 970, Norjan tie 895). Utsjoki-Tana 69 km.\nUtsjoen silta (Tenojoen pohjoispuolella, E75). Utsjoki-Tana 67 km.\nKarigasniemi-Karasjok-Lakselv (Suomen tie 92, Norjan tie 92). Karasjok-Lakselv 92 km, Rovaniemi-Nordkapp 700 km.\nHetta-Kautokeino-Alta (Suomen tie 93, Norjan tie 93). Hetta-Alta 209 km, Tornio-Alta 540 km.\nKilpisjärvi-Skibotn-Tromssa (E8). Kilpisjärvi-Skibotn 40 km, Tornio-Tromssa 620 km.\nKiruna-Riksgränsen-Lofootit (E10). Tornio-Ylitornio-Narvik 540 km, Tornio-Svolvær (Lofootit) 800 km.\nSkellefteå-Junkerdal (Ruotsin tie 95, Norjan tie 77). Skellefteå-Bodø 515 km. Tornio-Luulaja-Bodø 660 km.\nUumaja-Mo i Rana (E12). Uumajan satama-Mo i Rana 500 km.\nSundsvall-Östersund-Trondheim (E14). Sundsvall-Trondheim 450 km.\nHudiksvall-Røros-Trondheim (Ruotsin tie 84, Norjan tie 31). Hudiksvall-Røros 385 km, Hudiksvall-Trondheim 540 km.\nIdre-Koppang (Ruotsin tie 70, Norjan tiet 218 ja 26). Tukholma-Tynset 670 km.\nKarlstad-Trysil (Ruotsin tie 62, Norjan tie 26). Karlstad-Trysil 495 km.\nKarlstad-Kongsvinger (Rutosin tien 61, Norjan tie 2). Karlstad-Kongsvinger 152 km.\nKarlstad-Ørje-Oslo (E18). Karlstad-Oslo 235 km, Tukholma-Oslo 530 km.\nSvinesund-Oslo (E6). Göteborg-Oslo 320 km.\nOsa lautoista kulkee vain kesällä.\nVähäiset. Ruotsin ja Suomen vastaisilla rajoilla yhteiset tulliasemat. Norja on liittynyt Schengen-sopimukseen. Norja ei kuitenkaan ole EU-maa, eli muista kohtalaisen tiukat alkoholin vientimääräykset.\nNorja on rabies-vapaa valtio, eli eläimiä ei sinne saa viedä Suomesta ilman kohtalaista byrokratiaa.\nNumero Reitti Pituus Valtakunnallinen osuus Lauttoja Tiemaksupisteitä Huom\n2 Kløfta-Kongsvinger-Magnor(Ruotsi) 104 Koko tie 1 61 Magnor-Karlstad 114 km\n3 Kolomoen(Hamar)-Elverun-Tynset-Ulsberg(E6) 297 Koko tie\n4 Oslo-Gjøvik-Mjøsbrua(E6) 142 Koko tie 1\n5 Lærdal-Sogndal-Florø 195 Koko tie 1\nE6 Svinesund(Ruotsi)-Oslo-Trondheim-Narvik-Alta-Kirkenes 2637 Koko tie 1 5 Lisäksi Oslon kaupunkitulli. E6 Svinesund-Göteborg 200 km, Svinesund-Malmö 475 km\n7 Hønefoss-Gol-Geilo-Hardanger-Trengereid(E16,Bergen) 380 Hønefoss-Gol 1 1 Hardangerviddan ylitys. Serpentiinilaskeutuminen tunnelissa Hardangeriin\nE8 Kilpisjärvi(Suomi)-Skibotn-Tromsø 156 Koko tie 21/E8 Kilpisjärvi-Tornio 460 km\n9 Kristiansand(E18)-Haukeligrend 236 Koko tie 1\nE10 Bjørnfjell(Ruotsi)-Å(Lofootit) 375 Koko tie E10 Riksgränsen-Luulaja 485 km\n12 Mo i Rana-Utskarpen(Rv17) 35\nE12 Umbukta(Ruotsi)-Mo i Rana 40 Koko tie E12 Umbukta-Uumaja 440 km\n13 Stavanger(E134)-Røldal(E134)-Odda-Hardanger-Voss(E16)-Sogn-Førde 510 Stavanger-Vangsnes 5 1 Maisematie\nE14 Storlien(Ruotsi)-Stjørdal(E6) 67 Koko tie E14 Storlien-Sundsvall 345 km\n15 Otta-Stryn-Måløy 287 Koko tie Strynefjellin ylitystie\nE16 Oslo-Lærdal-Bergen 515 Koko tie Maailman pisin autotunneli 24,5 km\n17 Steinkjer-Namsos-Brønnøysund-Sandnessjøen-Bodø 671 6 1 Helgelandin rannikkotie\nE18 Ørje(Ruotsi)-Oslo-Kristiansand 420 Koko tie 5 Lisäksi Oslon ja Kristiansandin kaupunkitullit. E18 Ørje-Tukholma 440 km\n19 Tønsberg(E18)-Horten-Moss(E6) 20 Koko tie 1 1\n20 Kongsvinger-Elverum 95 Koko tie\n21 Halden(E6)-Ørje-Skotterud 160 Svinesund-Halden\n22 Holtet(Ruotsi)-Halden-Lillestrøm(E6) 155 Koko tie\n23 Ås(E6)-Lier(E18) 37 Koko tie 1 Oslovuonon alittava kehätie\n24 Skarnes-Stange(E6) 66\n25 Hamar(E6)-Elverum-Støa(Ruotsi) 125 Koko tie 1 Støa-Borlänge 240 km\n26 Tolga-Trysil-Långflon(Ruotsi) 203 62 Långflon-Karlstad 245 km\n27 Ringebu(E6)-Folldal 83\n28 Sumodal-Os 61\n29 Hjerkinn(E6)-Alvdal 70\n30 Koppang-Røros-Støren(E6) 260\n31 Røros-Vauldalen(Ruotsi) 46 84 Vauldalen-Hudiksvall 340 km\n32 Skien-Holmestrand(E18) 65\n33 Dokka-Gjøvik-Eidsvoll(E6) 144\n34 Jaren-Fluberg 55\n35 Tønsberg(E18)-Hokksund(E134)-Hønefoss(E16)-Roa-Jessheim(E16) 195 Hokksund-Jessheim 1 Oslon "pohjoinen kehätie"\n36 Porsgrunn(E18)-Skien-Seljord(E134) 96 Koko tie\n37 Kongsberg(E134)-Rjukan-Åmot(E134) 163 Vaihtoehtoreitti E134:lle\n38 Kragerø(E18)-Dalen-Åmot(E134) 163\nE39 Kristiansand-Stavanger-Bergen-Molde-Trondheim 1064 Koko tie 7 5 Lisäksi Stavangerin ja Bergenin kaupunkitullit\n40 Larvik(E18)-Kongsberg(E134)-Geilo 256\n41 Kristiansand(E18)-Brunkeberg(E134) 170 Koko tie\n42 Arendal(E18)-Evje-Krossmoen(E39)-Egersund 238 Krossmoen-Egersund Sisämaan vaihtoehtoreitti E18/E39:lle\n43 Lista-Farsund-Lyngdal(E39)-Skeide 76 1\n44 Stavanger(E39)-Sandnes(E39)-Egersund-Flekkefjord(E39) 148 Vaihtoehtoreitti E39:lle\n45 Algård-Nomeland 124 1 Tie katkeaa. Nomeland-Rotemo upea Suleskardin ylitys, avoinna kesällä\n46 Sand-Ropeid-Knapphus(E134) 50 1\n47 Randaberg(E39)-Skudeneshavn-Haugesund(E134)-Bjelland(E39) 62 Haugesund-Nygård 1\n48 Tysse-Håland 120 2\n49 Jektevik(E134)-Norheimsund 110 1\n50 Hol-Aurland(E16) 96 Pitkä tunturinylitys, serpentiinilaskeutuminen Aurlandiin\n51 Gol-Fagernes(E16)-Randen 175\n52 Gol-Borlaug(E16) 78 Koko tie Vaihtoehtoreitti E16:lle.\n53 Fodnes-Årdal-Tyinkrysset(E16) 73 Serpentiinilaskeutuminen Øvre Årdaliin idästä\n55 Lom-Jotunheimen-Songdal-Vadheim(E39) 255 Songdal-Hella 1 Sognefjelletin ylitystie. Korkeimmalla käyvä päätie\n57 Knarvik(E39)-Rutledal-Dale-Førde(E39) 153 2\n60 Byrkjelo(E39)-Stryn-Hellesylt-Stranda-Ålesund(E39) 183 1\nJyrkkää ja korkeaa vuononreunaa Hellesylt-Stranda\n61 Måløy-Ålesund 115 2\n62 Sunndalsøra-Molde(E39) 74\n63 Strynefjlellet-Geiranger-Trollstigen-Åndalsnes(E136) 104 2 Geirangerin tie, Kotkantie ja Trollstigen. Tunnetuin serpentiinitie.\n64 Åndalsnes(E136)-Molde(E39)-Kristiansund 130 1 1 Atlantintie.\n65 Orkanger(E39)-Surnadal-Betna(E39) 115\nE69 Olderfjord(E6)-Nordkapp 128 Koko tie 1 Nordkappin "pyhiinvaellusreitti"\n70 Oppdal(E6)-Kristiansund 180 Koko tie 1\n72 Verdalsøra(E6)-Melen(Ruotsi) 53\n73 Trofors(E6)-Kruvatn(Ruotsi) 68 Koko tie\n74 Formofoss(E6)-Gäddede(Ruotsi) 107\nE75 Utsjoki(Suomi)-Tana-Vadsø-Vardø 206 Koko tie\n76 Brenna(E6)-Brønnøysund 97\n77 Storjord(E16)-Junkerdal(Ruotsi) 24 Koko tie 95 Junkerdal-Skellefteå 365 km\n78 Mosjøen(E6)-Leiråsen 44\n80 Fauske(E6)-Bodø 63 Koko tie\n81 Ulvsvåg(E6)-Skutvik-Svolvær 36 1 Lofoottien lauttayhteys\n82 Melbu-Sortland-Andenes 146 Vesterålin tie, lauttayhteys Lofooteille\n83 Tjeldsund(E10)-Harstad-Langvassbukt 71 Tjeldsund-Harstad 1\n84 Fossbakken(E6)-Sørreisa 91\n85 Bognes(E6)-Lødingen(E10)-Sortland 73 Koko tie 1 Vanha Lofoottientie\n86 Andselva(E6)-Finnsnes-Senja-Gryllefjord 110\n87 Elverum(E6)-Tamokdalen-Øvergård(E6) 77\n91 Olderdalen(E6)-Tromsø(E8) 46 2 Vaihtoehtoreitti E6/E8:lle Tromsø-Alta\n92 Kautokeino-Karasjok(E6)-Karigasniemi(Suomi) 146 Koko tie\n93 Alta(E6)-Kautokeino-Kivilompolo(Suomi) 172 Koko tie\n94 Skaidi(E6)-Hammerfest 57 Koko tie\n98 Lakselv(E6)-Ifjord-Tana(E6) 211\nE105 Kirkenes(E6)-Storskog(Venäjä) 10 Koko tie\nE134 Drammen(E6)-Kongsberg-Haukeli-Haugesund 413 Koko tie 1 Haukelin ylitystie\nE136 Dombås(E6)-Åndalsnes-Ålesund(E39) 225 Koko tie\nJuna-, bussi-, lento-, lautta- ja laivaliikenne täydentävät toisiaan. Kaupan on erilaisia yhdistelmälippuja, joita kannattaa kysellä matkatoimistoista.\nNorjan "Turistia", kirjaa "Rutebok for Norge", noin 900 sivua, voi halutessaan tiedustella osoitteesta Norsk Reiseinformasjon AS, Tollbugt 32, N-0157 Oslo, puh +47-22 33 01 92, fax +47-22 41 60 04. Hinta 2006: NOK 217. Saatavilla kirjakaupoista ja hyvin varustelluista kioskeista. Osa kirjan tietosisällöstä tarjolla sivun http://www.ruteinfo.no kautta.\nMaasto-olosuhteiden takia Norjan rataverkko on varsin harva ja Oslo-keskeinen. Pääradat ulottuvat Oslosta Bodøhön, Bergeniin ja Stavangeriin. Bodøn pohjoispuolella ei ole rataa lukuunottamatta Narvikin rataa, joka on yhteydessä vain Ruotsin rataverkon kautta.\nTunnetuin matkailureitti on Bergenin rata, joka kulkee Hardangerviddan poikki. Radassa on toista sataa tunnelia ja sen korkein kohta on 1237 m. Raumabanan (Dombås-Åndalsnes) kulkee ahtaassa laaksossa väliin serpentiiniäkin kulkien.\nSeuraavassa taulukossa on lueteltu keskeisimmät radat sekä päästä päähän kulkevien junavuorojen päivittäinen lukumäärä sekä ajoaika. Vain osan matkasta kulkevia junia ei ole listattu. Päivän tilanne on syytä tarkistaa NSB:n virallisista aikatauluista.\nYhteys Flåmin radalle Myrdalissa\nYhteys Pohjois-Norjan busseihin Fauskessa\n11:00-13:00 Vaihdolliset yhteydet\nYksi suora, yksi vaihdollinen yhteys\nKoska rataverkko Narvikin rataa lukuunottamatta päättyy Bodøhön, Fauskesta on yhteys busseihin. Esimerkiksi yhteys Oslo-Trondheim-Fauske-Alta-Nordkapp kestää lähtöajasta riippuen 46-53 tuntia. Toinen yöpyminen tapahtuu junassa ja toinen Tromsøssä tai Narvikissa.\nOslo-Stavanger NOK 886\nOslo-Bergen NOK 788\nOslo-Trondheim NOK 856\nTrondheim-Bodø NOK 982\nOslo-Bodø NOK 1333\nOslo-Gjøvik NOK 235\nOslo-Åndalsnes NOK 767\nFlåmin radalla on turistihinnat, koska se on enemmän matkailunähtävyys kuin osa rataverkkoa. Menopaluu Flåm-Myrdal-Flåm NOK 500 (2011).\nHinnat listahinnoin 2. luokassa aikuiselta. 4-15-vuotiaat saavat 50 % alennuksen. Osaan lähtöistä saatavilla lisäksi ehdoiltaan rajoitetumpia Minipris-lippuja selvästi alempaan hintaan.\nScanRail Passilla voi matkustaa 21 päivää pohjoismaissa Islantia lukuunottamatta. Aikuisten 2. lk:n lipun hinta on 374 euroa (2007). Alennusta alle 26- ja yli 60-vuotiaille. ScanRail FlexiPass oikeuttaa matkustamaan vapaavalintaisina viitenä päivä 15 päivän aikana. Hinta 230 euroa (2007). Norja kuuluu Interrailin One Country Pass -hintaluokkaan 1.\nBussiverkosto on varsin laaja ja kattaa kutakuinkin kaikki päätiet. Ajoajat riippuvat käytettävän tien laadusta. Muutama esimerkki:\nMatkalippujen hinnat vuonna 2011 ovat suuruusluokkaa NOK 1,30-1,50 kilometriltä. 4-15-vuotiaat matkustavat puoleen hintaan.\nTärkeimmät lentokentät ovat Oslossa, Bergenissä, Kristiansandissa, Stavangerissa ja Trondheimissa. Liikenne on varsin Oslo-keskeistä; ulkomaanliikennettä muualta kuin Oslosta on vain vähän. Pienempiä lentokenttiä on yli 40; näistä suuri osa on rannikolla ja saarissa. Syöttöliikennettä harjoittavat pienemmät yhtiöt.\nNorjan sisäiset lennot ovat savuttomia.\nHurtigruten-laivareitillä on 1800-luvulta alkavat perinteet. Nykyisin reitti kulkee Bergenin ja Kirkenesin välillä. Matka päästä päähän kestää vajaat kuusi vuorokautta. Välipysäkkejä on yli 30 kappaletta. Laivoja reitillä on 11 kpl. Vanhimmat laivoista, "Nordstjernen" (1956) ja "Lofoten" (1964) ovat perinteisiä laivoja ja niissä on noin 150 hyttiä eivätkä ne kuljeta autoja. Uusimmat laivat m/s Midnatsol ja m/s Trollfjorden ovat vuosilta 2002 ja 2003 ja niissä on noin 650 hyttipaikkaa ja 45 autopaikkaa. Muut laivat ovat 1980- ja 1990-luvun kalustoa ja niissä on 300-450 hyttipaikkaa ja 35-45 autopaikkaa.\nKesäikataulu suunnassa etelä-pohjoinen on pääosiltaan seuraava:\nBergen         22.00 1. päivä\nÅlesund        08.45 2. päivä\nTrondheim      08.15 3. päivä\nBrønnøysund    01.00 4. päivä\nTromsø         14.30 5. päivä\nHammerfest     05.15 6. päivä\nVardø          03.45 7. päivä\nKesällä toisen päivän ohjelmassa on päiväristeily Ålesund-Geiranger-Ålesund.\nRisteilyhinta välillä Bergen-Kirkenes on kesällä 2011 alkaen noin NOK 15.000 ja edestakainen 11 vuorokauden risteily maksaa halvimmassa hyttiluokassa noin NOK 24.000. Hyttiluokan nosto voi nostaa hinnan moninkertaiseksi. Talvisaikaan hinnat ovat alhaisemmat.\nKansipaikka ilman hyttiä välillä Bergen-Kirkenes maksaa keskikesällä NOK 4800 euroa. Hyttimatkojen hinta määräytyy suurelta osin matkavuorokausien mukaan; hyttiluokasta riippuen keskikesällä NOK 1250-3300 per vuorokausi.\nMatkatoimistoilla on tarjolla pakettimatkoja myös Suomesta, esimerkiksi lennot Helsinki-Ivalo ja Bergen-Helsinki, bussikuljetus Ivalo-Kirkenes ja yhdensuuntainen risteily Kirkenes-Bergen.\nKallista. Kahden hengen huone keskitason hotellissa maksaa helposti vähintään NOK 1300-1500. Hintahaitari huomattavan leveä. Kesäisin on paljon erikoistarjouksia.\nRetkeilymajaverkko ei ole kovin tiheä; Norjassa on noin 80 retkeilymajaa. Useimmissa on perhehuoneita. Hinnat luokkaa NOK 250-350 per nenä ilman liinavaatteita (2011); lapset ja perheet hinnoitellaan listahinnoista poikkeavasti. Hintoihin sisältyy usein aamiainen. Ennakkovarausta suositellaan 1.10-30.4. välisenä aikana.\nLeirintäalueverkko on tiheä ja useimmilla alueilla on mökkejä (hytte) ja tilaa matkailuvaunuille. Luokitusjärjestelmä on 5-jakoinen. Alueiden taso vaihtelee huomattavasti. Luokitus perustuu siihen, mitä ominaisuuksia alueella on. Ominaisuuksien laatu ei välttämättä näy luokituksessa. Esimerkiksi usean tähden alueen suihkut voivat olla varsin rupisessa kunnossa. Alueella ja alueen mökeillä voi olla eri määrä tähtiä.\nTelttailu rupeaa Norjassakin olemaan marginaali-ilmiö. Leirintäalueella ei aina ole kunnollisia telttapaikkoja, ainakaan vaakasuoria. Tämä kannattaa kranttujen ottaa huomioon.\nLeirintämökki on usein 4 hengelle sovelias, varustettu kerrossängyillä, pöydällä, tuoleilla, keittolevyllä, valaistuksella, lämmityksellä ja useinmiten jääkaapilla. Tällaisen mökin hinta on luokkaa NOK 400-500/yö. Paremmin varustellut, isot ja turistirysissä sijaitsevat ovat kalliimpia.\nSuihkut maksavat useinmiten erikseen. Suihkuautomaatti toimii yleensä 5 tai 10 kruunun kolikolla. Yhdellä viisikruunuisella saa tyypillisesti 3-4 minuutin nautinnon. Ajan päätyttyä vedentulo lakkaa kokonaan, tai ainakin lämpimän veden. Osa suihkuautomaateista ei ota vastaan kuin yhden kolikon kerrallaan. Luokitus ei määrittele, montako suihkua alueella tulee olla. Siksi niitä on usein yksi per sukupuoli.\nEteläisellä Skagerrakin rannikolla hintataso on selvästi muuta maata korkeampi ja edullisen majoituksen löytäminen sesonkiaikaan voi olla vaikeata.\nMökkitarjontaa on reilusti myös muualla kuin leirintäalueilla.\nNorjassa on jokamiehen oikeus. Käytännön tulkinta on, että noin 150 metriä lähemmäksi asutusta ei telttaansa saa pystyttää. Avotulen sytyttäminen ei Norjassakaan kuulu jokamiehen oikeuksiin; se on avotunturia lukuunottamatta kiellettyä kesäkuukausina 15.5-15.9.\nLevähdysalueilla ei saa leiriytyä, ei asuntoautollakaan.\nMaaston muodot saattavat hankaloittaa leiriytymispaikan löytymistä.\nHuomaa, että erityisesti tunturiylängöillä Norjassa on runsaasti säännösteltyjä järviä, jossa ylä- ja alaveden korkeusero voi olla kymmeniä metrejä. Älä telttaile kovin lähellä tällaisen rantaa. Vedenpintaa saatetaan nostaa yöksi. Voimalaitoksen ottoputken suulla voi olla kunnon imu. Varo niitä; ne on varoituskilvin merkitty.\nLounaista ja läntistä Norjan rannikkoa rikkovat ja dominoivat ennen kaikkea seuraavat seitsemän suurta vuonoa ja niiden lukuisat haaravuonot:\nBoknafjorden Stavangerin ja Haugesundin välillä\nHardangerfjord Haugesundin ja Bergenin välillä\nSognefjord Bergenin pohjoispuolella\nNordfjord Måløyn eteläpuolella\nStorfjord Ålesundin eteläpuolella\nRomsdalsfjord Ålesundin ja Molden välillä\nTrondheimfjord Trondheimin pohjoispuolella\nLänsirannikon suuret vuonot\nPienempiä vuonoja on tietysti lisäksi epälukuinen määrä. Isot vuonot vaikuttavat sekä maantieteeseen että liikenteeseen. Esimerkiksi Sognevuonon pituus suulta kaukaisimpien haaravuonojen päihin on yli 200 kilometriä. Teiden rakentaminen Vuono-Norjassa on haaste, koska vuoret usein putoavat vuonojen rantaan lähes pystysuorin seinämin. Lisäksi vuonojen ylitys usein joudutaan hoitamaan lautoilla, koska vuonojen syvyys (jopa toista kilometriä) usein estää siltojen ja tunneleiden rakentamisen.\nFrognerpark (Kuvanveistäjä Gustav Vigelandin huikea elämäntyö; Vigeland-museo puiston eteläkolkassa)\nBygdøyn museot (viikinkilaivat, Kon-tiki-museo, Fram-museo, kansanperinnemuseo jossa Golin sauvakirkko, merenkulkumuseo).\nAkerhusin linna, vastarintamuseo\nEdvard Munch -museo, Tøyengate 53\nThor Heyerdahlin Ra-kaislavene Kon-Tiki-museossa\nLinnoituskaupunki Glomma-joen suulla\nFredrikstenin linnoitus vuoren rinteessä kaupungin yläpuolella, hienot näköalat.\nKaarle XII:n tien pää\nSäilykemuseo (Hermetikkmuséet), Øvre Strandgate 88. Sijainti vanhassa sardiinitehtaassa ja kertoo Stavangerin kalastuksen historiasta.\nVuorten väliin levittäytyvää Bergeniä\nKalatori (lohisämpylöitä, aah)\nHansatalot Bryggenillä, hansamuseo\nTroldhaugen, Edvard Griegin koti (E39, 8 km Bergenistä etelään)\nFantoftin sauvakirkko (E39, 5 km Bergenistä etelään), uudelleenrakennettu 1990-luvun palon jälkeen\nGamle Bergen, ulkomuseo, jossa 1700- ja 1800-lukujen norjalaista arkkitehtuuria\nKatkarapujen myyntipöytä Bergenin kalatorilla\nJugendkaupunki, rakennettu vuoden 1904 palon jälkeen\nNäköalavuori Aksla (189 m)\nNorsk Vegmuseum, Norjan tiemuseo, kaupungin ulkopuolella noin 15 km pohjoiseen.\nGudbrandsdalen Lillehammerin kohdalla\nSaarille rakennettu kaupunki\nMerenalainen tunneli Bergsøyan saarelle, josta siltoja pitkin mantereelle\nTuomiokirkko (Nidaros-katedraali), Norjan kuninkaiden kruunajaiskirkko.\nVanha Nidelvan silta\nMaailman suurin malmisatama\nKalliopiirrosalue (Unescon maailmanperintölistalla).\nTrangdalenin kanjoni (tie 93)\nSeuraavassa joitakin valittuja paloja norjalaisista nähtävyyksistä. Sulkeissa on esitetty tie, jonka varrella tai läheisyydessä nähtävyys on sekä taajamien ulkopuolella olevien osalta etäisyys taajamasta tietä pitkin.\nLindesnes (tie 460, Kristiansandista 85 km länteen). Norjan mantereen eteläisin kohta. Kalliolle rakennettu majakka (1915), jonne pääsee nousemaan. Toisen maailmansodan aikaisia linnoitusrakennelmia.\nLista (tie 43, Kristiansandista 120 km länteen). 38 metriä korkea majakka laakealla niemimaalla. Majakkaan pääsee nousemaan, komeat näköalat.\nVerdens Ende (tie 308, 25 km Tønsbergistä etelään). Nimensä mukainen maailmanlaita: avomerelle aukeavat silokalliot, hienot näköalat. Vanhanaikaisen vipumajakan ("vippefyr") replika vuodelta 1932.\nRisør (tie 416, Oslosta 230 km lounaaseen). Skagerrakin rantakaupunkeja, joissa alueelle tyypillisesti talot maalattu valkoisiksi. Akvaario.\nDrammen (E18, E134). Spiralen: 7 kierrosta tekevä tunnelitie näköalapaikalle. Kartta\nBlaafarveverket (Åmot, tie 287, Drammenista 40 km länsiluoteeseen). Entinen kobolttitehdas, nykyisin tunnettu taidekeskus. Lasimyymälä, perinnemyymälöitä. Lähistöllä raaka-ainetta tuottanut kobolttikaivos ja taiteilija Th Kittelsenin museo sekä näköalapaikka.\nRennfast (E39, Stavangerista 15 km pohjoiseen ). Stavangerin ja Rennesøyn välillä kuuden ja neljän kilometrin merenalaiset tunnelit. Tiemaksu. Kartta\nTelemarkin kanava. 1800-luvulla rakennettu vesireitti Skienistä Daleniin Bandak-järvelle. Erityisen viehättävät Ulefossin ja Vrangfossin monikammioiset sulut. Ulefossissa kanavaa ja Ulefossin valurautatuotteita valmistavan tehtaan tuotteita esittelevä museo.\nUlefoss tie 36 Skienistä luoteeseen\nVrangfoss tie 359 5 km Ulefossista länteen\nHaldenin kanava. 1850-luvulla rakennettu 75 km pitkä kanavareitti Haldenistä itään Ruotsin rajan tuntumaan ja edelleen pohjoiseen\nGloppedalsura (tie 503, Stavangerista 60 km itäkaakkoon). Uskomaton kivikasa, jonka seassa kulkee valtatie.\nPrekestolen (tie 13, Stavangerista 70 km itään). "Saarnastuoli". Tasalakinen uloke vuoressa ja 600 m pystysuora pudotus Lysefjordiin. Noin 2 tunnin kävelymatka, joka vaatii kohtalaista kuntoa. Kartta\nLåtefossen (tie 13, Oddasta 15 km etelään. Aivan tien varressa sijaitseva kuohuva koski.\nSteindalsfossen (tie 7 Norheimsund, 75 km Bergenistä itään). Vesiputous, jonka taakse pääsee kulkemaan polkua pitkin.\nLangedrag (Tunhovd, teiden 40 ja 7 välissä, 200 km Oslosta luoteeseen)\nSalhus (tie 564, 15 km Bergenistä pohjoiseen). Tekstiiliteollisuuden ympärille norjalaisen teollistumisen aikana 1800-rakentunut pikkukaupunki. Tekstiiliteollisuusmuseo.\nNordhordlandsbrua (E39, 20 km Bergenistä pohjoiseen). Maailman pisin vain päistä ankkuroitu ponttonisilta.\nKråkenes (tie 15). Samalla Vågsøyn saarella kuin Måløyn kaupunki. Upeita merinäköaloja ja pystysuoria kallioita. Majakka.\nKannesteinen (tie 15). Måløystä 8 km Oppedaliin. Kivi, jonka meri on muotoillut mielenkiintoisen näköiseksi. Ranta-alue täynnä hiidenkirnuja. Kuva\nVestkapp (tie 620, Måløystä 50 km pohjoiseen). Norjan mantereen läntisin kohta. Kallionkieleke 496 metrin korkeudessa. Upeat näköalat ympäroivälle merelle ja vuoristoon. Ravintola ja matkamuistomyymälä. Ervikissä hiekkaranta ja St Svithun -laivan muistokappeli.\nRunde (tie 654 Leinøylle, josta paikallistietä Goksøyriin, Ålesundista 40 km länsilounaaseen). Lintuvuori, jonka yläreunaan pääsee merkittyjä kävelyreittejä. Matkaa vajaa tunti. Kuva\nRøros (tiet 30 ja 31). Kaivoskaupungin vanhat rakennukset Unescon maailmanperintöluettelossa. Olavsgruva kaupungin ulkopuolella, nykyisin museona.\nTrollveggen (E136, Åndalsnesista 10 km etelään). 1000 m korkea pystysuora vuorenseinämä. Kiipeilijöiden mekka. Hyppääminen laskuvarjoilla on kiellettyä tapahtuneiden onnettomuuksien takia, mutta sitä kuitenkin harrastetaan. Kartta\nAtlantintie (tie 64 Kristiansund-Molde, Kristiansundista 25 km länteen). Aivan ulkomeren rantaan rakennettu tie, tiemaksu. Pikkutie Vevang-Bud seuraa Hustadvikan rantaa, näköalat aavalle merelle.\nKristiansundin liikennejärjestelyt Bergsøyan saaren kautta: Gjemnesundin riippusilta (E39, Norjan pisin, 1257 m), Freifjordin tunneli (tie 70, 5086 m, maailman pisimpiä merenalaisia tunneleita) ja Bergsøysundetin ponttonisilta (E39, tie 70, 933 m,). Tiemaksu näiden kolmen tien risteyksessä. Kartta\nAurland ja Flåm (tie 50). Aurland-vuonon pohjukassa kansallismaisemien keskellä. Flåmista junayhteys maisemarataa pitkin Oslon-Bergenin radalle Myrdaliin. Kartta\nHelgelandin rannikko, Bodøsta etelään (tie 17). Avomeren rannalla kulkeva reitti. Kuusi lauttaa. Kartta\nMerestä nouseva saari\nVuonon pohjukka ja jäätikkö\nSaari ja vino vuorenhuippu\nMerestä nousee teräväkärkinen vuorenhuippu\nTorghatten (tiet 17 ja 76, Brønnøysund). Vuori, jonka läpi on aikojen aikana syntynyt reikä (korkeus 30 m, leveys 15 m). Polku pysäköintipaikalta noin 30 min, ei huonojalkaisille eikä huonosta tasapainosta kärsiville.\nNäkymä Torghattenin reiän läpi merelle\nSaltstraumen (tie 17, Bodøstä 33 km itäkaakkoon). Kapea salmi, jonka läpi reitti lähes 100 km pitkälle vuonolle. Maailman voimakkain vuorovesivirta. Silta salmen yli, hyvät näköalat. Opastuskeskus.\nVeden uurtamia Saltstraumenin rantakallioita\nSaltstraum ja auringonlasku\nLofootit ja Vesterålen (E10, tie 82). Teräviä vuoria, hiekkaisia poukamia, upeita näköaloja, kalasatamia.\nLofoottien tien sillat: Tjeldsund, Sortland (vanhalla reitillä, tiet 82 ja 85), Langøysundet, Gimsøystraumen, Hamnøya ja Sørvågen. Kartta\nAndøyan saari (tie 82) ja saaren kärjessä Andenesin kylä. Valassafarien lähtöpaikka, kesäisin autolautta Senjan saarelle.\nKautokeino (tie 92). Norjan saamelaisten keskuspaikka. Juhlsin hopeapaja.\nNordkapp (E69). Varsinkin keskieurooppalaisten kesäisin tungokseen asti suosima maailman laita. Kannattaa muistaa tunnelitien tiemaksun lisäksi korkea pysäköintimaksu: NOK 215/henkilö, NOK 75/lapsi, 505/perhe (2 aikuista ja 2 lasta) (2009).\nNordkinnhalvøya: Mehamn, Gamvik (tie 888) ja Kjøllefjord (tie 894). Mantereen pohjoisimmat paikat (Nordkapp on saarella). Mehamnin hotelli mainostaa olevansa maailman pohjoisin.\nSlettnessin majakka Gamvikissä\nVardø (E75) (Vuoreija). Itäisin kaupunki merenalaisen tunnelin takana. Kaupungissa on yksi puu: Vardøhusin linnoituksen pihalla oleva pihlaja. Kaupungin hotelleista voi käydä kyselemässä matkamuistoksi Ultima Thule -todistuksia.\nTie sukeltaa Vardøn tunneliin\nHamningberg (Vardøn tunnelin suulta tieltä E75 40 km). Entinen kalastajakylä avointa Barentsinmerta vasten. Itse kylää mielenkiintoisempi on aivan uskomaton tie sinne.\nGrense Jakobselv (tie 886, Kirkenesistä 60 km itään). Rajajoki Venäjää, entistä Suomen Petsamoa vasten. Kirkko meren rannalla, "maailman laita".\nSeuraavassa on lueteltu muutamia reittejä, jotka ovat erityisesti miellyttäneet omaa silmääni.\nTie 7 Hardangervuono (Norheimsund-Granvin). Hidas ja paikoitellen kapea tie, joka kulkee noin 50 km Hardangervuonon pohjoisrantaa. Näköalat Folgefonnin jäätikölle.\nTie 13 Ryfylkevegen (Stavanger-Røldal). Meren ja järvien rantoja. Suldalsvatnetin rannan tunnelitiellä lähes 20 tunnelia.\nE39 Stavanger-Bergen. Kaksi merenalaista tunneliosuutta ja kaksi lauttayhteyttä (Mortavika-Årsvågen 25 min ja Sandvikvåg-Halhjem 50 min). Vaihtoehtoinen reitti Stavangerin ja Haugesundin välillä avomeren reunaa kulkeva lauttayhteys Mekjarvik-(Kvitsøy-)Skudeneshavn, 85 min ja tie 47.\nVuonomaisemaa Bergenin ja Haugesundin välillä\nTie 38 + paikallistie Dalen-Kvitseid-Lunde. Telemarkin pitkiä järviä seuraava reitti.\nTie 569 Dale-Eikemo-Romarheim. E16:n ja E39:n yhdistävä kapea ja mutkainen vuononrantatie.\nTiet 57/E39/55 Rysjedalsvika-Vadheim-Høyanger-Balestrand-Hella-Sogndal. Sognevuonon pohjoisrannan tie. Lautta Dragsvik-Hella. Akvaario ja Kviknesin hotelli Balestrandissa Vadheim-Balestrand uudehkoa ja norjalaisittain poikkeuksellisen sujuvaa vuononrantatietä.\nTie 60 Byrkjelo-Stryn. Viehättävät vuononäkymät laskeuduttaessa Utvikiin. Kartta\nTie 15 Stryn-Måløy. Hornindalsvatnetin (Euroopan syvin järvi, 517 m) ranta, Nordfjordin pohjoisreuna. Kartta\nTie 651 Straumshamn-Volda. E39 kulkee lautalla Austefjordin poikki, mutta noin 30 km pitempi reitti vuonon pohjukan ympäri tarjoaa heinoja näköaloja. Vuonon pohjoisrannan tieosuus nousee korkealle vuonon ylle.\nTie 655 Norangsdalen (Hellesylt-Lekneset). Kapea ja hyvin karu laakso korkeiden vuorien välissä. Lyngstøylvatn-järvi, joka syntynyt vuonna 1908 maanvyörymän tukkiessa joen kulkureitin; veden alla näkyy veden alle jääneiden rakennusten perustuksia. Øyessä vuonna 1893 perustettu Hotel Union Øye.\nTiet 815 ja 817, Gimsøya-Stamsumd-Leknes. Lofoottien Vestvågøyan eteläisen rannan tie.\nAndøyan rantatiet (numeroimaton maantie ulkoreunalla, tie 82 sisäreunalla). Merinäköaloja ja esimerkki siitä, kuinka erilainen saaren maasto on eri reunoilla. Kartta\nMelbu-Langneset-Stokmarknes (Hadseløyan läntisen rannan tie). Vaihtoehtoinen reitti Lofooteille. Hienona näköaloja Lofooteille ja Atlantille.\nSenjan saaren tiet 86 Finnsnes-Gryllefjord-Torsken ja 860 Finnsnes-Skrolsvik. Vuoria ja merinäköaloja.\nHavøysundin tie (tie 889 Olderdalen-Havøysund). Lähes 100 km karua Jäämeren vuononrantaa ja näköaloja avomerelle.\nPorsangervuonon ranta (E6, tie 98 Olderdalen-Lakselv-Børselv). Näköalat Ruijan suurimmalle vuonolle.\nVaranginvuonon rannat (E6 Varangerbotn-Kirkenes, E75 Varangerbotn-Vadsø-Vardø). Karua pohjoisen maisemaa.\nTana Bru, Tenojoen silta\nTunturinylitystiet kulkevat yleensä aution ja maisemiltaan upean ylängön poikki. Vuono-Norjassa niihin usein liittyy laskeutuminen serpentiinitietä alas.\nSuleskarvegen (tie 45, Stavangerista 120 km itään) ja Lysebotn: Yksinäistä kuumaisemaa. Lysebotniin johtavalla haaralla 30 serpentiinimutkan laskeutuminen vuonon pohjukkaan.\nKesäautoilua Suleskarin tiellä\nHaukelifjell (E134, Drammenista 250 km länteen). Ylityskorkeus 1085 m. Tunnelin (Haukelitunnelen, 5682 m) voi ohittaa vanhaa Dyrskarin tietä (ylityskorkeus 1148 m). 50 kilometriä pitkä tunturiylängön ylitys. Røldalin serpentiinitie.\nRøldalsvegen Sauda-Røldal, (tie 520, Drammenista 290 km länteen). Ylityskorkeus 980 m. Erittäin karua maisemaa. Komea näköala Røldalsvatn-järvelle.\nRøldalsfjellet (E134, Drammenista 280 km länteen). Tunnelitie, kahden tunnelin (Røldaltunnelen 4671 m, Seljestadtunnelen 1240 m) välillä lyhyt hetki ulkoilmassa Seljestadjuvetin rotkossa. Tunnelit voi ohittaa 1860-luvulla rakennettua vanhaa tietä, joka erkanee kummassakin suunnassa juuri ennen tunnelin suuta. Vanhan tien ylityskorkeus 1067 m, ei asuntovaunuille ja -autoille (Leveysrajoitus Seljestadjuvetin osuudella 2 metriä). Tunnelitien ylityskorkeus 871 m.\nHardengervidda ja Måbødalen (tie 7, Oslosta 250-300 km länsiluoteeseen). Spiraaleilla kulkeva tunnelitie. Vøringfossen (Fossli), 145 m, Norjan komeimpia. 80 kilometriä pitkä tunturiylängön ylitys. Ylityskorkeus 1250 m. Hardangervidda on Norjan suosituimpia vaellusseutuja.\nPeer Gynt -tie (teiden 254 ja 255 välillä, 50 km Lillehammerista luoteeseen). Yksityistie, joka kulkee suurelta osaltaan ylängöllä noin 1000 metrin korkeudessa. Maksullinen tie, joka koostuu kahdesta erillisestä osuudesta: Skei-Gålå ja Fefor-Dalsætra, kummallakin osuudella tiemaksu (NOK 60+60, 2006). (Voi kulkea vain jommankumman osuuden.)\nPeer Gynt -tie\nJotunheimvegen (teiden 51 ja 255 välillä) Skåbu-Bygdin. 45 kilometrin mittainen tunturinylitystie, joka kulkee karun upealla ylängöllä. Yksityistie, tiemaksu (NOK 80, 2006). Skåbu on Norjan korkeimmalla (800 m) sijaitseva vakituisesti asuttu kylä.\nRjukan (tie 37, Drammenista 150 km länteen). Vanha teollisuuskaupunki Gausta-tunturin (1883 m) juurella. Köysirata Gvepseborg-vuorelle (890 m). Vemorkissa sodan aikana saksalaisten raskasvesitehdas, jonka Norjan vastarintaliike tuhosi. Ylityskorkeus 1000 m Rjukanin länsipuolella.\nRjukan-Tuddal, Gaustan rinnettä kulkeva tie. Ylityskorkeus 1260 m. Avarat maisemat. Tien pohjoispäässä serpentiinilaskeutuminen Rjukaniin. Pysäköintipaikka, josta polku Gaustan huipulle.\nVeggli-Tinn Austbygda (teiden 40 ja 364 välissä). Ylityskorkeus noin 1000 m. Yksityinen tie, osin soratie, hyväkuntoinen. Tiemaksu.\nValdresflya (tie 51, Oslosta 250 km luoteeseen). Ylityskorkeus 1390 m. Näköalat Jotunheimiin\nFriisvegen (Ringebu-Atna, Lillehammerista 60 pohjoiseen). Ylityskorkeus 1140 m. Näköalat Rondaneen. Kartta\nDovrefjell (E6, Hjerkinn-Oppdal). Ylityskorkeus 1026 m.\nDalen (tiet 38 ja 45, Drammenista 180 länteen). Kylä laaksossa, johon pääsee vain serpentiiniteitä pitkin. Telemarkin kanavan päätöspiste, vanha entisöity Bandak Hotell 1800-luvun lopulta.\nHol-Aurland (tie 50, Oslosta 250-300 km länsiluoteeseen, Bergenistä 200-250 km itäkoilliseen). Kansallismaisema Aurlandin itäpuolisista serpentiineistä. Serpentiinimutkia tunnelissa. Pitkä tunturinylitystie. Ylityskorkeus 1160 m.\nVassbygdin serpentiinin valo-ohjaus\nBergsjøn tunturiseutu. Tunturitie Ål (tie 7) - Hovet, osin maksullinen yksityistie. Puutonta ylänkömaisemaa\nAurlandvegen Lærdal-Aurland (ei tunnelitie E16). Ylityskorkeus 1306 m. Toinen kansallismaisema Aurlandin yläpuolisista serpentiineistä.\nVanha Vossin-Bergenin tie Dalen-Hamlagrø-Bulken. Ylityskorkeus 625 m. Uuden E16:n valmistuttua huomaamaton; viitoitus Dalenista "Bergsdalen", Bulkenista "Hamlagrö". Karut maisemat Hamlagrøvatnin rannoilla. Pengerretty serpentiinilasku ahdasta ja syvää Bergsdalenia alas Daleniin.\nStalheimklieva (E16, Vossista 33 km koilliseen, Bergenistä 130 km itäkoilliseen). Vanha tie ohi tunnelin, nousu parhaimmillaan 18 %, museotie. Suositellaan ajoa alhaalta ylöspäin. Kartta\nVikafjell (tie13, Voss-Kvanndal). Ylityskorkeus 986 m). Tien Sognevuonon päässä Vangsnesissa 26 metriä korkea viikinkilegenda Fritjov Rohkeaa esittävä patsas, jonka viikinkien ihailija Saksan keisari Wilhelm II lahjoitti.\nGaularfjell (tie 13, Dragsvik-Førde, Sognevuonon pohjoispuolella), kuuluisa serpentiinitie, näköalatasanne. Ylityskorkeus 745 m.\nØvre Årdal-Tyin (tie 53, Sognevuonon pohjukassa). Ylityskorkeus 1117 m. Kesämökkialuetta. Serpentiinilaskeutuminen Øvre Årdaliin.\nTindevegen, Øvre Årdal-Turtagrø (teiden 53 ja 55 välillä), maksullinen yksityistie Årdalin ja Jotunheimin välillä, ylityskorkeus 1300 m. Serpentiinilaskeutuminen Øvre Årdaliin.\nSognefjell (tie 55, Sogndal-Lom). Ylityskorkeus 1434 m, korkein yleisen tien kohta Norjassa.\nSognefjelletin tien serpentiineissä\nTie kipuaa Sognefjelletille\nSognefjelletin tien huipulla\nJuvasshyttan tie. Yksityistie Galdhøpiggenin juurelle Juvasshyttanille (1841 mpy). Korkeimmalla Norjassa kulkeva yleisen liikenteen käytössä oleva tie. Paikoitellen varsin jyrkkä. Hyväkuntoinen, valtaosin päällystetty. Tiemaksu.\nStrynefjellet (tie 15, Strynistä 40 km itään), tunnelitie. Ylityskorkeus 943 m\nVanha Strynefjelletin tie (tie 258), jonka varrella Strynin kesähiihtokeskus. Ylityskorkeus 1139 m.\nVanhaa Strynefjelletin tietä\nVanhan Strynefjelletin tien maisemia\nLaskeutuminen Strynin laaksoon\nStrynefjellet-Lom (tie 15). Tie laskeutuu hiljalleen tuntureilta alas laaksoon. Useita näyttäviä koskia.\nTie Kråkenesin majakalle (tie 617 Måløystä Raudebergiin, josta 15 km hyväkuntoista uutta tietä Kråkenesiin). Huikeita merinäköaloja. Refvikan hiekkaranta Raudebergin juurella.\nGeiranger (tie 63, Oslosta 440 km koilliseen, Ålesundista 110 km kaakkoon, Åndalsnesistä 90 km etelään). Eteläinen serpentiini Strynefjelletiltä (ylityskorkeus 1038 m), yksityistie Dalsnibballe (1476 m). Ennen Geirangeria Flydalsjuvet, näköalapaikka. Pohjoinen serpentiini (Ørneveien, Kotkantie, 624 mpy).\nNibbeveien (haarautuu tiestä 63) Dalsnibba-vuorelle. Yksityistie, joka nousee tunturin reunaa (ei kaiteita) 1500 metrin korkeuteen näköalapaikalle. Upeat näköalat Geirangervuonolle ja ympäröivään vuoristoon. Tiemaksu.\nNäköala Dalsnibbalta Geirangerin laaksoon\nTrollstigen (tie 63, Åndalsnesistä 20 km etelään). Ylityskorkeus 850 m. Norjan kuuluisin serpentiinitie.\nTrollstigenin yläosaa hempeässä juhannussäässä 1997\nHellesylt-Stranda (tie 60, Ålesundista 90 km kaakkoon). Ylityskorkeus 450 m. Näköalat Geiranger- ja Sunnylvs-vuonoille.\nSaltfjellet (E6, 70 km Mo i Ranasta koilliseen). Ylityskorkeus 440 m. Napapiiri.\nFinnmarkvidda (tie 92 Kautokeino-Alta, E6 Alta-Skaidi).\nIfjordfjellet (tie 98). Ylityskorkeus 370 m. Kartta\nNordkinhalvøya (tie 888 Ifjord-Mehamn, tie 894 -Kjøllefjord, maantie Mehamn-Gamvik). Uskomatonta kuumaisemaa\nVaranginniemi (tie 890 Tana-Berlevåg, tie 891 -Båtsfjord).\nFolgefonni, näköalat Hardangervuonolta\nJostedalsbreen. Manner-Euroopan suurin jäätikkö 1.252 m2, korkein huippu 2.038 m. Saavutettavissa ainakin Briksdalista (tie 60) ja Fjærlandista (tie 5). Fjærlandissa jäätikkötietokeskus.\nJølstravatnet ja Jostedalsbree\nSvartisen. Saavutettavissa Holandista (tie 17), josta laivalla 15 min vuonon poikki sekä Mo i Ranan pohjoispuolelta Raudvassdalenin kautta (vene- ja kävelymatka).\nSvartisen Holandfjordin yli\nKeskiaikainen kirkonrakennustyyli. Parhaiten säilyneet Heddalissa (E134, Drammenista 75 km länteen, Notodden), Borgundissa (E16, Oslosta 245 km koilliseen, Lærdalista 30 km itään) ja Urnesissa (tie 55, maantietä Skjoldenista 30 km, lautta vuonon poikki Solvornista 15 km Sogndalista pohjoiseen, Unescon maailmanperintöluettelossa).\nVikin sauvakirkko, yksityiskohta\nLongyearbyen (Huippuvuoret) 20.4-20.8\nKeskiyön aurinko Hammerfestissä\n9.1 Mitä norjalaisessa kaupassa myydään\nNorjalainen ruokakauppa on suomalaisen kaltainen, mutta eroavaisuuksia toki on.\nNorja tuottaa huomattavat määrät kalaa ja muita meren tuotteita, kuten katkarapuja. Norjalaisessa ruokakaupassa ei useinkaan ole saatavilla tuoretta kalaa tai kuorittuja katkarapuja (paitsi majoneesikastikkeessa).\nLeipä on edullista. Sämpylöitä kannattaa tutkia ennen ostamista, koska eräät sämpylän näköiset leivonnaiset ovat makeita pikkupullia.\nKalapullat (fiskekaker) ovat paketissa hurjan näköisiä, mutta paistettuina erittäin maukkaita. Pakastettua kalaa on hyvinkin paljon kaupan; muutenkin norjalaisessa kaupassa painopiste on Suomea enemmän pakasteissa.\nErilaisia maukkaita turskanmätisäilykkeitä on kaupan. Tunnettuja nimikkeitä ovat Svolværpostej ja Lofotenpostej.\nLihatuotteet ovat kalliita. Paikallinen erikoisuus on fårepølse, lammasmetwursti. Siitä joko pitää tai sitten ei pidä. Norjalaisten makkaroiden rasvapitoisuus on korkea.\nLapsille voi yrittää syöttää Lapskausia, joka on eräänlainen perunavihannesjauhelihamössö. Myydään vajaan kilon säilykepurkeissa.\nHalpakauppaketjut Rimi ja Rema1000 ovat levinneet kaikkialle Norjaan. Näissä hintataso on kohtuullinen. Ruokaa saa kauppojen lisäksi myös isoimmilta huoltoasemilta. Lauttojen kahviossa voi nauttia katkarapuleivän. Majoneesilla.\nPaikallinen Alko on nimeltään Vinmonopolet. Sillä on nykyisin jopa valomainoksia. Olutta noin 4,5 prosentin alkoholipitoisuuteen asti saa ruokakaupasta.\nKaupat ovat auki suunnilleen samalla tavoin kuin Suomessa. Maaseudulla voivat olla sunnuntaisin muutaman tunnin auki.\nNorjan hintataso on mykistävä.\nRuoka ja polttoaine ovat häkellyttävän hintaisia. Kalatuotteet ovat kohtuullisen hintaisia, mutta lihatuotteet ovat hyvinkin kalliita.\nBensiinin hinta on noin 11,00-13,00 NOK/l (heinäkuu 2006). Bensiinin hinta vaihtelee Norjassakin maailmanmarkkihinnan muutosten tahtii.\nLauttoihin ja tiemaksuihin saa menemään paljon rahaa, jos kulkee rannikkoseuduilla.\nParhaat Norjan kartat ovat Cappelenin maantiekartat. Lehdet 1-3 etelästä Trondheimin pohjoispuolelle ovat mittakaavaltaan 1:325000 ja pohjoisen lehdet 4-5 1:400000. Toinen vaihtoehto on Statens Kartverkin koko Norjan maantiekarttakirja mittakaavassa 1:300000.\nNorjassa uusittiin teiden numerointi vuonna 1992 ja keväällä 1997 tehtiin lisämuutoksia eurooppateiden uusien linjauksien takia. Uusia teitä on myös rakennettu varsin vilkkaasti. Älä lähde matkalle vanhentuneen kartan varassa.\nSuurten viivojen suunnitteluun on hyvä olla myös pienimittakaavaisempi kartta.\nHyvin paljon tietoa sisältää kirja "Autolomalla Norjassa", Nortrabooks A.S. ja Avita-Kustannus Oy. Vuoden 1993 suomenkielinen painos sisältää järkyttävän määrän kirjoitusvirheitä ja käsittämättömiä lauseita ja se rupeaa auttamattomasti vanhenemaan. Uudempaa painosta ei liene otettu. Kirjasta on saatavilla englanninkielinen painos vuodelta 2004, ISBN 8290103832, esimerkiksi Amazonin kautta.\nNorjan valtion matkailutoimiston Helsingissä sijainnut hyvin palvellut toimisto on lakkautettu ja toiminta on siirtynyt lähinnä internetiin. Matkailutoimiston sivuilta http://www.visitnorway.com on ladattavissa ja tilattavissa esitteitä.\nSeuraavassa on lueteltu muutamia sellaisia norjankielisiä sanoja ja sanontoja, jotka poikkeavat ruotsinkielestä. Norjankieltä kirjoitetaan kahdella tavalla, riksmål eli bokmål ja landsmål eli nynorsk. Ei kannata ihmetellä, jos sanojen kirjoitusasu vaihtelee jonkin verran. Bokmålin asema on viime vuosikymmeninä vahvistunut ja kirjoitetun nynorskin levinneisyys on enää noin 10-20%. Nynorskia käytetään etenkin länsi-Norjan maaseudulla ja kielen valinta kunkin kunnan viralliseksi kieleksi on usein poliittinen päätös. Kumpikaan kielistä ei ole "se oikea", vaan kumpikin on aikansa tulkinta siitä, miten puhuttua norjaa olisi kirjoitettava. Edes valtion nimi ei ole kielissä samassa muodossa: Norge (bokmål) vs Noreg (nynorsk). Valtakunnan lainsäädäntö julkaistaan kummallakin kirjoitustavalla.\nTorikauppiaan ilmoitus kielitaidostaan\næ Ennen r-kirjainta 'ä', muuten 'ei'\nø Kuten suomen 'ö'\nå Kuten suomen 'o'\nøy Jossain diftongien 'oi' ja 'öi' välimaastossa\nJossain suomen ä- ö- ja u-kirjainten välissä. Vastaa pitkälti ruotsin ö-kirjainta ("haug" -> "hög", "aust" -> "öst")\ng Ennen i- ja y-kirjainta sekä ei-diftongia kuten suomen 'j', muuten kuten 'g'\nhv Kuten suomen 'v'\nj, gj, hj, lj Kuten suomen 'j'\nrs Yleensä kuten englannin 'shut'\nk Ennen i-, y- ja j-kirjainta kuten ruotsin 'kyrka'\nsj, sk Ennen y-, y- ja ø-kirjainta sekä øy-diftongia kuten englannin 'shut'\nLaulavalla nuotilla puhuttua norjaa on varsin vaikeaa ymmärtää kouluruotsipohjalta. Sen sijaan norjalaiset tuntuvat varsin hyvin ymmärtävän suomalaisten koulupohjalta puhumaa ruotsia, etenkin jos puhutaan hieman epäselvästi taivutuspäätteitä nieleskellen.\nasunto (bokmål), ks bustad\nBomveg maksullinen tie\nBrøyting talvinen kolonna-ajo tielaitoksen auton vetämänä\nmökki, pieni rakennus\nasunto (nynorsk), ks bolig\nEnvegskjøring yksisuuntainen katu\nFerist Tiessä oleva lammasaidan jatke, jonka yli lampaat eivät pääse. Tehty rautatangoista ja pitää mukavaa ääntä yli ajettaessa.\nFoss koski, vesiputous\nGjelder ikke ei koske\nniemimaa (pinta-alaltaan laaja niemi)\nHurtigruten "Pikareitti", Bergenin ja Kirkenesin välinen päivittäinen laivayhteys\nHusk muistaa. Nynorskiksi "hugs"\nHver dag päivittäin\nHytte mökki, erisnimissä usein myös tunturihotelli, esimerkiksi Juvasshytta\nIkke tillatt kielletty\nIngen adgang pääsy kielletty\nIs jää, jäätelö\nJeg forstår ikke En ymmärrä\nKlint (kallion) kieleke\nKylling kananpoika, broileri\nMange monta, useita\nLaaja usein metsäinen maa-alue. Esim Oslomarka: Oslon pohjoispuoleinen metsäalue\nMulte hilla, lakka\nMye paljon, "Hvor mye er klokken?" = "Paljonko kello on?"\nOpptatt varattu, täynnä\nRekkverk mangler kaiteet puuttuvat\nServering ruokaa tarjolla\nTuntureilla sijaitseva tila (nykyisin usein majoitusliike). Paikannimissä usein määräisessä muodossa setra/sætra\nSone vyöhyke, alue\nSpisesal ravintolasali, ruokailutila\nTaler de engelsk Puhutko englantia?\nVegbom tien sulkeva puomi\npato, penger, valli\nVær så god Olkaa hyvä\nÅ Ruotsinkielen att-sanan vastine ilmaisemassa verbin infinitiiviä. Hyggelig å treffe deg = Hauska tavata sinua.\nNorjan nomineilla on kolme sukua: en-artikkelia käyttävät maskuliinit, en- ja ei-artikkeleita käyttävät feminiinit sekä ett-artikkelia käyttävät neutrit. Taivutustapoja on vaihtoehtoisia, sekä muodollisempaa että epämuodollisempaa esitystapaa varten. Muodollisemmassa tyylissä feminiinejä voidaan taivuttaa kuin maskuliineja. Feminiinien yksikön ja neutrien monikon määräinen muoto päättyy usein a-kirjaimeen. Maskuliinien ja feminiinien monikon määräisen muodon pääte on "ene" ja se on myös neutrien vaihtoehtoinen muoto. Määräisiä muotoja käytetään usein paikannimissä: Kvinesheia, Liabygda, Leirvika, Saltstraumen, Kvitsøya, Høytindene. Bokmålin ja nynorskin väliset erot tuovat vielä lisää epämääräisyyttä taivutusmuotoihin.\nVäkiluku: n. 4,5 miljoonaa (2003)\nLapsikuolleisuus: 0,39 % (2003)\nElinikäennuste: 79,1 vuotta, miehet 76,1 vuotta, naiset 82,2 vuotta (2003)\nPinta-ala 324.220 km2, josta maata 307.860 km2\nMaarajaa 2.544 km, josta Suomea vasten 729 km, Ruotsia 1.619 km ja Venäjää 196 km.\nKorkein kohta: Glittertinden 2.472 m (huipulla jäätikkö), Galdhøpiggen 2.469 m (korkein, jos jäätikköhuippuja ei lasketa).\nLevein kohta noin 430 km\nKapein kohta 6,3 km\nRantaviivan pituus 33.800 km\nPisin joki Glomma, noin 600 km\nPisin vuono Sognefjord, noin 180 km\nSuurimmat järvet Mjøsa 366 km2, Femund 199 km2\nSyvin järvi Hornindalsvatn, 514 m, Euroopan syvin järvi\nHallitsija: Kuningas Harald V (17.1.1991 alkaen)\nParlamentti: Suurkäräjät (Storting), 165 jäsentä, valitaan suhteellisilla vaaleilla neljän vuoden välein\nLäänit: 19 kpl: Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark (Ruija), Hedmark, Hordaland, Møre og Romsdal, Nordland, Nord-Trondelag, Oppland, Oslo, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trondelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold, Østfold\nKansallispäivä: Toukokuun 17. (Eidsvollin perustuslain 1814 vuosipäivä)\nOslo (480.000 asukasta, Suur-Oslo 850.000)\nYliopistot: Oslossa (perustettu 1811), Bergenissä (1948), Trondheimissa (1925) ja Tromsøssä (1968)\nBruttokansantuote per capita: USD 33.000 (2003)\nBruttokansantuotteen jakautuma: maatalous 1,9%, teollisuus 30,8%, palvelut 67.3% (2003)\nTyövoiman jakautuma: maa- ja metsätalous sekä kalastus 4%, teollisuus 22%, palvelut 74% (2003)\nRautateitä 4.178 km, josta 2.518 km sähköistettyä (2003)\nMaanteitä 91.454 km, josta päällystettyä 69.505 km (2003)\nTärkeimmät satamat: Bergen, Drammen, Florø, Hammerfest, Harstad, Haugesund, Kristiansand, Larvik, Narvik, Oslo, Porsgrunn, Stavanger, Tromsø, Trondheim\n8000 ekr Asutusta: metsästystä, kalastusta\n4000-3000 ekr Maatalouden alku\n1500-500 ekr Pronssikausi\n0-400 jkr Roomalaisaika, yhteyksiä eteläisiin valtioihin. Kirjoitustaito (riimukirjaimet)\n400-550 Kansainvaellusten aika. Osa Norjaa autioitui\n800-1050 Viikinkiaika, vähittäisen yhtenäistymisen aikaa\n872 Harald Kaunotukan voitto Hafrsfjordin taistelussa, yhtenäistymisen alku\nn. 800-1000 Kristinuskon leviämisen aika.\n1030 Kuningas Olavi Pyhä kaatuu Stiklestadin taistelussa, nostetaan pyhimykseksi.\n1152 Arkkipiispanistuin Trondheimissa\n1200 Oslosta Norjan pääkaupunki Bergenin sijaan\n1261 Grönlanti Norjalle\n1262 Islanti Norjalle\n1319-1349 Personaaliunioni Ruotsin kanssa\n1350 Musta surma, puolet väestöstä menehtyi\n1380-1814 Liitto Tanskan kanssa\n1536 Norja lakkasi olemasta itsenäisenä kuningaskuntana\n1624 Oslon palo, kaupunki tuhoutui täydellisesti. Kuningas Kristian IV (1586-1648) uudelleenrakensi Oslon, joka sai uudeksi nimekseen Kristiania.\n1645 Jämtland ja Härjedalen menetettiin Ruotsille sodassa\n1658 Bohuslän menetettiin Ruotsille sodassa\n1807-1814 Napoleonin sodat. Tanska-Norja liittoutui Ranskan kanssa\n1811 Yliopisto Osloon\n1814 Tanska menetti Norjan Ruotsille, joka sai Norjan korvaukseksi Venäjälle menettämästään Suomesta\n1814 Norjalaisten kapinointia itsenäisyyden puolesta. Eidsvollin perustuslaki 17.5.1814. Kuninkaaksi valittiin Tanskan kuninkaan veljenpoika prinssi Kristian Fredrik. Ruotsin aloittamien sotatoimien jälkeen Kristian Fredrik luopui vallasta 10.10.1814 ja Norja muodosti liiton Ruotsin kanssa.\n1814-1905 Ruotsi-Norjan liitto\n1821 Ruotsin joukot Oslon porteilla osoittamassa Ruotsin kuninkaan valtaa\n1854 Rautatie Oslon ja Eidsvollin välille\n1874-1884 Kamppailu Norjan parlamentin puolesta, parlamentarismi voitti Ruotsin kruunun\n1891 Hammerfestissä otettiin ensimmäisenä eurooppalaisena kaupunkina käyttöön sähköllä toimiva katuvalaistus.\n1905 Lopullinen konflikti Ruotsin kanssa. Kansanäänestys elokuussa 1905. Unionista eroamista kannatti 368.392 norjalaista ja 184 vastusti sitä.\n1905 Suurkäräjät valitsi 18.11 kuninkaaksi Tanskan prinssin Carlin. Hän astui valtaistuimelle 25.11 ja otti nimekseen Haakon VII.\n1914-1918 Ensimmäinen maailmansota. Norja pysyi puolueettomana. Norjalaiset menettivät kuitenkin merkittävän osan kauppalaivastostaan sukellusvenesodan ja merialueiden miinoituksen takia.\n1920 Norja liittyi Kansainliiton jäseneksi.\n1924 Kristianian 300-vuotisjuhlien kunniaksi päätös muuttaa kaupungin nimi takaisin Osloksi, voimaan vuoden 1925 alusta.\n1940 Saksa miehitti Norjan 9.4.1940 alkaen huolimatta Norjan puolueettomuudesta.\n1945 Saksan miehitys mureni keväällä 1945 ja kuningas Haakon VII palasi maanpaosta Britanniasta 7.6.1945.\n1945 Yhdistyneiden Kansakuntien perustajajäsen\n1948-1951 Norja sai Marshall-apua 2,5 miljardia kruunua jälleenrakentamista varten.\n1949 NATOn jäsen\n1954 Suomi, Ruotsi, Norja ja Tanska sopivat pohjoismaisesta passiunionista, joka takaa Pohjoismaiden kansalaisten passivapauden.\n1957 Passiunionin voimaanastuminen ja passintarkastusten poistuminen.\n1957 Hallitsijaksi kuningas Olavi V\n1960 EFTAn jäsen\n1960-luku Pohjanmeren öljyn hyödyntäminen alkoi\n1972 Ensimmäinen kansanäänestys EEC:hen liittymiseksi. 53% vastaan, 47% puolesta\n1991 Hallitsijaksi kuningas Harald V\n1994 Sopimus Euroopan talousalueesta (ETA) EU:n ja viiden EFTA-maan (Norja, Suomi, Ruotsi, Islanti ja Itävalta) välillä.\n1994 Toinen kansanäänestys EU:hun liittymisestä. Tälläkin kerralla enemmistö oli liittymistä vastaan.\n1996 Suomi, Ruotsi ja Tanska liittyvät EU-maiden Schengen-sopimukseen 19.12.1996. Pohjoismaisen passivapauden säilyttämiseksi Islanti ja Norja allekirjoittavat Schengen-yhteistyösopimuksen.\n2001 Schengen-järjestelyt astuvat voimaan 25.3.2001.


Marion Routti | Mikaelmessu\nmennessä Marion Routti | 2.02.2018 | Ajankohtaista, Blogi\nSain kutsun Turun ammattikorkeakouluun pääsykokeisiin. Vähän harmitti ennen lähtöä, kun pääsykoepäivälle oli ennustettu koko viileän ja pilvisen alkukesän lämpimintä päivää. Kotoani on Turkuun kolmen tunnin ajomatka, joten kaunis päivä kuluisi minulta auton penkillä. Olin varannut mielestäni reippaasti aikaa matkan taittamiseen, mutta pysähtyessämme tankkaamaan kirkonkylällä, tajusin tehneeni kohtalokkaan ajatusvirheen: olin laskenut, että jos lähdemme ajamaan klo 9.15, olemme perillä hyvissä ajoin. Huoltoasemalle saapuessamme kello oli 9.30, ja pääsykoe alkaisi klo 12 , paikalla kehotettiin olemaan viimeistään klo 11.50. Alkoi näyttää siltä, että minusta ei vieläkään tulisi sosionomi-opiskelijaa… Lähdimme kuitenkin ajelemaan kohti Turkua, koska olin sopinut hakevani ystäväni liiketilojen varastossa säilytyksessä olleet kalusteeni pois uuden yrittäjän tieltä. Rukoilimme, että Jumalan tahto tässä asiassa tapahtuisi, ja jatkoimme matkaa.\nMuistin, että pääsykoekutsussa oli puhelinnumero, josta voisi tiedustella pääsykokeeseen liittyvistä asioista. Koitin soittaa numeroon selvittääkseni voiko pääsykokeeseen tulla myöhässä. Kukaan ei kuitenkaan vastannut. Noin puolivälissä matkaa oli selvää, että en mitenkään ehtisi ajoissa, joten mieheni kurvasi tutulle uimarannalle matkan varrella. Uida polskin hetken ja lämmittelin sitten auringossa, miettien että ehkä Jumalalla on minun varalleni sitten kuitenkin jotain muuta suunnitteilla.\nKun pääsimme tien päälle, sain puhelun; soittaja oli pääsykokeen valvoja. Hän sanoi, että pääsykokeeseen voisi tulla aina klo 12.30 asti. Voi ei, ajattelin; olisimme ehtineet, jos emme olisi pysähtyneet. Kurvasimme ICT-talon eteen hieman yli puolen ja pääsykoetilan edessä oli klo 12.36. Oven edessä penkillä päivystävät tutorit pahoittelivat, mutta eivät voi päästää minua sisään, koska kello oli yli puolen. Yksi heistä hoksasi kuitenkin kysyä, olinko minä soittanut ja ilmoittanut myöhästyvänsä. Hetken kuluttua istuin salissa koepaperit edessäni helpotuksesta huokaisten. Kuukauden kuluttua sain sähköpostitse tiedon, että olin valittujen joukossa.\nMitä tämä kokemus opetti minulle? Sen, että Jumalalla on meille jokaiselle se paras suunnitelma. Minun kohdallani Jumala tässä tapauksessa antoi minulle tilaisuuden nauttia kauniista kesäpäivästä kaipaamallani tavalla ja samalla tehdä pääsykokeen täysin ilman paineita, koska olin jo luopunut ajatuksesta, että edes ehtisin paikalle. Jos oikein tarkkaa elämäänsä, niin varmaan meillä jokaisella on tästä lukuisia esimerkkejä koskien niin arjen sujuvuutta kuin elämän suurten kysymysten ratkaisuja.\nLiikkeelle mukavuusalueelta lähimmäisiä auttamaan!\nmennessä Marion Routti | 8.02.2017 | Blogi\nOlen huomannut, että me ihmiset pysyttelemme mieluusti mukavuusalueellamme omassa arjessamme. Meille kehittyy tietynlaisia rutiineja, joita mielellään noudatamme. Mutta mikä on tärkeämpää kuin Jeesuksen seuraaminen?\nIhmisen Poika sanoo:\n”Totisesti: kaiken, minkä te olette tehneet yhdelle näistä vähäisemmistä veljistäni, sen te olette tehneet minulle.” (Matt. 25:40)\nMeillä kaikilla on oma Jumalan antama osamme Hänen suunnitelmassaan, ja ne osat poikkeavat joskus suurestikin toisistaan, mutta kaikille meistä on annettu kehotus auttaa niitä, jotka ovat avun tarpeessa.\nOlen pohtinut tätä asiaa viime viikkoina ollessani erään tuttavani apuna ja tukena hänen poikansa kuoltua. Voin iloiten huomata, että Raamatun lukeminen ja rukoileminen ovat tehneet minusta alttiimman ojentamaan auttavan käteni. Silti havaitsen itsessäni laiskuutta ja mukavuudenhalua. Yövyttyäni tuttavani luona kahtena peräkkäisenä yönä, myönnän toivoneeni, ettei hän pyytäisi minua tekemään sitä uudelleen. Nyt olen kuitenkin luvannut hoitaa hänen lemmikkieläimiään hänen luonaan yhden yön yli, että hän pääsisi vähän tuulettumaan.\nKatso ympärillesi, pane itsesi likoon\nEn varmaankaan ole ainoa, joka mieluummin auttaisi vain silloin kun se itselle parhaiten sopii. Jumala kuitenkin kutsuu meitä palvelemaan toisiamme. Hän kehottaa meitä mm. vaatettamaan alastoman ja ruokkimaan nälkäisen. Varmasti me kaikki autammekin toisiamme ilolla. Koen kuitenkin, että Jumala tahtoo meidän panevan itsemme likoon useammin, katsomaan useammin ympärillemme nähdäksemme ketä voisimme auttaa. Usein juuri rutiinit ja mukavuudenhalu estävät meitä auttamasta. Ehkä emme tarjoa yösijaa tarvitsevalle, koska juuri sinä iltana on viikoittainen yksityinen iltamme jonkun televisiosarjan tai kunto-ohjelman parissa – tai emme anna rahaa sitä pyytävälle, koska olemme juuri matkalla alennusmyynteihin ostoksille. Usein asetamme itsemme toisen edelle.\nOma kokemukseni mukavuusrajani ylittäneistä tilanteista on kovin positiivinen. Kuinka kohottavaa on kun saa toisen iloiselle mielelle tai tuntemaan, ettei hän ole yksin. Katsokaamme ympärillemme missä kuljemmekin. Jossain on jäisellä tiellä kaatunut puliukko, lompakkonsa kotiin unohtanut nainen lounaslautasensa kanssa kassalla, eksynyt turisti tai ystävä ilman lapsenvahtia illaksi. Joku tarvitsee juuri sinun apuasi!\nmennessä Marion Routti | 3.11.2016 | Blogi\nOlin 15.-16.10. Mikaelmessuleirillä Rymättylän Kunstenpäässä. Oli oikein ihanaa viettää viikonloppua yhdessä muiden osallistujien kanssa ylistäen, rukouksessa sekä muun muassa saunoen. Hanne ja Piia olivat valmistelleet myös ohjelmaa, jonka puitteissa pääsimme maalaamaankin ja jopa toistemme hartiahieronnasta hetkeksi nauttimaan. Jeesuksen omien kanssa vietetty aika Herran läsnäolossa on aina ravitsevaa ja rakentavaa, ja ainakin minun kohdallani vahvistaa uskoa. Siksi seurakuntayhteys onkin niin tärkeä!\nKotiin palattua ja arjen keskellä varmaan itse kunkin oli taas kohdattavana niitä, jotka eivät ole uskossa. Vaikka tuollaisen viikonlopun jälkeen tekisikin mieli tyrkyttää Jeesusta kaikille, se ei välttämättä ole toimivin vaihtoehto. ”Käännytystyössä” maltti on valttia ja muutenkin on hyvä muistaa, että usko tulee Jumalalta.\n”Hän (Jeesus) jatkoi: ´Juuri siksi sanoinkin teille, ettei kukaan voi tulla minun luokseni, ellei Isä sitä hänelle suo´.” (Joh. 6:65:)\nToisaalta Jeesus antoi meille lähetyskäskyn, emmekä voi sitäkään sivuuttaa. Omassa ystäväpiirissäni minun on ollut helppo kertoa uskoon tulemisestani ja olen saanut sopivissa tilanteissa rukoilla ystävieni puolesta. Harva kuitenkaan oikeastaan ymmärtää kuka Jeesus todella on ja monella on tavalla tai toisella negatiivinen käsitys kristinuskosta – vaikkapa ristiretkien ja noitavainojen tai lakihenkisyyden vuoksi.\nMinkälaiset kasvot annamme kristinuskolle?\nItse koen tärkeäksi kaikissa kanssakäymisissäni pyrkiä toimimaan rakkaudessa ja ilmentämään rakkauden niitä ominaisuuksia, joista Paavali kirjoittaa ensimmäisessä korinttilaiskirjeessä. Haluan myös kunnioittaa lähimmäisteni (ja kauimmaisteni) elämänkatsomuksia. Meillä nykyajan kristityillä on mahdollisuus näyttää maailmalle kristinuskon todelliset kasvot. Uskon, että varmimmin Jumala tulee tunnetuksi meidän kauttamme kun viemme Hänen rakkautensa sinne missä kuljemmekin ja annamme itsemme vähetä ja Hänen lisääntyä. Ja tässähän riittää haastetta! Siunattua matkaa meille. <3\nmennessä Marion Routti | 20.07.2016 | Blogi\nJeesus antoi opetuslapsilleen lähetyskäskyn ennen palaamistaan Isän luokse. Niistä ajoista asti ovat Jeesuksen seuraajat levittäneet evankeliumin ilosanomaa kaikkialla maailmassa. Tästä voisi helposti tällainen riviuskova ottaa paineita. Pitäisikö sitä sitten ryhtyä evankelistaksi, joka kiertää maata ja voittaa ihmisiä Jumalalle satamäärin, tai vähintään julistaa uskoaan Kauppatorilla ja kutsua Ruisrokkikansaa ottamaan Jeesus vastaan? Itse olen kuluneen vuoden aikana huomannut, että keskusteluni ihan uusienkin tuttavuuksien kanssa ovat usein kuin itsestään kulkenee uskonkysymysten äärelle. Olen saanut kertoa miten elämäni muuttui entistä paremmaksi Jeesuksen myötä. Kaikki ystäväni ja läheiseni tietävät uskoon tulostani, samoin työtoverini työpaikoillani. Monen puolesta olen spontaanisti rukoillut kun heillä on ollut jotain vaivaa kehossa tai mielessä.\nUsko ei ole suoritus – olemme Jumalan lapsia\nVälillä rukoilemista ja keskusteluja on ollut enemmän, välillä vähemmän. Kenenkään kanssa en ole mistään lähtenyt väittelemään. Olen tuonut vain esille sen mihin uskon itse, ja miten se ilmenee elämässäni. Jossain kohtaa tajusin, että se mitä teen on oikeastaan evankelioimista tavalla, joka on minulle juuri nyt luontaisin. Jumala ei vaadi meiltä koskaan enempää kuin mihin olemme valmiita. Usko ei ole suoritus. Olemme Jumalan lapsia, eikä meidän tarvitse kilpailla hänen huomiostaan tai rakkaudestaan. Saamme kasvaa omaan tahtiimme, ja meille kaikille on Hänen suunnitelmassaan oma paikkamme. Mukavuusrajoja on hyvä ylittää välillä, mutta niiden ylittäminen ei ole kilpailu. Meidän ei myöskään tarvitse yrittää käännyttää ketään, ainoastaan löytää Hänen eksyneitä lampaitaan.\nJeesushan on sanonut:\n”Ei kukaan voi tulla minun tyköni, ellei Isä, joka on minut lähettänyt, häntä vedä; ja minä herätän hänet viimeisenä päivänä.” (Joh 6: 44)\n”Ja hän sanoi: ”Sentähden minä olen sanonut teille, ettei kukaan voi tulla minun tyköni, ellei minun Isäni sitä hänelle anna”.” (Joh 6: 65 )\nEhkä minäkin jonain päivänä evankelioin kadulla, mutta näin nyt. Lapseuteen liittyy – vaikka kasvukipujakin niin myös – helppous! Tärkeintä on antaa itsensä vähetä ja Kristuksen kasvaa. Silloin muutamme maailmaa paremmaksi paikaksi vain olemalla keitä olemme.