Revija KOLUBARA - Februar 2004 > ljudi\nDopunska zanimanja poljoprivrednika u Taoru kod Valjeva\nPoznato je da se ljudi i u gradu i u selu, uz glavno zanimanje, bave i sporednim radi uvećanja materijalnih prihoda, ili radi zadovoljavanja nekih svojih sklonosti i sposobnosti. To je naročito karkteristično u Taoru (Donjem i Gornjem) kod Valjeva, zbog specifičnih, otežanih uslova života. Uz pomoć meštana ovih sela, posebno Radiše i Jakova Milovanovića i Milinka i Milijana Milivojevića, sačinjen je spisak ljudi u Taoru, bivših i sadašnjih, krajem 19. i u toku 20. veka, koji su se bavili, ili koji se bave, uporedo poljoprivrednim ali i nekim nepoljoprivrednim zanimanjem. Od ukupnog broja odraslih, sposobnih stanovnika odnosno koji su bili sposobni, popisana su 94 (D. Taor - 30, i G. Taor - 64) koji su se uz poljoprivredno zanimanje bavili, ili se i sada bave, i nekim drugim.\nUkupno je, kod tih 94 stanovnika, popisano 96 nepoljoprivrednih zanimanja, sa učestalošću od 241. Najčešća „paralelna zanimanja poljoprivrednika” su drvoprerađivačka - 126, zatim građevinska - 38, a najređe su zastupljena zanimanja vodoinstalatera (1), vodeničara (1) i istraživača zlata (1).\nOvde prikazujemo azbučni spisak nađenih „paralelnih zanimanja poljoprivrednika u Taoru kod Valjeva”, sa učestalošću njihovog pojavljivanja.\nArmirač (1), autoprevoznik ogrevnog drveta (7), autoprevoznik stoke (1), vršaličar (2), „vamilijaz” (3), varilac metalnih delova (2), vodeničar (1), vodoinstalater (1), građevinar (16), građevinski preduzimač (2), građevinski stolar (6), drvodelja (1), zidar (4), izvođač slemena za zgrade (1), izrađivač basova (1), izrađivač brda za razboje (4), izrađivač bubnjeva (1), izrađivač buradi (8), izrađivač vila (13), izrađivač violina (1), izrađivač vretena za predenje (6), izrađivač gitara (1), izrađivač grabulja (15), izrađivač gusala (1), izrađivač dvojnica (2), izrađivač drvenih kreveta (2), izrađivač drvenih delova za vodenice i valjarice (1), izrađivač drvenih umetaka (1), izrađivač držalica, raznih vrsta (11), izrađivač zgrada od drveta (2), istraživač zlata (1), izrađivač jaklji metlanica (1), izrađivač jarmova za volove (5), izrađivač kamina (1), izrađivač kanata za volovska kola (1), izrađivač karlica (1), izrađivač kaca (8), izrađivač kašika (3), izrađivač klupa (1), izrađivač kosišta (5), izrađivač kutlača (1), izrađivač kućnog nameštaja (1), izrađivač mini električne centrale (1), izrađivač natra za razboje (2), izrađivač parafinskih baklji (1), izrađivač pregača (1), izrađivač preslica (6), izrađivač razboja (1), izrađivač sanki (3), izrađivač stolarskih tezgi (1), izrađivač stolova i stolica (5), izrađivač tamburica (1), izrađivač ćerpiča (1), izrađivač fontana (1), izrađivač frula (2), izrađivač cigle (1), kalemar (3), kasapin (1), kafedžija (4), keramičar (1), klarinetista (1), kovač (3), krovopokrivač (1), krovopokrivač šindrom (1), lovac divljači (1), majstor za šporete na drva (1), manipulant na šumskoj železnici (1), mašinski izvlačilac oble građe iz nepristupačnih terena (2), mašinski obrađivač poljoprivrednog zemljišta (1), mašinski rezač drveta (10), mehaničar za drumska motorna vozila (1), mehaničar za motorbicikle (1), mehaničar za bicikle (1), nasađivač alatki (1), obrađivač drveta (1), otkupljivač voća i drugih poljoprivrednih proizvoda (1), oštrač alata (1), pekač rakije (1), pesnik (1), pletač odevnih predmeta od vune (1), postavljač keramičkih pločica (1), potkivač konja i volova (1), potkivač volova (1), prelac vune i kudelje ručno (1), prodavac (4), rabadžija za prevoz ogrevnog drveta (1), rabadžija za prevoz naroda (1), sajdžija (1), svirač harmonike (2), stolar (2), tesar (1), tesač železničkih pragova (1), umetnički izrađivač predmeta od drveta (1), fasader (4), fasader sa sedrom (3), šumar (1).\nDosta popisanih zanimanja meštani su stekli u svojoj porodici, od starijih. Neka od zanimanja pomenuta u spisku iščezla su, a neka druga tek su nastala. Sve u svemu, ovo iskustvo meštana Taora je korisno i poučno i za druge.


Kemijski sastav i biološka aktivnost meda manuke | Nacionalni repozitorij završnih i diplomskih radova ZIR\nSplit: Sveučilište u Splitu, Kemijsko-tehnološki fakultet, 2017. urn:nbn:hr:167:562345\nPravdić, M. (2017). Kemijski sastav i biološka aktivnost meda manuke : diplomski rad (Diplomski rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:562345\nPravdić, Mirna. "Kemijski sastav i biološka aktivnost meda manuke : diplomski rad." Diplomski rad, Sveučilište u Splitu, Kemijsko-tehnološki fakultet; Sveučilište u Splitu, Medicinski fakultet, 2017. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:562345\nPravdić, M. (2017). 'Kemijski sastav i biološka aktivnost meda manuke : diplomski rad', Diplomski rad, Sveučilište u Splitu, Kemijsko-tehnološki fakultet; Sveučilište u Splitu, Medicinski fakultet, citirano: 19.09.2020., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:562345\nPravdić M. Kemijski sastav i biološka aktivnost meda manuke : diplomski rad [Diplomski rad]. Split: Sveučilište u Splitu, Kemijsko-tehnološki fakultet; Split: Sveučilište u Splitu, Medicinski fakultet; 2017 [pristupljeno 19.09.2020.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:562345\nM. Pravdić, "Kemijski sastav i biološka aktivnost meda manuke : diplomski rad", Diplomski rad, Sveučilište u Splitu, Kemijsko-tehnološki fakultet, Split; Sveučilište u Splitu, Medicinski fakultet, Split, 2017. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:562345\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:167:562345\nNaslov Kemijski sastav i biološka aktivnost meda manuke : diplomski rad\nNaslov (engleski) Chemical composition and biological activity of manuka honey : diploma thesis\nAutor Mirna Pravdić\nDatum i vrijeme pohrane 2018-06-01 10:18:31


Novi protesti radnika TTU-a, prema Tuzli krenuli i poljoprivrednici sa traktorima\nKolonu radnika Tvornice transportnih uređaja (TTU) Tuzla koja je krenula prema zgradi Vlade TK kako bi održali najavljene proteste, policija je jutros oko 10 sati zaustavila na dionici magistralnog puta pored tuzlanske „Solane“.\nPrilikom zaustavljanja kolone došlo je do naguravanja radnika i policije, odakle su dvojica radnika TTU-a privedena u prostorije MUP-a. Policija je trenutno blokirala put i nedozvoljava radnicima da krenu naprijed.\nInače i članovi Udruženja poljoprivrednika TK jutros su krenuli prema Tuzli kako bi pred zgradom Vlade organizirali najavljene proteste.\nIz pravca Kalesije, trenutno se kreće kolona od četrdesetak traktora i zasad nema informacija da li će im biti dozvoljeno da uđu u grad i krenu prema sjedištu Vlade.\n← Zmajevi protiv Irske igraju 13. novembra u Zenici\nDo kraja sedmice padavine, minusi još uvijek daleko →\n06/04/2022 06/04/2022 Mirza Musanovic\t0\n06/01/2022 06/01/2022 Mirza Musanovic\t0


Reoglasavanje Javnog poziva za izražavanje interesa da bude deo komisije za ocenjivanje Predlog Projekata NVO-a i pojedinaca\nMinistrarstvo za Dijasporu i Strateške Investicije na osnovu akcionog Plana Rada za 2018 godine, planirao je da kroz javnih poziva da pruži finansijsku podršku za nevladinim Organizacijama, u oblasti koje se odnosi sa: očuvanje identiteta i jačanje veza sa dijasporom, i uključivanje dijaspore u društveno-ekonomskom razvoju\nNa osnovu člana 8, stav 3.2 Uredbe MF-Br-04/2017, o kriterijumima, standartima i procedurama javnih finansiranja NVO-a, predviđa da deo komisiju za ocjenu predlog projekata NVO-a, primljenih u skladu sa javnih poziva, treba da budu dva predstavnika iz grupe eksternih stručnjaka: jedan predstavnik NVO-a i jedan stručnjak sa relevantnom iskustvo.\nU tom cilju: Ministarstvo za Dijasporu i Strateške Investicije, poziva sve zainteresovane kandidate da se prijavljuju da budu deo registra eksternih stručnjaka, koji prema potrebe biti imenovani za članovi komisije za procjene predlog projekata NVO-a, za finansiranje putem javnih fondova.\nPravo za apliciranje imaju:\n- Zaposleni u aktivnim nevladinim organizacijama u Republici Kosovo;\n- Nezavisni stručnjaci, koji imaju radno iskustvo od najmanje 5 godina, koje odnose sa javnu upravu, izradu i upravljanje projekata ili sličnih oblasti.\nKandidati, moraju ispuniti ove uslove:\n- Najmanje da su završili Bachelor studije;\n- Da imaju radno iskustvo ne manje od 5 godina;\n- Da imaju iskustvo u projektima NVO-a;\n- Da nisu politički imenovani, državni službenici ili slićne pozicije u državnoj upravi.\nZainteresovani kandidati, treba dostaviti ove dokumente:\n- Pismo motivacije;\n- Personalno ažurirano CV;\n- Dokaz o obrazovanje i radno iskustvo;\n- Zaposleni u nevladinim organizacijama, treba dostaviti pismo imenovanja od strane rukovodioca NVO-a u kojem je aplikant zaposlen.\nAplikacija se može dostaviti putem e-mail: sabrie.grainca@rks-gov.net, najkasnije do 10.05. 2018. Takođe aplikacija može dostaviti fizičko kopiju dokumentacije u Ministarstvo za Dijasporu i Strateške Investicije, kancelarija arhiva br.119, Ulica Zenel Salihu 1 (bivši osnovni sud), br. 10000 Priština, Republika Kosovo. Ministarstvo za Dijasporu i Strateške Investicije će procjeniti sve prihvadjene aplikacije, i kandidati koji ispunjavaju kriterijume navedene u ovom javnom pozivu, postaće dio spiska eksternih stručnjaka, koji će biti pazvani po potrebi da budu dio komisije za ocenjivanje u skladu sa javnim pozivima koji će izraditi svaka kancelarija u okviru Ministarstvo za Dijasporu i Strateške Investicije za 2018 godine.


Navigation Path: Home›Više o SSM-u›Glavna zadaća SSM-a› Organizacijska načela\nČlanice Eurosustava i SSM‑a razborito će upravljati svim sredstvima te će u svim svojim aktivnostima promicati djelotvorna i ekonomična rješenja.\nEurosustav i SSM razvit će sustave kontrole i pokazatelje uspješnosti kojima će mjeriti ispunjavanje svojih funkcija i usklađenost s ciljevima.\nDodatno će se razraditi i upotrebljavati usporedne metode procjene troškova i izvješćivanja o troškovima.\nUzimajući u obzir odijeljenost zadaća koje se odnose na monetarnu politiku i nadzornih zadaća, i u Eurosustavu i u SSM‑u utvrdit će se moguće sinergije i ekonomije razmjera, koje će se upotrebljavati u opsegu u kojem to bude izvedivo.\nIzbjegavat će se nepotrebno udvostručenje posla i resursa, kao i pretjerana i neučinkovita koordinacija. S tim ciljem odlučno će se tražiti organizacijska rješenja koja osiguravaju učinkovitost, djelotvornost i brzo djelovanje, uz oslanjanje na iskustva stečena intenzivnom upotrebom postojećih resursa.\nEksternalizacija pomoćnih funkcija i aktivnosti Eurosustava razmatrat će se prema jednakim kriterijima, pri čemu će se u obzir uzimati pitanja u vezi sa sigurnošću.


Kako je Odeljenje za arheologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu dodirnulo dno\n“Naša stvar” među arheolozima\nKakva je međusobna veza Cosa Nostre, Naših stvari i dešavanja na Odeljenju za arheologiju Filozofskog fakulteta. Kako je pripremljen teren za protivzakonit izbor Cvjetičanin dr Tatjane za redovnog profesora. Kada je održana elektronska sednica Nastavno naučnog i izbornog veća Fakulteta. Gde je i kada je uopšte bio raspisan konkurs za redovnog profesora. Gde je i kada dr Cvjetičanin održala pristupno predavanje. Kako se trgovalo upražnjenim radnim mestom i platom dr Vere Vasiljević. Ko su članovi komisije za izbor dr Cvjetičanin i kakve su njihove reference. Ko su članovi arheološkog paketa derišta i kakva je njihova međusobna povezanost. Ko je zbog psihičkih problema svojedobno tražio produženje roka za predaju doktorske disertacije.\nCosa Nostra, odnosno u prevodu sa italijanskog „naša stvar", uobičajeni je naziv za najveću italijansku kriminalnu organizaciju tj Mafiju, ali se u prenosnom značenju naziv „naša stvar" odnosi i na sva moguća nepočinstva kojima se u najužem krugu najupućenijih među upućenima prave kombinacije kako bi se u tajnosti sprovela nekakva nepodopština.\nPoslednji u nizu takvih slučajeva dogovaranja arheoloških „naših stvari" zakuvan je negde oko 10. Februara ove godine kada se na Odeljenju za arheologiju Filozofskog fakulteta pronela vest da prof dr Vera Vasiljević, vanredna profesorka arheologije starog Egipta na kraju školske 2019/2020 godine, odnosno oktobra 2020 odlazi u penziju i ne ostavlja nikakvog naslednika koji bi preuzeo njene nastavne kurseve, što nije nikoga ni najmanje iznenadilo ali je zato mnoge iznenadila činjenica da na Fakultet u zvanju redovnog profesora sa 10% radnog vremena dolazi Dr Tatjana Cvjetičanin, smenjena štetočinska direktorka Narodnog muzeja u Beogradu.\nNešto kasnije na konkurs objavljen u Oglasnim novinama Nacionalne službe za zapošljavanje „Poslovi" od 26. februara 2020. godine prijavljen je samo jedan kandidat, dr Tatjana Cvjetićanin, a veliko je pitanje da li je ijedan drugi kandidat uopšte znao za taj oglas, jer da je raspisan konkurs za izbor u nastavno zvanje u štampanim novinama, sigurno bi se javio i neki daleko profesionalniji kandidat, a na ovaj način učinjeno je apsolutno sve kako bi se sprečilo obaveštavanje šire javnosti!\nU međuvremenu su se izdešavali pandemija coronavirusa, vanredno stanje pa privid vraćanja u normalu pa opet nalet korone tako da su se stekli idealni uslovi da se ova kapitalna zamisao na miru sprovede a to je učinjeno na sledeći način: sazvane su XIV redovna elektronska sednica izbornog veća i XIV redovna elektronska sednica nastavno naučnog veća Filozofskog fakulteta u Beogradu u četvrtak 2. Jula. 2020 i petak 3. Jula 2020 u trajanju od 24 sata što samo po sebi ne bi bilo ništa nenormalno osim činjenice da su se među materijalima pojavili referat komisije za predlog izbora Cvjetičanin dr Tatjane i tzv sažetak, odnosno popunjen obrazac iz koga bi trebalo sagledati sve činjenice kojima bi trebalo formalno dokazati da Dr Cvjetičanin ispunjava sve zakonon predviđene uslove.\nŠto se samog glasanja tiče, javna je tajna da čitav taj materijal za nastavno naučno i izborno veće mnogi nisu ni čitali ni glasali ali po tumačenju uprave, ko se nije oglasavao računaće se da je glasao ZA. A da je to neko normalan i pročitao video bi da i u referatu i u sažetku ima jako mnogo muljaže pre svega jer su mnoge stavke ostavljene prazne , a sa druge strane iznete su činjenice koje su pravi pravcijati falsifikati.\nTako, recimo, traženu Pozitivnu ocenu pedagoškog rada u studentskim anketama tokom celokupnog prethodnog izbornog perioda Dr Cvjetičanin nema. Iskustvo u pedagoškom radu sa studentima takođe nema. Rezultate u razvoju naučnonastavnog podmlatka nema.\nUčešće u komisiji za odbranu tri završna rada na akademskim specijalističkim, odnosno master studijama ima (4 master rada), kao i 3 magistarska rada kao i Mentorstvo ili članstvo u dve komisije za izradu doktorske disertacije1 ko-mentor doktorske disertacije, ali ovde valja podsetiti da je među time i čuveni skandal sa magistarskim i doktorskim radom izvesne Mile Popović Živančević čiji je upravo Cvjetičanin dr Tatjana, zajedno sa njenim ljubavnikom dr Nenadom Tasićem bila jedan od glavnih protagonista.\nNaime, čini se da je Mila Popović Živančević u poodmaklim godinama učinila nemoguće: uspela je da magistrira i doktorira za svega dve godine, pri čemu joj za magistarski rad mentor bio Nenad Tasić a dr Cvjetičanin član komisije, a za doktorat je mentor bila dr Tatjana Cvjetičanin, koja uopšte nema nastavno zvanje a član komisije Nenad Tasić, a taj čudesni doktorat iz muzeologije branjen je pred specijalno formiranoj komisijom na Interdisciplinarnim studijama gde su kao člana komisije za muzeologiju doveli doktora geologije, a to je izvedeno, jer na Fakultetu takav doktorat uopšte nije mogao da prođe!\nDalje su u „sažetku"navedene i druge rubrike, recimo odobren i objavljen univerzitetski udžbenik za predmet iz studijskog programa fakulteta, odnosno univerziteta ili naučna monografija (sa ISBN brojem) iz naučne oblasti za koju se bira, u periodu od izbora u prethodno zvanje, zatim odobren i objavljen univerzitetski udžbenik za predmet iz studijskog programa fakulteta, odnosno univerziteta ili naučna monografija (sa ISBN brojem) iz naučne oblasti za koju se bira, u periodu od izbora u prethodno zvanje, zatim jedan rad sa međunarodnog naučnog skupa objavljen u celini kategorije M31 ili M33, zatim jedan rad sa naučnog skupa nacionalnog značaja objavljen u celini kategorije M61 ili M63.\nObjavljena jedan rad iz kategorije M20 ili četiri rada iz kategorije M51 u periodu od poslednjeg izbora iz naučne oblasti za koju se bira. (za ponovni izbor vanr. prof); Jedan rad sa međunarodnog naučnog skupa objavljen u celini kategorije M31 ili M33. (za ponovni izbor vanr. prof) ; Jedan rad sa naučnog skupa nacionalnog značaja objavljen u celini kategorije M61 ili M63. (za ponovni izbor vanr. prof); Objavljen jedan rad iz kategorije M21, M22 ili M23 od prvog izbora u zvanje vanrednog profesora iz naučne oblasti za koju se bira koji Dr Cvjetičanin uopšte nema; Objavljen jedan rad iz kategorije M24 od prvog izbora u zvanje vanrednog profesora iz naučne oblasti za koju se bira.\nDodatno ispunjen uslov iz kategorije M21, M22 ili M23 može, jedan za jedan, da zameni uslov iz kategorije M24 ili M51; Objavljenih pet radova iz kategorije M51 u periodu od poslednjeg izbora iz naučne oblasti za koju se bira.\nDodatno ispunjen uslov iz kategorije M24 može, jedan za jedan, da zameni uslov iz kategorije M51. Kada se pogleda sve ovo vidi se da se na čak osam mesta spominje poslednji izbor u zvanje vanrednog profesora a nije bilo teško proveriti na nekoliko odeljenja fakulteta da niko živi, pre svega na Odeljenju za arheologiju pojma nema da je izbor Cvjetičanin dr Tatjane u zvanje vanrednog profesora ikada bio na dnevnom redu, a sama Cvjetičanin dr Tatjana se čak nedavno pred šest osoba izlanula kako kod nje to ide po ubrzanom postupku, što ako se uzme u obzir činjenica da nikada nije bila izabrana u zvanje vanrednog profesora do dana 28.\nMaja 2020 kojime su datirani i referat o izboru u zvanje i sažetak iz koga potiču svi gorenavedeni citati, proizilazi da su članovi komisije tog dana potpisali očigledan falsifikat kako bi se stvorio privid retroaktivnog izbora Cvjetičanin dr Tatjane u zvanje vanrednog profesora samo kako bi se elektronskim glasanjem progurao izbor u zvanje redovnog profesora koji je ona prema podacima iz sažetka navodno stekla još pre 2018. godine pošto se u rubrici objavljeni radovi iz kategorije M21, M22 M23 nakon prvog izbora u zvanje vanrednog profesora navodi rad iz 2018. Godine!\nA zna se da na Filozofskom Fakultetu u Beogradu nikada nije bila birana u zvanje vanrednog profesora kako god. Možda je negde držala neko predavanje jer se recimo ex i sadašnji i bivši direktori arheološkog instituta Miško Korać, Slaviša Perić, kao i još neki iz Instituta predstavljaju kao profesori ali sve to nema nikakve veze sa Filozofskim Fakultetom, odnosno ko zna ko im je dao ta zvanja, možda Univerzitet u Prištini, možda Megatrend pitaj boga!\nIpak najbolji biser u celoj nameštaljki je svakako konspirativno održano pristupno predavanje Cvjetičanin dr Tatjane koje je održano dana 27. maja 2020. godine sa početkom u 12 časova, kada je dr Cvjetićanin održala pristupno predavanje sa temom „Javna arheologija: arheologija odgovorna javnosti", putem video linka na adresi https://omega.ffzg.hr/course/view.php?id=3502, koje su članovi komisije po svim parametrima jednoglasno ocenili najvišim ocenama.\nNormalno bi bilo da neki kandidat održi pristupno predavanje pred studentima i članovima komisije, normalno je da se zbog pandemije održi online predavanje ali nije normalno da se predavanje održi sa web sajta Filozofskog fakulteta u Zagrebu. t\nTakođe nije normalno da osim članova komisije na samom Odeljenju za arheologiju niko pojma nema o tome, niti su obavešteni studenti jer se na web strani Odeljenja za arheologiju među brojnim obaveštenjima od početka pa sve do 27 maja uopšte ne nalazi ikakvo obaveštenje o predstojećem pristupnom predavanju Cvjetičanin dr Tatjane a i da je postavljeno neko obaveštenje, pristup linku na sajtu zagrebačkog fakulteta je praktično nemoguć pošto se tamo traži pravljenje profila i logovanje! Postavlja se pitanje zašto bi pristupno predavanje bilo na serveru zagrebačkog Filozofskog Fakulteta?\nOdgovor je prost: da bi što manje ljudi za to uopšte znalo, jer bože moj, ovo je ipak Naša Stvar!!! Inače na Odeljenju za arheologiju sačinjena je zaista eminentna komisija koja je sročila referat i sažetak za izbor Cvjetičanin dr Tatjane u zvanje redovnog profesora u sledećem sastavu prof dr Staša Babić, upravnik odeljenja za arheologiju prof dr Duško Mihailović i izvesni Predrag Novaković sa Filozofskog fakulteta u Ljubljani pri čemu je dotični Novaković stalni saradnik tzv „Stašavestre" odnosno već spomenute Staše Babić i Aleksandra Palavestre a ovo dvoje stalno trpaju Novakovića u sve svoje komisije kao spoljnog člana koji potpisuje sve šta njima treba! Već smo spomenuli da se za celu nameštaljku prvi put čulo još 10. Februara, a mnogi na Odeljenju za arheologiju nisu verovali u to šta čuju!\nOna je tek zimus prvi put spomenuta u vezi dolaska na odeljenje a nikada niko nije spominjao izbor u zvanje vanrednog profesora a i sada dolazi sa svega 10% radnog vremena na konto odlaska Vere Vasiljević u penziju, pri čemu je 90% radnog vremena uzeo upravnik Odeljenja Duško Mihailović i to podelio 2 x 45% na neke svoje dve koje je takođe dovukao na Odeljenje.\nOčito je u pitanju dil Duška Mihailovića i „stašavestre" koji se načelno ogleda u dogovoru da kada neko sledeći sa Odeljenja za arheologiju ili iz arheološke zbirke ode u penziju, svi sa nepotpunim radnim vremenom će se namiriti do punog radnog vremena podelom radnog vremena i plate narednog penzionera!\nPokazalo se da je to vrlo rasprostranjena shema a Staša Babić i Aleksandar Palavestra sada drže banku na Odeljenju i u Zbirci gde su masovno doveli svoje poslušnike i slugeranje, pri čemu se Duško Mihailović gde god može ubacuje kao upravnik Odeljenja i on po toj liniji dovodi svoje.\nTo je sve toliko uzelo maha da je gotovo nemoguće pohvatati ko, šta, gde, kada, kako, kome i zašto radi, jer su duboko isprepletane sve moguće kumovske, krevetske, kućne i ostale veze tako da sada nastavu drže i doktoranti koji se kasnije regrutuju na odeljenje!\nOčito je da je mnogo ranije napravljen masterplan po kome Vera Vasiljević nikoga nije dovela na svoju katedru koja sada nakon njenog odlaska u penziju ostaje prazna, dakle arheologija starog egipta nula a sve to jer su ona i Staša Babić kućne prijateljice, zapravo sve je to ista ekipa.\nPosebna priča su nekadašnji projekti ministarstva gde su se kao rukovodioci smenjivali Staša Babić i Aleksandar Palavestra a kao saradnice bile su angažovane Cvjetičanin dr Tatjana i Vera Vasiljević. Njihov čovek je inače i Marko Janković sadašnji upravnik zbirke. Njega je dovela „stašavestra" pa sada sluša i radi sve šta mu se kaže a bio je voditelj administrativnog dela istih tih projekata da se Staša Babić i Palavestra ne bi zamarali bakćući se sa administracijom a i on sada predaje na fakultetu!\nRasprostranjena shema sa trgovinom delovima radnog vremena nije nova stvar ali je doskora najistaknutiji slučaj bio slučaj izvesne prof dr Vesne Dimitrijević koja je radila kao vanredni prof na Rudarsko Geološkom fakultetu sa 2/3 radnog vremena a sa 1/3 na Filozofskom fakultetu pa kada je na Rudarsko Geološkom izabrana za redovnog profesora dovučena je na Filozofski fakultet sa punim radnim vremenom.\nOdmah po prelasku na Filozofski fakultet najpre 2008 godine je bila upravnik odeljenja za arheologiju, a u periodu od 2009-2012 Dekan Filozofskog fakulteta, a sada Dušku Mihailoviću prebrojava košćice prikupljene prčkanjem po njegovim pećinama i svima je lepo jer dobro funkcioniše ista shema a sve ovo je zapravo zakuvao pokojni Dragoslav Srejović, koji je, osim što je protežirao pojedine lažne doktorante koji su doktorirali prečicom bez odbranjenog magistarskog rada, na Odeljenje dovukao upravo Duška Mihailovića iz fiktivnog Centra za arheoologiju a ovaj mu se revanširao tako što je napisao pola arheološkog leksikona koji zato ništa ne valja a uz to je radio sve šta je Srejoviću trebalo!\nA i Vesna Dimitrijević takođe dovlači svoje jer je i ona je u dilu sa Duškom Mihailovićem a još predaje bizarni predmet Arheologija životne sredine koji je doslovce deo istorijske geologije što sa arheologijom nema nikakvih dodirnih tačaka a pride rukovodi Laboratorijom za bioarheologiju koja je slučajno osnovana 2008. godine,, dakle odmah po njenom prelasku na Filozofski fakultet!\nInače na sednici Odeljenja, Staša Babić je to obrazložila da je "potreba" fakulteta baš za Cvjetičanin dr Tatjanom baš zato jer dotična ima najviše iskustva u radu sa javnošću što je čista laž jer je Narodni muzej čitavo vreme njenog direktorovanja imao PR službu zaduženu za kontakte sa javnošću, ali stvari stoje drugačije ako se uzme u obzir činjenica da je Cvjetičanin dr Tatjana već 13 godina zvezda padalica jednog od najmonumentalnijih kulturoloških skandala.\nI nikada do kraja razjašnjenog koruptivnog poduhvata koji je zamalo državu koštao 75 miliona eura a verovatno bi zbog toga po Babićki Cvjetičanin dr Tatjana bila najidealnije kadrovsko rešenje za bizarni predmet Arheologija i javnost za koji je na sajtu fakulteta navedeno da predaju manje više svi saradnici odeljenja za arhoelogiju a najviše je zapravo predavala izvesna Jasna Zečević Vuković koja je takođe veoma dugo kao doktorantkinja Nenada Tasića, zapravo mnogo pre nego što je postala docent umesto njega držala predavanja!\nA i sam predmet Arheologija i javnost koji bi kao trebala da predaje Cvjetičanin dr Tatjana je najobičnije prodavanje magle i muda za bubrege pošto se u okviru predmeta ispituju kompleksni međusobni odnosi između arheologije i javnosti, društvena uloga arheologije; pojava pseudoarheologije; pojam arheološke i kulturne baštine; prezentacija i popularizacija nasleđa; uloga medija u prezentaciji nasleđa i formiranju slike o arheologiji i arheolozima; podizanje svesti o značaju arheološke baštine; arheologija i turizam; zakonska regulativa; istorija zaštite arheološkog nasleđa u našoj zemlji pri čemu sve navedeno međusobno ima veze jedno sa drugime kao dupe i milihbrot, baš kao i navodni cilj izučavanja kursa:\nRazumevanje značaja i uloge koje arheologija treba da ima izvan akademske zajednice; kritičko razmišljanje o njenom mestu u savremenom društvu i društvenoj odgovornosti arheologa; planiranje različitih vidova prezentacije arheologije u javnosti.\nUkratko rečeno: sve to je najobičnija nebuloza, koju je kao i sve druge budalaštine na Odeljenju izmišljala upravo Staša Babić, po vokaciji neiživljena levičarka i feministkinja, inače član političkog saveta Pokreta slobodnih građana, koja političku propaganda vrši i na samom fakultetu vrbujući i kolege i studente za članstvo u PSG mada je političko delovanje zabranjeno na univerzitetu, pa stoga ni najmanje ne čudi njeno nastojanje da se na odeljenje za arheologiju progura osoba debelo umešanu u privredni i ostali kriminal.\nI koja je svojim činjenjem i nečinjenjem oštetila državu za više miliona eura počevši od mućki sa dva propala projekta za rekonstrukciju zgrade Narodnog muzeja, nameštanja poslića firmi kuma svog muža Kunstransu sa za sada nepoznatom štetom, plaćanjem službenih puteva u SAD predsednici Upravnog Odbora Muzeja Irini Subotić koja je u Ameriku o trošku Muzeja putovala sa sve svojim mužićem akademikom ANUS-a Gojkom Subotićem, višegodišnje arčenje para na gastronomske bahanalije u birtiji Little Bay....\nDoduše sve ovo ni najmanje ne čudi zapravo stanje na Odeljenju za arheologiju u najmanju ruku podseća na narodnu izreku „ko će kome ako ne svoj svome" pa stoga problemi nastaju kao rezultat raznih stvari, recimo veza između bliskih rođaka , kumova, prijatelja itd, pa je tako zajednički imenitelj za Stašu Babić i Vesnu Dimitrijević činjenica da se radi o drugoj i prvoj ženi pokojnog velikog i poštenog arheologa Miodraga Tomovića. A takvih stvari, odnosno nepotizma i familijarnosti na Odeljenju ima itekako mnogo!\nNaime reč je o svojevrsnom brat packu,odnosno u prevodu sa engleskog (brat = derište) pravom pravcijatom arheološkom paketu eminentnih derišta Filozofskog fakulteta u sledećem sastavu: pošto je recimo Staša Babić kćerka Dragana Babića, novinara poznatijeg kao svojevremenog ljubavnika glumice Liv Ulman.\nNenad Tasić je sin pokojnog akademika Nikole Tasića, ex direktora Narodnog Muzeja u Beogradu i Balkanološkog instituta SANU koji je sve svoje brojne ljubavnice uspešno pozapošljavao po muzejima I drugim ustanovama, Miroslav Vujović ima čak dvostruki pedigre, kao sin istoričara umetnosti Branka Vujovića, ex dekana Univerziteta umetnosti, i Gordane Marjanović Vujović, ex kustosa Narodnog Muzeja u Beogradu,\nUz sve to Nenad Tasić je dugogodišnji ljubavnik Cvjetičanin dr Tatjane . Tu je godinama mlatila praznu slamu i Dubravka Ujes, inače kćerka teatrologa Alojza Ujesa, Pokojni Aleksandar Popović, sin proslavljenog arheologa, pokojnog Vladislava Popovića, profesora Filozofskog fakulteta, inače sestrić eksdirektora Vizantološkog instituta Božidara Ferjančića, radio je kao upravnik odeljenja za klasične nauke; Duško Mihajlović sa Odeljenja za arheologiju Filozofskog fakulteta napravio je svojevrsnu porodičnu manufakturu, jer je njegova žena Bojana Mihajlović iz Narodnog muzeja sa sve svojih najmanje 120 kg radila doktorat ni manje ni više nego kod svog muža, a tog doktorata nešto nema u COBISSU.\nNaravno tu je i bio i etnolog Ivan Kovačević, sin arheologa Jovana Kovačevića, koji je veoma uspešno urnisao odeljenje za etnologiju i usput prodao očevu biblioteku sa sve pozajmljenim knjigama koje su kasnije skupljane na gomilu i vraćane vlasnicima.\nStoga ni najmanje ne čude i druga nepočinstva recimo skandal sa nesuđenim nebuloznim doktoratom Stanka Trifunovića Naseljavanje Barbarikuma na tlu Bačke i zapadnog (srpskog) Banata u vreme između III i V veka koji je zarpavo iznuđeni pokušaj Trifunovića da po svaku cenu doktorira, a u toj njegovoj nameri svesrdno su se angažovali i pojedini članovi komisije za odbranu doktorske teze, koja je očigledno formirana samo kako bi Trifunović po svaku cenu nekako smandrljao doktorat u sastavu Staša Babić, profesorka klasične arheologije i specijalista za arheologiju Grčke, Nenad Tasić, specijalista za praistorijsku arheologiju, koji nikakve veze nemaju sa problematikom kasne antike i ranog srednjeg veka.\nBaš kao i Trifunovićev mentor za izradu doktorata, izvesni Miroslav - Miki Vujović poznatiji kao Vujke, takođe profesor antičke arheologije, koji je mentor Trifunoviću postao nakon smrti prethodnog mentora.\nNaravno, tu je i slučaj pokojnog Živka Mikića, profesora fizičke antropologije na Filozofskom fakultetu, čiji je sin Ilija studirao arheologiju i nije bio u stanju da položi ispit kod prof. dr Mihaila Milinkovića, tako da je formirana komisija specijalno za ovaj slučaj, oko čega se svojevremeno takođe podigla poveća prašina u javnosti.\nNaravno izlazilo se nekima uveliko u susret pa je tako Nenad Tasić postao docent još 1998. godine, iako u trenutku sticanja višeg nastavnog zvanja uopšte nije ima obavezan uslov za napredovanje objavljenu monografiju! A takođe je nije imao ni 2005 kada je postao vanredni profesor!\nPitanje je šta uopšte dobijaju studenti kao protivvrednost za paprene doktorske studije, gde je samo školarina 400.000 dinara godišnje O samom kvalitetu nastave najbolje svedoči činjenica da samu nastavu često drži ko stigne, odnosno svi osim profesora!\nNa žalost, sve se više čini da je zahvaljujući urušavanju struke nivo studija dosegao najniži nivo! A urušavanje struke je direktan rezultat negativne kadrovske selekcije. A negativna kadrovska selekcija je proizišla iz nepotizma i familijarnosti.\nUglavnom sve ovo podseća na onu poslovicu "jebe lud zbunjenog" što delom potvrđuje i činjenica da je Staša Babić svojevremeno pismeno tražila pomeranje roka za predaju svog doktorata zbog psihičkih problema!


Bor: Konkurs za izbor profesionalnog menadžmenta RTB-a Bor produžen do 1. jula - Istočne VESTI\nNaslovna Društvo Bor: Konkurs za izbor profesionalnog menadžmenta RTB-a Bor produžen do 1. jula\nBor: Konkurs za izbor profesionalnog menadžmenta RTB-a Bor produžen do 1. jula\nadminMay 17, 2017Društvo0\nJavni poziv za izbor profesionalnog menadžmenta RTB-a Bor produžen je drugi put i biće na snazi još mesec i po dana – do 1. jula, dogovoreno je na poslednjoj sednici Radne grupe Vlade Republike Srbije. Do tada važi i poziv za konsultante koji bi trebalo da pripreme i realizuju javni poziv za privlačenje strateškog investitora.\nTAGbor konkurs rtb\nPrethodni članakNegotin: Zaštita životne sredine i upravljanje komunalnim otpadom najveći izazovi za pristup u EU Sledeći članakZaječar: U petak "Maturski ples" na zaječarskom trgu!!! VIDEO


Razgovori sa mamama preduzetnicama: Kada savršeno skrojiš svoj život\nAna Jovanović je suosnivačica Krojačeve škole, u okviru koje je, zajedno sa svojim suprugom razvila LMS (Learning Management System), trenutno vodeću eLearning platformu koja poseduje i sopstvenu produkciju video kurseva. Ponosni su da danas, 20 godina od osnivanja kompanije, imaju više od 20 hiljada dnevno aktivnih korisnika, i više od 350 kompanija koje koriste ovu platformu za učenje.\nDelovaće kao da sam oduvek želela da budem u obrazovanju budući da sam završila Srednju pedagošku, pa Višu pedagošku, a potom i Učiteljski fakultet. Ali nisam zato u preduzetničkim vodama. Nisam oduvek želela da se bavim obrazovanjem, ali jesam oduvek imala preduzetničku narav. Još pre škole sam napravila prvi časopis, nazvala sam ga “Glasnik”, koji sam umnožavala uz pomoć indiga. Sadržao je priče, pesme, strip, šale, a cena je bila 1 dinar. Bio je prilično lep i sećam se radosti kada sam dobila prvi dinar. Tiraž je bio 5 primeraka, remitende nije bilo. Kasnije sam komšijama u zgradi ponudila uslugu da idem u prodavnicu umesto njih, ali to je bilo bezuspešno, niko me nije pozvao. Palo mi je na pamet da bih mogla da poradim na vidljivosti i primenila sam ono za šta sam kasnije saznala da je marketing. Bilo je pregršt sličnih akcija tokom mog odrastanja i sazrevanja. To su bile osamdesete i devedesete godine prošlog veka, kada na ovim prostorima privatni biznis nije bio baš toliko zastupljen.\nBila sam zaposlena u državnoj firmi za promociju turističke ponude Srbije. Divan posao i sjajna atmosfera. Moji nadređeni su razumeli potrebu da imam odrešene ruke kada su u pitanju inicijative, realizacije ideja, ali i sloboda da sama sebi određujem radno vreme. To znači da mogu doći na posao u 10 – 11, ali neću otići pre nego što završim sve u roku i na najbolji mogući način. I to mi je prijalo, bila sam veoma produktivna i zadovoljna. Ali, kao i danas, imala sam potrebu da idem dalje kada postavim i razradim neki projekat ili biznis. Najveće uživanje mi je u samom stvaranju, pokretanju i porinuću projekta i posla. Kada se stekne rutina, sigurnost, kada potvrdim da su temelji čvrsti i sigurni, moje biće traži novi izazov. Tako je bilo i 2003. godine kada sam predložila suprugu da postanemo poslovno samostalni, da otvorimo firmu. U tom trenutku nismo imali nikakvu finansijsku zaleđinu, samo naše znanje, vreme i strast. Nastao je Krojač, veb dizajn kompanija.\nKako je izgledalo sve prvih 5 godina? Da li ste imali pomoć i od koga? Koji su vam bili najveći strahovi, a koji ciljevi?\nPočetak je bio bajkovit. Nas dvoje gradimo jednu lepu priču. Počeli smo u našoj garsonjeri. Nakon 6 meseci iznajmili smo prvi prostor, pa onda i drugi, pa treći…Bez ikakve finansijske podrške, ali čvrsto rešeni da uspemo. Pomoglo je to što smo postavili priču kao da smo, u najmanju ruku, holding, a ne tim od dvoje. Imali smo sve moguće protokole, ništa nismo prepuštali slučaju i to je bilo odlično jer su kasnije nove kolege lako ulazile u poslovni proces.\nŠto se tiče strahova, nikad ih nisam imala, pogotovu od neuspeha. Iskreno smatram da ništa nije gotovo dok se ne završi dobro. Ali, moram da priznam da smo imali manjih neuspeha. Ali, i to je u redu, jer kroz neuspehe i greške učimo, postajemo jači, iskusniji, spremniji. Ciljevi se menjaju vremenom, kao i prioriteti, a sada idemo ka jednom novom cilju. Sigurnim korakom 🙂\nFirmu razvijam skoro 20 godina i ne vidim na koji način bih mogla da joj se oduprem. Stekla sam iskustvo, razvila određene poslovne veštine, postala sigurnija u sebe, razvila kreativnost, osvestila po pitanju prepoznavanja važnih i nevažnih stvari u životu i poslu. Čak i “izazovi” sa kojima živimo u preduzetništvu utiču na lični razvoj. Pa tako danas lako mogu da kažem “ne”, “ne želim”, “nisam zainteresovana”, kao i “želim”, “hoću”…\nKoliko je vaša okolina imala razumevanja i da li su vas podržavali? Da li ste imali neku pomoć od države?\nNas dvoje i nismo baš od onih kojima je važno mišljenje okoline. Nikada nismo ni razmišljali o tome. Podršku očekujemo samo od nas samih, jer se više vodimo onom starom “u se i u svoje kljuse”. Okolina nas nije kočila, a možda nam je to tada bilo važnije od same podrške. Kada je u pitanju pomoć države, nismo imali nikakvu. To ne znači da država ne može da pomogne, ali mi smo odabrali ovakav put.\nImamo dve ćerke i dobili smo ih kada smo bili prekaljeni privrednici. Radost zbog dolaska dece je bila nemerljiva i prve dve godine sam se samo “ukazivala” u firmi. Sama postavka biznisa i tim su bili odlični i mogla sam da budem mirna, jer su izneli ogroman posao sami.\nIpak, veoma mi je bilo teško da dam jednak doprinos porodici, poslu i životu između. Kako deca rastu, delimično je lakše, ali ne može ni prići energiji koju sam imala pre dece. Ali, opet, NIKADA se ne bih menjala. Naporno je. Često zaboravim na sebe. Imam manje energije i motivacije za neke stvari, ali to je sasvim u redu jer je ovaj mehur ljubavi očaravajući. Kako me je biznis učio i menjao, tako me sada i deca uče i grade.\nŠta god da mislim da bih poručila ili drugačije uradila, znam da se ne bih poslušala jer ne bih mogla da “pričam o ručku koji nisam probala”. Iz današnje perspektive mislim da bi jedna od mudrijih odluka bila otvaranje firme van Srbije, ali tada bi nam ceo životni put bio drugačiji, i to ko zna kakav. A nama je udobno u ovom našem životu i volimo što smo u Srbiji i što imamo priliku da nešto menjamo na bolje.\nDa biste razumeli moju radnu nedelju i da ne pomislite da sam lenja, moram da ispričam šta joj je prethodilo. Krojačevu školu smo otvorili 2010. godine i nastava je realizovana u učionicama sve do 2019. godine. Tada je došlo vreme da se okrenemo samo eLearning platformi. Zatvorili smo učionice, otvorili studio na Avali, potpuno automatizovali radni proces, zahvalili se svima, a nas dvoje smo, sami, kao i 16 godina pre tog trenutka, krenuli u novu avanturu. Prioritet su nam bila deca, pa samim tim što manje vremena provedenog u saobraćajnoj gužvi, što manje nepotrebnog stresa, i što više osmeha i prirode. Iako nam se tim danas opet širi, zbog novih poslovnih poduhvata, još uvek uspevamo da odvojimo dovoljno slobornog vremena tokom nedelje. Do nedavno smo radili oko 4 sata nedeljno, a danas malo više. Najviše od svega volim slobodu, a preduzetništvo mi to pruža.\nDugo vremena sam već u preduzetništvu i možda sada patim od simptoma „zlostavljane osobe“. Ta presa nas gnječi decenijama i sada sam u fazi obamrlosti, ali i takva znam da ne postoji gotovo nijedan zakon koji ne bih menjala. Na prvom mestu bih krenula sa novim zakonima za bolja prava za trudnice/mame preduzetnice.\nSvim ženama bih poručila da samo guraju napred, jer neuspeh nije opcija. Ono što je neophodno da poseduju jesu fokus, strast, vizija i plan, a povraćaj je ogroman.\nDonosiocima odluka ne bih ništa poručila, jer me i onako ne čuju.


Fridman Fogel povodom Svetskog dana igre: Sve počinje pokretom - MediaSfera\nMeđunarodni savet za igru koji se nalazi pod okrilјem Uneska, ustanovio je 1982. godine, 29. april, dan rođenja Žan-Žorž Novera, velikog reformatora igre, kao datum kojim će se svečano obeležavati Svetski dan igre u budućnosti.\nDavne 1727. godine, rođen je u Parizu Žan-Žorž Nover (Jean-Georges Novere), francuski igrač i balet majstor. Ovaj hrabri i kreativni umetnik, odlučio je da kritikuje dotadašnji pristup klasičnoj igri i doneo mnogo novih ideja koje su značajno uticale na unapređenje plesne umetnosti u celini. Nover se, između ostalog, zalagao za poštovanje individualnosti igrača i ekspresiju u igri.\nBorio se protiv stereotipa i zastarelih muzičkih stilova, kao i staromodne koreografije. Insistirao je i na povezanosti kostima, dekora i svetla sa radnjom na sceni, a značajna je i njegova borba za ukidanje maski, tako da su ove ideje bile veoma veoma važne i za razvoj scenske šminke, odnosno isticanje lica igrača. Iako je često bio kritikovan od strane svojih savremenika, Noverove ideje žive i dalјe, a nadživele su i njegove balete koji se ne izvode već više od dva veka.\nCilј Svetskog dana igre i tradicionalnog kreiranja poruke jeste da se na ovaj dan ujedine svi umetnici, promoviše baletska umetnost, kao i da se ukaže na njenu univerzalnost, moć da ukine sve političke, kulturne i etničke barijere i zbliži lјude u miru i prijatelјstvu kroz jedan zajednički jezik – IGRU.\nSvake godine, određena značajna ličnost iz sveta plesne umetnosti šalјe poruku koja obilazi svet. Ove godine, priliku da se obrati poštovaocima baletske umetnosti dobio je nemački baletski umetnik Fridman Fogel, prvak Štutgartskog baleta. Prenosimo njegovu poruku u celosti:\n„Sve počinje pokretom, instinktom koji svi posedujemo, a igra je pokret oplemenjen da komunicira. Koliko god da je savršena tehnika važna i zadivlјujuća, od suštinskog značaja je ono što igrač izražava unutar pokreta.\nPa ipak, upravo kada nam je oduzeto nešto dragoceno, zaista cenimo koliko je važno ono što radimo i u kojoj meri je igra značajna za društvo u celini. Igrači su uglavnom cenjeni po svojoj fizičkoj moći, ali je mentalna snaga suštinski, naša glavna podrška. Verujem da će nam ova jedinstvena kombinacija fizičke i psihološke spretnosti pomoći da iznova otkrijemo sebe i tako sve prevaziđemo… Da nastavimo da igramo, da inspirišemo.“\nTagoviFridman Fogel Svetski dan igre


ITALIJA OBARA REKORDE: Najveći broj novozaraženih od početka pandemije, više od 19.000 | Novosti.RS\nPrethodni rekord zabležen je juče, kada je bilo 16.079 novozaraženih, prenosi Rojters.\nOd poslednjeg preseka preminula je 91 osoba, što je pad u odnosu na prethodni dan kada je bilo 136 smrtnih slučajeva i daleko manje nega na vrhuncu epidemije u martu i aprilu kada je ta zemlja prijavljivala i više od 900 slučajeva u jednom danu.\nU Italiji je od početka epidemije potvrđeno 484.869 slučajeva kroona virusa, a preminulo je 37.059 osoba.\nkorona virus u Italiji korona u Italiji korona virus broj zaraženih virusom korona\n14:52 ŽIVA JE NOVI GUŠČARSKI SVETSKI PRVAK: U Mokrinu održana jubilarna 35. “Gusanijada” (FOTO)


Westbrook i Thunder blizu ispadanja, Portland nastavio briljirati bez Nurkića - Index.hr\nZVIJEZDE PORTLAND TRAIL BLAZERSA Damian Lillard i C.J. McCollum su i treću od četiri utakmice u potpunosti nadigrali zvijezde Oklahome Russella Westbrooka i Paula Georga te su sada na pobjedu od prolaska u polufinale Zapadne konferencije.\nPortland je sinoć slavio u gostima kod Thundera 111:98, a predvodio ih je sjajni McCollum s 27 poena. Lillard je dodao 24, uz malo slabiju šutersku večer (7-19) koja je i dalje bila učinkovitija od Westbrookove večeri. On je iz igre gađao užasnih 5-21 za 14 poena, 9 skokova i 7 asistencija. Nešto bolji bio je Paul George uz šut 8-21 za 32 poena, 10 skokova i 6 asistencija, ali dosta poena je zabio s linije slobodnih bacanja (12-14).\nSerija se sada seli natrag u Portland i Blazersi imaju veliku priliku osigurati prolazak u sljedeću rundu doigravanja. Većina NBA stručnjaka i fanova nije im davalo previše šanse protiv Oklahome zbog teške ozljede Jusufa Nurkića. Bosanskohercegovački centar doživio je tešku frakturu noge i činilo se da bi njegov izostanak mogao biti presudan u ovoj seriji jer je Nurkić treći najbolji igrač Blazersa kada je zdrav. Ipak, Enes Kanter ga je solidno zamijenio na centru, a Oklahoma jednostavno nema odgovora za partije Lillarda i McColluma.\nSinoć je odigrana još jedna utakmica, a tamo smo vidjeli još jednu ekipu koja je stigla do 3:1 prednosti. Radi se o Toronto Raptorsima. Oni su u gostima pobijedili Orlando Magic 107:85.\nHeaded home up 3-1.#RipCity pic.twitter.com/AqF786Udpw\n#nba #portland trailblazers #oklahoma city thunder #russell westbrook #jusuf nurkić #damianlillard # cj mccollum


19 metaka za 19 svedoka i kažu da je sve bilo dobro planirano: Šta se desilo pre slobode Haradinaja? - medio.rs | Internet medij | www.medio.rs\nObjavljeno: 29.04.2017 | 10:03Izvor: Telegraf.rs\nČak 19 svedoka protiv Ramuša Haradinaja brutalno je ubijeno i to uz naknadno overavanje hicem u glavu\nApelacioni sud u Kolmaru, nakon dva odlaganja, juče je na javnoj sednici odbio zahtev Srbije za izručenje Ramuša Haradinaja. Haradinaja srpsko tužilaštvo tereti za brojne ratne zločine na Kosovu i Metohiji krajem devedesetih.Zločini nikada nisu dokazani jer su svi svedoci ubijeni.


Obrađivanje kamena za postolje - završavanje kuće pomoću vještačkog i prirodnog kamena\nObrađivanje kamena za postolje - karakteristike odabira kamena, završne obrade\nIzbor materijala za vanjsku završnu obradu bilo kog doma je uvijek težak zadatak - potrebno je zaštititi strukturu od promjena temperature i vlažnosti i ne učiniti na štetu estetike. Obnavljanje kamena za socle ne samo da se bavi zaštitnim funkcijama, već daje zgradi ugledan izgled.\nZavršna obrada postolja sa prirodnim kamenom\nKao što znate, socle je deo temelj koji projektira iznad površine. Ovaj deo je maksimalno opterećenje: težina zidova i plafona, muha prirode, uticaj sunčeve svetlosti, korozivni efekti hemikalija i plesni plesni. Pravilno odabrani okrenuti materijal omogućava ne samo da minimizira brzinu destruktivnih procesa, već i da izoluje strukturu dalje, jer je osnova hladni most od temeljne osnove do stambenih jedinica.\nPrirodni kamen za podnožje kuće može se nazvati najplemenitijom dekoracijom - svaka zgrada uz njenu pomoć stiče skup i ugledan izgled. Takođe privlači kombinaciju visokog nivoa snage i sigurnosti za ljudsko zdravlje i životnu sredinu. Ali to nije bilo bez nedostataka. To uključuje visoke troškove materijala, potrebu za preliminarnim jačanjem površine ležaja, složenost operacija polaganja i povećanog opterećenja na temeljima kuće, što daje svoj kamen prema kamenu zbog sopstvene težine.\nPrirodni kamen za okretanje postolja\nZavršetak cokle kamenom počinje odabirom vrste materijala. Puno zavisi od finansijskih mogućnosti i dizajnerskih ideja, ali postoje neponovljiva pravila:\nObrađivanje kamena treba biti minirano na istom području na kojem je kuća izgrađena. Ovo će pomoći izbjegavanju neprijatnih iznenađenja nakon završetka završne obrade, na primjer, umiranje lokacija pod uticajem hladnog ili snažnog vjetra.\nNemojte kombinovati u oblogu silikatnih i karbonatnih stena. Supstance koje čine njihovu osnovu nisu "prijateljske" jedni s drugima, zbog čega će se završetak brzo srušiti.\nZa obradu radova mogu se koristiti sledeći tipovi prirodnog kamena:\nMermer. Bez obzira na visoke troškove i status vrhunskog materijala, ovaj kamen nije najbolja ideja za oblogu soclea. Na površini mramornog obloga će se vremenom razvijati tragovi vodenih pukotina, prskanja blata itd. Pod uticajem zimskih mraza, ploče se mogu deformirati i početi da se raspadaju.\nGranit. Zbog svoje snage, ova magmatska stena naziva se večni kamen. U korist ideje o upotrebi granita kao kamenog kaiša za socle govori o svojoj otpornosti na većinu hemijskih i mehaničkih efekata, široku paletu boja i mogućnost različitih površinskih tretmana.\nPeščara. Porozni i lagani, peščar ne samo da izgleda odlično na podlozi, već i deluje kao dodatna toplotna izolacija. Da bi materijal bio manje osetljiv na vodu i vetar, pomaže dodatno lakiranje i / ili pečenje.\nShell rock. Stvorena prirodom od posmrtnih ostataka mekušaca, školjkasta stena je jedinstveni okrenut materijal - ne samo izolira socle, već i poboljšava atmosferu kuće, djelujući kao baktericidni štit.\nSlate. Jaka slojevita kamena vulkanskog porekla, škriljevac nazvana je prirodnim škriljevcem. Skoro je indiferentan na mehanička oštećenja, ultraljubičasto zračenje i temperaturne promjene.\nSuočavanje sa soclom sa divljim kamenom\nPrirodni kamen za oblogu postolja, dobijen kao rezultat raspodele kamenih ploča u fragmente proizvoljnog oblika, ali sa fiksnom debljinom, naziva se divlji . Završavanje bilo koje površine sa ovim materijalom pretvara se u interesantan, ali težak zadatak - potrebno je sakupljati celu tkaninu sa odvojenih komada različitih kalibara. U većini slučajeva, izraz "divlji" se primenjuje na ravnu ploču sa glatkom površinom.\nUtičnica od šljunka\nKamenita ili kamenita stijena - fragmenti kamena, koji imaju maksimalnu veličinu do 50 cm na bilo kojoj ravni. Cena takvog materijala može varirati u zavisnosti od mesta i načina izvlačenja (ručni ili mašinski). Suočavanje sa socijalom sa prirodnim kamenom ove vrste zahteva od majstora da koristi dobro oko i koristi minobacače povećane čvrstoće.\nObloga cokla sa otrgnutim kamenom\nPljeskavac se naziva jednim od vrsta divljeg kamena, u kojem spoljašnja površina ima neujednačenu (teksturiranu) površinu. Pribavite ga uz pomoć bušilice ili uperenih eksplozija. Dekoracijom cokla sa dekorativnim kamenom sa rastrganim licem daje objektima poseban šarm - obična seoska kuća pomoću takve dekoracije postaje slična starom dvorcu.\nDekoracija cokla sa veštačkim kamenom\nUprkos svim privlačnostima prirodnih prirodnih materijala, obloga soclea sa vještačkim kamenom nikada neće izgubiti svoju popularnost. Razlozi za to su mnogi i jedan od glavnih relativno niskih troškova takvog završetka. Savremene proizvodne tehnologije omogućavaju da se dobije umjetni kamen za sokle, sličan onome koji prirodno stvara priroda i nešto prevazilazi u pogledu karakteristika performansi. Na primer, veštački kamen može da izdrži više od 150 ciklusa odmrzavanja i odmrzavanja.\nFleksibilan kamen za socle\nBrzo polirajte podrumski deo zgrade bilo koje oblasti, a konfiguracija će vam pomoći da završite socle sa fleksibilnim kamenom. Ovaj savremeni materijal na bazi polimernih smola i prirodne mrvice se ne razlikuje spolja od prirodnog kamena, ali je plastičan, lagan i ne zahtijeva posebne vještine za ugradnju. Fleksibilan okrenuti kamen je obezbeđen za cokl sa rolnama ili sečenim do male veličine. Montaža je donekle slična lepljenju konvencionalnih tapeta. Da bi sakrili šavove između pojedinačnih panela, njihove ivice se zagrevaju sušačem za sušenje.\nKlinker pločica ispod kamena za postolje\nLjubitelji strogih oblika i zadržanih boja definitivno će se dopasti klinker pločice okrenuti ka kamenu. Za postavljanje takvog fasadnog kamena za socle nije teže nego rad sa konvencionalnim keramičkim pločicama, a rezultat će zadovoljiti oči sa tačnošću linija. Površina pločice klinkera može imitira svaki tip kamena, ali najčešće je granitna pločica.\nPorcelan za kamenu kapu ispod kamena\nPouzdano zaštitite bazu kuće od hladnoće, vlaga i sunčeva svetlost je u stanju da obložite bazu kuće pomoću veštačkog kamena na bazi porcelanskog kamena . Za proizvodnju ovog materijala koriste se samo prirodne komponente: gvožđe, glina, feldspar i nikl. Površina keramičkih granita može biti sjajna ili matirana, imati glatku ili grubu teksturu. Proizveden je u obliku kvadratnih ploča sa bočnom stranom od 300 do 600 mm, čija debljina može varirati od 1,6 do 12 mm. Zbog ovoga je moguće odabrati kameni kamen obrađen na keramičkom granitu za završetak socle bilo koje površine.\nZavršetak cokla s profiliranim listom ispod kamena\nNajbudbičniji način zaštite osnove je valoviti list ispod kamena. Za obloge se koristi profilisani limovi trapeznog poprečnog preseka sa vinilnim premazom, koji tačno simulira zidove. Instalacija takve završne obrade nije komplikovana: na perimetru su instalirane vodilice za vodu, na koje su postavljeni segmenti profila. Najveća poteškoća nije oštećenje premaza vinil boje materijala za obloge prilikom sečenja.\nUređenje namještaja u kuhinji\nUnutrašnjost male spavaće sobe\nAkrilni fasadni malter\nKauč na razvlačenje sa ortopedskim dušekom\nGarderoba iz ostavice\nParket za dečiju sobu\nBolje da tretiraš kašalj od noći u djetetu?\nPovećan šećer u trudnoći\nUnutrašnjost kuće u stilu sala\nKako imenovati dijete patronymicom?\nHidratantne kapi za oči kada nosi sočiva\nLasersko uklanjanje dlaka - duboki bikini\nTopla salata sa piletinom\nKoliko brzo se sunčati na suncu?\nPotrošnja energije frižidera\nDječiji nos je opijen\nLaži za spasenje: za i protiv\nVisa za Tanzaniju\nAkrilno modeliranje na noktima


🥇Download Free GIF to PNG Converter\nIgra Free GIF to PNG Converter\nPrebacite velik broj slika istovremeno iz GIF u PNG format\nFree GIF to PNG Converter od proizvođača ThunderSoft:\nšto je Free GIF to PNG Converter program od ThunderSoft i za što se koristi?\nSkinite i instalirajtel Free GIF to PNG Converter sigurno i bez briga.\nFree GIF to PNG Converter je program razvije od ThunderSoft te se nalazi u kategoriji Grafika - Prebacivači Slika. Free GIF to PNG Converter je besplatni program te je posve funkcionalan neograničeno vrijeme iako možda postoje dodatne verzije ovog proizvoda. Možete pokrenuti Free GIF to PNG Converter na Win2000,Win7 x32,Win7 x64,WinVista,WinVista x64,Wi operativnim sustavima. Free GIF to PNG Converter je zadnji puta osvježen dana 27.03.2020 te ima 1,353 preuzimanja na hrvatskom download portalu Download.hr. Besplatno i sigurno skinite te preuzmite Free GIF to PNG Converter.\nFree GIF to PNG Converter Jezici\nFree GIF to PNG Converter korisnicko sučelje podržava slijedece jezike:\nšto mislite o Free GIF to PNG Converter?\nFree GIF to PNG Converter awards\nFree GIF to PNG Converter 3.0.0 (27.03.2020)\nFree GIF to PNG Converter 2.8.0 (30.01.2020)\nFree GIF to PNG Converter 2.7.0 (30.11.2019)\nFree GIF to PNG Converter 2.6.0 (24.09.2019)\nFree GIF to PNG Converter 2.5.0 (16.08.2019)\nFree GIF to PNG Converter 2.4.0 (20.06.2019)\nFree GIF to PNG Converter 2.0.0 (27.04.2019)\nFree GIF to PNG Converter sigurnosne i pravne bilješke\nDownload.hr periodično osvježava informacije o Free GIF to PNG Converter sa stranica proizvođača softvera (ThunderSoft), ali neke informacije mogu biti netočne ili zastarjele. Free GIF to PNG Converter verzija 3.0.0 za Win2000,Win7 x32,Win7 x64,WinVista,WinVista x64,Wi je objavljena na portalu Download.hr dana 27.03.2020 te je označena licencom: Freeware.\nSvi softverski proizvodi koje možete pronaći na portalu Download.hr, uključujući Free GIF to PNG Converter, su ili besplatni, freeware, shareware, legalna puna verzija, trial, demo ili open-source. Na portalu Download.hr ne možete pronaći crack ili serijski ključ za Free GIF to PNG Converter. Svi proizvodi koje možete skinuti sa portala Download.hr su posve besplatni za download i 100% legalni. Portal Download.hr ne podržava nikakve nelegalne metode i pomoći za aktivaciju softvera. Ukoliko vam se softver sviđa molim podržite autora softvera i kupite proizvod ukoliko je on komercijalan. Da li je sigurno skinuti i instalirati Free GIF to PNG Converter?\nFree GIF to PNG Converter je provjeren sa vodećim antivirusnim programima čiji su rezultati pokazali da je 100% čist i siguran za download i instalaciju. Iako nisu pronađeni maliciozni napasnici savjetujemo da i sami provjerite proivzod antivirusnim programom prije nego ga instalirate na vašem računalu.\nMolim uzmite u obzir i to da se zakoni vezani uz korištenje Free GIF to PNG Converter mogu razlikovati od zemlje do zemlje. Molimo budite sigurni da koristite Free GIF to PNG Converter u skladu sa zakonima vaše zemlje.\nFree GIF to PNG Converter upute za deinstalaciju\nKako ukloniti Free GIF to PNG Converter?\nKako ukloniti Free GIF to PNG Converter na Windows Vista / Windows 7 / Windows 8 / Windows 10 operativnim sustavima?\nProvjeri da li si odabrao "Free GIF to PNG Converter", napravi desni klik te odaberi "Uninstall/Change".\nKlikni na "Yes" kako bi potvrdio da želiš deinstalirati Free GIF to PNG Converter.\nFree GIF to PNG Converter FAQ\nKoliko košta skidanje Free GIF to PNG Converter?\nNišta! Besplatno! Nothing! Nada! Frei! Niente! Free GIF to PNG Converter možete skinuti besplatno sa portala Download.hr! Dodatne informacije o licenci možete pronaći na web stranicama proizvođača.\nDa li Free GIF to PNG Converter radi na Windows operativnom sustavu?\nDa! Free GIF to PNG Converter će raditi na svim modernim Windows operativnim sustavima.


O TELENORU O NAMA USLOVI KORIŠĆENJA MOJ TELENOR APLIKACIJA USLOVI KORIŠĆENJA\nDobro došli na aplikaciju Moj Telenor! Korišćenjem aplikacije Moj Telenor (u daljem tekstu Aplikacija) saglasni ste sa Uslovima korišćenja (u daljem tekstu Uslovi) kao i njihovim budućim revizijama i verzijama.\nUslovi će biti povremeno ažurirani ili menjani nakon čega će biti objavljivani na Telenorovim veb-sajtovima.\nAplikacija je vlasništvo kompanije Telenor d.o.o., Omladinskih brigada 90, 11070 Novi Beograd (u daljem tekstu Telenor).\nAplikacija je namenjena fizičkim i pravnim licima postpejd i pripejd korisnicima (u daljem tekstu Korisnici) usluga kompanije Telenor. Korisnik Aplikacije je lice koje je dalo odobrenje aplikaciji Moj Telenor za korišćenje kredencijala definisanih prilikom preuzimanja Aplikacije sa odgovarajućeg marketa (Android, iOS i Windows platforme). Posle odobravanja korisniku će biti dostupni podaci o korišćenju Telenor usluga, imaće uvid u trenunto stanje računa (postpejd korisnici) ili preostalog kredita (pripejd korisnici), ponude aktuelnih Telenor proizvoda i usluga, pregled listinga i ostalih opcija u vezi sa korisničkim računom.\nAplikacija omogućuje svojim korisnicima upotrebu personalizovane aplikacije, koja pruža mogućnost pristupa podacima, dokumentima, informacijama i ponudama usluga kompanije Telenor, kao i pristup ličnim podacima korisnika. Upotreba je namenjena isključivo za nekomercijalnu, ličnu upotrebu i pristup.\nAplikacija će svakom korisniku koji po svom JMBG-u ima sklopljen ugovor za više postpejd pretplatničkih brojeva i registrovanih pripejd brojeva prikazivati podatke za sve te brojeve, kao i mogućnost pregleda trenutnog stanja, iznosa kredita (za pripejd brojeve), računa i ostalih usluga kompanije Telenor koja su vidljive na Aplikaciji za te brojeve, mogućnost aktivacije i deaktivacije servisa .Ukoliko korisnik ne želi da vidi informacije za date brojeve, neophodno je da kontaktira servisni centar kompanije Telenor kako bi se na njegovim brojevima onemogućila ova opcija.\nTelenor zadržava prava da zarad boljeg korisničkog iskustva i zaštite privatnosti korisnika pojedinačne informacije ne prikaže korisniku ukoliko putem Aplikacije pristupa podacima drugog broja u odnosu na onaj koji je u uređaju na kome je Aplikacija instalirana.\nSama usluga korišćenja Aplikacije se ne naplaćuje, ali može biti naplaćeno korišćenje internet infrastrukture za preuzimanje Aplikacije sa odgovarajućeg marketa shodno cenovniku provajdera usluge pristupa internetu.\nAplikacija nudi uslugu onlajn plaćanja računa putem Connect Payment usluge koja je u vlasništvu Telenor Digital-a. Uslovi koriščenja usluge plaćanja se nalaze na Telenor veb-sajtu. U svrhe dostavljanja dokaza o uplati Telenor će prikupljati od korisnika podatke o email adresi i ID transakcije.\nKorisnik koristi aplikaciju i internet isključivo na svoj rizik. Telenor ne daje nikakve garancije i ne preuzima nikakvu odgovornost za štete koje korisnik pretrpi prilikom korišćenja servisa i programskog paketa Moj Telenor aplikacije i interneta. Internet je internacionalna računarska mreža koju Telenor ne kontroliše neposredno, već je na nju samo vezan, te zbog toga ne može da garantuje dostupnost servisa nad kojima nema neposrednu kontrolu.\nKorišćenjem sadržaja ove Aplikacije korisnik prihvata (I) sve rizike koji mogu da nastanu iz njegovog korišćenja, i (II) sadržaj ove Aplikacije koristi isključivo za ličnu upotrebu i na vlastitu odgovornost.\nKorišćenje Aplikacije uključuje pristup osetljivim podacima vezanim za privatnost korisnika. Korisnik koristi ove podatke na sopstvenu odgovornost.\nKorišćenjem Apliakcije korisnik se slaže i sa Opštim uslovima pružanja i korišćenja usluga u javnoj mobilnoj telekomunikacionoj mreži Telenor d.o.o. Beograd.\nObaveza je korisnika da načinom korišćenja Aplikacije štiti sopstvenu privatnost. U tom smislu preporuka Telenora jeste da se Aplikacija zaštiti PIN kodom ili biometrijskim zaključavanjem koji je omogućen u podešavanjima Aplikacije.\nKorisnik se obavezuje da će učiniti sve što je u njegovoj moći da niko osim njega ne dođe u posed njegovog telefona, kao i da niko neće neovlašćeno gledati njegov personalizovani nalog na Aplikaciji.\nTelenor neće snositi bilo kakvu odgovornost za eventualnu štetu nastalu neovlašćenim korišćenjem uređaja povezanog s Aplikacijom ili neovlašćenim pristupom personalizovanim podacima korisnika.\nKorisnik se obavezuje da neće koristiti servise Aplikacije i servere na bilo koji način koji bi mogao da ugrozi njihov normalan rad.\nKorišćenjem Aplikacije korisnik daje saglasnost da Telenor može da pristupi podacima o ostvarenom saobraćaju korisnika radi preciznijeg informisanja samog korisnika, kao i boljeg prilagođavanja usluga tom korisniku. Podaci o ostvarenom saobraćaju posmatraće se kumulativno.\nKorišćenjem Aplikacije Korisnik ima mogućnost da na svom broju koji se nalazi u uređaju na kome je instalirana Aplikacija postavi sliku iz galerije svog mobilnog uređaja koja se neće čuvati ni na jednoj lokaciji dostupnoj Telenoru, osim na samom uređaju korisnika i kao takva je dostupna i vidljiva samo Korisniku.\nTelenor ima pravo da, u slučaju sumnje na zloupotrebu, kontroliše „sadržaj“ koji korisnici postavljaju na njegove servere. Telenor može da osigura trenutno uklanjanje sadržaja koji potpadaju pod neprihvatljivo ili nezakonito korišćenje servisa.\nII Ograničenje odgovornosti\nTelenor se u potpunosti odriče svake odgovornosti (I) koja na bilo koji način može nastati korišćenjem Aplikacije, ili je na bilo koji način u vezi s korišćenjem ove Aplikacije, (II) za bilo koje radnje korisnika upotrebom ili zloupotrebom sadržaja Aplikacije, te za (III) bilo kakvu štetu koja može biti prouzrokovana korisniku ili bilo kojoj trećoj strani u vezi s upotrebom ili zloupotrebom korišćenja sadržaja Aplikacije.\nIII Politika privatnosti podataka\nTelenor se obavezuje da će poštovati anonimnost i privatnost korisnika Aplikacije. Telenor može prikupljati lične podatke korisnika, kao što su ime, adresa, telefonski broj ili imejl adresa, lokacija samo ako ih korisnik dobrovoljno dostavi Telenoru. Telenor će navedene podatke koristiti isključivo u svrhu što boljeg uvida u pojedinačne potrebe i zahteve korisnika i njihovog razumevanja, kao i kvalitetnijeg pružanja svih usluga Telenora na zadovoljstvo korisnika. Telenor se obavezuje da navedene podatke neće učiniti dostupnim bilo kojoj trećoj strani bez izričitog pristanka korisnika.\nDokumenti, podaci i informacije objavljene na Aplikaciji ne smeju se reprodukovati, distribuirati ili na bilo koji način koristiti u komercijalne svrhe (bez izričitog pristanka Telenora) ili na bilo koji način koji može uzrokovati štetu Telenoru ili bilo kojoj trećoj strani. Dokumenti, podaci i informacije objavljeni na Aplikaciji mogu da se koriste samo za individualne potrebe korisnika uz poštovanje svih autorskih i vlasničkih prava kao i prava trećih osoba.\nAžuriranje i modifikacije Aplikacije\nTelenor zadržava pravo izmene sadržaja Aplikacije bez posebnog obaveštavanja korisnika, tako da neće biti odgovoran ni za kakve moguće posledice proizašle iz takvih promena.


OPZ - STAT - 1 - Ergo-net d.o.o.\nDijelom trećim ovog Pravilnika podrobnije se razrađuje provedba OPZ-a o vrsti, oblicima, načinu i rokovima podnošenja statističkih izvješća Poreznoj upravi za potrebe utvrđivanja činjenica bitnih za oporezivanje.\nObveznici sastavljanja statističkih izvješća dužni su Poreznoj upravi dostavljati podatke na način, u obliku i u rokovima propisanim ovim Pravilnikom.\n(1) O dospjelim, a nenaplaćenim potraživanjima iz članka 20. ovog Pravilnika obveznici iz članka 19. ovog Pravilnika dužni su, do naplate u cijelosti ili cjelokupnog otpisa, sastavljati statistička izvješća sa stanjem na dan 31. ožujka, 30. lipnja, 30. rujna i 31. prosinca tekuće godine, uz uvjet da na dan sastavljanja nisu starija od 6 godina.


27-08-2020 16:45 Svet Planeta\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je danas da ta zemlja razvija drugu vakcinu protiv korona virusa.\nKako ističe, nova vakcina bi trebalo u septembru da bude gotova.\n- Biće još jedna vakcina protiv korona virusa u septembru. Lek razvija poznati Vektor institut u Novosibirsku - istakao je Putin.\nOn je rekao da će se "obe vakcine nadmetati na tržištu" i izrazio je nadu da će nova biti efikasna kao i prethodna.\nPodsećanja radi, Rusija je prva zemlja koja je izbacila vakcinu protiv koronavirusa, a lek je naišao na kritiku zapadnih stručnjaka. Neki su čak išli toliko daleko da su kazali da Rusija sa vakcinom Sputnjik V sprovodi "eksperiment na narodu".\nGrci isprepadali Turke i naterali ih na predaju, evo i kako! Više o tome OVDE.\nPUTIN VAKCINISAN! Kremlj saopštio neke detalje\nMINISTAR ZDRAVLJA LETI IZ VLADE ZBOG RUSKE VAKCINE: Ritualna žrtva neslaganja, nezdrav geopolitički pristup


Ministar Đorđević u poseti Kovačici. Najavljeni novi projekti - Radio televizija Pančevo\n20. februara 2019. 20. februara 2019. 0543\nZoran Đorđević, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja posetio je danas Dnevni boravak i opštinu u Kovačici. U razgovoru sa predsednikom opštine dogovoreni su bitni projekti za pomoć Centru za socijalni rad.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević posetio je Kovačicu. Kao je rekao ovo spada u redovan obilazak Centara za socijalni rad, ali i ustanova koja se nalaze u datoj opštini. Na ovaj način se bolje uočavaju problemi koji su aktuelni i koji bi se trebalo rešiti. Ministar je naglasio da će u budućnosti Republička i Pokrajinska vlada više sarađivati kako bi i rad ministarstva bio efikasniji .\nU fokusu priče je reforma centara za socijalni rad i uvođenje socijalnih karata koje će olakšati rad ministarstva i dodelu sredstava učiniti transparentnom, istakao je ministar. Kada je reč o resoru gde su osobe sa invaliditetom i borcima tu je bilo 50 miliona više dinara nego u prethodnim godinama, a u planu je da se sa ovom praksom nastavi.\nPredsednik opštine Kovačica Milan Garašević zadovoljan je posetom ministra Đorđevića i kako je rekao dogovorena su dva projekta na kojima će se raditi u budućnosti.\nDirektorka Centra za socijalni rada Dušanka Petrak kaže da ova socijalna ustanova beleži pozitivan trend na svim poljima.\nPredsednik opštine Kovačica Milan Garašević rekao je da je 2019. godina dobro počela za ovaj deo Južnog Banata. Osim što je potpisan ugovor za put Opovo – Debeljača, u planu je i pravljenja radnih zona, za čiju namenu je obezbeđen 81 milion dinara. Kada se sa time završi, u planu je i dovođenje prvih investitora.


NASILJE U PROKUPLJU Unuk pretukao baku jer nije podigla penziju\nZbog sumnje da je počinio krivično delo nasilje u porodici, prokupačka policija je uhapsila D. A. (28) iz Prokuplja i njemu je nakon saslušanja od strane osnovnog javnog tužioca određen pritvor do 30 dana.\nOsumnjičeni se tereti da je u porodičnoj kući fizički napao člana svoje porodice, a kako nezvanično saznajemo u pitanju je njegova baka.\nNaime, prema nezvaničnim informacijama dvadesetosmogodišnjak je vršio pritisak na svoju baku da podigne penziju i da mu da novac, a kako ona nije htela da to uradi D. A. je fizički napao i tom prilikom joj naneo lake telesne povrede.\nSlučaj je prijavljen policiji koja je intervenisala, a kako ovo nije prvi put da se D. A. prijavljuje za porodično nasilje, njemu je nakon saslušanja sudija odredio pritvor do mesec dana.\nUŽIVO Novak hvata zalet za polufinale, Đoković - Čilić 3:3


Početna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Neša Bridžis u Nišu\nSana Life 19. oktobra 2021.\tMANIFESTACIJE, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nPredstava sa kojom će nastupiti u Cineplexx Niš bioskopu je ,,F 40.01“.\nStrah, prastari neprijatelj čoveka, koliko nas gura napred i ukazuje na potencijalnu opasnost za koju moramo biti spremni, tako nas i blokira i parališe ako se predugo zadrži u nama. Neša nam kroz ovu predstavu ukazuje na razliku izmedju realnog i nerealnog straha kroz lična iskustva, satirično iz prve ruke objašnjava prevazilaženje raznoraznih životnih situacija u kojima se i sam našao. Predstava ,,F40.01″ je zapravo Nešina dijagnoza, a koja je vaša dijagnoza ,,saznajte“ dolaskom na predstavu, gde će upravo Neša pokušati da vam razbije strahove i učiniti da na njih gledate iz jednog potpuno novog ugla i da sa predstave odete sa totalno drugačijim pogledom na strah.\nUlaznice za predstavu u prodaji su na blagajni Cineplexx Niš bioskopa i putem CineplexxRS aplikacije.\nOznakebridžis Cineplexx komedija nastup Neša Niš\nPrethodni Drugi konkurs Lokalne fondacije Niš – Rezultati\nSledeći Misao, emocija i život u knjizi “Elastične priče” Aleksandra Stankova


Domovima zdravlja nedostaje 300 lekara - Bizlife.rs\nDomovima zdravlja nedostaje 300 lekara\n09:53 Beograd, 28/01/2017\nBeogrdaskim domovima zdravlja nedostaje oko 300 lekara raznih specijalnosti, a najteža situacija je sa doktorima opšte medicine.\nTako za Novosti tvrdi dr Aleksandar Stojanović, direktor Doma zdravlja Dr Milutin Ivković na Paliluli, koji je i na čelu republičke Komisije za kontrolu rada zdravstvenih ustanova.\nPrema njegovim rečima, u svakoj od ustanova primarne zdravstvene zaštite, kojih u prestonici ima 17, potrebno je bar 15 novih lekara, a problem je što deficitarnog kadra nema na Birou, jer nije bilo specijalizacija.\nU svim domovima zdravlja nedostaju doktori opšte medicine, slede specijalisti ginekologije, pedijatrije, oftamologije i ORL, ističe dr Stojanović.\nProsečna starost lekara je 55 godina, tako da se mora pripremiti kadar posle njihovog odlaska u penziju.\nDoktor Stojanović kaže da u palilulskom domu zdravlja, koji je jedan od najvećih, nedostaje osam lekara opšte medicine, dva ginekologa, dva oftalmologa, internista i ORL specijalista. Lekar opšte medicine mora svakog dana da pregleda 36 i više pacijenata, a specijalista 20 plus, objašnjava on.\nKako ističe, odlaskom lekara u penziju njegove pacijente ne preuzimaju drugi lekari već se, uz odobrenje nadležne republičke komisije, raspisuje konkurs za prijem novog kadra.\nMinistarstvo zdravlja će ove godine odobriti veći broj specijalizacija, a biće zaposleni i novi lekari. Prioritet će imati oni sa većim prosekom i koji ne planiraju da odu iz zemlje u narednih šest godina. Takođe, i specijalizanti imaju obavezu da rade.\nbeograd zdravlje lekar medicina dom zdravlja kadar doktor


Značaj koji ima kalcijum za pse! - Svet ljubimaca\nZnačaj koji ima kalcijum za pse!\nKalcijum je najpoznatiji po tome što je bitan za rast kostiju i celokupno zdravlje pasa. Kada se govori o klacijumu za pse veoma važno je da se obezbedi dobra ravnoteža.\nKalcijum možete obezbediti dodacima kalcijuma za pse, hrani za pse sa visokim nivoom kalcijuma ili kroz celokupnu ishranu vašeg psa.\nOvde se nalazi sve što treba da znate o kalcijumu za pse.\nUpotreba kalcijuma za pse\nObzirom da vaš pas ne može samostalno da proizvodi kalcijum, mora ga nadoknaditi. To može biti kroz ishranu, oralno i/ili suplementacijom kako bi se psu obezbedila dovoljna količina kalcijuma u organizmu.\nPred vama se nalazi nekoliko primera na koji način i kako možete upotrebiti kalcijum za pse:\nObogaćena hrana za pse: Komercijalna hrana za pse da bi se smatrala kompletnom i uravnoteženom, treba da sadrži preporučenu dnevnu dozu kalcijuma za vašeg psa. To je obično najčešći izvor kalcijuma za pse.\nKosti: Kosti sadrže kalcijum i predstavljaju značajan izvor kalcijuma za pse. Međutim, imajte na umu da kosti mogu biti nesigurne za pse (posebno male kosti). Većina veterinara se slaže da kosti treba da se prerade u fini prah i da se dodaju u hranu za pse.\nKompletna ishrana: Pored grickalica za pse, takođe postoji veliki broj namirnica koje su prirodno bogate kalcijumom i koje mogu biti odličan izvor kalcijuma za pse. Tu mogu da se svrstaju mleko, jogurt i sir, ali pazite da vaš pas nije intolerantan na laktozu, jer mleko može izazvati osetljivost kod nekih pasa. Ostali prirodni izvori kalcijuma uključuju povrće i mahunarke.\nDodaci kalcijuma: Dodaci kalcijuma takođe mogu biti izvor kalcijuma za pse, ali treba ih uzimati s oprezom uz savetovanje sa veterinarom.\nHrana bogata kalcijumom za pse\nKalcijum je esencijalni mineral za pse. Psi sa adekvatnom količinom kalcijuma u svojoj ishrani imaće zdrave kosti, nokte, zube i pravilno funkcionisanje nervnog sistema. Sa druge strane, manjak kalcijuma može dovesti do toga da ljubimci budu skloniji koštanim bolestima, osteoporozi i srčanim problemima.\nHrana koja je bogata kalcijumom za pse je:\nJaja su bogata proteinima, masnim kiselinama i naravno kalcijumom. Samo pazite da se jaja kuvaju, jer sirova jaja mogu da nose salmonelu. Još bolje, pokazalo se da ljuske jaja sadrže još veće količine kalcijuma. Ono što je potrebno jeste da izdrobite ljuske jaja, a zatim ih pomešate sa hranom za pse. Takođe. prvo možete da skuvate ljuske jaja (iz istih razloga vezanih za salmonelu), a zatim da ih izdrobite.\nJogurt je odličan izvor kalcijuma za vašeg psa. Dodajte jogurt u hranu za pse. U slučaju da vaš pas ima višak kilograma, možete odabrati jogurt sa malo masti. Jogurt je dobar za ishranu vašeg psa, jer sadrži samo zdrave masti.\nSirom se mogu hraniti štenad što će im obezbediti dodatan izvor kalcijuma.\nPiletina i riba su još jedna vrsta hrane u kojima psi uživaju, a koji su dobar izvor kalcijuma i proteina. Ribe poput lososa, sardine ili pastrmke takođe imaju visok sadržaj kalcijuma. Međutim, savetuje se da dobro skuvate ribu pre nego što je date svom ljubimcu. Obavezno piletinu i ribu očistite od kostiju.\nPovrće je sledeći važan izvor kalcijuma za pse. Kalcijum se može pronaći u povrću kao što je španać, slatki krompir, brokoli, pasulj. Ove namirnice se mogu skuvati ili poslužiti sirove, izuzev pasulja.\nKosti su dobar izvor kalcijuma, ali mogu povrediti usta vašeg psa i izazvati teškoće kada je u pitanju probava. Ako ih pas jede bez pravilnog žvakanja, one mogu oštetiti unutrašnje organe psa. Kako bi izbegli da se ovo dogodi, najbolje je da kosti sameljete u prah i pomešate ih sa ostalim prehrambenim proizvodima koje dajete vašem psu. Potrudite se da kosti budu dobro samlevene, kako ne bi došlo do komplikacija tokom varenja hrane. Takođe možete prvo da skuvate kosti, jer su kuvane kosti lakše svarljive u poređenju sa sirovim kostima.\nTablete kalcijuma za pse\nPrehrambeni dodaci su supstance koje se mogu koristiti kao dodatak ishrani, poput vitamina, minerala, aminokiselina, lekovitog bilja, botaničkih proizvoda, enzima i probiotika. Iako se mnogi dodaci prodaju bez recepta, oni još uvek sadrže sastojke koji imaju negativne efekte i zbog toga je pre njihove upotrebe uvek potrebno posavetovati se sa veterinarom..\nDodaci kalcijuma su vrlo delotvorni ako se pravilno koriste za lečenje niskog kalcijuma u krvi ili za zadovoljenje dnevnih potreba o unosu. Dodaci kalcijuma se daju oralno u obliku tableta, kapsula, čepica gela ili praha. Takođe se mogu dati injekcijama u bolničkim uslovima.\nKalcijum treba davati uz hranu, bilo neposredno pre jela ili ga mešati u hranu za pse. Kalcijum za pse u vidu tablete treba da deluje u roku od 1 do 2 sata. Međutim, efekti možda nisu odmah vidljivo primetni i zato će možda biti potrebno uraditi laboratorijske testove da bi se procenila efikasnost tableta. Ako ste propustili da vašem psu date dozu, dajte je odmah kada se setite, ali ako je blizu vremena za sledeću dozu, preskočite dozu koju ste propustili i dajte je u sledećem zakazanom roku i vratite se na redovni raspored doziranja. Nikada nemojte da svom ljubimcu dajete dve doze odjednom.\nKada se primenjuju u odgovarajućim dozama, neželjeni efekti dodavanja kalcijuma su retki, ali mogu da uključuju zatvor. Kada su doze previsoke, to može dovesti do nedostatka drugih hranljivih materija, poremećaja u razvoju kostiju, pojave kamena u bešici ili mineralizacije (stvrdnjavanja) mekih tkiva, a takođe se mogu pojaviti i poremećaji kada je u pitanju mokrenja, kao i povraćanje, nedostatak apetita ili slabost.\nSumplemente kalcijuma ne koristite kod kućnih ljubimaca koji imaju visok kalcijum u krvi. Nadoknađivanje kalcijuma treba sprovoditi oprezno kod kućnih ljubimaca koji imaju bolest srca ili bubrega ili kod kućnih ljubimaca koji primaju digoksin ili kalcitriol.\nUpotreba tableta kalcijuma za pse kod kuja koje su trudne ili doje štenad smatra se bezbednim kada se koriste u odgovarajućim dozama i pod nadzorom veterinara.\nSledeće lekove treba primenjivati sa oprezom kada se daju sa kalcijumom: antacidi, aspirin, azoli antifungalna sredstva, kalcitriol, blokatori kalcijumskih kanala, cefpodoksim, digoksin, dobutamin, estrogeni, fluorokinolonski antibiotici, levotiroksin, magnezijum sulfat, neuromuskularni blokatori, suplementacija kalijuma, fenitoin, kalijum, fenitoin analozi propranolola, sukralfata, tiazidni diuretici, verapamil ili vitamini D.\nVitamini, biljne terapije i dodaci mogu potencijalno da deluju jedni sa drugima, kao i sa lekovima na recept i bez recepta. Važno je da kažete svom veterinaru sve lekove (uključujući sve vitamine, suplemente ili biljne terapije) koje vaš ljubimac uzima.\nVaš veterinar može nadgledati vašeg kućnog ljubimca kako bi bio siguran da lekovi deluju. Ovo će uključivati i praćenje nivoa kalcijuma u krvi. Takođe se mogu nadgledati drugi nivoi minerala u krvi, paratiroidni hormon, vrednosti bubrega i nivo kalcijuma u urinu.\nKada su u pitanju dodaci kalcijuma većinu tableta treba čuvati na sobnoj temperaturi oko 25 ° C.\nCena tableta kalcijuma za pse\nU ponudi se mogu naći tablete različitih proizvođača čija se cena kreće u rasponu od 200,00 do 2500,00 dinara.\nKalcijum za pse-doziranje\nPotrebe za kalcijumom za pse zavise od različitih faktora kao što su pasmina, starost, genetika i zdravstveno stanje psa.\nZbog toga je potrebno da se konsultujete sa veterinarom kako biste bili sigurni da je ishrana vašeg psa nutritivno izbalansirana i prilagođena specifičnim potrebama vašeg psa.\nZdravim, odraslim psima uglavnom treba 50 mg kalcijuma po kilogramu telesne težine.\nNa primer, psu od 5 kg treba 250 mg kalcijuma dnevno, psu od 25 kg potrebno je 1250 mg dnevno, a psu od 50 kg potrebno je 2500 mg dnevno. Posavetujte se sa veterinarom kako biste saznali pravu količinu kalcijuma koja je potrebna vašem psu.\nAko psa hranite samo mesom ili nekom drugom hranom koju sami pripremate, tablete možete davati vašem psu od šeste nedelje života pa do 15 meseci. Neke tablete sa kalcijumom za pse u sebi sadrže kalcijum, fosfor, cink, natrijum, bakar, mangan i kobalt, ali ne sadrže nikakve vitamine.\nS druge strane, postoje tablete sa kalcijumom za pse koje sadrže i vitamin E i selen, a daju se svakodnevno u periodu od 2 – 3 meseca. Doza je 1 tableta dnevno na svakih 15 kg telesne težine.\nBudući da ovi proizvodi sadrže velike količine selena, važno je da se preporučene doze ne prekorače. Takođe, bitno je još napomenuti da nikako ne dajete oba ovakva proizvoda istovremeno.\nAko vaš pas jede zdravu hranu i ima uravnoteženu ishranu, verovatno nema potrebe da dodatno dodajete kalcijum u njihovu rutinu. Međutim postoji nekoliko izuzetaka, a to su:\n1. Skotnost ili trudnoća – ako je vaša kuja skotna i sa velikim leglom, u toku trudnoće, ali i nakon porođaja biće joj potrebno više kalcijuma;\n2. Manjak kalcijuma – ako vaš pas pati od značajnog nedostatka kalcijuma, dodatak kalcijuma za pse može biti dobar način da popravite ravnotežu.\nAko vaš pas spada u jednu od ovih kategorija, zamolite svog veterinara da preporuči odgovarajuće dodatke kalcijuma za pse.\nNedostatak kalcijuma za pse\nSimptomi nedostatka kalcijuma kod psa su:\nKalcijum je važan jer igra ulogu u rastu kostiju, funkcionisanju mišića i koagulaciji krvi. Mnogi medicinski problemi mogu biti uzrokovani padom nivoa kalcijuma u krvi pasa, uključujući otkazivanje bubrega, upala pankreasa ili povrede određenih delova tela. Jedan od problema koji se može javiti prilikom nedostatka kalcijuma kod pasa je hipoklacemija (snižen nivo kalcijuma) koja nastaje usled jako niskog nivoa kalcijuma u krvi psa. Dakle, ovo je ozbiljno zdravstveno stanje koje bi trebalo odmah lečiti.\nAko kod svog psa uočite znakove hipokalcemije, tada morate odmah da se obratite svom veterinaru radi postavljanja dijagnoze i lečenja. Evo šta treba da znate o simptomima, uzrocima i lečenju hipokalcemije kod pasa.\nSimptomi hipokalcemije kod pasa mogu da variraju u zavisnosti od uzroka, kao i od toga koliko je ozbiljan nedostatak kalcijuma. Psi koji pate od blagih slučajeva možda uopšte ne pokazuju znakove bolesti dok nivo kalcijuma ne opadne na veoma nizak nivo.\nEvo nekih od simptoma koje psi mogu doživeti kada pate od hipokalcemije:\ntrzanje mišića, grčevi ili drhtanje,\ntrljanje lica uz predmete,\ngubitak kontrole nad pokretima tela,\npromene u ponašanju,\npovraćanje i gubitak apetita,\nPostoji mnogo mogućih uzroka hipokalcemije kod pasa. Kalcijum u telu je snažno vezan za albumin, protein koji se nalazi u krvi. Hipoalbuminemija je pad albumina, koji se često odnosi na pad nivoa kalcijuma. U stvari, preko polovine slučajeva hipokalcemije može biti povezano sa hipoalbuminemijom.\nEvo nekoliko drugih mogućih uzroka niskog nivoa kalcijuma u krvi kod pasa:\nzapaljenska bolest creva,\ngubitak kalcijuma u urinu.\nGeneralno, lečenje hipokalcemije kod pasa zavisi od toga koliko je stanje teško i od uzroka. Za pse sa veoma niskim nivoom kalcijuma, veterinari mogu da daju tečnost bogatu kalcijumom putem infuzije, sve dok se nivoi ne vrate u normalu.\nKada psi pate od blagih slučajeva, veterinari često prepisuju oralne lekove i vitamin D.\nVažno je nadgledati nivo kalcijuma kako bi bili sigurni da psi ne dobijaju previše kalcijuma, jer u suprotnom mogu razviti suprotno stanje, a to je hiperkalcemija.\nKako se psi oporavljaju, veterinari takođe mogu propisati stalne suplemente kalcijuma kako bi se izbegla ponovna pojava hipokalcemije.\nAko veterinari pronađu osnovni uzrok, tretiraće ga u skladu s tim. Na primer, pankreatitis može zahtevati hospitalizaciju i opsežno lečenje. S druge strane, hipoparatiroidizam će možda biti potrebno lečiti dodatkom kalcijuma i vitamina D.\nAko vaš pas ima nedostatak kalcijuma, posavetujte se sa veterinarom za dodavanje dodataka kalcijuma u ishranu vašeg psa. Da biste bili sigurni da se kalcijum dobro apsorbuje u telu vašeg psa veterinar vam može preporučiti i dodatke magnezijuma. Vitamin D je takođe važan za apsorpciju kalcijuma u organizmu psa.\nBudite sigurni da vaš pas ima balansiranu ishranu, jer na taj način on u svoj organizam unosi dovoljne količine kalcijuma. Ako imate zdravog psa koji redovno jede komercijalnu hranu za pse, deficit kalcijuma obično nije problem.\nBez obzira na to, redovan unos kalcijuma u organizam psa je važan za koštani sistem, rad mozga, zdravlje gastrointestinalnog sistema, pa čak i san.\nDakle, kalcijum je važan za zdravlje i dobrobit vašeg psa i zato obratite pažnju na to da vaš pas jede hranu bogatu kalcijumom ili suplemente koji ga sadrže, a posebno ukoliko su u pitanju gravidne kuje ili štenci.\nNaravno, ukoliko imate bilo kakvu dilemu i ako želite da znate da li je vašem psu potrebno više kalcijuma ili kako ga je najbolje nahraniti da bi se obezbedile dovoljne količine kalcijuma u njegovom organizmu obavezno se obratite veterinaru za savete.\nSuva koža kod pasa!Kako pomoći ljubimcu?\nŠuga kod pasa: simptomi i lečenje\nZubi kod mačaka!Higijena i moguća oboljenja!\nKako dresirati mačku? Može li se uopšte?


21.10.2021. - 11:22h 14:49h Autor: Stil/Dnevnik.hr\nMladi američki glumac Timoti Šalame (25) iz uloge u ulogu dokazuje svoj neosporni glumački talenat, a svojom harizmom, šarmom i jednostavnošću osvaja obožavateljke širom sveta.\nTimotija na na Instagramu trenutno prati 13,8 miliona ljudi, a upravo na ovoj društvenoj mrež najavio je svoju najnoviju ulogu Vilija Vonke u filmu o fabrici čokolade, koji je počeo sa snimanjem.\nMladi glumac je tako nasledio velika glumačka imena, poput Džonija Depa i Genea Vildera, koji su takođe bili u koži Vonke, a radnja novog filma biće usredsređena na njegovu mlađu verziju i avanture pre stvaranja fabrike čokolade.\n"Napetost je velika, nadam se da će potrajati",napisao je uz objavu na profilu na Instagramu, a njegovo uzbuđenje dele i fanovi.\nNikada nisam bila više uzbuđena", "Neka mi neko doda inhalator, ne mogu više", "O moj Bože, Timoti je novi Vonka", neki su od komentara koje je dobio.\nTimoti je u poslednje vreme jedan od najzaposlenijih glumaca u Holivudu, a 22. oktobra u bioskope stižu dva njegova filma - "The French Dispatch" i "Dune", a u kojem glume i Džejson Momoa, Rebeka Ferguson, Oskar Isak, Havier Barden..\nUpravo zbog uloge u pomenutom filmu i sopstvenog priznanja da smatra kako su ljubav i seksualnost fluidne, krenule su glasine da zapravo pokušava da se javnosti predstavi kao homoseksualac. Kasnije je tvrdio da je ta izjava izvučena iz konteksta, te da je hteo reći kako je dobro što danas mladi ljudi imaju više izbora i slobode.\nTo je dodatno opovrgnuo i ljubavnom vezom s Lili Rouz Dep (22), najstarijom ćerkom Džoni Depa i pevačice Vanese Paradi.\nNakon raskida sa Lili ljubio je meksičku glumicu Eizu Gonzalez (31), s kojom je snimljen na vrućem odmoru u Meksiku.\nTimoti je zapažene uloge ostvario i u filmovima "Male žene", "Divan mladić", "The King", "Lady Bird", "Kišni dan u Njujorku" i drugima, a čini se da se toj listi tako skoro ne nazire kraj.\nTimoti Šalame je 2019. proglašen i za najbolje odevenog muškarca iz sveta poznatih. On je laskavu titulu “zaradio” zahvaljujućoi svom impresivnom imidžu i stilu koji se ne stidi da pokaže na crvenom tepihu, pisao je tada The Independent. Iza sebe je na listi ostavio glumca Bred Pita, pjevača Lil Nasa X, proslavljenog fudbalera Dejvida Bekama i druge.\nOVO SU DECA MILIJARDERA BRENSONA KOJI SE KRIJU OD JAVNOSTI: Ćerka se godinama borila za potomstvo, sin je umetnik!(FOTO)


Vlast u senci, vlast pod senkom\nNadežda Milenković 03/06/2019\nDa bi se naš dan rutinski odvijao neko je morao da porani, neko da kasno legne. I niko od tih ljudi neće doći da nas gnjavi pričom o svojim mukama i nadanjima. Oni znaju da su samo radili svoj posao.\nPre 566 godina\nVlada Stanković 03/06/2019\nSvojim govorom povodom godišnjice pada Carigrada Erdogan insistira na danu kada je osmanska imperija postala sila u Evropi, nasuprot datumima nastanka moderne republike Kemala Ataturka.\nCorax i Petričić u Ljubljani\nSvetlana Slapšak 01/06/2019\nPustiti umetnike da govore o svom radu, uz njihova dela koja teku u slikama – teško da bi se moglo zamisliti bolje… sem višemesečne izložbe u najvećoj hali Cankarevog doma ili Narodne galerije.\nSrđan Milošević 01/06/2019\nTo narušava ugled funkcije, služi samopromociji premijerke kao „čelične ledi“ srpskog nacionalizma i ne može proizvesti pozitivan efekat u onoj sferi gde je najpotrebniji – a to su srpsko-albanski odnosi.\nDejan Ilić 01/06/2019\nZa zvaničnike Kosova Brnabić kaže da su iz šume, za one iz EU da su zabavljači, a žiteljima Srbije ona kaže šta joj padne na pamet i tretira ih kao da su iz šume i da je zabavlja to što pravi od njihovih života.\nŠto je Hrvatima Europa?\nViktor Ivančić 31/05/2019\n„Europa je za Hrvate daleka destinacija u kojoj svakodnevno žive. Što su duže i dublje u EU, to im je ona u većoj mjeri strani teritorij. Nestvarna realnost. Špansko selo koje su prinuđeni zvati domom.“\nVesna Pešić 31/05/2019\nGlavno pitanje „šumske afere“ je da li je Brnabić dala rasističku izjavu? Ja mislim da nije. Ona nije sve Albance nazvala „šumskim ljudima“, već samo kosovsko rukovodstvo. Zašto je to ipak ispad?\nRasizam i normalizacija\nIsidora Stakić 31/05/2019\n„Imate posla sa ljudima koji su bukvalno izašli iz šume. Njima je svejedno da li je tamo rat ili nije i to me plaši“, rekla je Ana Brnabić o liderima kosovskih Albanaca na dan objavljivanja Izveštaja EK.\nHana Arent nije dovoljna\nPaul Mason 30/05/2019\nIz nove knjige „Svetla budućnost: radikalna odbrana čoveka“: Pobune radničke klase s početka 20. veka, i njihov neuspeh, objašnjavaju gotovo sve ono što Arent bira da ne objasni o usponu totalitarizma.\nRestriktivna zona – Beograd\nSaša Ilić 30/05/2019\nJavni prostor ulice je zamenjen mrtvim prostorima, neartikulisanim urbanističkim celinama koje oponašaju grad i koje prolaznici izbegavaju. Sada se predlaže i tarifiranje prolaska kroz centar grada…\nVreme za zabavu\nSofija Mandić 30/05/2019\nTek objavljeni izveštaj EK o Srbiji je najozbiljnije do sada ukazao na autoritarnost režima u Beogradu. Ana Brnabić se zbog toga opet javno blamirala, kroz konstataciju da je izveštaj „delimično neobjektivan“.\nLjubodrag Stojadinović 29/05/2019\nŽeleo bi da prizna Kosovo, a da to niko ne primeti. Želi da ispliva iz sopstvenog kopernikanskog obrta i odvratnog mulja: da postane heroj svojih podanika za istu stvar koju je revnosno nazivao izdajom.\nVedrana Lacmanović 29/05/2019\nIako nema zvanične statistike, iz slučajeva koji dospevaju u javnost zaključujemo da su u Srbiji svakog meseca od strane partnera ili člana porodice ubijene najmanje dve žene, i tako godinama unazad.\nNepodnošljiva lakoća obmanjivanja\nOgnjen Radonjić 29/05/2019\nSkupštinska istina je izgleda suprotna od one berlinske. Albanci se ipak nešto pitaju, a predsednik je izvestio da Srbija nema vlast na Kosovu i da treba prestati sa obmanjivanjem javnosti.\nViktor Ivančić 28/05/2019\nNovosti – U backstageu zagrebačke dvorane Cibona, nakon upravo završenog predizbornog mitinga HDZ-a, vlada gužva. Atmosfera je euforična. Politički dužnosnici i uzvanici kruže s čašama u rukama…


Apatinske ulice: Dimitrija Tucovića, žila kucavica našeg grada\nDa li ste se nekad zapitali šta predstavljaju ulice u našim životima? Osim što su put koji nas vodi do posla, škole, ne daj Bože lekara, kuće ili neko drugo mesto, ulice su i mnogo više od toga. Ako dozvolite sebi malo filozofiranja, mogli biste se složiti sa našom teorijom, da su ulice jednom gradu isto što i karakterne osobine kod čoveka. Dakle kao što je karakter spoj različitih osobina nekog pojedinca koji daje celovitu sliku te osobe, tako je i grad spoj različitih ulica koje daju njegovu celovitu sliku. Vođeni ovom teorijom odlučili smo da vam predstavimo Apatin upravo kroz njegove "karakterne crte", kroz ulice, koje ga čine jednim od najlepših mesta u Vojvodini.\nUlica Dimitrija Tucovića, jedna od najdužih i najprometnijih ulica u Apatinu, kojom ste sigurno prošli ako ste makar jednom posetili ovaj grad, dobila je naziv po istaknutom teoretičaru i vođi socijalističkog pokreta u Kraljevini Srbiji. Dimitrije Tucović je bio osnivač Srpske socijaldemokratske partije, novinar i urednik Republičkih novina i Borbe. Tucović je čitav život posvetio borbi za radnička i ljudska prava, ravnopravnost polova, opšte pravo glasa, socijalnu pravdu i građanske slobode u Kraljevini Srbiji. Neke od ideja za koje se on zalagao danas predstavljaju široko prihvaćene vrednosti u Republici Srbiji a izrazito poštovanje prema njemu u svojim tekstovima često je izražavao čuveni Miroslav Krleža.\nDimitrije Tucović je kao rezervni kapetan II klase poginuo 20. novembra 1914. u Kolubarskoj bici protiv Austrougarske vojske. Iako je život izgubio vrlo mlad sa svega 33 godine, bio je pravi heroj svog vremena o čemu svedoče mnogobrojne ulice, škole, biblioteke, kulturno-umetnička društva koja i danas sa ponosom nose njegovo ime. 1973. godine u produkciji Radio televizije Beograd snimljena je biografska mini-serija "Dimitrije Tucović" u kojoj je naslovnu ulogu tumačio Ljubiša Samardžić.\nZanimljivo je da je upravo u ulici koja danas u Apatinu nosi naziv Dimitrija Tucovića, 1898. godine rođen Ervin Šinko poznati hrvatski i mađarski književnik koji se smatra osnivačem Katedre za Mađarski jezik i književnost na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu.\nDanašnji izgled ulice Dimitrija Tucovića u Apatinu prilično je izmenjen u odnosnu na poslednje godine 20. veka. Autobuska stanica je premeštena na sam kraj ulice kod nekadašnjeg "Transportnog" a na njenom mestu sada se nalazi stajalište za taxi vozila.\nPrepoznatljive fasade starih "švapskih kuća" u pojedinim delovima ulice zamenili su novi stambeni i poslovni objekti.\nDa ne bude sve u skladu sa modernim, pobrinuli su se i objekti koji uspešno prkose vremenu, pa ulicu Dimitrije Tucović u Apatinu i dalje krasi zgrada nekadašnje Narodne radinosti, Radničkog univerziteta a na svom mestu su ostale i neke od čuvenih apatinskih kafana.\nAko uzmemo u obzir da se u ovoj ulici nalazi Muzej sporta koji čuva najveća sportska dostignuća ovog grada, kao i Sportska hala u kojoj svako dete napravi prve sportske korake, možemo slobodno reći da je ovo ulica iz koje aptinski sport kreće a u njoj nastavlja da "živi" makar u sećanjima pomenutog muzeja. U prilog navedenom ide i to da je dom jednog od najtrofejnijih apatinskih sportova, rukometa upravo u ovoj ulici.\nBila vam draga ili ne, ovom ulicom jednostavno morate proći. Ono što je u velikim gradovima Bulevar, u Apatinu je to ulica Dimitrija Tucovića, koja ima svoje mesto u prošlosti, sadašnjosti i budućnosti ove varoši. Što bi se jednostavno reklo - ova ulica ima dušu.\nTagovi: Apatinske ulice Dimitrija Tucovića


David Cameron: Britanija je spremna ratovati za Falklandske otoke – Hrvatska riječ\nDavid Cameron: Britanija je spremna ratovati za Falklandske otoke\n06.01.2013 hrijec Svijet 0\n“Naša odlučnost je iznimno jaka”, naglasio je Cameron na kanalu BBC1 i dodao da Ujedinjeno Kraljevstvo raspolaže s jednim od pet najvećih obrambenih proračuna na svijetu unatoč rezovima koje je odredila njegova vlada.\n“Svakako da bismo se borili, imamo velika sredstva za obranu kao i postrojbe stacionirane na Falklandima”, odgovorio je.\nNapetosti su se zaoštrile poslednjih mjeseci između Velike Britanije i Argentine prigodom komemoracije 30 obljetnice sukoba između dviju zemalja zbog suvereniteta arhipelaga. U tom sukobu je poginulo 649 Argentinac, 255 Britanaca i tri stanovnika otoka.\nU četvrtak je argentinska predsjednica Cristina Kirchner objavila u dva britanska lista otvoreno pismo Davidu Cameronu i ponovno osporila britansku nadležnost nad arhipelagom i tražila pokretanje pregovora o suverenitetu nad Malvinima, kako Argentinci zovu to otočje.\nCameron je odmah odgovorio da ne prihvaća taj zahtjev i naglasio da će se stanovnci Falklanda uskoro imati priliku izjasniti žele li ili ne ostati pod britanskim okriljem.\nNa tim otocima pod britanskom dominacijom od 1833. godine, na kojima živi oko 3.000 stanovnika, 10. i 11. ožujka će se održati referendum o samoodređenju.\n1.800 stanovnika Falklanda na referendumu se izjašnjava o statusu otočja\nVan Rompuy: Britanski premijer David Cameron mogao bi razoriti Europsku uniju\nObama i Cameron: Gadafi mora otići\nLondon potvrdio: U Afganistanu poginulo šest britanskih vojnika\nEU ponovo uvodi vize? Prošle godine 33.500 osoba s područja zapadnog Balkana zatražilo azil


Bez promjene na bh. pumpama: Okreću glavu od pojeftinjenja - mojKontakt portal\nPrevious Previous post: SC “Nikola Tesla”: Vrtić za djecu studenata naredne godine\nNext Next post: Horoskop i vrste vozača: Ovnovi su bijesni, djevice poštuju pravila\n21. 10. 2019., 08:06


Deo Vračara dobiće ime po Draganu Nikoliću: "Zaslužio je da ga se Beograd trajno seća" - Nedeljnik\nDeo Vračara dobiće ime po Draganu Nikoliću: "Zaslužio je da ga se Beograd trajno seća"\nGoran Vesić je povodom trogodišnjice smrti Dragana Nikolića naveo da će o ulici koja će dobiti ime velikog srpskog glumca gradske vlasti u narednih nekoliko nedelja odlučiti u saradnji sa Gradskom opštinom Vračar, prijateljima Dragana Nikolića i građanima Vračara\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić najavio je da će na prvoj narednoj sednici Skupštine grada Beograda biti doneta odluka da jedan deo Vračara dobije ime po glumcu Draganu Nikoliću, preneo je RTS.\nGoran Vesić je povodom trogodišnjice smrti Dragana Nikolića naveo da će o ulici koja će dobiti ime velikog srpskog glumca gradske vlasti u narednih nekoliko nedelja odlučiti u saradnji sa Gradskom opštinom Vračar, prijateljima Dragana Nikolića i građanima Vračara.\n"Dragan je zaslužio da ga se Vračar i Beograd trajno sećaju", istakao je Vesić.