Ubica vreba sa neba | Novosti.rs\n08. 11. 2012. u 20:59\nUMESTO SEDIŠTA U AVIONU SKLADIŠTA NOVOSADSKI ekolozi su preko kolega iz sveta došli do fotografija unutrašnjosti aviona sa ugrađenim metalnim rezervoarima umesto putničkih sedišta, koji sadrže hemijska sredstva koja se raspršuju širom sveta, pa i iznad Balkana. Na pojedinim sajtovima čak se reklamiraju avio-kompanije koje nude usluge montiranja mlaznica raspršivača.\nJa sam mislio da je Trece Oko samo izdanje Novosti, a ispada da ste i vi poceli da objavljujete njihove tekstove. Informacija za "novosadske ekologe" koji su dosli do ove fotografije - tankovi sa vodom se koriste za testiranje novih aviona, kako bi se lako prebacivala kolicina vode sa jedne na drugu stranu, u nos ili rep aviona i tako simulirao odredjeni broj putnika i njihov raspored u kabini. To zna svako ko zna iole nesto malo vise o vazduhoplovstvu.\n@Petar - Kome to objasnjavas kad je ovde pola naroda nepismeno. Mislis da te kapiraju o cemu pricas? Nasem Srbinu treba neki neprijatelj da bi lakse ziveo, a ako ga nema izmislice ga.\n@Petar - I jos samo dopuna. Ova fotografija se nalazi u ZVANICNOM prirucniku za Boing avione sa objasnjenjem. Nema tu nikakvog skrivanja i zavere.\n@Petar - petre nemas ti pojma, ubija nas amerika, a ne samo nas nego ceo svet, samo polako....tihi ubica je to!!!!!!\n@Petar - @ "Ing": Поред таквих "пријатеља" попут тебе, "нашем Србину" гори душмани нису ни потребни. За још црњу имитацију живота, а не за "лакши живот".\n@Petar - Brzo navuci zavese, cujem da ce opet pomracenje\nNovosti pocele da objavljuju viceve?\n@abv - Ti mora da si jedan od onih klinaca koji je zbog konstantnog blejanja u mobilni razvio grbu pa nemoze da digne glavu i pogleda u nebo.Shvati decace da ovo vise nije nikakva tajna,mnoge svetske vlade su priznale svojim gradjanima da ih truju kemtrejlsima zarad navodno njihove buducnosti zbog lazi o klimatskim promenama!U ujedinjenim nacijama su cak i glasali protiv geoinzinjeringa!Kad vec imas komp a bogami i mobilni,molim te upotrebi ga za nesto pametno a ne za koje kakve gluposti i budalastine.\n@abv - Tako je Aleksa, ali pojačaj radio možda neko prisluškuje...\nPricam ljudima vec tri godine,gledaju me ko budalu a ljudi oko nas umiru sve mladji i mladji od bolesti kakve nikad nisu postojale!Novi svetski poredak i plan depopulacije uopste nije teorija vec cista zavera jer je dokaza toliko da svako normalan ko se udubi u temu nemoze drugacije nego da spozna cinjenice!Hvala novostima na ovome,probudimo se ljudi ili cemo nestati!!\nNovi Svedski Poredak\n@Aleksa - Ovim i zvanicno potvrdjujes da mogu slobodno da izbace ono "ko".\n@Aleksa - Poceli su odavno da nas satiru i nece stati...\n@Aleksa - Da, za pretakanje vode su potrebna burad od inox-a sa metalnim zatvaracima i obrucevima koja su predvidjena za nadpritiske. A putnici se setaju po kabini dok avion leti, ponekad igraju i mali fudbal, pa treba naci najverovatniju kombinaciju pokretnog opterecenja, toliko o vasoj upucenosti u problematiku projektovanja i ispitivanja aviona, hahaha. Za koga radite?\n( 53 ) ( 95 )\nBudalastine. Na fotogrfiji je probni Boingov avion u ispitivanju, gde se umesto sedista i putnika stavljaju burad sa VODOM kako bi simulirali puno opterecenje sa putnicima. Oni koji sire teorije zavere bi iskoristile i Miki Maus stripove kada bi mogli, jer lakovernih i neobrazovanih ima PUNO.\n@Avioinzenjer - Da da kako da ne. Pa zasto onda ovaj 'boingov' avion ima burad povezana cevima ako simuliraju putnike zar se putnici vezu u avionu tokom citavog putovanaj i leta. Ajde onda ne lupaj kad nemas pojma o cemu se radi.\n@Avioinzenjer - Zato sto se simulira razni raspored putnika po avionu, vise u repu ili vise u nosu aviona - voda se pumpa napred ili nazad, to je jednostavnije nego da nosis jedno po jedno bure sa jednog mesta na drugo. Kapiras? Ali to je verovatno previse jednostavno objasnjenje za tebe, jer nema nikakve "zavere".\n@Avioinzenjer - druze, ova slika apsolutno nije vazna. stavljena je radi ilustracije jer je samo izguglana . da su stavili sliku sa citavom istinskom skalamudijom koja truje opet bi se nasao neki "inzenjer" da prosipa pamet . jer u srbiji je mnogo "neobrazovanih i lakovernih" ali bogami i puno onih koji su ubedjeni da te mogu ubediti u suprotno od ociglednog. seti se, pre 13 godina su se takvi genijalci smejali na pricu o osiromasenom uranijumu. procitaj ponovo tekst pa pokusaj da ostavis normalan komentar.\n@Avioinzenjer - Maks, kazes putnici su vezani tokom celog leta? Ti si ocigledno leteo samo od Cibukovca do Ladjevca.\n@Avioinzenjer - Cuj sad ovoga pa da li si i ti pametan covece gde si cuo da covek menja tezinu pa da se vrse takvi eksperimenti. Nece covek u jednom trenutku imati 100kg pa 30kg pa 55kg. Misli o tome\n@Avioinzenjer - Nemate vi ni jedan ni drugi pojma....Ne shvatate da je to ozbiljna situacija,"ZAGADJEN VAZDUH" nije ni cudo,po gradovima se pece rakija,u vatru se stavljaju gume ,plasticne flase,gaje se pilici takodje.Sve to zagadjuje nas vazduh,zato,nedolazi samo smrad odozgo sa neba,nego i sa zemlje zahvaljujuci nasem glupom narodu...\n@Avioinzenjer - Pa i Miki Maus je vec iskoriscen.Sta mislis da dizni studio radi? Edukuje decu??? Baci pogled na ovih 9 min.http://www.youtube.com/watch?v=UWvnQHffvfsNemoj da prosipas pamet drugima sem ako nisi placen za to.Pozdrav\n@Avioinzenjer - Inženjerac,nisam pobornik teorija zavere,ali nisam ni znao da se burad sa vodom pored toliko drugih materijala koristi u ispitivanju aviona umesto putnika?Jel to treba da očekujem kreš-testove BMW-a sa,umesto onim lutkama,da budu "burad sa vodom"?Biće super za gledanje na usporenom snimku,ako ništa drugo.\n@Avioinzenjer - Pa u BMW stavis 5 lutki, nije problem. U 777 bi ti trebalo barem 300\nDrage Vecernje Novosti,Ovo je odlican tekst i narod treba da se upozna s opasnostima koje vrebaju s neba. Uglavnom slazem se sa vama o temi o kojoj pisete. Vec dugo pratim razvoj situacije oko tzv. "Chem Trails". Molim vas pre nego sto objavite fotografiju prvo se raspitajte dobro o cemu se radi. Ja sam po zanimanju civilni vazduhoplovni tehnicar. Radim za kompaniju Boeing u gradu Everett. Ova slika je tipicna postavka sa vodenim balastima za testove centra gravitacije na novim avionima.\n@Pavle Orlovic -  Neka si im rekao, a i nama koji nismo iz te branse. Samo da dodam da se o istoj stvari govori u celom svetu. Cak su i Ameri kukali skoro na Exploreru (TV kanalu) o tome kako ih truju, tako da ovo nema veze sa antisrpskom filozofijom. Isto je i u Bosni, Hrvatskoj, Crnoj Gori, Grckoj i to sam video svojim ocima, a i ostatak sveta se zali.\nPogledaj snimljeni avion na Yutube-u kako ispušta otrove iz krila, na nekoliko slavina sa svake strane. Sam Obama je to priznao u aprilu 2012, jer je tražio informaciju i dali su mu.barijum upija zračenje i to mogu iskoristiti za bacanje neutronske bombe kasnije, pobiće ljkude a ostaće im gradovi.Contrail i Chemtrail nisu jedno te isto.Ko ne želi da čuje, nek ide u kladionicu i Grand šou.\n@Jovan - @Jovan, kada postoji snimak na YT, sto ne ostavi link?! Hvala.\n@Jovan - Sve se na internetu nadje ako zelis da nadjes. Ukucaj Chemtrails pa citaj i gledaj do mile volje\nSto ste se uhvatili za sliku?! Svako koje ostavio komentar za sliku nije ni procitao tekst. Sto se mene tice, mogli su da stave sliku debelog creva. Poenta je sta ako je istina ovo oko zagadjenosti...Poceli smo da funkcionisemo ko nasi politicari. Oni nam uvek nadju neku "zvrcku" da se prepucavamo kada treba da se prikrije prava opasnost...Jel ima neko ovde ko je kompetentan (biolog/ekolog) da nam kaze koliki je deo ovih informacija zaista naucno zasnovan?Pozdrav svima\n@Toks - Пријатељу,Навукли су нас на телевизоре и свет гледамо не својим очима него очима великог брата.Угаси телевизор и погледај небо својим очима и неће ти бити потребни стручњаци када будеш видео какво је небо од ових отртова.\n( 42 ) ( 95 )\nза почетак нека влада повећа цену горива и царине на увоз половних кола, превише се вози и превише је старих кола на улицама.\n@Душан - pa ti onda svakom kupi po nov auto\n@Душан - треба бре да укину царину и порез и да ограниче годиште возила! тако би људи себи приуштили нова кола која мање троше и мање загађују\n@Душан - Pa gde si dosad bio "genije" da das savet za resenje problema\n@Душан - U pravu si, kad vidim komsiju ujutru pri paljenju golfa keca dizela, celu ulicu u crno oboji...\n@Душан - Dusane ti se salis, jel' da?\n@Душан - Dusane ti mora da radis za neku politicku stranku pa ovako pricas , kako prosecan gradjanin da dodje do novog auta ???\nVise je ubica nego ptica sto nebom lete.\nDrage "Novosti", kada bih hteo da citam ovakve nekriticne bljuvotine kupovao bih "Trece oko". S obzirom da se vi priklanjete ovom zanru i da vam se zurnalisticki nivo srozao, zahvaljujem se i prestajem da vas citam.\nKemtrejls, zaprasivanja, HAARP, Cecka, Karleuska, Bekvalacka, Grand, Pink, SPS, DS, SRS, SNS, DSS, LDP, SPO, CIA snajka, Veliki brat, Mala ujna, Srednji sinovac... A zaglupljeni narod gladno guta sve i jos trazi jos. Hleba i igara bez hleba u zemlji Srbiji. More manite se Interneta, nije to za vas, mot(i)ku u ruke, bre!\n@Novi Sad - А ти лепо лекове у руке, бре!\n@Novi Sad - Naravno, zivimo u svetu mira, pravde i marmelade. Ne postoje takve stvari kao krsenje povelja UN, krsenja pravila SB, licemerje Medjunarodnog suda, Amerika ne pljacka tudju naftu i rude, Monsanto je americka fabrika vitamina i vocnih sokica.... Ko bi jos poverovao u tamo nekakve zakulisne radnje ?\nPrijatan i ne narocito naporan radni dan zelimo srpskoj populaciji uz pesmu "Paranoid" vokalno instrumentalnog sastava Black Sabbath.\n@citalac - И ја вама такође желим пријатне све наредне дане уз песме "Welcome to the real world" и "Real enemy" панк састава Business, "Sick society" од Skrewdriver... Итд, итд.\nFotografija je ne adekvatna,ali razmislite malo,naravno,ko je u stanju,novine i objavljuju ovakve fotografije zarad izazivanja podsmeha,jer ko udje u pricu saznace da je to test avion,i pomislice da je cela prica budalastina,premisa-konkluzija,e sad ko to radi? Odgovor je vrlo jednostavan, onaj kome je u interesu da se cela prica izvrgne ruglu a pojedinci proglase ludacima,ljudi izadjite iz 2d pogleda,setite se detinjstva, ovog horora nije bilo nad nasim glavama!\n@Nebojsa - Aman bre ljudi, naravno da tog horora nije bilo kad smo bili mali, kad je tada bilo pet ili koliko puta već manje vazdušnog saobraćaja. Danas nad Srbistanom ima 2500 letova dnevno. Pa naravno da vidite tragove. Sve i da prskaju iz vazduha, mi nema teorije da to sprečimo, završava se na ovim komentarima. Može da vas loži neki stranački guzer da prskaju i da obećava da će tome stati na put , al' od toga nema 'leba. Minusi, izvol'te...:)\nOvo su novine koje su 90ih godina pisale o crvima od cijeg ujeda ispadaju oci!\n@Samo Toliko - Па шта ћеш онда овде, на њиховом сајту???\nNa zapadu se to radi vec preko 30 godina , imate vi da se nadisete toga jos .Toliko novinara a niko da nadje ko to radi i ko je odobrio trovanje naroda Srbije.PS:Na nekim clankovima je nemoguce ostaviti komentar je dobijam poruku da je capcha pogresan .Ako 7+1 nije 8 ja drugi odgovor neznam.\nKada nešto tvrdite koristite , pronašli su ili izmereno je, pa ime referentne naučne ili akreditovane laboratorije naše ili svetske. Neargumentovajnem ovakvih izjava će se svakako postići efekat samo je pitanje kakav. Pokroviteljstvo medjunarodne konferencije je samo finasijska potpora i podrška ali ne i naučna potvrda.\nAvioinzenjer, i Novi svetski poredak@: Na buradima se vide instalacije na cevima, inzenjeru, za pretakanje vina, mozda? Za koga radite ? Mozda ce putnici da piju na cevcice?Potrazite zvanicne izvestaje o porastu ucestanosti kancerogenih oboljenja, pogotovo respiratornih organa, zatim rapidnom porastu oboljenja stitaste zlezde i uticaj teskih metala na ovo obolenje.Drage Novosti, hvala sto ste vi konacno otvorili ovu temu, samo napred.\n@Komunislav - @Komunislav: bravo, uhvatio si ih na delu, suberzvnu im m... Samo napred, ima jos takvih koji imaju drugacije misljenje, sve ih razotkri i na Goli Otok. Nece oni nama ovde da rade za one druge koji su protiv nas. Cim nekog otrkijes odmah javi, da im spalimo knjige....\nNovi Švedski Poredak\n@Komunislav - Pažljiivije čitaj sledeći put, nije potpisano sa Novi Svetski Poredak, nego Novi Švedski Poredak.\nJa zivim u pazovi 53 god,i oduvek su iznad mene leteli vojni i civilni avioni,i garantujem da ce me pre ubiti ovaj javasluk i beznadje u ovoj Srbiji (a pogotovo u zdravstvu) i ove krsine od automobila i kamiona,i stres, nego avioni iznad.\nzahvaljujući gdinu Nikoli Aleksiću Srbi se obaveštavaju i osvešćuju po pitanju NATO trovanja sa GMO, radioaktivnim amterijalom i kemtrejls.ima. Živ bio Nikola!\nAlo, molim vas druga Dražića...Ovde Ilija Čvorović. Ja sam video pre dva sata iznad Dorćola dva aviona da zaprašuju našu floru i faunu...Kako?! Pa slučajno sam tuda prolazio pa sam video....\nbela koncasta materija koja podseca na paucinu samo su niti bele boje i nesto deblje od paucine, su upravo ono cime nas vec nekoliko godina truju, a ko ne veruje ne mora, kada pronadje ovo sto sam opisao neka kupi sterilnu bocicu stavi tu belu nit, i neka je odnese na analiyu u neku laboratoriju i bice mu jasno\n@никола бг - A ti? Nasao belu paucinu, odneo je na analizu? i gde su rezultati?\nNeki ljudi misle da ovaj svijet postoji kako bi ga oni sputavali, ignorisali ili uništavali. Za takve pojedince svi svijetovi će prestati da postoje. Oni će postati upravo ono što su i dali životu. Oni će postati jedan obični san iz prošlosti. Ljudi koji obraćaju striktnu pažnju na objektivnu realnost sa svoje lijeve i desne strane, postaće realnost Budućnosti.\nBudale ove je istinito znate li koliko ljudi ima oboljenja tipa poremecaj srcanog rada ,jetre unutrasnjih organa a da za to nema obrazlozenja uprkos laboratorijskim analizama ,coxaki virus koji te totalno smlati da nisi sposoban za nista -isti imam skoro godinu dana a bio sam ceo zivot zdrav ko dren mogu da navedem bar 10 ljudi koji imaju iste simptome vuku se po lekarima ko zna kolko bez dijagnoze sta je tacno pogotovu ove godine iz Smedereva sam a nek se jave ostali pa ce potvrditi ovo .\n@dragan - Dragane, ne brinite za koksaki, sa njim se potpuno normalno zivi ako se pridrzavate saveta lekara. Ja ga imam 10 godina i vodim normalan zivot,a nisam ga zapatila zahvaljujuci kemtrejls-u (tada nije ni postojao), vec u amfiteatru fakulteta gde je jedno vreme vladala epidemija. Ukoliko se na laboratorijskim analizama ne vide tragovi teskih metala, onda ne mozete govoriti o tim materijama kao o uzroku oboljenja. Mi jesmo zatrovana nacija, ali preko hrane, elektromagnetnog zracenja i osiromasenog U\n@dragan - bas ste me ohrabrili kad kazete da ga imate 10 god sta koristite od lekova vec godinu dana samo beta blokatori protiv lupanja srca ostalo kao i da ne pomaze odgovorite mi molim Vas na email veliki pozdrav\nMoj komšiluk ( a i pola Srbije) ispušta takve stvari u vazduh da su ovo ''malji deca''. Spaljivanje plastike, gume, smeća itd. Za jedan sat urnišu kubne kilometre vazduha. A često izazovu požar. Ali to nikom nije atraktivno a ni tajanstveno. Da li iko zna koliko je opasno i podmuklo zagađenje bukom? Ali ta tema bi mnoge drske i bezobrazne uznemirila pa da se ipak vratimo na kapetana Dobricu koji sa visina baca teške metale (da brže padnu)!?!?!\npecate se na glupu teoriju zavere koju su pokrenuli republikanci u americi pre par godina da bi nekako diskreditovali obamu. urađena su brojna merenja i testovi i do sada se nije pojavio nijedan naučni dokaz koji bi na bilo kakav način potkrepio "chemtrails" teoriju - u pitanju su obični tragovi kondenzacije.smešan smo narod mi srbi - amerika nam je dobra samo kada prihvatamo gluposti iz nje.\n@klostermanko - Ovo je praksa zavere druže, lično imam preko 1000 slika+video+podaci o komercijalnom avionu koji prska. Flightradar24 za Android. Problem je što sam na radaru 2 puta video 2 a na nebu 3 aviona - 1 je protivno pravilima leteo bez radarske identifikacije. Takođe imam i primerak "paučine", hermetički zatvorene, a drugi uzorak je išao na ispitivanje u Carnicom institut u Americi gde su nam za džaba uradili testove - bolje da ne znaš šta je u njoj. WizzAir redovno nas truje.\n@klostermanko - Da te teorije zavere su bas glupost. Svedoci smo neverovatnog drustvenog procvata i prosperiteta sa dolaskom demokratije. Svi oni koji su upozoravali na tekovine zapadne demokratije kao npr. na GMO, unistavanje privrede itd. su samo izmisljali teorije zavere.Ma niko nas ne truje, ne bombarduje, ne unistava privredu, ne ucenjuje niti ogranicava na bilo koji nacin. Sami smo krivi ... "Krivi smo mi ..."\n@klostermanko - Ajde prosvetli nas da znamo sta se krije. Sta je sa WizzAir-om?A flightradar24 daje podatke sa 5 minuta kasnjenja (pogledaj info na njihovom sajtu) i on ne pokazuje sve avione, samo avione koji imaju ADS-B transponder.A sada nazad na Carnicom, sve strucnjak do strucnjaka. Da pocnemo redom- Clifford E Carnicom (President, Treasurer, Director) Samostalni savetnik za kompjutere, - Carol Carnicom (Vice-President, Secretary, Director) Nezaposlena, zavrsila? muzicku akademiju\n@klostermanko - Tako je, pravilno. Nastavi da gledaš flightradar, uočavaj, identifikuj, upoređuj, skupljaj uzorke i izveštavaj. Neprijatelj nikad ne spava. Da je više takvih :)...\nBurad na slici koriste se prilikom testiranja novih putnickih aviona za ispitivanje ponasanja letelice pri razlicitim opterecenjima. jedan L vode jednako 1 kg. sipas 80 litara, dobijes masu coveka od 80 kilograma. Ne znam kako vas nije sramota da plasite narod glupostima, kao da vec nije dovoljno zaglupljen.\n@Miljojko - 1L vode = 1kg? Ne lupaj, 1L vode je daleko od 1kg cak i na 4 stepena celzijusa kada je voda najgusca....Boze, sta sve ljudi lupaju....\n@Miljojko - Dobro je što si "gust" kao tvoj nadimak. :) I vidim da nisi pratio fiziku u osnovnoj školi jer bi onda znao da je 1kg masa jednaka 1l vode na 4 stepeni C. Ako ne verujes, potrazi na netu "SI System 1kg 1l"\n@Miljojko - A cemu sluze oni ventili, cevi i razni manometri? I nije ovo jedina slika utrasnjosti ovakvih aviona, ima toga mnogo na netu. I ne bavi se time samo ovaj nas "zaglupljeni" narod. Svako ko ima dece treba da bude zabrinut za bućnost ove planete!\nTadić ili Šutanovac su potpisali neki ugovor da dozvole prelete tih aviona preko Srbije. Nema veze nek prskaju svi ćemo Bogu na istinu.\nEdukacija za novinare:http://druga-strana.org/diskusije/index.php/topic,19.0.html\n@Mile - Svi mi emitujemo metan, narocito posle dobre porcije pasulja.\nMeni su u poverenju ovi iz Bildeberga rekli da avioni moraju nad Srbijom da ispustaju bele tragove jer su iz proverenih izvora culi da se tu obaraju sve nevidljive letelice, poput onih 100 oborenih nevidjenih NATO aviona.\nJa sam mislio da su Vecernje Novosti ozbiljne novine. Ej bre ljudi kakvo zaprasivanje? Sta je sa vama? Ljudi molim vas ne padajte na ove price kako nas truju. Ovo nije istina.\nOvo što pišu Večernje Novosti je apsolutna istina, to se može proveriti ne samo gledanjem u nebo iznad nas, već i mnogobrojne studije koje su napravljene u raznim zemljama to apsolutno potvrđuju. A ljudi koji to ne vide sleplji su od crkvenih miševa u podrumu...To je dokaz da ipak tu i tamo neki profesionalac ipak postoji u medijima...\nOd kako je pocelo da se uveliko prica o ovome, naglo su se smanjili "tragovi" iza aviona. Juce sam videla preko 10 letelica sa mnogo, mnogo manjim tragovima od uobicajenih. Neverovatno.\n@Irena - Jeste Irena, videli su da im se sprema kraj, videli su našu odlučnost, spremnost i rešenost da tu Hidru zla satremo. Neće tu da prska ko kako stigne.\nЈа не могу да поверујем да се Новости спуштају на ниво разних тоалетоида. Ееееј, кемтрејлс. Да сте бар покушали да набавите какав узорак (мислим, ако нас толико праше, нешто мора да заврши и на земљи), па да кажем - ОК, истраживачко новинарство. Ово је заиста... немам речи.\n@Срђан - Srdjane!Zivim u severnoj Americi i mogu da kazem da se isto to desava i ovde.Postoje dve vrste tragova regularni koji se rasprse za 10-ak minuta i kemtreil koji traju satima i oni se polako razvodne na celo nebo taako da ono posle toga izgleda malo zamuceno.Nije tesko da otkrijes samo prati tragove na nebu.\n@Срђан - Ma, otkud je to dokaz za bilo sta!? I pre 20 godina je bilo takvih tragova, koji se rasplinu po celom nebu, pa tada niko nije fantazirao o nekakvim kemtrejlovima. Na stranu da sam letos bio sluzbeno u Harbinu i nebo je takodje bilo puno tragova, pa bih molio da mi neko objasni kako to da Kinezi dopustaju da ih prskaju, bez da se pobune?\nKo je njima dao dozvolu za prelete nad teritorijom Srbije i po kom osnovu? Zabraniti takve prelete, imena odgovornih dati u javnost i adekvatno kazniti!\nMolim vas da ovaj komentar postavite kao prioritet.Zašto??Zato što postoji "lek"za ove otrove. Dovoljno je da smesom zeolita i još dva elementa isprskamo svo područje gde su aerozagađenja i ona će nestati.Imam dokaze za to.Zeolit čisti 48000 otrova danas poznatih kao i teške metale i radioaktivnost. Naša Vlada zna za to samo treba da preduzme mere. Ovo nije šala niko nema što Srbin imade ovo je velika ISTINA.\nčestitam novinarima novosti što su pokrenuli tu temu za razliku od TSBloga koji negira to, kako sam iz Rijeke (HR) isto imamo tih problema samo što naši pametnjakovići kažu da je to zbog vlage u vazduhu, svima koji ne vjeruju u to neka pročitaju knjige doktrina šoka i stoljeće rata\nAko je u Srbiji takva zagadjenost vazduha,kakav li je taj vazduh onda u EU?\nOvo sto pisu Novosti je dno dna. Pitanje za urednike rubrike: Sta je na fotografiji koju ste objavili a tvrdite da su otrovi u buradima? Odgovor: voda. Ako imate malo volje pa bolje pretrazite internet saznacete da ste objavili totalne neistine. Ovo je sramota za Novosti. Ko je ovo napisao trebalo bi da dobije otkaz\nVi ljudi nemate pojma. Ni jedni, ni drugi, ni peti. Pa, bre, zar ne idite da je to avion koji prevozi Jelen pivo! Zuto-zlatna boja, kegle, sedista za degustaciju, kompjuteri i merna oprema za proveru i pretakanje piva... Sledeci put kada odete u neki renomirani bar uporedite ovu "burad" sa keglama tamo. Istina ce vam se sama reci. Mozete i da probate sadrzaj, imate moje odobrenje. Welcome to the real world.\nDržava nešto duradi... :)\nPartnerstvo za mir :-D kako to lepo zvuci... :-)kad bacaju belo da konacno i mi uzivamo u lepom mirisu vazduha,da udahnemo i letimo,letimoooo :-))Salu na stranu,pored zaprasivanja,imamo i HAARP sistem u Barajevu,blago nama....Onda nek mi neko kaze kako je rak nasledna bolest,a ne samo moj deda nego svi nasi dedovi i babe i ostali preci,nisu ni od kijavice posteno bolovali,dakle imamo zdrave gene koje nam sada unistavaju gospoda...Domaci izdajnici...\nAutoru gornjeg članka: vaš problem zove se neznanje. Kad o nečemu ne znate, onda je to podložno slobodnom tumačenju i mogu vam se o tome pričati svakakve bajke, na koje ste evo naseli sudeći po vašem članku.\nDanas je bio fin dan, suncano i chuda. poslije sat vremena suncevi zraci nisu bili ni upola jaki, nebo je bilo prljavo, i opaaaaa 5 tragova aviona na nebu koji su ostali i prosirili se po nebu. poslao sam e-mail razlicitim ministarstvima pitajuci ih ko i zasto je dozvolio da nas zaprasuju. cekam odgovor\n@ranko - Eee brate ,naivan si,ko mislis da ce ti odgovoriti,cak ni za tako nesto nemamo ljude kompetentne osim nekakvih nagadjana.\nsamo sto sastav vazduha u Srbiji ne moze da se proveri jer su sve stanice za proveru kvaliteta vazduha zatvorene.


Majstorica se pretvorila u igru ''mačke i miša'', sve je rešeno već u prvom poluvremenu.\nOdlučujući meč finalne serije plej-ofa u beogradskom ''Pioniru'' večeras je kasnio čitavih sat vremena zbog incidenta tokom zagrevanja, kada je grupša Zvezdinih navijača ušla na teren, posle čega su gostujući igrači otišli u svlačionicu.\nIpak, kada su se strasti malo smirile, stekli su se uslovi za odigravanje ove majstorice\nDo poluvremena Zvezda je otišla i na 26 poena razlike - 47:21 i tada je bilo jasno da će drugo poluvreme biti samo formalnost i pravo šampionsko uživanje za navijače Crvene zvezde.\nUpravo to su im njihovi ljubimci i priuštili na terenu, razlika je i dalje rasla, na 38, pa na 40, 42 (81:39), do maksimalnih 45 poena razlike - 97:52.\nEvroligašku košarku ćemo sledeće sezone ponovo gledati u ''Pioniru'', a da to tako bude večeras su najzaslužniji bili Rivers sa 21 poenom, zatim Simanić, Odžo, Faje sa po 10.\nViše iz ove kategorije « Završena sezona za Demira Pecu Maksimović: Protiv GOŠK-a, popraviti efikasnost »


Boutique 2 - Boutique Restoran & Cafe | Official website\nBoutique 1: +381 11 26 21 373 Boutique 2 : +381 60 31 30 178 Boutique Trojka : +381 60 31 30 317\nPosle nepune dve godine od otvaranja već proslavljenog restorana na Trgu republike u Beogradu, Community Group otvorio je vrata svog drugog restorana u istoimenom lancu. Smešten u Knez Mihajlovoj ulici, u kući poznatog srpskog trgovca sagrađenoj krajem 19. veka, pred samim ulazom na Kalemegdansku tvrđavu, odiše kreativnom vizijom razigranog enterijera.\nGastronomski, restoran pruža ravnotežu između receptura evropske tradicije i aktuelnih kulinarskih novina. Restoran karakteriše urbani ambijent sa tradicionalnim recepturama internacionalne kuhinje: bašta restorana je lokalizovana na samoj pešačkoj zoni prestonice. Kapacitet restorana je zajedno sa baštom 280 gostiju.\n Knez Mihailova 52a,\n +381 60 313 0 178\nWeb sajt: www.boutiquerestoran.com\nBoutique 2 – Rezervacija\nBOUTIQUE AKADEMIJA organizuje BESPLATNU obuku za barmene, konobare i kuvare tim povodom ne propustite fantastičnu priliku da steknete ili usavršite svoje znanje! Usled neprekidnog unapređenja kvaliteta rada, zadovoljstva gostiju i povećanja obima posla na teritoriji grada Beograda\nBOUTIQUE AKADEMIJA pruža našim kandidatima besplatnu obuku za barmena, konobara i kuvara uz zagarantovan posao.\nKETERING i POSLASTIČARNICA\nMi obezbeđujemo kompletan ketering, uključujući i torte, za sve vrste proslava: rođendane, korporativne proslave, godišnjice, …\nProstor savršen odabir za sve vrste privatnih ili korporativnih dešavanja, uz najviše standarde organizacije.


Renoviranje kuhinje, Karavukovo :: Daibau.rs\nRENOVIRANJE KUHINJE, KARAVUKOVO\nTražim dobrog stolara za obnovu kuhinje: Sakupili i proverili smo stolare za obnovu kuhinje, koji rade u mestu Karavukovo i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani stolari za obnovu kuhinje će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar stolar za obnovu kuhinje , koji može da izvede:\tobnova kuhinje, zamjena pulta u kuhinji, mjienjanje metalnih djelova, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više\nIBOJKA PAP PR USLUGE ODRŽAVANJA OBJEKATA BIBI PLUS B KRUŠČIĆ, Krušćić\nImamo celih 2 godina iskustva za usluge - renoviranje kuhinje. Naša sposobna ekipa je sposobna da izvede projekte manjeg i srednjeg opsega. Izvedemo sve usluge za brze popravke. Preduzeće se nalazi ...\nZANATSKI RADOVI U GRAĐEVINARSTVU MIĆKO KOMERC MILAN MILJKOVIĆ PREDUZETNIK SOMBOR,\nFirma MIĆKO KOMERC aktivna je na tržištu od 2008. godine i od tada do danas se uspešno bavi završnim radovima u građevinarstvu, molerajem, fasadama i drugo. Ukoliko želite da vaš dom dobije ko...\nGRAĐEVINSKA RADNJA TESAR JOVO VUKŠA PREDUZETNIK APATIN, Apatin\nGRAĐEVINSKA RADNJA TESAR aktivna je na tržištu od 2008. godine i uspešno se bavi završnim građevinskim radovima. Ukoliko vam je potrebna celokupna adaptacija stana, kuće ili poslovnog prostora,...\n716 KM OD MESTA


Zemljo moja? - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Zemljo moja?\nNikola Krstić06.04.2021. 15:30\nProšle nedelje se završila domaća serija „Porodica“, gde smo u poslednjoj epizodi mogli da čujemo pesmu „Zemljo moja“, dok su nam pred očima se menjali kadrovi ratnog vihora iz devedesetih.\nSvi su po društvenim mrežama suze ronili i plakali za zemljom koje više nema, koju su nekakvi, jelte, volšebni dušmani uništili i razorili. Plakale su većinski generacije koje su se rodile i mahom rasle u Titovoj SFRJ, te im je ostalo, kakvo-takvo, sećanje da je tadašnja država bila u odnosu na ovu danas splačinu – rajska.\nMeđutim, šta ćemo sa generacijama rođenim krajem osamdesetih i tokom devedesetih? Kakvo ćemo mi sećanje na bilo šta da imamo? Za čime ćemo mi plakati za jedno tridesetak godina, kada se bude snimala neka nova „Porodica“ po Vučićevom jevanđelju.\nHoćemo li plakati za time da smo ceo život proveli u stegnutosti da će sutra krenuti rat? Hoćemo li plakati za time da smo imali pasoš koji jedva i da smo mogli da iskoristimo? Hoćemo li plakati za zemljom koja je bila na ivici konstantne izolacije? Ili ćemo plakati za time što smo celu mladost proveli u ispraćanju naših prijatelja koji su otišli u beli svet da potraže sreću?\nHoćemo li plakati za zemljom u kojoj su ljudi igrali kolo, dok su ljudi u bolnicama umirali? Ili ćemo plakati za antivakserskom slobodom mišljenja? Ili u onoj u kojoj su predsednik države kaže da neće biti dovoljno groblja gde da se sahrane ljudi? Ili ćemo plakati za onom gde predsednik u lajv prenosu prikazuje slike leševa? Ili ćemo tugovati za onom u kojoj smo pak palili ambasade? Za onom koja je krila ratne zlotvore i huškače? Ili onom u kojoj je ubijen premijer?\nHoćemo li plakati za zemljom koja nam je godinama forsirala politiku krvi i tla? Koja nam je uterivala ćirilicu, Kosovo i pravoslavlje kao sveto trojstvo? Hoćemo li plakati za svim onim potonulim generacijama zahvaćenim u nacionalističkoj oluji, koje su se izgubile negde na putu? Hoćemo li plakati za vremenom kada su naši roditelji gubili poslove?\nHoćemo li plakati za danima kada zbog života na površini vode morali smo da zapadamo u dugove i kredite? Hoćemo li plakati za zemljom u kojoj smo non-stop radili, a dana radnog staža nismo imali? Za kojom ćemo to zemljom mi plakati?\nHoćemo li plakati za onom zemljom u kojoj defiluju ratni zločinci, lopovi i krimosi? Hoćemo li plakati za zemljom u kojoj dobijaš brašno i zejtin ulje za svoj glasački listić? Ili hiljadu dinara? U kojoj je partijska knjižica bila zeleno svetlo za dobitak posla?\nHoćemo li plakati, dragi moji, za zemljom koja je hapsila, proterivala i ubijala svoje građane? Za onom u kojoj je u svaku poru društva zašla korupcija? Koja je slala izvršitelje ljudima koji ne znaju kako će da prežive sledeći dan? Koja je iščekivala priliku da mladost vrati u krvoprolića? Koja je linčovala svakog ko drugačije misli? Kojoj je bilo važnije carstvo nebesko nego ovo zemaljsko? U kojoj je Crkva bila bog i batina? Koja je uložila sve da se sa novim generacijama u susednim zemljama zamrzimo do srži? Koja je ugasila svaku nadu da će ovde ikada biti bolje?\nZa kojom ćemo mi zemljom našom sutradan plakati? Kažite nam. Molim vas.\n4 reagovanja na “Zemljo moja?”\n06. aprila 2021. u 16.21\nPrva definicija domovine je ona da je domovina tamo gde ti je dobro.\nU SFRJ posto autore ne zna, vecini je bilo dobro, kralo se i onda ali ne kao danas.\nBiti rodjen u razorenoj zemlji sa prividom da je nesto normalno nije domovina.\nA zasto autor za zemljom place, vreme je nesto sto prolazi, robovi jucerasnjice umiru u nostalgiji, a covek se bori da mu bude bolje, ma gde to bilo.\n06. aprila 2021. u 16.36\nBravo, svaki tekst je sjajan\nKrsto Nikolić kaže:\n06. aprila 2021. u 18.51\nMa jok, plakaćemo za minđušarima koji ne mogu da završe novinarstvo na mega-bleja univerzitetima…


Ekonomija - datum: 2017-10-12 KONSTITUISAN SAVJET ZA KONKURENTNOST Biće glavna veza sa investitorima\nSavjet za konkurentnost juče je konstituisan a premijer Duško Marković je kazao da je cilj tog tijela da podigne nivo ekonomije i unaprijedi administrativne i druge kapacitete kako bi poslovni ambijent bio podsticajan za strane i domaće investitore, što treba da dovede do povećanja standarda građana i otvaranja novih radnih mjesta.\n– Svjedoci smo povećanog interesovanja renomiranih investitora, pogotovo nakon ulaska Crne Gore u NATO – rekao je Marković, koji je predsjednik Savjeta, i ukazao da to tijelo treba da odigra vodeću ulogu u podizanju spremnosti države da odgovori na zahtjeve i očekivanja investitora.\nNakon sjednice je iz Savjeta saopšteno da su razmotreni izvještaji o implementaciji Programa ekonomskih reformi (PER) za period od 2017. do 2019. godine i da su rezultati Vlade za šest mjeseci bolji od projekcija u PER-u. U PER-u je projektovan rast za pola godine od 3,2 odsto, a ostvaren je od 4,2 odsto.D.M.


Džaferović: Sa Pakistanom zaključujemo ugovor o vraćanju migranata, prioritet zaštita granice BiH – Gradačački glas\n28/08/2020 28/08/2020 Gradacacki Glas\t0 Comments\nDžaferović je ocijenio da do sada nije bilo adekvatne koordinacije između policijskih agencija kada su u pitanju migranti. Ministar sigurnosti Selmo Cikotić je Predsjedništvu predočio izvještaj o stanju migracija za maj, ali kako kaže Džaferović, on je istirao da se ne raspravlja samo o tome, nego i o aktuelnoj situaciji kada je u pitanju migrantska kriza.\nPredsjedništvo je usvojilo niz korisnih oduka koje će pomoći da se lakše upravlja migrantskom krizom. Cilj Predsjedništva je da se što bolje zaštite granice BiH i spriječi ulazak migranata, a s druge strane cilj je da se smanjuje broj migranata koji su u našoj zemlji. Od Vijeća ministara BiH tražimo da Predsjedništvu dostavi konačno detaljan program i plan rješavanja migrantske krize. Cilj je da se zaštiti granica naše zemlje i tu svrhu smo zadužili Vijeće ministara da ojača kadrovski i materijalno Graničnu policiju, kao glavnu instituaciju za zaštitu naše granice. Zatraženo je od Vijeća ministara i Ministarstva sigurnosti da se napravi adekvatna koordinacija svih policijskih agencija u BiH radi zaštite državne granice, radi zaštite lične i sigurnosti imovine građana. Te koordinacije do sada nije bilo – rekao je Džaferović.\n– Danas se ne može vršiti vraćanje migranata njihovim zemljama sve dotle dok se ne zaključi ugovor sa tim zemljama. Danas smo informirani da je Pakistan pristao da sa BiH zaključi ugovor o readmisiji, vraćanju, migranata iz BiH. Nadam se da ćemo finalizirati ugovor o tome do moje posjete, a koju je Predsjedništvo danas odobrilo – rekao je Džaferović te najavio posjetu Pakistanu u oktobru.\nPredsjedništvo je donijelo zaključak da se smještaj migranata mora osigurati izvan naseljenih mijesta. Zaduženo je Vijeće ministara da za početak iz budžeta BiH izdvoji pet miliona KM i da u tu svrhu.\n– Zatražena je i pomoć Evropske komisije na tom planu – dodao je.\nMeđutim, tome se usprotivio Milorad Dodik, koji je najavio pokretanje procedure zaštite vitalnog entitetskog interesa, kojeg bi, navodno, ugrozio taj memorandum. Džaferović je ocijenio kako je to pitanje bespotrebno problematizirano, jer postoje razne međunarodne organizacije koje “posmatraju i pomožu izbore u svim državama svijeta”.\n– U sporazumu nema ništa sporno, ti ljudi, iz te američke organizacije, ne bi donosili bilo kakve odluke, osim što bi u pogledu cyber sigurnosti pomagali naš izborni proces, od vrha CIK-a pa do lokalnih izbornih komisija – objasnio je Džaferović uz napomenu da su on i Željko Komšić bili za takav sporazum.\n← Radončić: Čoviću i Dodiku je najbolje u Bosni i Hercegovini\nVREMENSKA PROGNOZA-Pogledajte kakvo nas vrijeme očekuje danas →\nAMERIČKE TRUPE NA PUTU ZA MANJAČU PRODEFILOVALE BANJALUKOM 620


SVE VEĆA IZLAZNOST: DO 17 časova u Crnoj Gori glasalo 68,4 ODSTO UPISANIH BIRAČA!\nSVE VEĆA IZLAZNOST: DO 17 časova u Crnoj Gori glasalo 68,4 ODSTO UPISANIH BIRAČA!\nAutor: Glas javnosti 30.08.2020. u 17:20\nCrna GoraCrna Gora izboriIzlaznost na izborima


jeftine avio karte avio karte beograd avio karte peking najpovoljnije avio karte\nPutovanja > Avio karte > Avio karte Beograd Peking\nDirektan let Beograd Peking nije uveden, tako da do kineske prestonice uz presedanje možete stići sa sledećim aviokompanijama: AirSerbia, Aeroflot, SWISS, Turkish Airlines, Lufthansa itd. Cene povratnih avio karata na relaciji Beograd Peking kreću se od 549€ do 696€.\nZbog velike udaljenosti i nepristupačnog terena najjeftiniji i nabrži način da stignete do kineske prestonice jeste putovanje avionom. Sve neophodne informacije pogledajte na našoj stranici Avio karte Beograd Peking.


Vremenska prognoza Veliki Crljeni za 7 dana\nVremenska prognoza Veliki Crljeni za 7 dana za 2014\nNa ovoj strani je data tačna i aktualna vremenska prognoza za Veliki Crljeni za 7 dana tokom 2014-te godine. Pored toga možete pogledati nedeljni prikaz, temperaturu po satima. Ali i pretražiti i specifične lokacije poput sela, naselja, znamenitosti ili ostalih turističkih destinacija vezanih za Veliki Crljeni.


RTS :: Prinčevsko venčanje na Oplencu – Sudbonosno „Da“ princa Dušana i princeze Valerije\nSvet poznatih Prinčevsko venčanje na Oplencu – Sudbonosno „Da“ princa Dušana i princeze Valerije\nsubota, 25. maj 2019, 15:01 -> 19:32\nPrinčevsko venčanje na Oplencu – Sudbonosno „Da“ princa Dušana i princeze Valerije\nPrinc Dušan Karađorđević venčao se danas u crkvi na Oplencu sa svojom dugogodišnjom izabranicom, princezom Valerijom Demuzio.\nPar, koji je zajedno četiri godine, 2018. godine imao je građansko venčanje u Njujorku gde oboje žive, a jednoglasno su odlučili da će crkveni deo ceremonije biti održan u Srbiji, gde su se venčali mnogi pripadnici porodice Karađorđević.\nU crkvu na Oplencu pristigle su zvanice iz čitavog sveta.\nDušan je najmlađi sin princa Aleksandra Karađorđevića i njegove druge supruge, Barbare od Lihtenštajna.\nRođen je u Sent Galenu, u Švajcarskoj, a njegovi roditelji su se u Dušanovom ranom detinjstvu preselili u Pariz, gde je princ i odrastao.\nPrinc Dušan je upoznao marketinškog stručnjaka Valeriju Demuzio pre nekoliko godina u Njujorku.\nPrinceza Valerija odrasla je u Nju Džersiju i provela poslednjih 25 godina u Njujorku. Nakon pohađanja Modnog instituta za tehnologiju u Njujorku, stekla je dugogodišnje iskustvo u modnom oglašavanju, uredništvu i odnosima s javnošću.\nBila je menadžer za odnose s javnošću u kompaniji „Guči“, kao i urednik za modno tržište časopisa Harpers bazar.\nGrađansko venčanje u Njujorku bilo je upriličeno 2018. godine, a njemu su prisustvovali samo članovi najuže porodice.\n(nedelja, 26. maj 2019, 16:45) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 26. maj 2019, 07:53) - tihomir [neregistrovani]\n(nedelja, 26. maj 2019, 07:48) - anonymous [neregistrovani]\n(nedelja, 26. maj 2019, 02:42) - Nikola [neregistrovani]\n(subota, 25. maj 2019, 22:38) - anonymous [neregistrovani]\n(subota, 25. maj 2019, 21:35) - anonymous [neregistrovani]\n(subota, 25. maj 2019, 20:04) - Миле [neregistrovani]\n(subota, 25. maj 2019, 18:12) - Татјана Вулетић [neregistrovani]\n(subota, 25. maj 2019, 17:34) - anonymous [neregistrovani]\n(subota, 25. maj 2019, 17:24) - anonymous [neregistrovani]


Našao novo uhlebljenje: Meho Omerović “čak” 4 meseca bio bez javne funkcije – Gerila\nGerila > Politika > Našao novo uhlebljenje: Meho Omerović “čak” 4 meseca bio bez javne funkcije\nobjavljeno na Oct. 30, 2018 u 2:40 pm\nPodsetimo, incident se dogodio u junu, a po povratku u Beograd, Omerović je rekao da je zbog „stomačnih problema“ morao brzo da izađe iz prodavnice, u koju se kasnije vratio da plati, ali ga je tada privela policija. Pozvao se na diplomatski pasoš, pa je ubrzo oslobođen. U julu je podneo ostavku na poslaničku funkciju – bio je član Odbora za kontrolu službi bezbednosti i predsednik Odbora za ljudska i manjinska prava, ali je ostao funkcioner SDPS.\nOmerović je za Danas potvrdio da je nedavno zaposlen kao savetnik direktora za saradnju sa državnim institucijama i lokalnim samoupravama. Inače, v. d. direktora Agencije za bezbednost saobraćaja je Jasmina Milošević, koja je u dva mandata bila narodna poslanica u Skupštini Srbije. Radila je, između ostalog, i kao producentkinja u marketingu Studija B, a kasnije i kao šefica studija televizije Palma Plus u Beogradu.\nPROČITAJTE JOŠ: VUČIĆU, HOČEŠ TI SAD DA PLATIŠ NAKNADU DRAGOSLAVU KOSMAJCU?\nPodsetimo, u cilju uspostavljanja sistema bezbednosti drumskog saobraćaja u kome će se prvenstveno sprečavati, ali i uklanjati posledice nastale u okviru funkcionisanja ovog vida saobraćaja, Vlada Srbije je krajem 2009. osnovala Agenciju za bezbednost saobraćaja na putevima. Kako stoji na sajtu Agencije, osnovana je radi obavljanja razvojnih, stručnih i regulatornih poslova iz oblasti bezbednosti saobraćaja. Takođe, na sajtu Agencije za bezbednost saobraćaja stoji da prosečne mesečne zarade iznose: direktor – 151.180 dinara, rukovodioci – od 122.585 do 133.603, visoka stručna sprema od 80.713 do 120.826, viša stručna sprema – 68.110 i srednja stručna sprema – 59.543 dinara.\nČlan UO u Srbijašume\nNa sajtu Agencije za borbu protiv korupcije piše da je Meho Omerović aktivan jedino kao član nadzornog odbora JP za gazdovanje šumama Srbije – Srbijašume od 2015, te da mu mesečni prihodi na osnovu te funkcije iznose 41.902. dinara.\nTagovijadnomeho omerovićnaprednjacinarodna skupštinanašao novo uhljeblenjenova funkcijarasim ljajićsavetniksavetnik direktorasdpssmešnosnssrpska napredna stranka


Mesečni horoskop za avgust - Page 12 of 13 - www.samoozena.com\nVodolija – Mesečni horoskop za avgust 2019. godine\nMerkur će krenuti direktno 1. avgusta. Na polju usluga i u odnosima sa radnim kolegama, ako i u platnom prometu, doći će do lakše realizacije planova i počećete da se oporavljate od zastoja i smetnji koje ste imali u proteklom periodu.\nVenera će praviti kvadrat sa Uranom i doneće vam neočekivane smetnje finansijskog tipa koje će vas ometati u završnoj fazi jednog zajedničkog posla.\nNa teškoće ćete nailaziti i u oblastima javnosti, građevinarstva, elektronske industrije i u prometu nekretninama. Sunce i Venera će 7. i 8. avgusta praviti trigon sa Jupiterom.\nOstvarićete napredak na polju poslovnog partnerstva i saradnje, poboljšaćete poslovne odnose i uspećete da ubrzate razvoj jednog zajedničkog projekta koji je bio u zastoju duži period.\nImaćete više koristi od saradničkih odnosa kao i od poslovanja sa društvenim institucijama od 11. avgusta kada Jupiter bude krenuo direktno.\nZapočećete nove pregovore oko mogućnosti sklapanja novih ugovora istog dana jer će Merkur ući u znak Lava.\nVeć na samom startu ćete imati povoljne rezultate.\nNovo poslovno partnerstvo koje će vam doneti veliku korist i koje će uticati na vaš napredak u karijeri započećete 14. avgusta kada Venera bude pravila konjunkciju sa Suncem.\nImaćete zapažene javne nastupe gde će vaše radno isklustvo i autoritet doći do pojačanog izražaja. Ostvarićete odličan kontakt sa potencijalnim klijentima i ostavićete snažan utisak na publiku.\nIzmeđu 18. i 23. avgusta Mars, Venera i Sunce će ući u znak Device.\nUsmerićete svoje aktivnosti na poboljšanje platnog prometa i na uvećanje finansijske dobiti.\nDobitke ćete uspeti da ostvarite kroz oblasti industrije, dizajna, arhitekture, kao i ako se bavite ugostiteljstvom, kozmetikom i trgovinom kozmetičkih preparata.\nSunce i Venera će u prvoj polovini avgusta praviti trigon sa Jupiterom i uneće veliku sreću i sklad u vaše odnose sa voljenom osobom.\nImaćete veliki broj društvenih aktivnosti u kojima ćete oboje učestvovati i što će vam omogućiti da se viđate kako sa zajedničkim prijateljima, tako i da stičete nova iskustva.\nViše nego obično ćete izlaziti u restorane.\nKonjunkcija Venere sa Suncem uneće nove momente u vašu emotivnu vezu. Osećaćete se posebnim jer će vas voljena osoba obasipati pažnjom.\nJedno drugom ćete poklanjati iskrena osećanja i ispunjavaćete jedno drugom želje. Neka sitnica od strane voljene osobe ispuniće vas srećom.\nPotrudićete se da zajedničkim akcijama uvećate kućni budžet i uspećete.\nUživaćete u putovanjima sa prijateljima i dobro ćete se provoditi. Na jednom putovanju ćete preko bliskog prijatelja upoznati osobu koja će vam se na prvi pogled dopasti, a privlačnost će biti obostrana.\nU početku ćete biti otvoreni na prolaznu avanturu i ući ćete u intimne odnose.\nVeć u drugoj polovini avgusta će i vama i vašoj novoj simpatiji biti jasno da se neće sve završiti na avanturi jer ćete otkriti da ste odličan par i da vam je ovo šansa za ozbiljnu vezu.\nBićete boljeg i stabilnijeg zdravlja u odnosu na prethodni period. Osećaćete potrebu da se više krećete. Prijaće vam vožnja bicikla, džoging, plivanje i rekreativne fizičke aktivnosti u slobodno vreme.\nPotrudite se da poboljšate fizičku kondiciju jer će se to povoljno odraziti na jačanje vašeg imuniteta na bolesti. Moguće su prolazne disajne smetnje i loša cirkulacija.\nVaša ishrana bi trebalo da sadrži namirnice bogate proteinima i vitaminima, što možete naći najviše u svežem voću i povrću.\nMed i matični mleč su vam važni za jačanje imuniteta organizma. Svakodnevno uzimajte breskve, kajsije, dinje od voća, a od povrća tikvice, paprike, paradajz i blitvu.\nMeso i ribu jedite češće. Unosite više magnezijuma i minerala.


Padaju cijene goriva u BiH | Padaju cijene goriva u BiH\nNaslovna NOVOSTI Padaju cijene goriva u BiH\nObjavio: V. N.nov 22, 2014, 19:25 pmKomentara:0\nCijene goriva na pojedinim pumpama u Bosni i Hercegovini od ovog vikenda niže su i do 30 feninga po litru nego prethodnih dana, a pad cijena goriva na svim pumpama u zemlji očekuje se tokom narednih dana, piše bh. novinska agencija Patria (NAP).\nPrethodna objavaOdržana “I. SMOTRA FOLKLORA B. PETROVAC 2014” Naredna objavaNovi redizajniran i funkcionalniji "vikici.net"


stampa kritika priznanja\nO Zlatomiru Borovnici, njegovom bogatom i kvalitetnom književnom opusu, ukupnom društvenom angažmanu, njegovom pregalaštvu i nesebicnosti, pesničkoj i ljudskoj solidarnosti, pisala je štampa u Srbiji i na celom ex-jugoslovenskom prostoru. Ponešto je zabeležila i štampa u inostranstvu, posebno u krugovima naših ljudi u rasejanju.\nObjavljivane su mu priče i pesme. Njegove aforizme su upoznali čitaoci svih značajnijih satiričnih časopisa i izdanja, mnogih dnevnih listova i enigmatskih revija.\nOstaće zapamćeno, da su poslenici sedme sile, posebno bili impresionirani činjenicom, da je čovek sa hendikepom, iznedrio toliko kvalitetnog pesničkog i proznog materijala.\nU žiži cikličnog interesovanja štampe, bile su i sve književne manifestacije koje je Zlatomir organizovao godišnje u kontinuitetu, visoko profesionalno, poput “Garavog sokaka”, “Pevaj ravnico”, Noc boema” “Veceri duhovne poezije” i druge.\nBeleženo je i o njegovom drugovanju sa pesnicima i ljudima slicnog senzibiliteta i vokacije, koja su uz druženja “poslenika po peru”, prerasla u nešto još više i plemenitije.\nNe treba naglašavati, da se uvek radilo o krajnje afirmativnim tekstovima, kakve delo i lik Zlatomira Borovnice i zaslužuju.\nKNJIžEVNIK ZLATOMIR BOROVNICA JE GRADJANIN I MILJENIK DIJASPORE SVETA\nOn je inicijator osnivanja i organizator Medjunarodne pesničke Manifestacije "Garavi sokak" koja se održava u Indjiji već 21 godinu, a kompletna je ljudska ličnost koju krase\nnajveće čovečije vrline.\nZlatomir Borovnica je rodjen 1956. godine u Beški, kod Indjije, a živi i piše u Indjiji. On je dugogodišnji član i predsdenik Književnog kluba "Miroslav Mika Antić" u Indjiji.\nPosle petog razreda osmogodišnje škole, nesrećnim slučajem oslepio je na levo oko, a pošto je vid zatim slabio i na desno oko, nastavio je školovanje u školi za decu i omladinu oštećenog vida "Veljko Ramadanović" u Zemunu, gde je završio osmogodišnju i srednju školu, pošto je naučio "Brajevo pismo" i stekao kvalifikaciju plastičara i telefoniste.\nU 19. godini života potpuno je oslepio i na drugo oko, zaposlio se u fabrici nameštaja u Indjiji gde je radio sve do 2002. godine kada je penzionisan, a Književni klub "Miroslav Mika Antić", osnovan je u martu mesecu 1988. godine i dobio ime preminulog velikog srpskog pesnika, slikara i boema iz Mokrina.\nU toku 2000. godine Zlatomir je izabran za predsednika pomenutog Kluba, posle njegovih predsednika Vlade Maksimovića i Vesne Krunić, koga vrlo uspešno vodi i sada.\nOvaj književni klub ima veći broj članova-pisaca i pesnika kako u Indjiji i izvan nje, tako i u inostranstvu, mada se Klub bori sa raznim poteškoćama, jer nema svoje vlastite prostorije i finansijska sredstva, ali i pored toga ima značajnu podršku Opštine Indjija po pitanju svojih odredjenih aktivnosti. Osnovni zadatak Kluba je izdavaštvo, tako da je do sada objavio preko 70 naslova, medju kojima su pisci Zlatomir Borovnica i samostalne knjige pesnika i proznih pisaca.\nKnjiževni klub "Miroslav Mika Antić" se već odavno bavi organizovanjem različitih književnih i kulturnih aktivnosti, a to su sledeće manifestacije:\nMedjunarodna pesnička manifestacija "Garavi sokak" čiji je inicijator osnivanja i glavni organizator Zlatomir Borovnica, koja se održava svake godine u septembru mesecu i Indjiji od 1989. godine, što je najveća, najznačajnija i najmasovnija manifestacija pesnika u Srbiji, uz učešće iz preko 20 država, na kojima učestvuju mnogi pesnici dijaspore sa 5 kontinenata.\n"Pevaj ravnico"je dečija pesnička smotra od 2001. godine na kojima je učesvovalo do sada preko 900 učenika sa područja opštine Indjija,a uz pomoć opštine Indjija, štampa se svake godine Zbornik pesama "Pevaj ravnico".\nNoć boema se organizuje od 2003. godine u martu mesecu, povodom rodjendana "Miroslava Mike Antića" na kojoj se sastaju pesnici-boemi iz Srbije i inostranstva, na kojima je do sada učesvovalo preko 600 pisaca-boema.\nPored toga Zlatomir je organizovao i "Večeri duhovne poezije" koje su prestale da izlaze posle pet godina zbog nedostatka finansijskih sredstava, a Književni klub je do sada izdao i 2 Antologije slepih i slabovidnih autora "Pesme su naša krila" sa 15 autora i "Sjaj trećeg doba" sa 10 autora.\nZlatomir je počeo da piše 1975. godine, a prvu zbirku pesama objavio je 1995. godine "Sunce u tami", a od tada je napisao još 16 knjiga, poezije, proze i aforizama,a ima pripremljenih još nekoliko knjiga za izdavanje, koje će uskoro biti štampane.\nOn je napisao nekoliko knjiga za decu: bajke, basne i dečije priče, kao što su: "Maleni svetovi, "Srce na dlanu“, „Tozina družina“, "Tajna pod zemljom", "Mali skitac", "Reka Grešnica" i druge.\nNjegova književna stvaranja objavljena su u preko 50 Zbornika i 4 Antologije savremene poezije i Antologije slepih širom Srbije i u inostranstvu.\nZa svoje književno stvaralaštvo Zlatomir je do sada dobio mnogobrojne nagrade i priznanja za njegovu pregalačku kulturnu misiju, a za svoj književni rad i angažovanjeu književnosti Zlatomir je 2004. godine od strane članova "Saveza književnika u otadzbini i rasejanju" u Beogradu proglašen počasnim članom i predsednikom ogranka u opštini Indjija.\nU toku 2005. godine on je od strane književnog kluba "Dušan Matić" iz Ćuprije, proglašen za svog počasnog člana, a 2008.godine, zbog velikog doprinosa u radu i povezivanju pesnika u Dijaspori , Savez srpskih pisaca Švajcarske, proglasio je Zlatomira svojim počasnim članom, a u istoj godini dobio je veliko priznanje od strane srpskog književnog kluba "Vihor" iz Dervente, dok mu je Književno društvo iz Rijeke takodje dodelilo svoje članstvo. Zlatomir je od strane Udruženja književnika Srbije"Branko Miljković" iz Niša dobio status književnika za svoj stvaralački rad.\nIzuzetno bogato književno delo , predan i kreativan društveni i kulturni rad, njegova komunikacija sa pesnicima i kulturnim poslenicima, na bivšem jugoslovenskom prostoru i u našoj Dijaspori, dobrota kojom zrači i iskrenost, učinili su Zlatomira gradjaninom sveta. Pesnik "srebrne kose", kako ga medju sobom zovu, iako je hendikepiran vidom, vidi daleko više i dalje od mnogih.\nOstavio je vidljiv trag u Bosni, Republici Srpskoj, Hrvatskoj, Sloveniji, Crnoj Gori, širom Evrope, Amerike, Australije, Kanade i svugde je rado vidjen gost, baš kao što u književnim krugovima važi za najboljeg domaćina vrsnog organizatora, najboljih pesničkih manifestacija.\nSa svojom veoma cenjenom životnom saputnicom, suprugom Mitrom, živi u skladnom dugogodišnjem braku. Mitra je ne samo njegova potpora u svakodnevmom životu, nego i veoma značajna podrška u njegovom književnom stvaralaštvu i organizovanju svih kulturnih manifestacija, koja mu daje velike inspiracije za pesništvo.\nŽivko Begović - dopisnik iz Austrije\nKNJIŽEVNIK ZLATOMIR BOROVNICA JE MILJENIK DIJASPORE ŠIROM EVROPE\nKNJIŽEVNIK ZLATOMIR BOROVNICA JE MILJENIK DIJASPORE ŠIROM EVROPE I U\nAMERICI,AUSTRALIJI I KANADI\nZlatomir Borovnica (54) iz Indjije, nesrećnim slučajem je ostao u 12. godini života slep na jedno oko, a nekoliko godina kasnije ostao je slep i na drugo oko, radi čega je završio školu za decu i omladinu oštećene vidom u Zemunu "Veljko Ramadanović"gde je završio osmogodišnju i srednju školu, pošto je naučio "Brajevo pismo" i stekao zvanje telefoniste i plastičara.\nZaposlio se je u jednoj fabrici namestaja u Indjiji i radio sve do penzionisanja\nU toku 1975. godine Zlatomir se je počeo baviti pisanjem pesama, proze i aforizama, pa je do sada izdao 17 knjiga, a u pripremi ima još nekoliko knjiga za izdavanje. Napisao je više knjiga za decu, basne, pesme i pripovetke.\nDugo godina je član Književnog kluba "Miroslav Mika Antić" iz Indjije, a od 2000. godine je njegov veoma uspeli predsednik, jer je pod njegovim rukovodstvom uspeo organizovati razne književne i kulturne aktivnosti, medju kojima je najznačajnija Medjunarodna pesnička manifestacija "Garavi sokak", koja se\nodrzava 22 godine, čiji je inicijator osnivanja i glavni organizator Zlatomir, što je najznačajniji i najmasovniji pesnički susret u Srbiji, uz učešće\npesnika iz svih krajeva bivše SFRJ, na kojima nastupaju mnogi pisci dijaspore sa 4 kontinenta.\nNapomenućemo samo neke od mnogih:Božo Popadić i Ratka Damjanović iz Amerike, Toda Matić-Medić i Cvija Mitrović iz Australije, Dragana Konstantinović i Srdjan Bajić iz Kanade.\nZatim Safeta Osmičić iz Holandije, Zorka Čordašević, Janja Pendić, Ljiljana Karadjordjević Radovan Lepanović iz Nemačke, Zorica Sentić iz Francuske, Milan Andjelić iz Norveške,\nMarko Ružičić i Milisav Djurić iz Švajcarske i drugi.\nZlatomir je do sada dobio mnogobrojne nagrade i priznanja za svoje književno stvaralaštvo i pregalačku misiju.\nPočasni član je: "Saveza književnika u otadzbini i rasejanju" u Beogradu, Književnog kluba "Dušan Matić"iz Ćuprije, Udruženja Srpskih pisaca Švajcarske, Književnog kluba “Vihor” iz Dervente BIH, a član je Hrvatskog kluba književnika iz Rijeke, Saveza književnika Srbije "Branko Miljković iz Niša i drugih.\nNjegovo izuzetno književno delo, kreativan društveni i kulturni rad i komunikacija sa pesnicima i kulturnim poslenicima na bivšem jugoslovenskom području i u našoj dijaspori, učinili su ga gradjaninom sveta i miljenikom dijaspore, a ostavio je vidljiv trag i u Hrvatskoj, Sloveniji, Crnoj Gori, širom Evrope, u Americi, Australiji i Kanadi\ni svugde je rado vidjeni gost,jer je poznat kao najbolji domaćin i organizator najbolje pesničke manifestacije "Garavi sokak" i drugih.\nZlatomir kaže da mu velike inspiracije za pisanje daje njegova verna supruga Mitra, sa kojom živi dugo godina u veoma skladnom braku, radi čega je njoj mnogo zahvalan u svom\npisanju i mnogim kontaktima sa dijasporom širom sveta na 4 kontinenta.\nPrilog:foto M.D.(Zlatomir i Mitra sa Safetom Osmicic iz Holandije)\n...Zlatomir Borovnica je čovek-pesnik toplog srca, široke duše i iskrenih, srdačnih namera,\nimam utisak da bi zagrlio ceo svet i učinio ga srećnim, bezgrešnim, toplim, poželjnim i dragim kada bi to fizički mogao.\nZlatomira Borovnicu ne može i ne treba da stvara kritika, jer je Bogom dan, Bogom stvoren i darovan nam upravo takav kakav nam je potreban.\nUpravo zato, najiskrenije preporučujem knjigu pesama za decu "Beli ćošak" koja će deci podariti radost, zadovoljstvo i lepotu, a nama starijima pomoći da se vratimo bar na trenutak u široke dane mladosti i detinjstva kada su sokaci mirisali na hleb a hleb bio najukusniji kolač...\n...Pitanja o smislu života sopstvenog i čovekovog uopšte, postavljaju se usred njihovih prizora, iznutra. Otud je doživljaj kompletan “doživljaj bica. Sinteza je moderna, ali se ne pravi veštacki.\nRezultat je daleko od uobicajenog pojma, a to je pisati onako kao što se živi...\n...Za pesnika-aforističara Z.Borovnicu, aforizam znači, pre svega, ne pristati na ćutanje, ne potpisati peticiju, verovati da “vatri osim vatre ničeg više nema”.\nDok stvara “iza zatvorenih vrata”, pesnik-aforističar kao da očekuje da će, možda srećno nabasati na ovaj vekovima traženi alhemijski kamen mudrosti...\n...Knjigu čini ravno sto aforizama. Ta kratka forma duhovnog izražavanja u aforizmima dobila je jednu prisnost i samolepljivost svakom umu, jer je začeta i iskazana u narodnom duhu. To su duge koje su se pojavile sa svojim livadskim bojama, posle neizlivenih suza, ne nad sobom, več nad sudbinom jednog vremena koje Zlatomir i njegovi savremenici žive.\nNije mu to prva knjiga aforizama. Zlatomir se 2000-te i 2006-te godine oglasio sa knjigama\n“Av Av” i “Jež u nedrima”. Očigledno da je taj jež prešao iz jedne knjige u drugu neotupljenih bodlji...\n- iz recenzije “Zvono opominje” -\n...Za razliku od mnogih srpskih pisaca bajki koji, su u većem broju išli ka simbolizmu i produžavanju stvaralačkih linija Zlatomir Borovnica izabrao je drugi put, polazeći direktno od drevnih Grimovih bajki, njega inspiriše klasična forma pisane pripovedačke reči...\n- Radoslav Stojanović -\n...Zlatomir Borovnica benutzt die Handlung der Fabel, bedient sich mit der Anekdotenhandlung, um jedes geschriebene Wort zu schmelzen und bis zum Ausgangspunkt der Fabel zu bringen. Und der Ausgangspunkt ist die Lehre oder Richtigstellung, welche das Volk kurzzufassen weiss, und als seine erweist...\n...Zlatomir Borovnica koristi radnju basne, služeći se anegdotskim postupkom, da rastapa svaku ispisanu reč, i dovodi do ishodišta basne.\nA ishod je nauk ili naravoučenije koje narod zna da sažme i ostavi upamćeno kao svoje...\nKnjiževnik...Zlatomir Borovnica zaslužuje da se onjemu govori...a evo zašto. Pred sobom imam dve knjige... “No' boema”, Četvrti susret pesnika boema, 362 strana, 62 pesnika i poetesa i “Savremenici u rasejanju”, 396 strana, 14 autora iz Austrije, Švajcarske, Belgije, Francuske I Nemačke. Ako tome dodam da su obe knjige bogato ilustrovane u tvrdim koricama, onda to govori o velikom naporu Zlatomira Borovnice, koji se predao ovom izuzetnom poduhvatu sa ciljem da uspe.\nI uspeo je...\n...Uzor za priče iz ovog dela su mu verovatno bile narodne priče ali se one ne mogu svesti ni na jedan od pomenutih uzora.\nPriče deluju uverljivo, čitaju se u dahu, sadržaj je tako sačinjen da je pun poetike, te se slobodno može reći da je to poezija u lirici i lirika poetski kazivana...\n(- Reka grešnica - Ljubomir Teofanov)\nU Inđiji živi Zlatomir Borovnica koga prozvah bajkar - onaj koji stvara bajke, tvorac bajki...\nNema knjige bajki a i da nije oslikana...najnovija knjiga bajki “Mali skitač” Zlatomira Borovnice je ilustrovana po zamisli uvaženog slikara Nikole Vasića iz Kikinde, a isto tako svaka bajka u njoj e bajkarova slikovnica. Na bajku su nanete boje iz narodnog jezika, svakom bliske, svakom vidljive...\n...Narodne bajke uz narodne basne su, i za Zlatomira najdraže i najbolje čuvane riznice narodnog jezika i njegove misli..\n(- Mali skitač - Nikica Banić)\n... Imena bajkara se vremenom, vekovima, zaboravljaju, a njihove bajke pamtimo, prepričavamo, za zgodu dobro dođu.\nSve to i više od toga, spoznao je Zlatomir Borovnica.\nOn živi u svojoj bajci.\nBogat, sadržajan i raznovrstan književni rad Zlatomira Borovnice zavredio je mnoga značajna priznanja.\nMnoštvo nagrada sa raznih respektabilnih književnih konkursa, za aforizme, pesme i priče, u domenu književnog stvaralaštva za decu, okitila su Zlatomirovu književnu kreaciju.\nNiz društvenih priznanja za svoj ukupan socijalni i kulturni angažman, samo su skroman način, da se društvo oduži ovom neumornom pregaocu.\nKnjiževni klubovi u Srbiji, i oni izvan nje, poželeli su da im upravo Zlatomir bude počasni član, ceneći kako njegov doprinos saradnji književnih klubova, njegovu kulturološku misiju, tako i Zlatomirove ljudske kvalitete.\nMeđu značajnija priznanja, svakako spada Članstvo u Udruženju književnika Srbije - "Branko Miljković", kao i Članstvo u Udruženje književnika Hrvatske - Rijeka.\nZlatomirov genij ne miruje, biće još lepog štiva, kao što se troši ni njegova neiscrpna energija, biće još najlepših druženja pesnika, pod njegovom dirigentskom palicom.\nPa ako hoćete, biće još i priznanja.\n- glavna strana - home - biografija - aktuelno - knjizevni klub Miroslav Mika Antic - Garavi sokak - foto galerija - kontakt -- aforizmi - poezija - knjige za decu -


Tramp: Ukinuli smo pomoć Palestini da bismo pregovarali | N1 Srbija 2\nTramp: Ukinuli smo pomoć Palestini da bismo pregovarali\n|06.09.2018. |21:13 >21:21\nIzvor: Tanjug / AP, Evan Vuchi\nPredsednik SAD Donald Tramp rekao je da je njegova administracija prekinula finansijsku pomoć Palestincima, da bi na njih izvršila pritisak kako bi se vratili pregovorima s Izraelom, prenose izraelski mediji.\n"Rekao sam im, ne plaćamo vas dok ne postignemo dogovor. Ako ne postignemo dogovor, ne plaćamo", rekao je američki lider u telefonskom razgovoru s jevrejskim liderima i rabinima pred jevrejsku Novu godinu, koja počinje u nedelju uveče.\nOn je dodao da njegov tim radi na mirovnom sporazumu između Izraela i Palestinaca i da je postignut „ veliki napredak“ tokom protekle godine. Takođe je izrazio očekivanje da se iranski lideri vrate pregovorima o novom nuklearnom sporazumu sa SAD, kao rezultat sankcija koje su ponovo uvedene protiv Irana.\nBivši zvaničnici u njegovom kabinetu, uključujući državnog sekretara Reksa Tilersona, savetovali su mu da se ne povlači iz nuklearnog sporazuma velikih sila s Iranom iz 2015. godine, ali se on na to odlučio protivno njihovom savetu, kako je rekao.\nAmbasador Fridman je nedavno rekao da ne postoji potreba za kompenzacijom palestinskoj strani zbog odluke o Jerusalimu, podsećaju izraelski mediji. Tramp je u avgustu rekao da će Izrael platiti "veću cenu" u mirovnim pregovorima sa Palestincima, posle njegove odluke da u decembru prizna Jerusalim kao samo izraelski i da u maju premesti američku ambasadu u Izraelu iz Tel Aviva u taj grad.\nPalestinci planiraju da u istočnom Jerusalimu bude sedište njihove buduće nezavisne države. Izrael je osvojio taj deo Jerusalima u ratu 1967. i kasnije ga anektirao, što međunarodna zajednica nikada nije priznala.\nTagovi: Donald Tramp , SAD , Izrael , Palestina\nZbog zeta jevreja licemera\nZiveli su i živece i bez te pomoci! Sada ce biti još jači.


Ponuda: Prodaja potraživanja - 155\nHETA ASSET RESOLUTION BIH poziva sve potencijalne investitore zainteresovane za kupovinu potraživanja da dostave pismo namjere sa pozivom na broj 155 na ponude@heta-asset-resolution.ba ili poštom na adresu: HETA BiH, Hamdije Čemerlića 2, 71000 Sarajevo, BiH.\nStrukturu ovog potraživanja, između ostalog, čini hipoteka na objektu poslovno-trgovačkog centra na području Unsko-sanskog kantona. Riječ je o nekretnini površine od cca 3.400,00 metara kvadratnih uz zemljišnu parcelu površine cca 1.700,00 metara kvadratnih.


Vučetić: Najsnažniji alat za prepoznavanje lažnih vijesti je zdrav razum – Analiziraj.ba\nSvako može u roku od sat vremena objavit fotografiju ili informaciju kakvu želi, jer zakonom nije regulirana ta oblast.\nFoto: FENA – 24sata.info\nU Mostaru je predstavljena edukativna platforma o problemu dezinformiranja i lažnih vijesti, izrađena u okviru “#NeVjerujNaPrvu”- projekta Ureda specijalnog predstavnika Evropske unije u Bosni i Hercegovini.\nNaime, svako može u roku od sat vremena objavit fotografiju ili informaciju kakvu želi, jer zakonom nije regulirana ta oblast.\n– Lažne vijesti je teško prepoznati i postoji mnogo online alata da se otkriju te vijesti, ali zdrav razum je najsnažniji alat za njihovo otkrivanje – napominje Vuk Vučetić s Filozofskoga fakulteta Univerziteta Istočno Sarajevo.\nSmatra da je problem što takve sadržaje preuzimaju profesionalni mediji, čime se krug širenja dezinformacija značajno širi.\n– Osim toga i političari, kao značajan dio informacija preko svojih društvenih mreža znaju širiti također takve sadržaje pa je opasnost višestruka – dodaje Vučetić.\nVučetić smatra kako se građani trebaju obrazovati u tom smislu te su ovakve vrste edukacija za njih veoma važne.\n– To ne znači da treba stvoriti paranoju od medija i ne vjerovati im, nego treba biti medijski mudar i propitivati sadržaje – objašnjava on.\nU tom smislu napominje da portal raskrinkavanje.ba, uz ostalo služi za otkrivanje dezinformacija, odnosno najzastupljenijih clickbaitova ili fake newsa koji uglavnom prikazuju senzacionalističke naslove koji ne odgovaraju sadržaju.\n– Pokrenuli smo ovaj projekt jer većina građana podcjenjuje fenomen dezinformiranja i uopće postojanje lažnih vijesti, te time pokušali važnost ove teme dovesti na javni dnevni red – objasnio je menadžer ovog projekta Igor Stojanović.\nNaglasio je da prije nego što se povjeruje u neke informacije i one se podijele s prijateljima putem društvenih mreža treba se promisliti i dva puta.


Kako poboljšati varenje i zašto tada upotrebiti probiotike? Savjet - Waya\nSebastjan Rozman, mr pharm.\nGastrointestinalne tegobe su veoma neprijatne i često utiču na naše fizičko stanje i raspoloženje, a ujedno i na naše samopouzdanje.\nKada čujemo reč varenje, svi odmah pomislimo na brojne gastrointestinalne tegobe sa kojima smo se u životu sigurno već sreli. Gastrointestinalne tegobe su veoma neprijatne i često utiču na naše fizičko stanje i raspoloženje, a ujedno i na naše samopouzdanje.\nKada se proces varenja odigrava neometano, obezbeđeno je i dobro stanje našeg organizma. Zbog toga vas pozivamo na putovanje kroz dva članka sa korisnim uputstvima za pravilno i regulisano varenje.\nKako poboljšati varenje i zašto tada upotrebiti probiotike? PRVI DEO\n1. Krenimo od početka – Kako, koliko i kojom brzinom treba da jedemo?\nPrvi i često zanemaren, ali veoma važan faktor prilikom obroka je emocionalno shvatanje istog. Naš organizam prepoznaje obrok kao očekivanu nagradu i tako proces varenja zapravo započinje već pre prvog zalogaja. Već sama pomisao, očekivanje, pogled na hranu i njen miris u telu podstiču procese kao što je povećano lučenje pljuvačke i želudačne kiseline, što naravno utiče na regulaciju varenja kao celine. Zbog toga savetujemo:\nPobrinimo se za to da tokom obroka budemo relaksirani (svest o hranjenju): tokom obroka pokušajmo da zaboravimo stres, posao i probleme našeg svakodnevnog života i u tom trenutku se u potpunosti posvetimo hrani.\nUživanje u hrani: hrana je nesumnjivo izvor energije za naš organizam, a za optimalno varenje moramo hranu smatrati više nego samo „gorivom“ jer uživanje u ukusu, teksturi i mirisu dobre hrane dokazano utiče na fiziološke procese koji moraju biti usklađeni za postizanje regulisanog varenja.\nPri unosu hrane danas je reč o vrlo individualnoj, rutinskoj, a za neke kulture i o ritualnoj aktivnosti, zbog toga postoji puno različitih uverenja o tome kakva je pravilna veličina, sastav i raspored obroka i kakve su pravilna brzina i veličina pojedinih zalogaja. Uprkos raznovrsnosti, za regulisano varenje postoje opšteprihvaćene smernice koje preporučuju da:\nHranu jedemo manjim zalogajima jer kod većih zalogaja želudac mora da izlučuje veću količinu želudačne kiseline.\nHranu žvaćemo polako, jer proces žvakanja pored celokupne mehaničke razgradnje hrane podstiče prenos signala za veći protok krvi u želudac i creva, što vodi do boljeg varenja.\nSvaki zalogaj hrane potpuno sažvaćemo, jer u ustima pored već pomenute mehaničke obrade hrane zubima počinje i enzimska razgradnja skroba.\nDa li ste znali? Za optimalan tempo griženja i gutanja zalogaja preporučuje se da se nakon svakog ugriza pribor za jelo spusti i više ne podiže dok zalogaj dobro ne sažvaćemo i ne progutamo.\n2. Voda i kretanje kao ključni faktori dobrog varenja\nBilo u vreme obroka bilo između pojedinih obroka dovoljna količina vode je izuzetno važna za regulisano varenje. Naime, voda:\nzajedno sa želudačnom kiselinom učestvuje u razgradnji pojedene hrane\npodstiče protok hrane i njenih razgradnih produkata u čitavom gastrointestinalnom sistemu\nučestvuje u omekšavanju stolice i tako sprečava pojavu zatvora\nTreba da istaknemo da za postizanje svih gore pomenutih pozitivnih efekata umesto obične vode možemo da pijemo mineralnu vodu i razne čajeve ili jedemo voće i povrće sa visokim sadržajem vode (to su npr. dinja, ananas, paprika, brokoli).\nDrugi važan faktor za podsticanje peristaltike (usklađen rad čitavog gastrointestinalnog sistema) jeste kretanje. Prilikom sagledavanja uticaja faktora kretanja sa procesom varenja moramo da obratimo pažnju na njihov vremenski raspored, jer intenzivno kretanje usporava varenje pošto telo prepoznaje potrebu za energijom drugde (u mišićima) i tako preusmerava krv iz gastrointestinalnog sistema u skeletne mišiće.\nIz toga razloga savetuje se da se vežbanje (naročito intenzivno) ne sprovodi odmah posle unosa znatne količine hrane jer može da izazove gastrointestinalne tegobe poput gorušice ili dijareje.\nGeneralno gledano redovna fizička aktivnost i dobra fizička kondicija povezane su sa boljim varenjem i manjom pojavom gastrointestinalnih tegoba kao što su zatvor, žučni kamenci i karcinom debelog creva i rektuma.\n3. Prehrambena vlakna su vrlo važna za regulisano varenje\nKao prehrambena vlakna većinom se smatraju kompleksno sastavljeni ugljeni hidrati koji su otporni na varenje u tankom crevu i zahtevaju bakterijsku fermentaciju u debelom crevu. Iz toga možemo da zaključimo da su prehrambena vlakna važna za očuvanje zdrave crevne mikroflore i varenja uopšte.\nVažno je da unosimo rastvorljiva i nerastvorljiva prehrambena vlakna jer se pri regulisanju varenja i očuvanju zdrave crevne mikroflore obe vrste prehrambenih vlakana sudeluju.\nRastvorljiva vlakna (mekinje odnosno ljuske žitarica, koštunjavo voće, semenke i mahunarke) u vodi se rastvaraju i menjaju u gustu materiju sličnu gelu koja u tankom crevu:\nsprečava preveliku apsorpciju masti\nsprečava preveliku apsorpciju holesterola\nusporava brzinu apsorpcije ugljenih hidrata i tako stabilizuje nivo šećera u krvi\nNe iznenađuje činjenica da ispitivanja ukazuju na to da redovno uzimanje rastvorljivih prehrambenih vlakana snižava rizik od kardiovaskularnih bolesti i komplikacija.\nNerastvorljiva vlakna (pšenične mekinje, povrće i celo zrno) imaju drugačije mehanizme delovanja:\nubrzavaju protok hrane kroz gastrointestinalni sistem\nza sebe vezuju tečnost i druge otpadne produkte varenja i tako pomažu u formiranju i lakšem prolazu stolice\nsprečavaju sporo kretanje stolice i pojavu zatvora\nsmanjuju rizik od pojave hemoroida i čak karcinoma debelog creva i rektuma\nObe vrste prehrambenih vlakana doprinose dugotrajnijem osećaju sitosti nakon obroka.\nDanas, naši obroci u proseku sadrže premalo prehrambenih vlakana, a to je oko 15 grama na dan. Takva količina je znatno manja od važećih smernica koje kao optimalnu količinu prehrambenih vlakana preporučuju:\n28 grama za žene\n36 grama za muškarce\nRadi lakše orijentacije pri planiranju dnevnog unosa prehrambenih vlakana pogledajte tabelu u kojoj su predstavljene česte namirnice bogate prehrambenim vlaknima.\nVeličina porcije za pojedinačnu namirnicu je uvek 100 grama.\nUkupna vrednost prehrambenih vlakana (u gramima)\nKako poboljšati varenje i zašto tada upotrebiti probiotike? DRUGI DEO


Direktorka MMF želi obračun sa kriptovalutama | PC Press\nDirektorka MMF želi obračun sa kriptovalutama\n13. mart 2018. Aleksandar Mirković\nChristine Lagard, šefica Međunarodnog monetarnog fonda, želi da se obračuna sa Bitcoinom i drugim valutama kako bi ih što lakše kontrolisala.\nU trenutku kada kriptovalute doživljavaju velike fluktuacije u vrednosti, Lagardova smatra da je ovo idealni trenutak da se kompletno virtuelno tržište stavi pod kontrolu. Ona već ima ideju kako to da učini, a to nije nikakva tajna s obzirom da je kompletni plan izložila u svom blogu za MMF sajt.\n“Vatrom protiv vatre”\nDirektorka MMF, Christine Lagard, smatra da vlasti širom sveta treba da iskoriste potencijale koje nude kriptovalute kako bi iste stavili pod svoju kontrolu. Ona upozorava da bi neuspeh pružio neverovatne mogućnosti “za pranje novca i finansiranje terorizma”. Šta to tačno Lagardova ima na umu?\nOna smatra da je najveća slabost kriptvaluta upravo ono što ih čini toliko privlačnim svima – koristeći blockchain tehnologiju. Ukoliko još uvek niste u potpunosti savladali terminologiju vezanu za Bitcoin i kriptovalute, pogledajte video na ovom linku pa se vratite.\nSve kriptovalute zasnovane su na blockchain tehnologiji koja omogućava razmenu virtuelnih dobara autentifikacijom transakcija bez mešanja centralne vlasti. Blockchain tehnologija funkcionište tako što je svuda, umesto da se nalazi poput neke banke na jednom serveru.\nPročitajte i: G7 pozivaju na bržu regulaciju kriptovalute\nBlockchain po njenom mišljenju predstavlja uzbudljiv napredak koji može da donese revoluciju u finansijski sektor pružajući jefinine metode plaćanja za one koji nemaju bankovni račun. Iako je potencijal ove tehnologije fascinantan za bankare, oni su na oprezu.\nBitcoin (ni)je svetska valuta\nIako MMF sa razlogom drhti od same pomisli da neko razmenjuje finansije a da oni to ne mogu da kontrolišu i regulišu, oni ipak vide da tu ima prostora za poslovanje. To tvrdi i sama Christine Lagard:\nNe bi bilo mudro da se odbace prednosti koje pruža ova tehnologija, Moramo da dočekamo raširenih ruku potencijal ali i da u isto vreme prepoznamo sve rizike.\nLagardova smatra da kriptovalute mogu da izazovu nove slabosti u svetskom finansijskom sistemu, što se pokazuje drastičnim promenama vrednosti valuta, pre svih Bitcoina. Najpoznatija kriptovaluta je samo jedna od preko 1.500 valuta koje trenutno postoje. Bitcoin je slavno dobio na neverovatnoj vrednosti, skočivši više od 900% prošle godine, To se nije održalo, što nije umanjilo potražnju. Vrednost je išla i preko 20.000 dolara, dok je trenutno Bitcoin oko 10.000. Ako i dalje razmišljate da li da uđete u posao sa kriptovalutama, razmislite dobro – ne bi vam MMF dao loš savet, zar ne?\nPročitajte i: Wikipedia ne želi kriptovalute\nTagovi: bitcoin, christine lagar, kriptovalute, MMF\n← Facebook kućni robot\nPreminuo Stephen Hawking →


Razgovor s korisnikom:Yoda1893 - Wikipedia\nRazgovor s korisnikom:Yoda1893\nYoda1893, dobro došli na Wikipediju na bosanskom jeziku – slobodnu enciklopediju!\nPrilikom postavljanja slika koristite ispravne šablone za licencu i vodite računa o autorskim pravima prilikom pisanja članaka. Članci ili slike koje krše autorska prava bit će obrisani. Kukac 01:01, 26 januar 2012 (CET)\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Razgovor_s_korisnikom:Yoda1893&oldid=1647101"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 26 januar 2012 u 02:01.


U Crvenom krstu nestrpljivo čekaju ponedeljak: Treća osmomartovska akcija, cveće svakoj humanistkinji · gradski.online\nKIKINDA- Petu ovogodišnju akciju dobrovoljnog davanja krvi, prema očekivanjima organizatora, obeležiće vedro raspoloženje i praznična atmosfera. Kako za naš portal kaže Danijela Bjeljac, sekretarka Crvenog krsta, cvećem i lepim rečima dočekaće sve humanistkinje:\n– Radujemo se predstojećoj akciji dobrovoljnog davanja krvi. Verujem da je to slučaj i sa ekipom Zavoda za transfuziju krvi Vojvodine. Cveće će sugrađankama deliti volonteri Crvenog krsta. Lane smo sugrađanka darivale ešarpe- kazala je Bjeljac i dodala da su prvu osmomartovsku akciju upriličili pretproše godine:\nPovodom Međunarodnog dana žena, 8. martu, odlučili se tada da, po prvi put, iznenadimo sugrađanke svih generacija. Svaka humanistkinja dobila je neočekivan poklon u vidu ruže.\nNaše sugrađanke nisu krile oduševljenje i iznenađenje. Zahvaljivale su se ljubaznim volonterima na ružama i lepim rečima. Verujemo da će tako bitii u ponedeljak- poručila je Bjeljac.\nPrethodnoNa ovom mestu ljudi već ginuli: Najmiliji i prijatelji oplakuju nastradalog Kikinđanina\nSledećeStefan Kockar doneo radost “crveno belima”: ŽAK i “Sloboda” poraženi, “Kozari” samo remi


Sotnikova je bila viđena na postolju, ali u senci favoritkinje iz Južne Koreje koja je vodila posle prvih nastupa i mnogi su verovali da je nastup Kim bio za najsjajnije odličje.\n"Atmosfera je bila sjajna, osećala sam se neverovatno zbog publike i jednostavno nisam mogla loše da klizam. Pronašla sam nešto potpuno drugačije u sebi, novu sebe i osetila koliko zaista volim da klizam", ushićeno je rekla Sotnikova koja je postala prva zlatna Ruskinja u umetničkom klizanju.


MyCity » Nauka -> Filozofija » Prevod sa hrvatskog na srpski\nPoslao: 05 Avg 2009 22:16\nCitam jednu knjigu na hrvatskom jeziku a uvek nanovo se susrecem sa ova dva pojma koje neznam da odgonetnem sta stvarno znace. Mogu da naslutim, ali bih vise volela da znam pravi prevod. Moze li mi neko prevesti samo dve reci iz ovog teksta koji navodim, da bi vam bilo lakse da shavtite u kom kontekstu su te dve reci napisane.\nto su ove dve reci u zagradi,\n"Čujete li lavež psa u daljini? Ili automobil koji prolazi? Dobro slušajte. Možete li u tome osjetiti prisutnost Neočitovanog? Ne možete? Potražite ga u tišini iz koje zvuci izviru i u koju se vraćaju. Više pažnje obratite tišini nego zvucima. Obraćanje pažnje na vanjsku tišinu stvara unutarnju tišinu: um se smiruje. Portal se otvara. Svaki se zvuk rada iz tišine, umire natrag u tišinu, a tijekom svoga postojanja okružen je tišinom. Tišina omogućuje zvuku postojanje. Ona je sastavni, ali neočitovani dio svakoga zvuka, svake glazbene note, pjesme i riječi. Neočitovano je u ovome svijetu prisutno kao tišina. Zato je rečeno da ništa na ovom svijetu nije Bogu tako slično kao tišina. Samo morate obratiti pažnju na nju. Čak i tijekom razgovora postanite svjesni prekida između riječi, kratkih medurazdoblja tišine između rečenica. Čineći tako, u vama će rasti dimenzija duboke tišine. Ne možete obraćati pažnju na tišinu, a da istodobno ne postanete tihi iznutra. Tišina izvana, tišina unutra. Zakoračili ste u Neočitovano. "\nHvala unapred na pmoci\nPoslao: 05 Avg 2009 22:40\nOno što se ne otkriva i ne pokazuje neposredno, ne manifestuje direktno, nevidljivo (biće ili bivstvo?), što ne spada u pojavni svet, vančulno, tajanstveno ...\nMilic Pavlovic Mrg\nPoslao: 25 Jan 2013 08:13\nPoslao: 25 Jan 2013 09:43\n2Ovo se svidja korisnicima: Milic Pavlovic Mrg, ThePhilosopher


What is the best gym in Kanton Sarajevo, Federacija Bosne i Hercegovine, Bosnia and Herzegovina?\ngyms in Bosnia and Herzegovina »\ngyms in Federacija Bosne i Hercegovine\nGyms and fitness in Kanton Sarajevo, Federacija Bosne i Hercegovine, Bosnia and Herzegovina\naddress: Importanne centar, Zmaja od Bosne 7-7a, Sarajevo\nIf you want get details about gym, fitness, swimming in Kanton Sarajevo, Federacija Bosne i Hercegovine, Bosnia and Herzegovina click on name of one above place. You can also check amenities, photos and newses of gyms and fitness in Kanton Sarajevo, Federacija Bosne i Hercegovine, Bosnia and Herzegovina.\nPopular classes available in Kanton Sarajevo, Federacija Bosne i Hercegovine, Bosnia and Herzegovina - reach your fitness goals.


Gde su nestali Srbi iz Hrvatske ako su sve žrtve — Hrvati - 12.02.2018, Sputnik Srbija\nHrvatska tvrdi da je još uvek na spisku nestalih 1.945 ljudi, ali ima čudnu računicu, da su Srbi samo oni koji su nestali u „Oluji“, a da su svi ranije nestali... 12.02.2018, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, srbija, kolinda grabar-kitarović, savo štrbac, međunarodni komitet crvenog krsta, dokumentaciono-informacioni centar veritas, aleksandar vučić, hrvatska\n21:13 12.02.2018 (Osveženo: 11:01 24.08.2021)\nPosle susreta srpskog predsednika Aleksandra Vučića sa hrvatskom predsednicom u Zagrebu, Kolinda Grabar Kitarović rekla je da tokom ovog razgovora nije bilo reči o temama iz prošlosti. Međutim, ona je na zajedničkom susretu s novinarima prvo govorila o problemu nestalih u ratu.\nDirektor Informaciono-dokumentacionog centra „Veritas“ Savo Štrbac podseća da je ovo pitanje bilo izuzetno važno i za prethodnike hrvatske predsednice, jer u toj zemlji ono nije samo humanitarno.\n„Oni su iz rata izašli kao pobednici, imaju polumilionsku masu branitelja na kojima počiva ta država, oni su u njenim temeljima. Kad uzmete još i njihove porodice, imate ogromnu biračku mašineriju. Ko ima uz sebe branitelje, ali i crkvu, on je na prvom mestu na izborima“, podseća Štrbac.\n„Do sada je na području Hrvatske ekshumiran 1.451 srpski leš, identifikovan je 1.161. Uglavnom su poginuli u ’Bljesku‘ i ’Oluji‘, ali i u prethodnim godinama rata. Ovaj podatak nećete naći javno objavljen u Hrvatskoj“, kaže Savo Štrbac.\nIako Hrvatska, kao i međunarodna zajednica, ćuti o srpskim žrtvama, posebno civilima, i nesreću rata koristi u političke svrhe, Štrbac kaže da sastanak čelnih ljudi dveju zemalja ipak uliva optimizam i da će se ovo pitanje, koje je izuzetno važno porodicama poginulih, konačno približiti svom rešenju.\n„Očekujem da će uskoro biti pozvano nekoliko desetina srpskih porodica da dođu na konačnu identifikaciju u Zagreb, jer od juna prošle godine nije išla nijedna grupa. Očekujem, kad dozvoli vreme, početkom proleća, ekshumaciju na još nekoliko lokacija gde su srpske žrtve. Ovaj sastanak može da otvori taj proces“, zaključuje Štrbac u razgovoru za Sputnjik.


Mala EU škola - šta su zaštićeni proizvodi? - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nZaštićeni proizvodi su po pravilu preko dva, tačnije 2.23 puta vredniji/skuplji na tržištu od uporedivih, ali bez zaštite. A kako do zaštite, odnosno oznaka geografskog porkela i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, te garantovanog tradicionalnog specijaliteta?\nMala EU škola - šta su zaštićeni proizvodi? Ovo su oznake koje se nalaze na najkvalitetnijim evropskim poljoprivrednim proizvodima, koristeći sistem zaštite oznaka geografskog porekla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Ili, na još dva od 23 službena jezika EU, indikazzijoni geografika protteta (malteški) i suojattu maantieteelilienn mekrinta (finski). Oznake su krajnji rezultat podsticanja kvaliteta i različitosti u poljoprivredoj proizodnji, štiteći proizvode od zloupotreba i garantirajući potrošačima kvalitet. Oni su i informacija potrošačima da je reč o izvornom proizvodu vrhunskog kvaliteta. Prema pravilu, ovakav proizvod privlači kupce i podstiče novu proizvodnju. Trenutno ih nosi oko 2.000 proizvoda. Kolumbijska kafa probila je led registracijom proizvoda van EU.\nZaštićena oznaka izvornosti (ZOI) - Protected Designation of Origin (PDO): oznaka izvornosti, pokriva poljoprivredne proizvode i namirnice proizvedene, procesuirane i pripremljene u određenom prostoru koristeći tradicionalne, poznate, priznate tehnike. Ime proizvoda mora sadržavati specifično mesto, region ili čak državu gde je nastao, te biti potpuno povezan sa tim područjem. Celokupni proizvodni proces sirovinama sa tog prostora mora se odvijati na njemu.\nZaštićena oznaka geografskog porekla (ZOZP) - Protected Geographical Indication (PGI): tiće se proizvoda tesno vezanih uz određeni prostor u kome se mora obaviti najmanje jedna i to ključna etapa proizvodnje, prerade ili prireme. Nije bitno odakle je sirovina, dokle god se potpuno sledi i poštuju zaštićena receptura i tehnologija proizvodnje.\nGarantovano tradicionalni specijalitet (ZTS) - Traditional Speciality Guaranteed (TSG): ova oznaka garantuje tradicionalni karakter proizvoda. Nije povezana sa geografskim područjem, dakle može se bilo gde proizvoditi od sirovina sa bilo kojih izvora, dokle god poštuje zaštićenu tradicionalnu recepturu i proizvodnu proceduru.\nSistem oznaka izvornosti deluje od 1992. godine, ali je na popularnosti dobio tek poslednjih godina. Jubilarni 1.000. proizvod koji se izborio za EU oznaku izvornosti bio je šafranom začinjen ovčji sir iz Italije, piacentina ennese.\nKako teče procedura zaštite: Grupa proizvođača mora definisati svoj proizvod u skladu sa preciznim specifikacijama. Ako je proizvođač u EU, aplicira se nadležnim nacionalnim vlastima jednim dokumentom; dokumentacija sadrži detaljna uputstva šta činiti. Procedura je složena i zahtevna. Aplikacija za oznaku izvornosti treba da sadrži ime, adresu grupe koja aplicira, veoma detaljne, naučno argumentovane specifikacije proizvoda, osnovne podatke o njemu i opis veze između proizvoda i prostora na kome nastaje. Aplikacije se rade u zemlji - članici sa geografskim područjem na kome nastaje proizvod.\nPostupak registracije obično dele na četiri faze - lokalnu, nacionalnu, evropsku i, konačno, fazu kontinuiranog nadzora. Prva faza, lokalna, najduža je i traži mnogo napora zainteresovanih proizvođača koji se moraju dogovoriti o standardima prizvodnje (ili specifikaciji, najbitniji dokument u potrebnoj papirologiji), dugoročnom proizvodnom planu, planu plasmana, izboru nadzornog tela, pripremiti službenu dokumentaciju (neretko na 1.000 stranica). Organizovana grupa proizvođača nosilac je celog projekta. Važan je i tzv. Jedinstveni dokument sa verodostojnim rezimeom specifikacije proizvoda.\nSažetak će biti objavljen u službenom listu EU. Specifikacijom valja ukazati da je ime proizvoda stvarno i dokazivo kroz duže razdoblje; tehničkim i naučnim podacima precizno elaborirati čime je kandidat za zaštitu drugačiji od ostalih, pogotovo sličnih proizvoda; definisati područje nastanka; opisati u detalje proizvodnju; obrazložiti šta proizvodu daje posebnost (veza sa geografskim područjem nastanka, koji mu ljudski, kulturološki, istorijski, prirodni itd. elementi definišu posebnost), logo, kontrolna tela. Kada se sve dovrši, predaje se Ministarstvu poljoprivrede.\nVodič za podnosioce možete da pogledate ovde.\nUlazak u drugu, nacionalnu fazu koja traje otprilike godine dana ne bude li prigovora na specifikaciju. Ministarstvo ima rok od sedam meseci za procenu prijave i njenu objavu. Prođe li ova faza bez prigovora, proizvod dobija odobrenje za prelaznu nacionalnu zaštitu. U suprotnom slučaju, rok za razmatranje prigovora je 30 dana, ukoliko su neosnovani sledi odluka o prelaznoj nacionalnoj zaštiti. Osnovani prigovori osnov su rada na sporazumu podnosilaca zahteva i podnosilaca prigovora, za šta je rok dva meseca. Evropska faza , u slučaju da nema prigovora na specifikaciju, traje oko godinu dana.\nEvropska komisija pola godine razmatra zahtev za registraciju. Odbija ga ako ne zadovoljava uslove ili ga prihvata. Potom ga objavljuje u Službenom listu. Ukoliko procedura preživi bez prigovora, sledi uredba o upisu naziva u registar. Podnesene prigovora EK je dužna da razmotri u roku od dva mjeseca, pod uslovom da je prigovor osnovan i utemeljen na slovu EU propisa. Insistira se na sporazumu strana. Obično do njega dođe nakon većeg zahvata u sadržaj specifkacije, što podrazumeva povratak na nacionalni teren i ponavljanje postupka registracije u novim okvirima. Prelazna nacionalna zaštita van snage je u slučaju da EK odbije zahtev za registraciju.\nPoslednja faza, kontinuirani nadzor, služi očuvanju kvaliteta.\nVrednost tržišta prelazi 70 milijardi evra\nInače, nekih 60% zaštićenih proizvoda proda se unutar država gde su proizvedeni. Vrednost tržišta zaštićenih proizvoda prelazi 70 milijardi evra. Ukupna vrednost izvoza proizvoda s aoznakom izvornosti na nivou EU dostiže skoro 12 milijardi evra ili 15% sveukupnog izvoza hrane i pića. Zaštićeni proizvodi su po pravilu preko dva (tačnije, 2.23) puta vredniji/skuplji na tržištu od uporedivih ali bez zaštite.\nDobro je znati! Uloga Evropske komisije: EK proverava da li je aplikacija osnovana i da li sadržava sve tražene preduslovi. Pravilo je da se provera mora obaviti u roku od godine dana. Svakog meseca EK objavljuje listu aplikacija. Ukoliko je sve u redu, aplikacija se štampa u Službenom listu EU. U slučaju da predulsovi nisu zadovoljeni, sledi odbijenica sa obrazloženjem.\nPoseban deo je procedura koja omogućuje drugim zainteresovanim stranama davanje prigovora na aplikaciju. Šest meseci od objave aplikacije u Službenom listu EU svaka država - članica, treća zemlja, zainteresovane fizičke i/ili pravne osobe, organizacije ili grupe mogu izneti svoje primedbe. Naravno, s argumentima, dokazima da kandidat za zaštitu izvornosti na neki način nije zadovoljio tražene uslove, da je njegovo ime/naziv na neki način suprotan drugim proizvodima. Sporovi među državama - članicama neizbežan su deo procedure. Na kraju uvek pobjeđuju čvrsti argumenti, makar je proces frustrirajuće dugotrajan. Naglasak se stavlja na snažnu argumentaciju!\nKada su registrovani, zaštićeni prozvodi su zaista zaštićeni od bilo kakve vrste zloupotrebe, uključujući imitaciju, pozivanja na stil, način, tip, te lažnih informacija, prevara i komercijalne upotrebe proizvoda koji nisu pokriveni registracijom i, kao takvi, mogu ugroziti dobar glas, reputaciju zaštićenog proizvoda.\nTroškovi: zavise od držav - članica, koje mogu, iako ne moraju, tražiti pokriće svojih troškova u proceduri. Projekti dizanja lokalnih proizvoda do zaštićenog nivao računaju na sredstva iz EU fondova, pogotovo doprinose li ruralnom razvoju. EU redovno promoviše svoje proizvode van granica zajednice, širom sveta.\nZaštićeni proizvodi EU Mala škola Oznaka izvornosti Oznaka geografskog porekla Registracija


[es] - ima li GNU zamena za DAP\nima li GNU "zamena" za DAP\n[es] :: Windows aplikacije :: ima li GNU "zamena" za DAP\n[ Pregleda: 4241 | Odgovora: 8 ] > FB > Twit\nima li GNU "zamena" za DAP 07.02.2004. u 09:15 - pre 175 meseci\nRe: ima li GNU "zamena" za DAP 07.02.2004. u 09:38 - pre 175 meseci\nmislis, treba ti besplatan download manager (ako je DAP Download Accelerator Pro)?\nJa vec neko vreme koristim LeechGet i programce je prilicno fino. Ak koristis Mozzilu teba da downloadujes poseban plugin za nju.\nProgram radi kao i svaki drugi te vrste i ima dosta mogucnosti podesavanja. Interesantno je da ume bolje da se snadje sa presretanjem download-a. DO skoro sam korsitio FlashGet i desavalo se da neke preusmerene linkov enije umeo da svari i skonta da su Download. LeechGet se tu mnogo bolje snalazi.\nRe: ima li GNU "zamena" za DAP 07.02.2004. u 15:12 - pre 175 meseci\nLeechGet nije GNU...\nmislim da je WGET izdat pod GNU licencom...\nRe: ima li GNU "zamena" za DAP 07.02.2004. u 20:01 - pre 175 meseci\nSkini WGET a imas i GUI za njega. Odlican je.\nRe: ima li GNU "zamena" za DAP 07.02.2004. u 20:02 - pre 175 meseci\nJa ,do sada ,nisam naishao na download program koji bi se mogao meriti sa DAP-om (a da radi na Linuxu).\nInache postoji mnogo programa tog tipa ... Iskoristi pretragu...\nRe: ima li GNU "zamena" za DAP 07.02.2004. u 21:04 - pre 175 meseci\nmeriti sa DAP-om (a da radi na Linuxu)..\novaaaj... pa, ni DAP ne radi na Linuxu! (ili radi?)\nRe: ima li GNU 08.02.2004. u 01:11 - pre 175 meseci\nD4X , http://www.krasu.ru/soft/chuchelo/\nRe: ima li GNU "zamena" za DAP 08.02.2004. u 09:27 - pre 175 meseci\nKget je odličan download manager za Linux...\nRe: ima li GNU "zamena" za DAP 08.02.2004. u 10:35 - pre 175 meseci\nEvo ti link za GUI. Stvarno dobro radi.\nRegistrovani: 20 ( flighter_022, fade, boree, aleksandar.n89, vuky017, yu1lolo, Preskordicija, zarkocgyus, Jamajca, Rusi, StAnO1E, Viewer, Branimir Maksimovic, BlueIce, zeoN_Rider, _owl_, Nebojsa Milanovic, blingaro, DSL, bananaphone )


Sve što vam je potrebno za letovanje je spakovano – sredstvo za sunčanje, kupaći kostim i brdo časopisa su stali u kofer. Šteta što nema mesta i za ličnog trenera.\nGodišnji odmori podrazumevaju zabavu, opuštanje i beg od svakodnevnih obaveza, ali ako ne vodite računa, mogu da vam naruše zdravlje.\nNemjte da vam jedna nedelja u raju pokvari sav trud koji ste ulagali od početka godine. Evo par saveta o tome kako da ostanete srećni i zdravi tokom letovanja.\nVežbajte čim se probudite\nLični trener Džozef Brandenburg kaže da je važno imati na umu da je godišnji odmor vreme za odmaranje, punjenje baterija i druženje sa prijateljima i porodicom. Vaša rutina vežbanja ne treba da bude glavni prioritet.\nMeđutim, ako ne vežbate nedelju ili dve dana, to može znatno da utiče na ono što ste postigli vežbanjem. Brandenburg kaže da za samo dve nedelje možete da izgubite 20 do 25 odsto kardiovaskularne kondicije i 5 do 10 odsto snage.\nZato je važno da uspostavite ravnotežu između fizičke aktivnosti i drugih aktivnosti u kojima više uživate.\nJedan od najboljih saveta koje Brandenburg daje jeste da čim ustanete uradite svoje vežbe za taj dan. Planovi na godišnjem odmoru mogu da budu spontani i budimo iskreni: sigurno nećete odbiti popodnevni ronilački izlet ili opušten ručak u nekom vinogradu zato što morate da vežbate.\n" Vežbanje kao prva stvar koju ćete uraditi kad ustanete stvarno pomaže. Šta god da se dešava dalje u toku dana, nema veze jer ste vi već završili sa vežbanjem", kaže Brandenburg.\nSve što vam je potrebno je dvadeset do trideset minuta. Isto toliko vremena provedete stavljajući fotografije sa letovanja na Instagram.\nNedelju dana godišnjeg odmora nije najbolji trenutak da pokušate da smršate par kilograma.\n" Sve što želite jeste da se vratite u istoj formi u kojoj ste otišli i da se ne opustite previše", kaže Brandenburg.\nIma mnogo načina da sprečite da se previše opustite – u zavisnosti od toga gde se nalazite i šta vam je na raspolaganju.\nVećina hotela i odmarališta u američkom stilu ima teretane sa spravama za kardiovaskularne vežbe i opremom za vežbanje snage, što je zgodno da nastavite sa sličnom rutinom vežbanja kao kod kuće.\nMeđutim, kuće na plaži, smeštaj na bazi noćenja sa doručkom i privatan smeštaj obično ne podrazumevaju i prostoriju za održavanje tela u formi.\nNema potrebe da brinete: ima par stvari koje možete da ubacite u kofer a koje ne zauzimaju mnogo mesta i nisu mnogo teške, a mogu da vam pomognu u vežbanju.\nLoptica za lakros: bole vas leđa, ramena su vam napeta ili patite od iliotibijalnog sindroma? ," Duga vožnja ili dug let može da izazove napetost u kukovima, ramenima ili čak stopalima", kaže on. Ali loptica za lakros deluje kao palac ili lakat i pomaže da oslobodite čvorića i napetosti koju osećate. Petominutna masaža lopticom može da vam odmor učini mnogo prijatnijim i pomogne da vežbate bez bola, kaže Brandenburg.\nValslajd: nazvan po čuvenom treneru Valeri Voters, valslajd je gumena podloga za stopala koja u suštini zamenjuje slajd bord. " To vam je kao dva nosača nameštaja... i omogućava vam da radite zahtevnije vežbe za sve delove tela", kaže Brandenburg i dodaje da je ova oprema odlična za različite vežbe izdržaja.\nElastične gume za vežbanje: održavajte kondiciju tako što ćete na putovanje poneti jednu ili dve elastične gume za vežbanje. One lako staju u putnu torbu i dobre su vežbanje donjeg dela tela, leđa, grudi i ruke.\nPatike za trčanje: ne zaboravite da spakujete patike u kojima se lako hoda ili trči.\nKombinujte zabavu i vežbanje\nNaravno, ne morate uvek da se osećate kao da vežbate da biste zaista vežbali. U zavisnosti od toga kuda idete, možete da kombinujete fizičku aktivnost i zabavu.\nIdete u Evropu? Nemojte da se zbunjujete komplikovanim linijama metroa. Uzmite mapu i i hodajte kroz grad. Tako ćete videti više do samog grada, upiti više lepote kulturnih spomenika i osećati manje krivice kad popodne svratite na sladoled.\nAko je Napa vaša destinacija, iznajmite bicikl i vozite se kroz ovu zemlju vina. Ima mnogo kompanija koje organizuju biciklističke ture i usput staju u nekoliko vinograda.\nŽelite da se rashladite na plaži? Skočite u bazen ili okean i plivajte. Možete i da iznajmite pedalinu i na taj način vežbate, ili da osvajate talase – i potrošite kalorije – na dasci za surfovanje.\nNemojte da zaboravite da spakujete disciplinu\nIako je važno da se opustite i odmorite od svakodnevne užurbane rutine, ne možete u potpunosti da se odreknete discipline. Brandenburg kaže da je važno da postavite određena pravila za sebe pre nego što uđete u avion.\nZa početak, nemojte preterivati: ovo važi i za hranu i za piće. Sasvim je u redu da naručite margaritu ili večerate uz vino, ali nemojte prelaziti granicu. Brandenburg kaže da je za alkohol najbolje držati se pravila ,,jednog pića’’.\nČastite sebe ali probajte da se držite ograničenja i pravila sličnim onim kod kuće. Uživajte u desertu svakog drugog dana i jedite manje za ručak ako znate da izlazite na obilnu večeru.\nAko iznajmljujete kuću, imate punu kontrolu nad izborom hrane. Napunite frižider kvalitetnom hranom i izađite povremeno da se počastite. Bolje je kad vas iskušenja ne čekaju iza svakog ćoška.


Na koje proizvode se odnosi Halal standard - Domaćinska kuća\nKuća » Agro vesti » Na koje proizvode se odnosi Halal standard\nSve veći broj firmi shvata značaj i neophodnost uvođenja standarda kvaliteta kako bi unapredili svoje poslovanje.\nProizvođači širom sveta su prepoznali potencijal tržišta islamske zajednice, koje se procenjuje na preko 1,5 milijardi ljudi, i nastoje da svoje proizvode prilagode specifičnim zahtevima koje ono iziskuje.\nHalal standard se odnosi na prehrambene proizvode i usluge koje ljudi islamske veroispovesti smatraju jedino prihvatljive za svakodnevnu upotrebu, sa stanovišta Kurana. Smatra se da negde oko tri četvrtine populacije muslimanske zajednice svoju ishranu zasnivaju na proizvodima koji ispunjavanju ovaj standard.\nU našoj zemlji postoji shvatanje da se pod terminom Halal podrazumevaju samo proizvodi mesne industrije, a u stvari se on odnosi na široku paletu proizvoda i usluga (farmaceutski i kozmetički proizvodi, bankarske, finansijske i druge usluge). Rečm „Halal“ znači „ispravno i dozvoljeno“ od Alaha za potrošnju muslimanskih vernika.\nIlustracija: halal, foto: pixabay\nHrana koja nije pripremljena ili prerađena po Halal standardu smatra se zabranjenom za konzumiranje, isto kao sto su to i alkohol ili svinjetina. Da bi se ispunili specifični zahtevi, koji su uslov za dobijanje sertifikata, proizvodi ne smeju da sadrže svinjsko meso, krv, životinje koje su mesojedi, ptice grabljivice, aditive i emulgatore.\nIzdavanje Halal sertifikata u Republici Srbiji vrši agencija, koja je osnovana od strane Islamske zajednice. Ukoliko su ispunjeni svi uslovi, Agencija Islamske zajednice izdaje Halal sertifikat, koji je priznat među svim muslimanskim vernicima. U periodu za koji je izdat Halal sertifikat, vrše se kontrole od strane halal kontrolora, ali i uzorkovanje proizvoda sa tržišta. Sto se tiče mesne idustrije, tu postoje neke specifičnosti koje su propisane Kuranom, a one se pre svega odnosi na klanje životinja.\nZabranjeno je da životinje kolje alkoholisano lice, kao i lice koje nije muslimanske, hrišćanske ili jevrejske veroispovesti. Pažnja se mora posvetiti smanjenju bola i patnje životinja koje se kolju.\nSvi zainteresovani proizvođači u cilju dobijanja sertifikata moraju jasno staviti do znanja da su opredeljeni za proizvodnju po ovom standardu, da dokumentuju ispunjenost zdravstvenih, sanitarnih i higijenskih zahteva koji su definisani zakonom, ali i da dokumetuju da svoju poslovnu delatnost obavljaju po važećim\nZbog brojnih specifičnisti, koje su propisane ovim standardom, na svetskomm tržištu postoji velika tražnja za proizvodima koji su proizvedeni u skladu sa Halal standardom.\nAutor: Biljana Janjić\nSredstva za dobijanje oznake geografskog porekla\nPokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo raspisao je Konkurs za dodelu sredstava za sufinansiranje troškova uvođenja sertifikacije sistema bezbednosti kvaliteta hrane i proizvoda s oznakom geografskog porekla…\nPravilnik o proizvodima sa oznakom geografskog porekla\nPravilnikom o podsticajima za sprovođenje aktivnosti u cilju podizanja konkurentnosti kroz sertifikaciju sistema kvaliteta hrane, organskih proizvoda i proizvoda sa oznakom geografskog porekla (Službeni glasnik RS“ broj 39/2018…\nHalal: Doprinos privrednom razvoju Srbije\nHalal je najbrže rastuća industrija u svetu i može dosta da doprinese privrednom razvoju Srbije, izjavio je na Kopaonik biznis forumu direktor Agencije za sertificiranje halal kvaliteta u…\nŠta sve treba uraditi na pčelinjaku dok je još lepo vreme?