eKapija | Tramvajem preko Mosta na Adi od 1. septembra? - Do kraja 2019. stiže i upotrebna dozvola\nIzvor: Novosti | Ponedeljak, 22.04.2019.| 19:12\nTramvajem preko Mosta na Adi od 1. septembra? - Do kraja 2019. stiže i upotrebna dozvola\nMost na Adi (Foto: kokixx/shutterstock.com)\nZa manje od dva meseca, prvi tramvaji proći će preko Mosta na Adi. Tada bi trebalo da počnu prve probe, kako bi nadležni utvrdili da je postavljanje šina i kontaktne mreže preko mosta urađeno kako treba. Kako pišu Novosti, do jeseni će - a plan je da to bude 1. septembar, biti uspostavljen i redovni tramvajski saobraćaj sa Novog Beograda do Rakovice i Čukarice.\nU Direkciji za gradsko građevinsko zemljište i izgradnju kažu da je već odrađeno 80% posla.\n- Najviše šina je postavljeno na Novom Beogradu, a trenutno se radi na montiranju pruge na glavnom rasponu mosta i na delu prema Rakovici. Osim šina i postavljanja kontaktne mreže, veliki posao je bila i izgradnja mosta preko Topčiderske reke. Stari most je uklonjen. Takođe, preko Bulevara vojvode Mišića dograđena je jedna konstrukcija koja tramvaje treba da usmeri ka Rakovici. Osim izgradnje mosta, bilo je potrebno izgraditi nekoliko potpornih zidova koji obezbeđuju prugu ispod senjačkog brda, kao i na delu gde se konstrukcija spušta sa Mosta na Adi - kažu u Direkciji.\nizgradnja mosta preko Topčiderske reke\njavna nabavka za opremanje dva stajališta za javni prevoz\nupotrebna dozvola za Most na Adi\nizgradnja novog mosta preko Save


Radni sto za vlasnike mačaka\nCATable - arhitektura za ljude i mačke -\nDizajn enterijera i arhitektura za mačke! :)\nStotine stripova i crtanih filmova prikazuje kako mačka svom "vlasniku" ne daje mira ni kada spava, ni kada radi, ni kada ide u toalet...\nRadoznale, teritorijalne i posesivne, mačke uvek vole da znaju šta se događa u njihovom životnom prostoru, a takođe vole i da kontrolišu čoveka. Na primer, ukoliko čovek ponekad zaboravi da je mačka gazda u kući, ona će ga vrlo rado podsetiti na tu činjenicu! :D\nI sami znate koliko je fotografija na kojima mačka sedi na tastaturi računara, ispred monitora ili televizora, u krilu čoveka ispred otvorene knjige i na sličnim mestima gde nedvosmisleno traži, tačnije - zahteva, pažnju. Nekada je to samo želja za maženjem i toplinom, a nekada i poziv za kratku šetnju do kuhinje i njene omiljene mačje hrane.\nPotez rukom kojim sklanjate svoju mačku iz krila ili sa svog laptopa vam je verovatno postao potpuno automatizovan da ga i ne primećujete.\nArhitekta i dizajner iz Hong Konga, Hao Ruan, kreacijom koju je predstavio u aprilu 2014. pokušava da reši ovaj "problem". On i njegovi saradnici su dizajnirali radni sto "CATable" od jednog komada drveta koji u sebi ima nekoliko rupa i tunela. Ovi kanali bi trebalo da skrenu pažnju mačke i time omoguće vlasniku da nesmetano čita ili radi, a da mačka bude u njegovoj neposrednoj blizini.\n"Svi ljudi koji žive sa mačkama imaju slična iskustva: spuštanje mačke iz krila ili sa laptop računara postaje višestruko ponavljani rutual svakoga dana," objašnjavaju dizajneri iz arhitektonskog biroa "LYCS Architecture". "Rupa odgovarajuće veličine mačkama može biti neodoljiva. Njihova radoznalost će biti zadovoljena istraživanjem neobičnih tunela koji se nalaze u produžetku te rupe."\nPrema rečima tima koji stoje iza CATable projekta, oblik i unutrašnjost ovog stola nastoje da spoje sva ta iskustva upravo na mestu gde se ona inače događaju. Kako kažu, CATable je radni sto za ljude i raj za mačke.\nKrajem maja meseca, Hao Ruan i njegove kolege su čak dobile priznanje i od poznatog međunarodnog udruženja za zaštitu životinja PETA, koje je pohvalilo ideju i preporučuje ovaj sto svim ljubiteljima mačaka koji puno sede za stolom ispred računara.\nCATable radni sto se još uvek ne može kupiti pa je i njegova eventualna cena za sada nepoznata. Dimenzije su mu 78x70x150cm i napravljen je od jednog komada drveta, što ukazuje da sigurno neće biti jeftin.\nIako je bez sumnje u pitanju prelep komad nameštaja koji bismo voleli da imamo, mi smo mišljenja da će mačke i dalje tražiti direktan kontakt sa svojim robovima, pardon, vlasnicima.\nTuneli i rupe će im verovatno biti zanimljivi neko vreme a onda će opet biti sve po starom. Šta Vi mislite?\nMore in this category: « Mačka na biciklu? O, da...\tMama gepard rodila četiri mačeta (VIDEO) »


GrassRoots Action Support - GRAS\nOpis grasruts organizacija\nDirektor svetske zdravsteven organizacije WHO vrednuje rad YMCA tokom pandemije COVID 19\nU vanrednim okolnostima kao što je slučaj sa panemijom COVID-19, organizacije zasnovane u zajednicama su od posebnog značaja. Ovo su reči dr. Tedrosa Adhanom Ghebreiesusa, generalnog direktora svetske zdravstvene organizacije WHO koji se zahvalio YMCA na njihovom radu i podršci zajednicama u svim zemljama sveta. https://www.ymca.int/message-from-who-director-general-dr-tedros-adhanom-ghebreyesus/?fbclid=IwAR2K6dhMrXEs_zFMCqRd3f-YLGDOtW6WaPR1jBgtHQsPvFlf6-CchaEGnnk YMCA na Kosovu je korisnik drugog kruga šeme grantova…\nZavršena je serija informativnih sesija o pozivu za predloge za male grantove u okviru projekta “GrassRoots Action Support – GRAS”\nZavršena je serija informativnih sesija o pozivu za predloge za male grantove u okviru projekta “GrassRoots Action Support – GRAS”, koji finansira Evropska Unija, i upravlja Kancelarija Kosovske Unije na Kosovu, a koji se sprovodi od strane Kosovske Iniciative za Stabilnost (IKS) u partnerstvu sa Lens i Friedrich Ebert Stiftung (FES), kancelarijom na Kosovu. Informativne…\nDanas, je održana informativna radionica za 14 organizacija dobitnica grantova\nDanas, je održana informativna radionica za 14 organizacija dobitnica grantova alociranih iz drugog poziva za podnošenje projektnih predloga okviru projekta “GrassRoots Action Support – GRAS“ finansiranog od strane Evropske Unije i sprovedenog od strane Kancelarije Evropske Unije na Kosovu, a koji se implementira od strane Kosovske Inicijative za Stabilnost- IKS, LENS i Friedrich Ebert Stiftung,…\nMapiranje Lokalnih Organizacija Civilnog Društva


RODITELJI PORUČILI: Želimo da naša djeca budu ravnopravni građani | Novi.ba\nRODITELJI PORUČILI: Želimo da naša djeca budu ravnopravni građani\n22.05.2019 - 14:26 | Vijesti >> Bosna i Hercegovina\nDjeca s posebnim potrebama, konkretno djeca s oštećenim sluhom i govorom, i njihovi roditelji suočavaju se s brojnim problemima kao što je nedovoljna uključenost te djece u redovne škole, nedostatak obučenog nastavničkog kadra, neadekvatno opremljene učionice, ali i činjenica da sve finansijske izdatke za rehabilitaciju djece roditelji snose sami.\nTo je i bio glavni razlog organiziranja panela "Inkluzija u lokalnoj zajednici" održanog danas u Sarajevu, a čiji je domaćin bila Delegacija Evropske unije (EU), u sradnji sa Općinom Centar.\nPrije početka diskusije, djeca s poteškoćama sluha i govora iz "Eho Kids Benda" iz Sarajeva i "Basic" škole iz Istočnog Sarajeva, izveli su himnu EU - "Oda radosti", i pokazali da i oni itekako mogu biti odlični muzičari, bez obzira na njihove poteškoće.\nŠef Delegacije EU u BiH i specijalni predstavnik EU ambasador Lars-Gunnar Wigemark kazao je u obraćanju djeci i roditeljima da svako ima svoje mjesto i da svi pripadaju negdje.\nIstakao je da je inkluzija u samoj suštini Evropske unije.\n- EU uključuje zemlje sa svim različitostima u zajednicu koja dijeli određeni set pravila i propisa, vjerujući da smo zajedno uspješniji - kazao je i dodao da i u EU imaju nesuglasica, ali da postoje određeni mehanizmi kako da ih riješe.\n- Tako je i u životu, ako se susrećete s određenim poteškoćama, kao što je u ovom slučaju poteškoća sa sluhom, potrebna vam je dodatna pomoć, ali vrlo se četo to kompenzira na druge načine, kao što je naprimjer talent za muziku - kazao je Wigemark.\nSkrenuo je pažnju na činjenicu da su za trajno rješenje problema s kojima se ova djeca susreću potrebna sistemska rješenja.\n- Lijepo je imati neke projekte tu i tamo, ali svi smo svjesni da oni neće zadovoljiti sve potrebe i dati odgovore za sve izazove. EU ne može riješiti sve vaše probleme. Na to ukazuje i mišljenje Evropske komisije gdje je spominje usvajanje EU standarda i njihovo provođenje pri zadovoljavanju potreba svih građana BiH, uključujući one s poteškoćama u razvoju - istakao je.\nNačelnik Općine Centar Nedžad Ajnadžić smatra da ta općina dobro provodi mjere inkluzije, ali da još uvijek ima prostora da budu bolji.\n- Mnogo je stvari koje smo već uradili te ćemo u punom kapacitetu ostati posvećeni ovom važnom poslu, bitnom segmentu u lokalnoj zajednici - zaključio je Ajnadžić.\nU diskusiji su učestvovali i roditelji koji su jasno poručili da su BiH potrebna sistemska rješenja koja će njihovu djecu napraviti korisnim članovima društva i riješiti njihove probleme - kroz sistem.\nTakođer, istakli su da troškove rehabilitacije djece snose sami, bez ikakve pomoći države te apelovali na sve nivoe vlasti da se više uključe u ovu problematiku.\nDragan Mektić o novom radnom mjestu Milana Tegeltije: Simbolično, da više ne može biti\nReakcija iz SDA na navode o angažmanu Tegeltije u Dodikovom kabinetu\nMUŽ JE KRATKO IZAŠAO DO PRODAVNICE, A MOBITEL OSTAVIO KOD KUĆE: Tad mu je stigla ova PORUKA, uradila sam ono što bi i SVAKA UDATA ŽENA NA MOM MJESTU\nSTAVILA JE SAPUN U DVORIŠTE, KOMŠIJE JOJ SE SMIJALE: A sad joj svi ZAVIDE I ZAHVALNI SU, trik koji PROVJERENO RADI!


Foto: N.N. | Tomić: Sporni kukuruz "Briž" nije uvezao iz "Žitoprometa"\nSrna 20.04.2018 13:20\nOn ističe da "Žitopromet" ne snosi nikakvu odgovornost kada je riječ o spornoj kukuruznoj krupici brčanske kompanije "Briž".\n"Prvo i ključno pitanje je da taj kukuruz nije uvezen u našoj firmi. Mi smo kompaniji `Briž` još 13. septembra 2017. godine dali četiri tone kkuruza i krupice, odnosno griza", rekao je Tomić, navodeći da mu je 13. marta ove godine istekao rok.\nOn naglašava da je samim tim, pošto je rok za palentu i griz šest mjesci, teoretski i praktično nemoguće da se to dogodili kada je riječ o kukuruzu "Žitoprometa", jer je on sa 13. martom morao biti povučen iz upotrebe.\n"Neznatna je i količina koju smo im isporučili u odnosu na onu koju oni koriste. Nemoguće je i da neko zna ili utvrdi, kada oni uzimaju od više dobavljača, jer na tom proizvodu ne piše ime dobavljača", rekao je Tomić, podsjećajući da u Republici Srpskoj i BiH ne postoje uslovi da se prilikom uvoza kukuruza iz Srbije izvrši analiza na GMO.\nOn podržava inspekcijske organe da izvrše nadzor i provjere sve u vezi sa ovim slučajem. "`Žitopromet` ne proizvodi ni sjeme, ni kukuruz, nego se isključivo bavi prerađivačkom djelatnošću", kaže Tomić.\n"U toj spornoj krupici GMO je bio prisutan samo u tragovima, a ne u žitarici", rekao je Tomić i dodao da se sumnja da se to dogodilo jer je kukuruz prevezen vozilom u kojem je prethodno prevožena GMO soja, a koji poslije toga nije opran.\nOn navodi da "Žitopromet" nikada nije imao ovakav problem, a radi za brojne firme u Republici Srpskoj i BiH. "Smatram da je cijeli slučaj proizvod igre konkurentskih preduzeća i da je ovo klasična bitka za tržište", rekao je Tomić.\nU proizvodu kukuruzna krupica brčanske kompanije "Briž" pronađeni su genetski modifikovani organizmi /GMO/, ali je proizvod povučen sa tržišta i naloženo je njegovo uništavanje, rečeno je ranije Srni u Inspektoratu Brčko distrikta.\nGlavni inspektor Inspektorata Brčko distrikta Zoran Gajić naveo je da je riječ samo o proizvodima za čiju je proizvodnju korištena sirovina nabavljena iz bijeljinskog "Žitoprometa".


Polestar 'napada' Teslu i Porsche\nIzvor: B92, 14.Jul.2018, 11:03\nPremijum proizvođač koji je kao svoj podbrend osnovao švedski Volvo je na svom početku planirao da bude konkurent Mercedes-Benz AMG i BMW M modelima, ali se u međuvremenu preorijentisao na električne automobile.\n"Mi smo 100 odsto uvereni >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << da je budućnost automobilske industrije elektrifikacije", kaže Ingenlat.\nPrvi model ove kompanije Polestar 1 deli dizajnerski jezik i tehnologiju sa Volvom S90. Cena ovog kupea je 155.000 dolara, a svaki kupac je morao da uplati depozit od 2.500 dolara.\nPolestar 1 pod haubom ima 2,0-litarski superpunjač i turbopunjač sa 336 KS uz dva elektromotora sa 163 kW i jedan od 35 kW kao starter/generator, što vozilu daje ukupno 600 KS i 1.000 Nm obrtnog momenta.\nIako je plan bio da godišnje se proizvede oko 500 modela od početka prodaje sledeće godine, kompanija već ima 550 narudžbina.\nZbog toga kompanija planira da proširi svoje proizvodne kapacitete u novom pogonu u Čengduu u Kini, koji će biti otvoren ovog leta.\nSledeći model u planu je Polestar 2, potpuno električni kupe srednje veličine sa četvoro vrata, a nakon njega će stići i prvi krosover, Polestar 3.\nI dok je Tesla oduševio svet kojim ravnomernim ubrzanjem, Porsche i pre svih Polestar imaju nešto drugačiju ideju brzine i uzbuđenja.\n"Čim pređete granicu ubrzanja 0-100 km/h ispod četiri sekunde, svo to uzbuđenje brzo proleti i više niste sposobni da primetite razliku. Kako vozilo upravlja, kako se vozi ulicama i skreće i kakav je osećaj?", kaže Ingenlat.\nPogledaj vesti o: Mercedes Benz, BMW\nAutoBlog: U Polestaru kao glavne konkurente vide Teslu i Porsche\nB92: Polestar 2 će imati domet kao Tesla Model 3\nDirektor Polestara Tomas Ingenlat vidi Teslu i Porsche kao glavne konkurente svoje kompanije...Premijum proizvođač koji je kao svoj podbrend osnovao švedski Volvo je na svom početku planirao da bude konkurent Mercedes-Benz AMG i BMW M modelima, ali se u međuvremenu preorijentisao na električne...


Na vanredne predsedničke izbor Poljaci stižu i amfibijama – Nadlanu.com\nNa vanredne predsedničke izbor Poljaci stižu i amfibijama\nObjavljeno 20. juna 2010. / 00:00:00\nVARŠAVA, 20. juna 2010. (Beta) - Ni poplavljena naselja i putevi nisu prepreka za neke od Poljaka u južnim i centralnim oblastima Poljske, pogođenim katastrofalnim poplavama od sredine maja, da izađu u nedelju na vanredne predsedničke izbore, a lokalne vlasti su za područja gde se još nije povukla voda iz Visle obezbedile i amfibije.\nAmfibije su u nedelju izašle po birače na ulice Sandomježa na jugoistoku Poljske i u naselja i seoska imanja kraj Plocka, gde je Visla u dva navrata u maju i junu probila nasip i poplavila veliki prostor sa čak 916 imanja.\nPoljaci u poplavljenim oblastima ipak ne hrle na jedno od 25.776 birališta koliko ih je jutros u 6.00 časova otvoreno u zemlji i inostranstvu jer ovaj prvi krug izbora ionako prema svim anketama raspoloženja birača neće dati novog predsednika.


Godišnja konferencija za štampu u Policijskoj upravi Bijeljina: Primjetno smanjenje broja krivičnih djela - Moja Bijeljina\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske i Policijska uprava Bijeljina preduzeli su značajne aktivnosti tokom protekle godine u cilju uspostavljanja efikasnog sistema u borbi protiv svih vidova kriminala. Kao rezultat tog rada primijetno je smanjenje broja krivičnih djela na području koje operativno pokriva Policijska uprava Bijeljina, izjavio je Žarko Ćosić, načelnik Policijske uprave Bijeljina na redovnoj godišnjoj konferenciji za štampu koju je sa svojim saradnicima organizovao povodom analize rada i sumiranja postignutih rezultata u protekloj godini.\nĆosić je izjavio da je u prošloj godini evidentiran ukupan pad izvršenja krivičnih djela za oko šest odsto na području koje pokriva Policijska uprava Bijeljina.\n“Tokom 2019. godine evidentirano je smanjenje za oko 14 odsto narušavanja javnog reda i mira. Posebno bih naglasio da je koeficijent ukupne rasvijetljenosti krivičnih djela iznosio oko 72 odsto, što je visok nivo.\nU prošloj godini sačinjena su 862 izvještaja o postojanju osnova sumnje da je počinjeno 990 krivičnih djela protiv 763 osobe. Među njima je 206 povratnika, kao i 51 maloljetnik. Posmatrajući strukturu izvršenih I otkrivenih krivičnih djela, preovlađuju takozvana lakša krivična djela za koja je propisana blaža kazna zatvora, u trajanju do pet godina.Statistički je zanemarljiv broj krivičnih djela koja izazivaju teže posljedice. Sva imovinska krivična djela, sa većom materijalnom štetom, rasvijetljena su u najkraćem vremenskom roku.”\nĆosić je istakao da su policijski službenici ostvarili značajne rezultate u oblasti zloupotrebe opojnih droga, te je tokom 2019. godine pokrenuto i realizovano više više operativnih istražnih akcija koje su bile usmjerene na otkrivanje i suzbijanje neovlaštene proizvodnje i prometa opojnih droga.\n“Zaplijenjeno je više od 17 kilograma opojne droge marihuana, oko 660 grama kokaina, te brojne stabljike indijske konoplje i određena količina medicinskih droga.\nU prošloj godini u više navrata vršili smo kontrolu brzine kretanja vozila uz pomoć radarskog sistema “Dual”, što je doprinijelo smanjenju broja saobraćajnih nezgoda za najtežim posljedicama po učesnike u saobraćaju.\nZabilježeno je duplo manje saobraćajnih nezgoda sa smrtnim ishodom. U prošloj godini devet osoba je izgubilo život u saobraćajnim nezgodama, dok je u 2018. godini, nažalost, osamnaest osoba smrtno stradalo u saobraćajnim nesrećama.”\nĆosić je istakao da tokom obilježavanja novogodišnjih i božićnih praznika nije zabilježen nijedan incident, te da nije bilo narušavanja javnog reda i mira korištenjem pirotehničkih sredstava, niti saobraćajnih nezgoda sa težim povredama. Imali smo jednu od najmirnijih novogodišnjih noći, u kojoj nije bilo narušavanja javnog reda i mira, istakao je Žarko Ćosić.\nMEKTIĆ: Možda je paljenje auta u BIJELJINI poruka i meni


Fotke u venčanici: Da li se Taylor Swift tajno udala za Joea Alwyna?\n11/12/2020 11/12/2020 Valentina Krstić 136882Leave a commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fda-li-se-taylor-swift-udala-za-joea%2FFotke+u+ven%C4%8Danici%3A+Da+li+se+Taylor+Swift+tajno+udala+za+Joea+Alwyna%3F2020-12-11+14%3A00%3A00Valentina+Krsti%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D136882\nTaylor Swift je puna iznenađenja, i dok smo juče svi gledali svoja posla, ona je učinila da ceo svet zastane i objavila da će danas izaći njen deveti album “evermore” – ne samo da od albuma “folklore” nije prošlo ni pola godine, već je sve ovo šok jer nije bilo nikakve najave! Izgleda da su ovakva iznenađenja najlepša jer je album zaista neverovatan, ali tu je još jedna sitnica koja je fanove jako uzbudila i bacila na razmišljanje!\nNaime, Tay je poznata po tome kako u svojim spotovima daje naznake o stvarima vezanim za njen život, a trag koji je ostavila u spotu za “willow” vrlo lako može da znači da se pevačica udala za svog momka Joea Alwyna sa kojim je u vezi još od 2016. godine! Priča o tome da je venčanje već obavljeno krenula je od promo slika za spot, na kojima Tay stoji u predivnoj beloj haljini, doterana kao mlada.\nNaravno, u pitanju može biti i obična nežnobela haljina, naročito ako uzmemo u obzir estetiku pesme i celog albuma, tako da ovo možda i ne znači ništa. Međutim, da je ovo Taylorina veza koja vodi u brak, govori više važnih tragova – osim što su tako dugo zajedno, njih dvoje čak pišu i muziku zajedno, tako da se čini da je Joe po svemu onaj pravi, rođen za nju!\nIpak, da sve bude još čudnije, porodica Joea Alwyna nije želela da demantuje glasine da je njihov Joe već u braku sa Tay! Član Joeove porodice je specijalno za Daily Mail izjavio: “Izvinite, ali neću vam reći ništa o tome.” Zašto ne bi jednostavno demantovao ako priča nije istinita? Velike su šanse da je par ozvaničio svoju vezu, ili da su makar vereni! Šta vi mislite o celoj priči i kako vam se dopao novi album “evermore”?\nMagija: Taylor Swift predstavila spot za "willow" i…\nImaju njegov blagoslov: Ed Sheeran ima samo reči…\nBoginja: Swiftie iz Hrvatske u petak bio gost Taylor…\nPročitajte još Gigi Hadid se veoma ružno ponela prema Justinu i Hailey\nKylie Jenner oduševila novom promjenom: Sad je crvenokosa!\nHarry Styles: Ne brinite, ni ja nemam ljubavni život zbog korone!


BiH dobiva veliku prigodu, hoće li je ponovno prokockati? – Dnevni list\nBosna i Hercegovina dobila je i formalni poziv da dostavi svoj prvi Nacionalni godišnji program (ANP), čime bi se aktivirao Akcijski plan za članstvo u NATO-u (MAP).\nOvo je odluka ministara vanjskih poslova 30 država ovog vojnog saveza koja je donijeta na jučerašnjoj sjednici i koja predstavlja jednu od najznačajnijih događaja na vanjskopolitičkom planu BiH posljednjih nekoliko godina. Pojašnjenja radi, program MAP predviđa savjetovanje, pomoć i praktičnu podršku prilagođene individualnim potrebama zemalja koje se žele priključiti NATO-u.\nOn se prilagođava potrebama dotične zemlje, ali učešće u njemu ne jamči zemlji kako će na kraju i dobiti zeleno svjetlo za članstvo. Isto tako, dodajmo kako MAP ima pet poglavlja – politička i ekonomska pitanja, obrambena i vojna pitanja, pitanja resursa, sigurnosna i pravna pitanja – a za ispunjavanje svih obaveza u narednom razdoblju ponajviše će biti zaduženo Vijeće ministara BiH u cjelini, a posebno Ministarstvo obrane BiH i Oružane snage BiH, ali i kompletna država.\nSada je sve na BiH\nJens Stoltenberg, glavni tajnik NATO-a, u obraćanju novinarima kazao je kako se i nakon ovog sastanka vidi zajednička podrška NATO-a i EU zapadnom Balkanu te su svi zainteresirani za stabilnost i sigurnost u toj regiji.\n– Ministri vanjskih poslova NATO-a izrazili spremnost pomoći BiH u reformama. Spremni smo prihvatiti podnošenje Nacionalnog godišnjeg programa BiH. Isto tako, očekujemo ekonomske, političke i obrambene reforme. Sada je do BiH da napravi finalni korak i iskoristi ovu priliku. Dakle, odluka je na BiH, mi smo spremnu ukoliko su i oni spremni, kaže Stoltenberg.\nDodao je kako su zadovoljni napretkom Makedonije, koja je već počela pregovore s NATO-om, a koji će se okončati kada makedonski parlament završi započete aktivnosti. Nadalje, podupiru dijalog Beograda i Prištine, pozivaju da se obje strane suzdrže bilo kakvih provokacija koje bi dodatno usložile situaciju i udaljile obje strane od kompromisa.\nNovinare je zanimalo i njegovo mišljenje oko nastojanja EU da pojača svoje obrambene kapacitete, na što je Stoltenberg odgovorio kako ti napori imaju podršku NATO-a sve do su komplementarni s njima, a ne idu k tome da su konkurencija ili da se dupliraju.\nFokus na reformama\nSastanku se na poziv glavnog tajnika NATO-a pridružila Federica Mogherini, visoka predstavnica EU za vanjsku politiku, koja je pozdravila dobru suradnju sa NATO-om. Poručila je kako postoji jasna perspektiva za suradnju sa regijom zapadnog Balkana dodajući kako je ova regija ključna za suradnju u sigurnosnom sektoru pogotovo kada je u pitanju borba protiv terorizma i organiziranog kriminala.\n– Naša suradnja sa partnerima na zapadnom Balkanu veoma dobra. Nakon našeg nedavnog sastanka ministara vanjskih poslova i ministara obrane EU informirala sam ministre o pregovorima koje vode Beograd i Priština, dio naše rasprave odnosio se i na pregovore o imenu Makedonije koje vode Skoplje i Atena. Kada je u pitanju BiH, želimo zadržati fokus na reformama i posebno na ekonomskim reformama. Izuzetno je važno da se reformski procesi zadrže na vrhu liste prioriteta u toj zemlji nakon održavanja izbora u BiH, kaže Mogherini.\n← U Mostaru tradicionalni božićni koncert ‘Gradu s ljubavlju’\nSVE VEĆA NERVOZA: SIP neće donositi odluku oko popune Doma naroda? Hoće li sapunicu presjeći Inzko? →


autor: M. S. 27.09.2018 0\nUdruženje novinara „Eko vest“ organizovalo je juče panel diskusiju „Finansiranje životne sredine – realnost i perspektive“ u Medija centru Vojvodine, u cilju odgovaranja na važna pitanja koja se tiču eko dinara.\nPomoćnica načelnice Gradske uprave za zaštitu životne sredine Grada Novog Sada Dragica Branković veruje da je jedan od najvećih problema u gradu nepostojanje sanitarne deponije, ali da to ne sme biti izgovor za pravdanje građanske neodgovornosti.\n– Pojava divljih deponija jeste ogroman problem, ali to je pitanje svesti građana. Oni sami plaćaju svoju neodgovornost – smatra Mirković.\nOd ukupnog novca naplaćenog kroz naknade za zagađenje životne sredine, 60% ostaje na nivou Republike, dok 40% ide lokalnim samoupravama. To ostavlja mnogo prostora za zloupotrebu i nenamensko trošenje novca, kako je pokazalo istraživanje Ekološkog istraživačkog centra „Stanište“.\n– Na aktivnosti životne sredine planiraju se manji rashodi od prihoda, a i ako se ne potroše sva sredstva, ona se, u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu, prenose u narednu godinu. Tako funkcioniše 80% opština, gde se novac naplaćen od građana kao nadoknada, prenosi u opšte fondove i troši u druge svrhe – saopštio je istraživač centra „Stanište“ Dejan Maksimović.\nPrema njegovim rečima, i ono na šta se troši novac nije životna sredina (kupovina autobusa u Pančevu, solarni paneli za zagrevanje dečijeg bazena u Vršcu), a za šta je Ministarstvo dalo saglasnost.\nO tome da li Ministarstvo razume ekološke potrebe i probleme zapitao se potpredsednik Odbora za životnu sredinu AmCham i predstavnik kompanije „Gorenje“ Dragan Dilparić, rekavši da sve društveno odgovorne kompanije nude saradnju i pomoć u uspostavljanju održivih sistema.\n– Nadao sam se da će to zaživeti formiranjem Ministarstva, ali ministar je i sam rekao da nema obojenih para i da sav novac prikupljen od naknada ide u republički budžet. Izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine, imamo definisan Zeleni fond, ali to je i dalje mrtvo slovo na papiru.\nGovornici su se složili da je formiranje funkcionalnog Zelenog fonda neophodno, kao i da je njegovo ukidanje 2012. godine zbog nenamenskog trošenja novca bilo krajnje destruktivno, jer se sada čitav proces njegovog osposobljavanja mora raditi iznova.


Maska od jutros obavezna: Koje su naredbe Kriznog štaba još uvijek na snazi u FBiH? - GlobalCir\nU FBiH od danas je obavezno nošenje zaštitnih maski u zatvorenom javnom prostoru, uz poštovanje distance od minimalno metar, kao i na otvorenom gdje nije moguće održavati fizičku distancu od dva metra.\nNaredbu o tome donio je Krizni štab federalnog Ministarstva zdravstva zbog pogoršane epidemiološke situacije, a dostavljena je i kantonalnim kriznim štabovima, prenosi Srna.


Brankica Mihajlović - Blic Online\nNakon sinoćnjeg trijumfa srpskih odbojkašica, pobednička atmosfera i danas je prisutna u domu porodice igračice Brankice Mihajlović u Brčkom. Kažu, iako su bili optimistični što se tiče utakmice, napetost ih je držala sve vreme.\nOd stidljive devojčice do najboljeg primača: Brankici Mihajlović odbojka nije bila ljubav na prvi pogled\nNa trening odbojke prvi put otišla je pre 14 godina i to u odbojkaški klub Jedinstvo, u Brčkom. Nije to bila ljubav na prvi pogled, ali od odbojke nije odustala.\nOdbojkaški savez RS poklonio umetničku sliku srebrnoj Brankici Mihajlović\nMilutin Popović, predsednik Odbojkaškog saveza Bosne i Hercegovine i Republike Srpske čestitao je danas odbojkašici Brankici Mihajlović, osvajanje srebrne medalje sa reprezentacijom Srbije na Olimpijskim igrama u Rio de Ženeiru, i tom prilikom joj je uručio prigodan poklon – umetničku sliku, a identičan poklon biće uručen i Tijani Bošković.\nSrebro sija kao zlato: Dve hiljade Brčaka dočekalo Brankicu Mihajlović\nViše od dve hiljade Brčaka je sinoć na platou ispred skupštine grada, dočekalo Brankicu Mihajlović, odbojkašicu reprezentacije Srbije koja se vratila u rodni grad sa srebnom medaljom iz Rija.\nPorodice Mihajlović i Bošković: Brankica i Tijana donose zlato u Srpsku\nRepublika Srpska ima devojke na koje je ponosna – Brankicu Mihajlović i Tijanu Bošković, reprezentativke Srbije u odbojci.\nBujica ju je izbacila kroz prozor i - spasla\nSamo puka sreća i - paradoksalno - ogromna snaga vodene bujice spasli su Brankicu Mihajlović smrti u nedavnim poplavama u istočnoj Srbiji.


Komentar: 500 dana Djindjiceve vlade | Institute for War and Peace Reporting\nKomentar: 500 dana Djindjiceve vlade\nOptuzbe za korupciju i lose upravljanje bacile su u senku neke znacajne uspehe novih vlasti.\nMada se vladi premijera Zorana Djindjica mogu uputiti mnoge kriticke zaoke, ne moze se poreci da je ona napravila nepovratni raskid sa prosloscu i korak napred ka demokratiji i slobodnom trzistu.\nU svojih prvih 500 dana, na rusevinama koje je za sobom ostavio bivsi jugoslovenski predsednik Slobodan Milosevic, nova vlada je postavila temelje za ekonomsku reformu i kasnije prikljucenje zemlje Evropskoj uniji.\nNeprestani sukob izmedju Djindjica i njegovog glavnog politickog rivala, jugoslovenskog predsednika Vojislava Kostunice, cesto zasenjuju ovo znacajno dostignuce srpske vlade.\nPrema Kostunicinoj Demokratskoj stranci Srbije, DSS, i opozicionim partijama - koje su, zapravo, bivse Miloseviceve pristalice - srpska vlada nije ucinila ni jedan jedini korak ka obecanim reformama. Oni dalje tvrde da je vlada preokupirana sopstvenim politickim imidzom, te da je duboko zaglibila u korupciju.\nAli, treba se podsetiti da je Djindjiceva vlada nasledila siromastvo od bivseg rezima. Prema istrazivanju iz 2000. godine, vise od trecine stanovnistva je zivelo na granici ili ispod granice siromastva, a 18 odsto populacije je zivelo u krajnjoj oskudici i potpunom siromastvu.\nPod Milosevicevom vladavinom, prosecna mesecna plata je iznosila 107 nemackih maraka (53 eura), a prosecna penzija 75 maraka (37 eura) - sto predstavlja pad od 80 odsto u odnosu na 1990. godinu. Prosecna mesecna zarada je i danas niska, ali je porasla na 130 eura, dok su prosecne penzije sada 100 eura.\nPenzije su manje za deset odsto u odnosu na prosli decembar jer vise nisu vezane za povecanja plata, ali se makar isplacuju redovno.\nJavnom mnjenju je veoma tesko da se oslobodi iluzije kako se brzo i lako moze resiti ekonomska kriza u Srbiji cime bi se ubrzo dostigao nivo iz 1990. godine, kada je Jugoslavija imala godisnji drustveni proizvod od 2.700 americkih dolara po glavi stanovnika. Uoci Milosevicevog pada, drustveni proizvod po glavi stanovnika spao je na jedva 1.000 dolara.\nSuocen sa brojnim kritikama uoci srpskih predsednickih izbora zakazanih za 29. septembar, Djindjic tvrdi da je njegova vlada zasluzna za neosporan rast zivotnog standarda.\nOn je, takodje, ukazao na medjunarodnu podrsku reformama njegove vlade u vidu sustinski vaznih zajmova i finansijske pomoci.\nEkonomski analiticari se slazu da je Djindjiceva vlada na vreme uspela da progura tri kljucna zakona - o porezima, privatizaciji i trzistu rada. Ove reforme, pored vaznog pitanja saradnje sa Haskim tribunalom, bile su od sustinske vaznosti pri ubedjivanju medjunarodne zajednice da se krene sa pregovorima o finansijskoj pomoci i zajmovima za srpsku privredu.\nCitav niz zakonskih propisa o prihodima dopunjen je u martu i aprilu prosle godine, samo dva meseca nakon formiranja vlade. Porez se sada placa na ukupni prihod cime je znacajnim delom onemogucena utaja poreza putem fiktivnih poreskih prijava o minimalnim zaradama i profitima. Stavise, podaci o celokupnom budzetskom prilivu dostupni su javnosti i nijedan gradjanin nije oslobodjen placanja poreza, sto svakako nije bio slucaj za vreme korumpiranog Milosevicevog rezima.\nSrpska vlada je takodje usvojila sustinski vazan Zakon o privatizaciji krajem juna prosle godine cime je omogucena eliminacija "drustvene svojine", jednog nefunkcionalnog oblika vlasnistva stvorenog u staroj Jugoslaviji koji ne postoji nigde drugde u svetu.\nGlavni cilj Zakona o privatizaciji je da preduzecima upravljaju njihovi pravi vlasnici. Do sada su sami radnici formalno upravljali preduzecem u kome rade, ali su u stvarnosti glavnu rec imali nesposobni direktori koji za svoje poslovne odluke nisu snosili nikakvu odgovornost. Ovakav bizarni sistem omogucio je direktorima, koji nisu pozivani na odgovornost, da neometano pljackaju preduzeca sto je dovelo do potpunog kolapsa srpske privrede.\nStrani investitori nisu bili spremni da udju na srpsko trziste sve dok ih zakonski propisi sprecavaju da otpuste bilo kog od zaposlenih - ukljucujuci i one na prinudnom odmoru.\nNova vlada je skupila dovoljno hrabrosti da otpusti 15.000 radnika kragujevacke fabrike automobila "Zastava". Oko 10.000 zaposlenih u bankama je takodje ostalo bez posla posle odluke Narodne banke Jugoslavije, NBJ, da ugasi cetiri najvece banke u zemlji.\nEkonomisti procenjuju da trecina od 1,5 milion zaposlenih u zemlji predstavljaju "tehnoloski visak" jer su njihova radna mesta nepotrebna i suvisna. Prema nekim izvestajima, oko 350.000 do 500.000 ljudi nezvanicno rade u takozvanoj sivoj ekonomiji.\nImajuci u vidu septembarske predsednicke izbore i mogucnost skorih prevremenih parlamentarnih izbora, tesko je zamisliti da ce vlada preuzeti rizik koji sa sobom nose nova otpustanja s posla, bez obzira na ekonomsku neophodnost takvih poteza i znacaja za tekuce ekonomske reforme.\nPo preuzimanju duznosti, srpska vlada se suprotstavila mocnom lobiju koji se obogatio na uvozu nafte i naftnih derivata donoseci uredbu kojom se regulise trgovina naftom i naftnim proizvodima. Ovom uredbom je dopusten jedino uvoz sirove nafte i propisana je obaveza uvoznika da sirovu naftu preradjuju u domacim rafinerijama. Na taj nacin je vlada delotvorno suzbila sverc benzina.\nVlasti su takodje znacajno izmenile zakone o izgradnji uvodeci zatvorske kazne do tri godine za vlasnike objekata izgradjenih bez vazecih gradjevinskih dozvola.\nManipulacije gradjevinskim dozvolama su uocljiv primer bezakonja koje je vladalo za vreme Miloseviceve vladavine. Usled toga je drzava ostala bez znacajnih poreskih prihoda, a takvo bezakonje je omogucilo bogacenje mocnog mafijaskog klana koji je manipulisao dozvolama i gradjevinskim zemljistem.\nVlada tek treba da ulozi napore kako bi suzbila hronicno korumpiranu birokratiju koja namerno oteze sa izdavanjem gradjevinskih dozvola.\nJos jedan uspeh Djindjiceve vlade je snizavanje stope inflacije koja je dostizala razorne razmere za vreme Milosevica.\nZnacajan udeo u uspostavljanju kontrole porasta cena ima guverner NBJ Mladjan Dinkic, koji je reformisao sistem, zatvorio najgore banke, uspostavio konvertibilnost dinara i postarao se da kurs nacionalne valute ostane nepromenjen citave dve godine.\nRestriktivna monetarna politika je od kljucne vaznosti za zemlju koja je godinama zivela u neprestanom strahu od hiperinflacije. Gradjani Srbije su 1993. godine iskusili inflaciju od nekoliko miliona procenata. Ove godine se prognozira inflacija od samo 20 odsto.\nDjindjiceva vlada privukla je medjunarodnu finansijsku pomoc u Srbiju po prvi put za proteklih deset godina. Od oktobra 2000. do kraja juna 2002. godine, zemlja je dobila i potrosila oko 1,2 milijarde dolara pomoci.\nVlasti su ugovorile novi trogodisnji stendbaj aranzman sa Medjunarodnim monetarnim fondom, MMF, nove zajmove od Svetske banke i 280 miliona eura za reformu energetskog sektora. Zahvaljujuci ovakvom finansijskom prilivu iz inostranstva, Srbija je prezivela dve protekle zime bez ozbiljnijih restrikcija u snabdevanju elektricnom strujom.\nIpak, osim ovih uspeha tokom proteklih 500 dana, Djindjiceva vlada je nacinila neke ozbiljne greske.\nNe mogu se osporiti mnoge kritike koje vladi upucuje opozicija. Na primer, vlada se ne brani uverljivo od optuzbi za korupciju, koje bacaju ozbiljnu senku na rad ministara i osujecuju njihove dalje aktivnosti.\nDjindjic nije bio u stanju da objasni pad industrijske proizvodnje, koji iznosi 0,8 odsto u odnosu na prethodni juni, niti je mogao da objasni zasto je izvoz porastao samo deset odsto dostigavsi tek 882 miliona dolara, dok je uvoz veci za 30 odsto i iznosi 2,4 milijarde dolara.\nProtivnici tvrde da vlastima nedostaje politicka volja da u potpunosti primene Zakon o ekstraprofitu na one koji su se na racun drzave bogatili za vreme Milosevicevog rezima. U maju prosle godine je izglasan ovaj ambiciozni zakon za koji se tvrdilo da ce povratiti u drzavnu kasu najmanje milijardu eura. Do sada je prikupljeno samo 50 miliona eura.\nStrani investitori tvrde da je sudstvo najslabija karika u naporima koji se ulazu u ekonomske reforme. Neefikasni, zastareli i skloni favorizovanju duznika u odnosu na poverioce, sudovi su daleko od nepristrasnih arbitara i delilaca pravde koji su neophodni na jednom konkurentnom trzistu.\nJos mnogo kockica nedostaje u reformskoj slagalici. Vlada nije uspela da progura citav niz novih zakona kojima bi se zaokruzile vec zapocete ekonomske reforme kao sto su zakonski propisi o hipoteci, stecajnom postupku, denacionalizaciji i finansiranju politickih stranaka.\nImajuci u vidu nasledjeni haos i ekonomske reforme koje je pokrenula, Djindjiceva vlada nema razloga za strah od prevremenih parlamentarnih izbora na kojima DSS i opozicija uporno insistiraju. Ova vlada je postigla konkretne rezultate koje bi glasacima trebalo predstaviti na jasan i ubedljiv nacin.\nUkoliko vlada prizna da nije ispunila neka obecanja, ali i objasni zasto, Djindjicevi protivnici bi ostali bez validnih argumenata na javnoj sceni jer opozicija tek treba da pokaze sta bi to drugacije ili efikasnije uradila.\nKostunicin DSS je odlucio da odustane od ucesca u donosenju odluka i povuce se iz vlade. Sto se tice drugih opozicionih stranaka, one su bile na vlasti tokom prosle decenije ostavivsi zemlju u rusevinama.\nBiljana Stepanovic je ekonomski analiticar beogradskog nedeljnika "NIN".


Alm-Ferienclub Silbertal Solden, hotel Аустрија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Alm-Ferienclub Silbertal: Datum dolaska :\nulici Gaislach 7, pozicija mu je jug za grad Solden, a od centra je udaljen samo 6 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Solden. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Bar, Sobe za nepušače, Besplatan parking. Alm-Ferienclub Silbertal ima 34 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 7 520 dinar - Srbija . Ukoliko želite da idete na aerodrom, Kranebitten je udaljen 43 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 87 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Deo je lanca Ski Horizon.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nAlm-Ferienclub Silbertal tip(ovi):\nAlm-Ferienclub Silbertal sadržaji i usluge\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Sölden)\nStil hotela Pension im Winkel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Mühlenweg 6 sa pozicijom jugoistok za grad Solden,\nStil hotela Garni Raphaela je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Solden, a nalazi se u ulici Mühlenweg 8, na samo 4 minuta kolima od cen\nNalazi se u ulici Sölden, pozicija mu je jugoistok za grad Solden, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Stil hotela Pension Bergsee je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. A\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Mühlenweg 2 sa pozicijom jugoistok za grad Solden, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Infangstraße 2 sa pozicijom jugoistok za grad Solden, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko d\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Wildmoosstrasse 38, a pozicija mu je jugoistok za grad Solden. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil h\nStil ovog hotela za grad Solden je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Televizija.Nalazi se 1,3 km -\nNalazi se u ulici Gletscherstraße 4, pozicija mu je jugoistok za grad Solden, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.U hotelu Viktoria Sölden pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kateg\nStil hotela Mare je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Siedlungsweg 1/3, pozicija mu je jugoistok za grad Solden, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Aer\nProverite cene i raspoloživost za Alm-Ferienclub Silbertal: Datum dolaska :


Ministarstvo hrvatskih branitelja o sramotnoj Dežulovićevoj kolumni - Portal Hrvatskoga kulturnog vijeća\nNaslovnica \_ Vijesti \_ Mediji \_ Ministarstvo hrvatskih branitelja o sramotnoj Dežulovićevoj kolumni\nTekst grubo krši Deklaraciju o Domovinskom ratu i izravan je nasrtaj na temeljne vrijednosti na kojima je iznikla suverena Republika Hrvatska, a posebno na žrtvu Vukovara\nNovinar i kolumnist Boris Dežulović napisao je za portal N1 Televizije kolumnu pod naslovom 'Je** vas Vukovar'. O kolumni se priopćenjem u utorak oglasilo i Ministarstvo hrvatskih branitelja:\n- Najoštrije osuđujemo sramotnu objavu Borisa Dežulovića u kojoj na izrazito grub i primitivan način vrijeđa žrtvu koju je podnio Vukovar u Domovinskom ratu. Uoči 30. obljetnice najtežeg hrvatskog stradanja, Boris Dežulović piše tekst kojim pokušava obezvrjediti sve žrtve Vukovara i Domovinskog rata. Ovaj nas je tekst uvjerio da moramo još ustrajnije promicati istinu o Domovinskom ratu, kroz koji su ostvarene stoljetne težnje hrvatskog naroda za svojom državom stvorenom u zajedništvu Hrvata u domovini i svijetu.\nSub, 25-06-2022, 07:31:52


Posjeta studenata master studija Elektrotehničkog fakulteta termoelektrani Pljevlja\nStudenti prve i druge godine master studija Elektrotehničkog fakulteta imali su priliku da posjete Termoelektranu u Pljevljima.\nObilazak postrojenja je organizovan na inicijativu studenata Fakulteta, koji su imali želju da upotpune znanje stečeno na predavanjima u okviru redovnog nastavnog procesa. Ova posjeta je plod izuzetne saradnje Elektrotehničkog fakulteta i Elektroprivrede Crne Gore, koji su koordinisanim djelovanjem obezbijedili sve neophodne uslove za uspješnu realizaciju aktivnosti.\nStudenti su imali priliku da obiđu postrojenje u pratnji dežurnih inženjera iz TE Pljevlja, upoznaju se sa načinom funkcionisanja i svim zasebnim cjelinama koje su sastavni dio ovoga postrojenja. Takođe i da se informišu o važnim detaljima koja nisu obuhvaćena teorijskim predavanjima.\nU menzi TE Pljevlja organizovan je i ručak za studente, te su se puni lijepih utisaka i iskustava mogli vratiti u Podgoricu.\nNajsrdačnije zahvaljujemo izvršnom direktoru EPCG Nikoli Rovčaninu i direktoru sekcije Proizvodnje u EPCG Bojanu Đordanu na velikoj podršci koju su pružili pri organizovanju posjete, kao i svim kolegama iz TE Pljevlja na izuzetnom gostroprimstvu i srdačnosti.\nElektroprivreda Crne Gore i Elektrotehnički fakultet će nastaviti saradnju i zato očekujemo puno lijepih vijesti u vezi zajednički realizovanih projekata.\nUtisak koji su studenti ponijeli sa posjete najbolje oslikavaju riječi njihovog predstavnika predstavnika Velimira Dobrovića: "Obilazak TE Pljevlja je definitvno nezaboravno iskustvo i veoma inspirišuće. Oduševila me kompleksnost sistema i cijelog pogona, pogotovo činjenica da imaju pogon za elektrolizu i proizvodnju vodonika kojim hlade rotor generatora. Siguran sam da sve moje kolege i koleginice dijele moje mišljenje, ali naravno i ti utisci će se sabrati već u ponedeljak. Druženje je bilo fenomenalno."\nBroj posjeta : 134


Intervju Muallima – Reisu-l-ulema IZ u BiH Husein ef. Kavazović: Islamska zajednica ima ustavnu obavezu da čuva islamsku tradiciju Bošnjaka | IGBD\nPočetna Intervjui Intervju Muallima – Reisu-l-ulema IZ u BiH Husein ef. Kavazović: Islamska zajednica ima ustavnu obavezu da čuva islamsku tradiciju Bošnjaka\nurednik 31st avg. 2014. Nema komentara


FORUM : Politika : Preliminarni rezultati popisa\nRe: Re: Preliminarni rezultati popisa\n(To nesto govori o vjerodostojnosti rezultata popisa....)\nOPCINA - Stanovnistvo CIPS -\tPOPIS\t- RAZLIKA %\nTUZLA\t111005\t120441\t8,50\nBIJELJINA\t102907\t114663\t11,42\nZVORNIK\t51246\t63686\t24,28\nVLASENICA\t9948\t12349\t24,14\nBRATUNAC\t16946\t21619\t27,58\nSREBRENICA\t12390\t15242\t23,02\nKALESIJA\t30923\t36748\t18,84\nSREBRENIK\t36453\t42762\t17,31\nŽIVINICE\t51183\t61201\t19,57\nBANOVIĆI\t19988\t23431\t17,23\nGRADAČAC\t34440\t41836\t21,48\nGRAČANICA\t40721\t48395\t18,85\nDOBOJ ISTOK\t9621\t10866\t12,94\nSAPNA\t9696\t12136\t25,17\nTEOČAK 6363\t7607\t19,55\nKLADANJ\t11230\t13041\t16,13\nČELIĆ\t9734\t12083\t24,13\nLUKAVAC\t41911\t46731\t11,50\ngolim okom vidljivo da podaci popisa nisu relevantan pokazatalj i da nisu svi stanovnici popisani ...da jesu,procenat razlike bi bio ujednačen i kretao bi se tu negdje oko 25%\n06-11-2013 at 00:00 | Uključi u odgovor\nRe: Preliminarni rezultati popisa\nLista općina u genocidnoj tvorevini i broj popisanih Bošnjaka u njima:\nZvornik ....................22 000\nOsmaci …………………..3 000\nMilići i Vlasenica ……..8 500\nBratunac………………… 8 000 – 8 500\nPale i Sokolac preko ..1 000\nBijeljina ...................16 000 (U Gradu cirka 7 000. Janja 9 600)\nSrebrenica ……………..8 000\nDoboj …………………...20 000\nBanja Luka …………...12 000 – 15 000\n10-11-2013 at 23:31 | Uključi u odgovor\nmasala masala ima nas svudje ko kaze nejma bosnjoka u smrdskoj\n11-11-2013 at 00:01 | Uključi u odgovor\naferim momčino, ovdje ismijavaš genocid i progone, a morališeš na đavoljem vladici\n11-11-2013 at 06:29 | Uključi u odgovor\novaj "veliki bosanac" nije naglasio velikim slovom da je naucio pricati sto nas navodi na zakljucak da mu je "bOsnjOk" maternji jezik\n11-11-2013 at 09:20 | Uključi u odgovor\nEvo malo opsirnijih spisak za genocidnu tvorevinu....\nBroj Bošnjaka po općinama u Republici Šumskoj\nMagazin Diwan objavio je nezvanične rezultate popisa o broju Bošnjaka po općinama u RS-u.\nOvo nisu konačni i zvanični rezultati. No, zbog moguće manipulacije bitno je da javnost bude obaviještena o sadašnjem stanju. Postoje određeni srpski izvori koji negiraju sve to, čak među njima ima takozvanih demografa. Podatke u koje je Diwan imao uvid su dobijeni od organizacije koja se bavi demografskim istraživanjima i koja u timu ima par osoba koje su u svakodnevnom kontaktu sa ljudima na terenu.\nbih-entiteti1Ipak, postoje pojedine općine gdje broj Bošnjaka nije još poznat, kao što su: Trebinje, Rogatica, Višegrad, Rudo, Čajnice, Novo Goražde, Šamac, Derventa i Bosanski Brod i nešto malo Istočne Hercegovine, posebno Trebinje.\nDiwan magazin donosi listu općina u RS i broj popisanih Bošnjaka u njima:\nU Prijedoru je slijedeće stanje: Brdo i Ljubija (Brdo je regija juzno od Prijedora s selima Hambarine, Rakovčani, Rizvanovići,Biscani, Cejreci) oko 6 000 Bošnjaka – Kozarac i Čela skoro 19 000, dok sam Grad ima između 3 000 – 4 000 Bošnjaka. Aktivisti i svi instruktori i popisivaci navode da u Prijedoru ima od 27 000 – 31 000 Bošnjaka.\nSpecijalno za Diwan Magazin:\n11-11-2013 at 10:27 | Uključi u odgovor\n11-11-2013 at 20:28 | Uključi u odgovor


Opušteni radni kutak | Stan | Inspiracija\nOpušteni radni kutak 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nOpušteni radni kutak\nVisoka funkcionalnost i maksimalna udobnost, to su ciljevi kojima se rukovodio Marsin Vielgoš kad je dizajnirao kolekciju sofa i fotelja, dopunjenu modularnim stočićem koji može da se uklopi na bilo kom mestu.\nIzvor: Foto: Promo / Merely\nNaziv kompanije "Merely" (na engleskom "samo", "jedino") odražava u potpunosti glavnu ideju poljskog proizvođača nameštaja - samo jednostavnost, samo minimalizam, samo funkcionalnost...\nProjekat "Hoki" (Hocky) takođe ekonomiše svim atributima. Sofe i fotelje su izrađene tako da nasloni za ruke mogu da se pomere i uklone, a da se u proreze ubace jednostavni stočići. Tako dobijate mogućnost da kreirate svoj prostor za rad i opuštanje na optimalan način.\nZahvaljujući dobro odabranim proporcijama geometrijskih oblika, garnitura Hoki izgleda vrlo moderno, a za njen jedinstveni izgled može da se pobrine svaki kupac budući da može da bira boju i kvalitet materijala, kao i najprikladniju konfiguraciju. Svi koji su bar nekad poželeli da kraj sofe u dnevnoj sobi imaju stočić koji "lebdi" i uvek im je pri ruci da odlože šolju kafe, daljinski upravljač, mobilni telefon... sad mogu da uvrste stočić iz garniture "Hoki" na svoj spisak porudžbina za stolara.\nMoj stan Inspiracija Sto Sofa Fotelja Dnevna soba Dnevni boravak Stočić Stočić za kafu Modularni nameštaj


Stamatović: Kamp rasformiran na zahtev Jovanovića, Krstića i Jelene Milić – NovostiDana.rs\nStamatović: Kamp rasformiran na zahtev Jovanovića, Krstića i Jelene Milić\nPredsednik Inicijativnog odbora Zdrave Srbije Milan Stamatović potvrdio je danas da je zatvoren kamp na Zlatiboru u kojem su deca učila vojničke veštine i veštine preživljavanja i optužio lidera Liberalno demokratske partije Čedomira Jovanovića, medijskog stručnjaka Nebojšu Krstića i direktorku Centra za evro-atlantske studije Jelenu Milić da stoje iza toga.\nOn je naveo da su sinoć oko 22.00 policajci došli u „Omladinsko-patriotski kamp Zlatibor 2018“ i bez pisanog naloga, „uz usmeno obrazloženje ‘Javljeno nam iz Beograda“, naredili da se kamp rasformira, a deca napuste Tić polje i Zlatibor.\nStamatović je u saopštenju naveo da su danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović pokušali da „zataškaju“ priču i „nevešto preuzeli odgovornost“.\nOn je dodao da su juče Jovanović, Krstić i Milić ceo dan „prizivali njegovo hapšenje“.\n„Zato je van svake razumne sumnje, naša tvrdnja da su upravo njih troje naložili nekim svojim subjektima u policiji da, protivno volji predsednika, premijerke i ministra, narede upotrebu policijske jedinice protiv devojčica i dečaka, što je dovoljan dokaz da je reč o pokušaju državnog udara“, rekao je Stamatović.\nPredsednik Vučić izjavio je danas da država neće tolerisati stvari poput tog kampa, dok je ministar Stefanović rekao da je kamp zatvoren i da su deca vraćena kući i da se trenutno odvijaju završni radovi na rasklapanju kampa.\nDjordjević položio venac kod Spomenikа obešenim rodoljubima na Terazijama (VIDEO)\nDSS: Nerazumna odluka o zatvaranju omladinskog kampa na Zlatiboru


forum.ingkomora.rs :: Pogledaj teme - DA LI JE KOMORA SERVIS INZENJERIMA ILI JE OBRATNO?\nDA LI JE KOMORA SERVIS INZENJERIMA ILI JE OBRATNO?\nPoslao: Pet Dec 23, 2005 4:59 pm Naslov: DA LI JE KOMORA SERVIS INZENJERIMA ILI JE OBRATNO?\nOvo sam pitanje postavio sebi, a sad ga postavljam i vama, postovani kolege.\nPosjedujem tri licence i podnio sam zahtjev i za cetvrtu. I od cetiri moja zahtjeva, samo je jedan rijesen bez problema, natezanja, ubjedjivanja sa osobama zaposlenim u komori koje bi trebalo da budu nas servis a ne mi njihov, i ako sam u sva cetiri sucaja blagovremeno i uredno podnio zahtjeve i u sva cetiri slucaja ispunjavao sve uslove za dobijanje licence.\nI zato se pitam..\nJesmo li mi inzenjeri tu da bi placali clanarinu od koje se Komora i finansira i gospoda zaposleni dobijaju plate, tj. mi bili njihov servis ili smo mi izenjeri tu da bi oni bili nas servis, pruzali nam podrsku, olaksali nam posao, uredili "pravila igre" na inzenjerskom trzistu i sl.\nPoslao: Sre Feb 15, 2006 12:16 am Naslov:\nPotpuno se slazem sa kolegom, ali bih da dopunim jos neke SITNICE.\nU samom startu (pocetak rada Komore) bilo je mnogo obecanja: razne pomoci na razna pitanja, literatura, programi za projektovanje ili proracune... ali kao i obicno sve je to dok se ne dobiju glasovi, a onda oni odose po svoj kajmak, a mi => kud koji...\nBilo bi lepo kada bi i ove kao i sve ostale poruke koje bi kolege napisali neko od NADLEZNIH nekada procitao pa da ih barem i prokomentarise, jer mozda smo mi sve ovo pogresno protumacili, a da oni to rade samo za nase dobro.\nU svakom slucaju mislim da bi svaki inzenjer trebao da se izjasni i malo da se posveti ovim problemima, pa makar nasao i nesto poitivno.\nPoslao: Ned Jul 03, 2016 9:22 pm Naslov:\nU pravu ste, kolege i koleginice....Mnogo toga Komora nije uradila a trebalo je.....ali clanstvo je inertno....Komori smo mi servis jer placamo mnoge parazite....duga prica a i nepotrebna.\nPoslao: Pon Nov 28, 2016 3:47 pm Naslov:\nKo je god pokušao da telefonom dobije neku informaciju imao je priliku da uživa u signalu zauzeća linije ili da trenira strpljenje čekajući uzaludno da se neko javi!\nA danas sam bio zaludan i prebrojao 22 osobe na nekom od radnih mesta u komori. I to ne računajući regionalne kancelariji.


EU sredstva za rekonstrukciju tvrđave Fetislam u Kladovu – Turizmarium\n„EU za kulturno nasleđe i turizam“ je deo projekta #EUzaTebe usmeren na razvoj turizma kao značajnog privrednog potencijala za ekonomski razvoj istočne Srbije i Donjeg Podunavlja. Projekat finansiraju Evropska unija sa 15 miliona evra i nemačko Ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj BMZ sa 1,6 miliona evra, a sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ.\nTags: EU za tebeKladovokulturno nasleđe i turizamMemorandum o razumevanjuprojekatrekonstrukcijaTvrđava Fetislam


Centar zdravlja – REVITALIA NOVA LINIJA\nNOVO! 🎈🎊 Centar zdravlja Tahirović Vam ponosno predstavlja tri nova proizvoda iz naše linije pekmeza! REVITALIA LINIJA PEKMEZA:\n🥇 REVITALIA FIT – za regulaciju tjelesne težine! 🥇\nMješavina biljnih sastojaka u kombinaciji sa pekmezom od kiselih jabuka idealna je forma koja doprinosi regulaciji tjelesne težine, pomaže peristaltiku crijeva, reguliše probavu, pomaže izbacivanju viška tečnosti iz organizma, smanjuje apetit i pruža osjećaj sitosti.\n🌹REVITALIA WOMAN – za zdrav menstrualni ciklus! 🌹\nOvaj proizvod predstavlja posebno osmišljanu formulaciju za potporu zdravlja žena za vrijeme PMS-a, predmenopauze i menstrualnog ciklusa. Doprinosi regulaciji hormonskog balansa, poboljšanja krvne slike i željeza u krvi, ublažava simptome bolnih i neredovnih mjesečnica te naglih promjena u raspoloženju.\n🌿REVITALIA MAN – za prostatu, mokračne kanale i bubrege! 🌿\nPokazuje korisno djelovanje kod upalnih stanja prostate, mokračnog mjehura i mokračnih kanala. Ublažava otežano i učestalo mokrenje, pomaže kod uvećanja prostate. Održava normalnu erektilnu funkciju svakog muškarca!\nBy tahirovic_ad|2021-01-05T10:50:29+00:00January 5th, 2021|Novosti|Comments Off on REVITALIA NOVA LINIJA\nRelated Posts/Slične novosti\nTahirović čajevi od sada u novom ruhu! Prepoznatljivi kvalitet dobio je novi dizajn koji već sada možete pronaći na Vašim policama\n!! NOVO !! ARTERO ELIKSIR\n!! NOVO !! ANTI STRESS ELIKSIR\nNatural beauty – Stari KVALITET, novo RUHO


Švedska neće vakcinisati djecu protiv korona virusa | Krajina.BA\nŠvedska vlada neće preporučivati vakcinu protiv korona virusa mlađim od 18 godina.\nS druge strane, zdravstvene vlasti Švedske preporučuju vakcinu odraslim osobama, posebno onima koje su osjetljiva grupa i starijima, prenosi Tanjug.\nJoš nejasno da li funkcioniše švedski model\nDok su u većini evropskih zemalja od početka pandemije COVID-19 na snazi bile vrlo restriktivne protuepidemijske mjere, vlasti u Švedskoj su primjenjivale kontroverzni, znatno blaži pristup, pa je tamošnje stanovništvo bilo suočeno sa malim brojem ograničenja u svakodnevnom životu.\nStopa smrtnosti od COVID-a 19 u odnosu na broj stanovnika u Švedskoj je usljed toga tokom proljeća bila znatno viša nego u drugim nordijskim zemljama, naročito zbog prodora korona virusa u domove za stare, a za istragu o tome zadužena je specijalna vladina komisija.\nKonkretno, broj novih slučajeva COVID-a 19 na 100.000 stanovnika u Švedskoj je u protekle dvije sedmice iznosio 30,3, dok je u Španiji on bio 292,2, a slijede Francuska (172,1), Danska (69,2) i Velika Britanija (61,8).\nI pored toga, predstavnica regionalne kancelarije Svjetske zdravstvene organizacije za Evropu Catherine Smallwood smatra da Švedskoj valja priznati da je za sada izbjegla novi porast broja slučajeva kakav je zabilježen u nekim zemljama zapadne Evrope.\n“Mislim da to pruža određene pouke”, kaže Smallwood.\nTegnel ne isključuje mogućnost da Švedsku pogodi drugi val COVID-a 19, naročito zbog povratka djece srednjoškolskog uzrasta u školske klupe, i ističe da nadležni treba da budu oprezni i reaguju na prvi znak širenja zaraze kako bi poduzeli mjere za sprečavanje njene eskalacije.\nPrethodni članakZagreb se ponovo tresao: Probudilo me je podrhtavanje tla\nNaredni članakIbrahimović nakon sjajnog meča protiv Bologne: Da mi je 20 godina zabio bih još dva gola


Kina poseduje američke obveznice u vrednosti od 1,171 biliona dolara\nKina poseduje američke obveznice u vrednosti od 1,171 biliona dolara\nKina, bez obzira na napete odnose sa SAD, nastavlja da drži lidersku poziciju kada je u pitanju ulaganje u američke hartije od vrednosti, iako je ono u julu smanjeno za 7,7 milijardi dolara, saopštilo je Ministarstvo finansija SAD.\nKina trenutno poseduje američke obveznice u vrednosti od 1,171 biliona dolara.\nDrugo mesto, kao i pre mesec dana, pripada Japanu, koji je, naprotiv, povećao ulaganja u američki dug na 1,0355 biliona dolara.\nTrojku, sa velikim zaostatkom, zatvara Irska sa 300 milijardi dolara američkog duga, 600 miliona više nego krajem juna.\nRusija, koja je u junu i julu značajno smanjila ulaganja u američke obligacije, nije se vratila među 30 lidera (iako se poslednjih godina kretala u rasponu između 10. i 13. mesta). Krajem maja, ruske investicije su dostigle minimum od 2007. godine i iznosile su 14,9 milijardi dolara. Do kraja jula ova cifra se praktično nije promenila, samo se smanjila za tri miliona dolara (sa 14,910 na 14,907 milijardi dolara).\nU celini, ulaganja u američke hartije od vrednosti porasla su za 40 milijardi dolara — na 6,2516 biliona dolara.\nfoto: RIA Novosti / Anton Denisov/ vostok.rs\nUkrajinski „Naftogaz“ predložio je ruskom „Gaspromu“ da nakon isteka aktuelnog ugovora krajem godine potpišu novi koji će umesto tranzita gasa kroz teritoriju Ukrajine podrazumevati takozvani „svop“,\nAmerički dolar je anahronizam moderne svetske ekonomije, kaže direktor Spoljne obaveštajne službe Rusije, Sergej Nariškin. Govoreći na međunarodnom sastanku predstavnika bezbednosti, on je rekao: "Čini se nenormal\nKijev: Evropske zemlje bi mogle da se suoče sa nestašicom gasa\nEvropske zemlje bi mogle da se suoče sa nestašicom gasa u slučaju da se Moskva i Kijev ne dogovore o produžetku ugovora o tranzitu tog energenta koji ističe krajem...\nTeheran će do 27. juna povećati proizvodnju uranijuma izvan granica koje je postavio nuklearni sporazum iz 2015. godine, izjavio je u ponedjeljak po\nSAD ne treba da ucenjuju Nemačku zbog izgradnje „Severnog toka 2“, to je u suprotnosti sa odnosima koji treba da postoje između dve suverene države, izjavio je za Sputnjik...\nRT: Kineski biznis razmišlja o prelasku proizvodnje u Rusiju zbog eskalacije trgovinskog rata sa SAD-om\nDžabarov: Niko neće imati želju da pumpa gas preko neprijateljske zemlje koja Rusiju kritikuje\nRusija i Belorusija razmatraju uvođenje zajedničke valute\nRT: Izbacivanje dolara? Rusija i Kina dogovorile bilateralnu trgovinu u nacionalnim valutama tokom sastnka Putina i Đinpinga\nGrčka pozvačla Nemačku na pregovore o grčkim potraživanjima ratne odštete iz Prvog i Drugog svetskog rata\nMiler: Realni rok za izgradnju gasovoda „Severni tok 2“ na teritoriji Danske maksimalno pet sedmica\nSankcije nisu uticale na rast ruske ekonomije


Muzički vodič od 27. oktobra do 2. novembra - Dnevni list Danas\nPočetna » Novo » Scena » Muzički vodič od 27. oktobra do 2. novembra\nMuzički vodič od 27. oktobra do 2. novembra\n0Piše: M. J. 27. oktobra 2017. 08.00 Izmenjeno: 16. januara 2018. 10.44\npetak 27. oktobar – MORTAL KOMBAT\nBend Mortal Kombat će održati tradicionalni novosadski koncert u klubu „The Quarter“. Ove godine otišli su korak dalje te su snimili jednu nesvakidašnju najavu, a zakazali su i druženje sa fanovima pred koncert.\nU subotu, 21. oktobra, od 17 časova ko bude u Shamrock baru moći će da se druži sa Kombatima, odsluša pesme u nešto drugačijem aranžmanu i da nabavi svoju ulaznicu za koncert.\npetak 27. oktobar – DRILL HALLOWEEN W/LAG & FEDERICO AMOROSO\nMesto održavanja: Klub Plastic, Beograd\nU duhu noći veštica Drill priređuje maskenbal za prave ljubitelje rejv kulture i podzemlja. Organizatori poručuju da posetioci spreme leteće metle, šešire i magične napitke.\nNastupa promoter andergraund kulture, DJ i producent – Lag, koji je jedan od predstavnika novog talasa tehno umetnika.\nOdrastavši na panku i zatim stekavši edukaciju u oblasti klasične muzike, Lag ipak pronalazi sebe u elektronskoj muzici, pre svega zbog velikih mogućnosti izražavanja kroz DJing, ali i kroz stvaranje autorskih numera. Odabrao je tehno kao platformu za svoje kreativno pražnjenje, ali je zadržao svoje prethodne uticaje prisutne i u novom zvuku koji generiše – sirovost, kompleksan ritam i upečatljiv stav njegovi su glavni alati.\npetak 27. oktobar – VICTOR RUIZ\nJedan od najaktuelnijih svetskih producenata Victor Ruiz dolazi u Beograd sa svojim autentičnim i energičnim zvukom uz specijalni audio-vizuelni doživljaj.\nPult sa njim, deliće i jedni od najboljih imena domaće elektronske muzičke scene: Peter Portman, Mancha & MarkPanic i Goran Emkic.\ndo ponedeljka 30. oktobra – BEROGRADSKI DŽEZ FESTIVAL\nMesto održavanja: Dom omladine Beograda i Sava centar\nPod sloganom “Džez vizije” održava se i ovogodišnji festival, nakon velikog uspeha prošlogodišnjeg izdanja, koje je jednoglasno proglašeno za najbolje od obnove ove manifestacije 2005. godine.\nKljučna imena ovogodišnjeg programa su veliki američki umetnici: izuzetni saksofonista i kompozitor Džošua Redman, kao stvaralac koji je mladoj generaciji utirao put tokom devedesetih i dvehiljaditih, Doni Mekaslin, koji je radio u sastavima Dejvida Bouvija (na njegovom testamentarnom, poslednjem albumu „Blackstar“), te supergrupa Young Philadelphians, u kojoj su glavne zvezde takve avangardne veličine kao što su Mark Ribo i Džamaladin Takuma.\nsubota 28. oktobra – NICK CAVE AND THE BAD SEEDS\nMesto održavanja: Kombank Arena\nPopularni pevač Nick Cave & The Bad Seeds održaće koncert u okviru svoje svetske turneje na kojoj predstavljuju album „Skeleton Tree“ koji se našao na prvim pozicijama brojnih svetskih lista slušanosti dok mu je Guardian poverio pet zvezdica i opisao kao „remek delo ljubavi i razaranja“.\nutorak 31. oktobar – KONCERT OMAŽ PROFESORU VUJIĆU\nMesto održavanja: Velika sala SKC\nProfesor Aleksandar S. Vujić je tokom 40 godina predavao predmet sviranje horskih, kasnije orkestarskih partitura, vodio je u dva maha veoma uspešno orkestar FMU i osnivao je Madrigalski hor FMU, sa kojim je osvojio zlatnu medalju u Budimpešti. Njegovi studenti u ime privrženosti i poštovanja spontano su došli na ideju o koncertu u čast profesoru Vujiću.\nNa koncertu će svirati između ostalih i pijanisti Ivan Bašić, Galina Nikolin, pevaće Hor „Braća Baruh“ i neki članovi bivšeg Madrigalskog hora FMU, kao i solo pevači i pevačice koji su iz istog hora nikli.\nsreda 1. novembar – HASHIMA\nMesto održavanja: Centar za kulturu Vlada Divljan\nJedan od najperspektivnijih i najaktuelnijih srpskih džez sastava, kvartet Hashima održaće koncert kakav do sada nije viđen, kada je u pitanju džez scena u Srbiji. Publika će prisustvovati jedinstvenom „live cinema audio vizuelnom performansu“ u saradnji grupe sa video umetnikom „Izvanrednim Bobom“, posebno kreiranom za ovu priliku.\nPovod za koncert grupe Hashima je promocija drugog albuma „The Haywain“ u izdanju izdavačke kuće Metropolis Records, a ceo događaj obogatiće i gostovanje hora pod dirigentskom palicom renomirane Dijane Cvetković, dirigenta hora Musica Libera.


Hranjenje svijeta pod klimatskim promjenama - TEME - 2022\nHranjenje svijeta pod klimatskim promjenama\nIndustrijska poljoprivreda izuzetno doprinosi globalnom zagrijavanju, postaje sve neproduktivnija i vrlo ovisna o nafti koja istječe. Od krajnje je hitnosti da se usvoji drugačija poljoprivreda.\nKlimatske promjene su već stvarnost\nKlimatske promjene su daleko najstrašniji problem s kojim se čovječanstvo ikad suočilo. Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC) u svom najnovijem izvještaju predviđa promjenu temperature do 5,8 stepeni za ovaj vijek. Međutim, IPCC nije uzeo u obzir niz kritičnih faktora, uključujući uništavanje naših tropskih šuma i druge vegetacije. Sadrže šest stotina milijardi tona ugljenika - gotovo šta je u atmosferi? od kojih će većina biti emitovana u narednim decenijama sve nekontrolisanijim aktivnostima velikih kompanija za sječu drva. Generalni direktor Programa Ujedinjenih nacija za životnu sredinu nedavno je ukazao da samo čudo može spasiti posljednje tropske šume na svijetu. IPCC takođe ne uzima u obzir strašnu štetu koju nanosi moderna industrijska poljoprivreda sa svojim mašinama i ogromnim arsenalima pesticida na tlima planete. Naša tla sadrže 1,6 bilijuna tona ugljenika, više nego dvostruko više od one u atmosferi. Veliki dio ovog ugljika emitirat će se u narednim decenijama; osim ako ne dođe do brzog prelaska na održivu i organsku poljoprivrednu praksu. S druge strane, Hadley-ov centar Britanske meteorološke organizacije uzeo je u obzir ove i druge čimbenike u svojim najnovijim modelima i zaključio je da će globalna prosječna temperatura porasti za čak 8,8 stepeni u ovom stoljeću.\nOstali klimatolozi, koji uključuju često previđene faktore, tragičniji su. IPCC kaže da možemo očekivati značajan porast toplotnih valova, oluja, poplava i širenja tropskih bolesti u umjerenim područjima, što utječe na zdravlje ljudi, stoke i usjeva. Takođe predviđa porast nivoa mora do osamdeset i osam centimetara u ovom stoljeću, što će utjecati (zbog upada morske vode u podzemna tla obradivih površina, kao i privremenih i trajnih poplava), na oko 30% poljoprivrednih regija svijeta . Ako je Hadley Center tačan, implikacije će biti poraznije. Otapanje ledenog pokrivača Antarktika, Arktika, a posebno Grenlanda dogodit će se brže nego što je predviđao IPCC. To bi smanjilo slanost oceana, što bi zauzvrat oslabilo, ako ne i potpuno preusmjerilo okeanske struje, poput Golfske struje, sa svog trenutnog toka. A ako se tako nastavi, na kraju bi se smrznula područja koja trenutno uživaju umjerenu klimu, poput sjeverne Europe (vidi također? Globalno zagrijavanje, a zatim i veliko smrzavanje "ISIS 20 ).\nZapravo je ironično da globalno zagrijavanje može uzrokovati lokalno ili regionalno smrzavanje. Kao da to nije dovoljno, moramo uzeti u obzir da bi, ako sutra zaustavimo potrošnju fosilnih goriva, naša planeta nastavila da se zagrijava, još najmanje 150 godina, zbog vremena postojanosti ugljičnog dioksida, najvažnijeg plin efekta.staklenika u atmosferi, dok će se okeani nastaviti zagrijavati još najmanje hiljadu godina. Sve što možemo učiniti je poduzeti te mjere - a najdramatičnije su potrebne da bi se usporio proces zagrijavanja - tako da kada se naša klima na kraju stabilizira, naša planeta ostane u najmanju ruku nastanjiva. Klimatske promjene događaju se brže nego što se predviđalo. To je, između ostalog, vidljivo i zbog dugotrajnih suša u mnogim dijelovima svijeta. Četiri godine suše u većem dijelu Afrike ostavile su 30 do 40 miliona ljudi gladnih. Istovremeno, dogodiće se nekoliko suša u glavnim centrima osnovnih useva na svijetu: američki pojas kukuruza, kanadske stepe i australijski pojas pšenice značajno će smanjiti izvoz žitarica. Vrijeme u Evropi 2002. bilo je užasno. Masivne poplave u Njemačkoj koštaju najmanje 13 milijardi dolara. Strašne oluje u sjevernoj Italiji, s gradom veličine teniske loptice, uništile su usjeve na velikom području, a suša u južnoj Evropi drastično je smanjila usjeve. I sam sam prošao kroz zelene maslinike u južnoj provinciji Foggia i nisam vidio nijednu maslinu ni na jednom drvetu. Klimatske katastrofe bile su još razornije u 2003. i 2004. Sve je to rezultat porasta globalne temperature od ne više od 0,7 stepeni. Kakve će biti stvari kada svoju hranu moramo proizvoditi u svijetu čija je prosječna temperatura porasla za 2 ili 3 stepena, a da ne dosegne 5 - 8 stepeni, kako nam je rečeno, dogodit će se krajem ovog stoljeća?\nEmisije azotnog oksida i metana\nSve je jasnije da će klimatske promjene i njihove gore spomenute razne manifestacije biti najvažniji izazovi naše sposobnosti da se prehranimo u narednim decenijama. Ne možemo samo sjediti i čekati da se stvari pogoršaju. Moramo učiniti sve da transformiramo svoj sistem proizvodnje hrane i pomognemo u borbi protiv globalnog zagrijavanja, istovremeno se prehranjujući u nepovoljnijim uvjetima. Moderna industrijska poljoprivreda po svojoj prirodi uvelike doprinosi stakleničkim plinovima. Trenutno je odgovoran za 25% svjetske emisije ugljičnog dioksida, 60% emisije metana i 80% azotnog oksida, svi su snažni staklenički plinovi. Dušikov oksid nastaje djelovanjem denitrificirajućih bakterija kada se zemljište pretvori u poljoprivredna polja. Kada se tropske šume pretvore u travnjake, emisija azotnog oksida se utrostručuje. Drugim riječima, transformacija zemlje dovodi do emisije pola miliona tona azota godišnje u obliku azot-oksida. Azot-oksid je 310 puta snažniji od ugljičnog dioksida kao staklenički plin, prema Europskoj agenciji za okoliš, iako su atmosferske koncentracije dušikovog oksida srećom manje od jedne tisućinke ugljičnog dioksida - 0,31 ppm (dijelovi na milion) u odnosu na 365 ppm.\nAzotna gnojiva su još jedan važan izvor azotnog oksida. Oko 70 miliona tona azota godišnje se nanese na usjeve i doprinosi gotovo 10% od 22 miliona tona azotnog oksida koji se godišnje emituju. Uz značajan porast primjene gnojiva, posebno u zemljama u razvoju, emisije azot-oksida iz poljoprivrede mogle bi se udvostručiti u sljedećih 30 godina. U Holandiji, koja ima najintenzivniju poljoprivredu na svijetu, godišnje se koristi 580 kilograma azota po hektaru u obliku nitrata ili amonijevih soli kao gnojiva, a najmanje 10% tog dušika odlazi direktno u atmosferu, bilo kao amonijak ili dušikov oksid. Rast poljoprivrede takođe povećava emisiju metana. U posljednjim decenijama došlo je do značajnog povećanja broja stoke - posebno goveda - uglavnom kao rezultat pretvaranja tropskih šuma u travnjake. Stoka emitira velike količine metana, a uništavanje šuma radi njihove reprodukcije takođe doprinosi povećanim emisijama dva najvažnija staklenička plina. Globalno, emisije metana iz stoke iznose oko 70 miliona tona. Sa modernim proizvodnim metodama, goveda se sve više hrane visokoproteinskom hranom, posebno kada se hrane krmom. Takva stoka emitira znatno više metana nego stoka koja se hrani travom. Čak i đubrenje livada azotnim jedinjenjima može smanjiti unos metana od strane bakterija i povećati proizvodnju azot-oksida, posljedično povećavajući atmosferske koncentracije oba plina.\nŠirenje neobrađenih polja takođe je ozbiljno povećalo emisiju metana. Pirinač uzgajan kišnicom daje mnogo manje metana od pirinča uzgajanog azotnim đubrivima.\nIndustrijska poljoprivreda je veliki potrošač energije\nKomponente moderne industrijske poljoprivrede koje najviše troše energiju su proizvodnja azotnih gnojiva, poljoprivredne mašine i navodnjavanje pumpama. Oni čine više od 90% energije koja se koristi direktno ili indirektno u poljoprivredi i sve su za nju ključne. Emisije ugljenika izgaranjem fosilnih goriva za poljoprivredne aktivnosti u Engleskoj i Njemačkoj iznosile su 0,046 i 0,053 tone po hektaru, u poređenju sa samo 0,007 tona iz nemehaniziranih poljoprivrednih sistema, odnosno sedam puta manje. To se slaže s procjenom Pretty and Ball-a da za proizvodnju tone žitarica ili povrća koristeći modernu poljoprivredu treba 6 do 10 puta više energije nego korištenjem održivih poljoprivrednih metoda. Može se tvrditi da će prelazak na obnovljive izvore energije poput vjetra, sunca ili gorivnih ćelija izbjeći smanjenje potrošnje energije kako bi zaštitili našu klimu. Međutim, ova neophodna zamjena bi trajala desetljećima; po nekim procjenama oko 50 godina. Radikalno smanjenje emisija gasova potrebno je sada ako ozbiljno uzmemo predviđanja Hadley Center-a da će porast temperatura u narednih 30 godina početi transformirati naše glavne ponore ugljičnog dioksida i metana - šume, okeane i tla - u izvore. Ako se to dogodi, ući ćemo u nepovratan proces lančane reakcije prema višim temperaturama i klimatskoj nestabilnosti.\nOdrživa poljoprivreda: hitno pitanje\nMoramo razviti poljoprivredni sistem koji ne uzrokuje ove strašne probleme, a koji također pomaže revitalizirati i obnoviti naša tla. Takav poljoprivredni sistem imao bi mnogo zajedničkog sa onim koji su prakticirali naši preci i koji još uvijek koriste neke zajednice u određenim udaljenim dijelovima Trećeg svijeta.\nOni mogu biti „neisplativi“ u kontekstu kratkoročnog i poremećenog industrijskog društva, ali jedini su osmišljeni da lokalno hrane ljude na istinski održiv način. Znakovito je da najcjenjeniji autoriteti u održivoj poljoprivredi, uključujući Jules Pretty i Miguel Altieri, koriste termin "održiva poljoprivreda" kao sinonim za "tradicionalnu poljoprivredu". Ako je tradicionalna poljoprivreda rješenje za prehranu ljudi pod klimatskim promjenama, moglo bi se zapitati zašto su vlade i međunarodne agencije toliko odlučne da spriječe tradicionalne zajednice da se bave i zamjenjuju modernu industrijsku poljoprivredu na svom zemljištu.\nOdgovor je da tradicionalna poljoprivreda nije kompatibilna s razvojnim procesom koji namećemo zemljama Trećeg svijeta, još manje sa globalnom ekonomijom, a još manje sa neposrednim interesima transnacionalnih korporacija koje sve kontroliraju. Da je to jasno, jasno je iz sljedeća dva izvještaja Svjetske banke. U prvom, o razvoju na Papui Novoj Gvineji, Svjetska banka priznaje da je "obilježje samostalne poljoprivrede Papue Nove Gvineje njezino relativno bogatstvo."\nU stvari, "blagodat prirode u zemlji daje dovoljno hrane za relativno malo napora." Zašto ga onda mijenjati? Odgovor je jasan: "Sve dok poljoprivrednici koji samostalno rade ne promijene svoj tradicionalni način života povećavanjem novih obrazaca potrošnje, smanjenje izvora zaposlenosti otežat će uvođenje novih usjeva", na primjer onih potrebnih za proizvodnju u velikim razmjerima za izvoz.\nMeđutim, Bergov izvještaj Svjetske banke prepoznaje da su mali poljoprivrednici izuzetni upravitelji vlastitih resursa "svoje zemlje i kapitala, gnojiva i vode". Takođe se prepoznaje da dominacija ove vrste poljoprivrede koja postoji samo "predstavlja prepreku razvoju poljoprivrede". Seljake treba navesti da proizvode za tržište, usvajaju nove usjeve i preuzimaju nove rizike. "\nIndustrijska poljoprivreda je na izmaku\nHtjeli ili ne, moderna industrijska poljoprivreda je na izmaku. Činjenica je da postaje sve manje efikasna. Sada se smanjuju koristi od upotrebe gnojiva. Svjetska organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (FAO) priznala je 1997. godine da proizvodnja pšenice u Meksiku i SAD-u nije pokazala porast u 13 godina. 1999. godine svjetska proizvodnja pšenice pala je drugu godinu zaredom na oko 589 miliona tona, što je pad od 2% u odnosu na 1998. Gnojiva su preskupa i, kako to objašnjava McKenney,? Na biološko zdravlje tla utječe neizmjerna ambicija brza i laka plodnost, ugrožavajući produktivnost, a gnojiva su sve manje učinkovita. "Korovi, gljive, insekti i drugi štetnici nevjerovatno su prilagodljivi. Petsto vrsta insekata već je razvilo genetsku otpornost na pesticide, kao i 150 biljnih bolesti, 133 vrste korova i 70 vrsta gljivica. Reakcija je primjena još skupljih i moćnijih otrova, koji godišnje koštaju 8 milijardi američkih dolara u SAD-u, bez troškova nanošenja na zemlju Poljoprivrednici gube bitku, štetnici preživljavaju hemijski utjecaj, ali poljoprivrednici to ne čine. Sve više i više poljoprivrednika jest Napuštajući svoje zemlje, i situacija će se sigurno pogoršati. Svjedoci smo prisilnog uvođenja genetski modificiranih usjeva od strane međunarodnih agencija u dosluhu s nacionalnim vladama, kao rezultat masovnog lobiranja sve snažnije biotehnološke industrije. GM usjevi, suprotno onome što su nam rekli, ne povećavaju proizvodnju. Potreban im je veći unos, uključujući više herbicida, čija je upotreba trebala biti drastično smanjena, kao i voda za navodnjavanje. Takođe, nauka na kojoj se zasnivaju ozbiljno je upitna. Niko sa sigurnošću ne zna kakve će nenamjerne posljedice imati uvođenje, vrlo rudimentarnom tehnikom, specifičnog gena u genom potpuno drugačijeg bića. Iznenađenja čekaju, a neka mogu izazvati ozbiljne probleme raznih vrsta.\nIndustrijska poljoprivreda uvelike doprinosi klimatskim promjenama; progresivno je neproduktivniji i u velikoj mjeri ovisi o nafti, koja također nestaje. Naša jedina opcija je da napravimo značajan pomak ka održivoj poljoprivredi sa malim unosom koja ne samo da hrani svijet, već umanjuje najgore manifestacije klimatskih promjena.\n* Izdvojeno iz Mreže za Ameriku bez GMO-a - Bilten 113\nOvaj članak možete pronaći na web lokaciji I-SIS na:\nVideo: Treći element S6E09 - Promjena klime (Januar 2022).\nCopyright 2022 \_ Hranjenje svijeta pod klimatskim promjenama...


Srpkinja na brodu za Antarktik! - Novagaszeta.rs\nGeolog iz Kragujevca Valentina Taranović, koja živi i radi u Pertu, krajem ove godine provešće tri nedelje na Antarktiku sa još 80 naučnica iz celog sveta.\nNjihov boravak na najhladnijem podneblju organizovan je u okviru Homeward Bound projekta koji ima za cilj formiranje mreže od 1.000 naučnica sa svih kontinenata. Cilj grupe je poboljšanje pozicije žena u nauci, ali i povećanje budnosti ljudi po pitanju globalnog zagrevanja.\nOvogodišnjom ekspedicijom biće završen treći ciklus desetogodišnjeg programa. Povodom predstojeće ekspedicije, ali i problema klimatskih promena, ekologije i stanja australijskog rudarstva, Valentina je u Pertu govorila za „Vesti“.\nKako ste odlučili da se bavite geologijom?\n– Odrastanje u mojoj porodici, kao i gledanje meni omiljenih emisija o vulkanima, uticali su da pođem tim putem. Takođe dve godine provedene u Istraživačkom centru Petnica kraj Valjeva, dok sam bila srednjoškolka, dodatno su učvrstili moju nameru da izaberem geologiju. Nošena tim idejama došla sam i do Amerike, gde sam završila i doktorske studije. Danas radim u sferi rudarske geologije i istraživanja ležišta metala – kaže Valentina.\nKako ste saznali za Homeward Bound projekat?\n– Za projekat sam saznala na Fejsbuku, a prijavila sam se tek posle godinu dana. Dopis za program i ekspediciju je stigao u CSIRO gde radim, a podrška kolega i šefa podstakli su me da se prijavim.\nKako ste prikupili sredstva za učešće?\n– Program je pokriven šesdeset odsto, a ostatak treba da obezbedite sami. Deo koji treba platiti najviše uključuje ekspediciju na brodu i ostale putne troškove. Svako od polaznika je odgovoran za svoje finansije. Lično sam imala sreću da je moja organizacija pokrila veći deo mojih troškova.\nOdakle dolaze učesnice programa?\n– Većina su iz zapadnjačkih zemalja, i to iz prostog razloga jer program nije besplatan. Ja sam jedina ove godine iz istočne Evrope.\n– Ekspedicija na Antarktik je samo deo programa koji traje godinu dana. Prvih jedanaest meseci sastanci se održavaju putem interneta, dok je ekspedicija kulminacija čitavog projekta. Učesnici se čitavu godinu upoznaju sa konceptima kojima ćemo se baviti tokom i nakon ekspedicije, a teme su različite, od ravnopravnosti polova u nauci, preko globalnog zagrevanja, zagađenja životne sredine…\nMožete li nam reći nešto više o planu ekspedicije na Antarktik?\n– Okupićemo se u gradu Ušuaja u Argentini. Tu ćemo boraviti par dana i svaka od grupa predstaviće rezultate svojih istraživanja. Odatle ćemo se brodom preko Drejkovog moreuza uputiti ka Antarktiku, a istim putem plovićemo i nazad. Ukupno ćemo provesti tri nedelje na brodu, a u planu je obilazak naučnih, ali i jedine poštanske stanice na Antarktiku.\nDa li će na brodu biti samo žene ili ćete povesti i nekog muškarca?\n– Samo je jedan muškarac uključen u ceo program. A, što se posade broda tiče, ona će biti kombinovana, s tim što je kapetan takođe žena.\nZašto je izabran baš Antarktik?\n– Iz više razloga, pre svega skretanja pažnje javnosti na program i njegove ciljeve. Isto tako Antarktik je i mesto koje je posetilo manje od jedan posto svetske populacije. Tamo praktično da nema nikakve infrastrukture, pa i pored toga, tamošnji eko-sistem, koji je jedan od najosetljivijih na planeti, i te kako pati od posledica globalnog zagađenja. Odlazak žena naučnika tamo, ima za cilj da se i njima pruži jedinstvena prilika da svojim očima vide problem, ali i da se povežu s prirodom.\nKao geolog ste verovatno često putovali, ali da li ste do sada bili na sličnim dalekim mestima ili ekspedicijama?\n– Na sličnim da, ali ne na brodu. Kao geolog sam provela mnogo vremena na terenu i to još od studenskih dana gde smo kampovali od nekoliko nedelja pa do dva meseca. Bila sam na svim kontinentima, osim Antarktika do sada.\nSada će se i ta želja ostvariti. A, da li ćete biti prva žena iz Srbije na Antarktiku?\n– Ne. Pre mene bila je Milena Vujičić 2008. godine, a ona veruje da je pre nje bilo još žena iz Srbije, ali ni ona ni ja nismo sigurne u to.\n– Prvo da pronađem poziciju gde bih se u potpunosti profesionalno ostvarila i da oformim svoju porodicu – kazala je srpska naučnica Valentina Taranović.\nU ekspediciji i bivši sekretar UN\nKad razmišljate o tako velikom putovanju čemu se radujete, a od čega strepite?\n– Radujem se duhovnom odmoru, ali i interakciji sa drugim učesnicama programa. Među predavačima biće i Kristijana Figeres iz Kostarike, bivši sekretar Ujedinjenih Nacija, koja se zalagala za sklapanje Pariskog ugovora po pitanju klimatskih promena. Tako da se radujem druženju s njom, ali i posetama mnogim zanimljivim mestima. Jedino strepim od morske bolesti, naročito kroz uzburkani Drejkov moreuz.\nBezbrižan život u Australiji\nTrenutno živite u Australiji, šta Vam se najviše sviđa u ovoj zemlji?\n– Pre svega mi se dopada bezbrižan način života, bez opasnosti od terorizma kao u Americi ili bez pravih egzistencijalnih problema, kao što smo ih mi imali odrastajući u Srbiji. U Pertu gde sad živim sviđaju mi se lepo vreme i divne plaže. Sa druge strane, zabačenost ovog grada mi ne prija. Međutim, rudarstvo je jako razvijeno tako da pruža odličnu mogućnost za razvoj karijere, što je za mene opet dobro – kaže Valentina.\nIma nade za novi rudarski „bum“\nZapadna Australija se u prošlosti izuzetno brzo razvila zahvaljujući rudarstvu. Međutim, ova industrija je u poslednje vreme u stagnaciji. Kao stručnjak za geologiju, smatrate li da postoje izgledi za novi rudarski „bum“?\n– Čini se kao da sve ide u dobrom pravcu i da ima mesta za optimizam po tom pitanju. Međutim, teško je tako nešto tvrditi, a ja ne bih da dajem lažne nade, niti da se bavim prognozama.\nPreko SAD i Kanade do Perta\nDr Valentina Taranović rođena je u Kragujevcu, a nakon završene srednje škole uputila se u Ameriku na studije. Nakon završenih osnovnih i magistarskih studija geologije u SAD i Kanadi, doktorirala je na Univerzitetu Indijana 2014. godine.\nDo sada je radila kao istraživački geolog za uticajnu englesko-australijsku kompaniju Rio Tinto, ali i kao predavač na Univerzitetu Vejn Stejt u Detroitu. Trenutno radi za australijsku naučno-istraživačku agenciju CSIRO u Pertu.\nEksplozija u Rafineriji u Brodu: Jedan radnik poginuo\nTagged Antartik, geolog, Valentina Taranović\nVrijeme: Kiša u većini krajeva


Šta uraditi da ciklama uvek cveta - Domaćinska kuća\nKuća » Hortikultura » Šta uraditi da ciklama uvek cveta\nCiklama je omiljena sobna biljka, koja svojim cvetovima ulepšava dom od novembra do aprila, a nekad i juna. Uspešna nega ciklame počinje već prilikom kupovine, i zato izaberite biljku koja ima zdrave listove i mnogo pupoljaka. Ciklami je potrebna svetlost, ali ne i jako sunce.\nZa nju je najbolje mesto pored prozora ili, između dva prozorska krila u samom prozoru na istočnoj ili severnoj strani.\nAko ciklamu stavite na zasenčeno mesto, listovi će brzo požuteti, a cvetne drške će se izdužiti i postati savitljive. Odgovara joj svetlo mesto (severni ili istočni prozor), zaštićeno od jakog podnevnog sunca, kao i temperatura od 10 do 15 stepeni.\nU vreme cvetanja ciklamu treba zalivati odstajalom vodom četiri puta nedeljno. Bujniju biljku sa više cvetova i listova potrebno je zalivati svakodnevno. Najbolje je da vodu sipate u širi podmetač i posle 60 minuta prospete višak vode koju biljka nije upila. Ciklama se prihranjuje tečnim đubrivom za cvetnice na svakih 15 dana, osim u periodu mirovanja.\nCiklama je višegodišnja biljka i redovno će cvetati ukoliko primenjujete sledeći postupak: Posle precvetavanja biljku treba i dalje umereno zalivati jedanput u 7 dana. Posle mesec dana, zalivanje proredite na jedanput u 15 dana, da biste na kraju njenog mirovanja u potpunosti prekinuli zalivanje. Tada ostavite ciklamu da se odmara na tamnom i suvom mestu mesec dana.\nPhoto credit: Pixabay Autor: Capri23auto\nPosle mesec dana potpunog mirovanja, gomolj izvadite iz saksije, odstranite zemlju, stare listove i trule žilice, pa ga očišćenog posadite i rastresitu zemlju. Gomolj mlade biljke presađuje se u saksiju veću za broj. Ako je biljka starija gomolj presadite u istu, dobro opranu saksiju. Gomolj ciklame mora biti tako zasađen da trećina njegove visine viri iz saksije. Ciklamu držite na zasenjenom mestu i umereno zalivajte. Kada se pojave prvi listovi početi sa normalnim zalivanjem, a biljku premestite na svetlije mesto, izbegavajući jako podnevno sunce.\ngajenje ciklame, zalivanje ciklame\nPrevPrethodnaNeminovnost savremenog vinogradarstva: Mašinska rezidba\nSledećaUzoran poljoprivrednik iz KoraćiceNext