Зуроф: Европа не сме да ћути на усташтво | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nDirektor Centra “Simon Vizental” Efraim Zurof: Hrvatski političari se plaše da nedvosmisleno osude ustaške zločine. Nedić, saradnik nacista, ne treba da bude rehabilitovan. I dalje su na slobodi stotine nacista\nOvo otkriva, za “Novosti”, Efraim Zurof, predsednik jerusalimskog Centra “Simon Vizental” i najveći živi svetski lovac na naciste, i objašnjava:\n– U Norveškoj i Švedskoj mnogi zbog ustavnih ograničenja nikada neće biti kažnjeni. U Norveškoj i dalje mirno žive ljudi koji su dobrovoljno prišli SS, bili poslati na istok i u Ukrajini počinili zločine protiv čovečnosti. Najveći napredak je napravila Nemačka, jer promene propisa sada omogućavaju da lakše budu osuđeni oni koji su radili u logorima smrti, kao i bivši pripadnici Ajnštazgrup (mobilne jedinice za ubijanje), koja je operisala po teritoriji nekadašnjeg SSSR.\n– Podaci Centra “Simon Vizental” pokazuju da je od 2001. godine osuđeno 104 nacista zbog svoje uloge u Holokaustu. Inicirano je više od 3.600 istraga. Od aprila 2015. do marta 2016. osuđena je samo jedna osoba, u Nemačkoj. U pitanju je 94-godišnji čuvar iz Aušvica Oskar Grening. Nemačka je otvorila 42 istrage, a bilo ih je i u Italiji, SAD, Danskoj i Poljskoj.\n* U Srbiji se priprema zakon o Starom sajmištu, poslednjem neobeleženom većem logoru u Evropi. Savez jevrejskih opština Srbije predlaže da, u okviru Memorijalnog kompleksa, Muzej Holokausta ima autonomiju…\n– Očigledno da ću kao predsedavajući Međunarodnog savetodavnog komiteta za projekat Starog sajmišta prihvatiti predlog zakona koji bude dostavljen srpskom parlamentu. Slažem se sa zahtevom Saveza jevrejskih opština. Jevrejska i romska zajednica imaće punu autonomiju nad upravljanjem muzejima u okviru Memorijalnog kompleksa.\n* Koliko se u svetu uopšte zna za stradanje Jevreja u Srbiji i za Staro sajmište? Ovdašnji istoričari često tvrde da je Srbija prva od svih zemalja bila “judenfraj” (očišćena od Jevreja).\n– Istorija Holokausta u vašoj zemlji nije dobro poznata izvan Balkana. Ipak, nije tačno da je Srbija bila prva zemlja koja je očišćena od jevrejskog stanovništva. Prva zemlja koja se proglasila “oslobođenom od Jevreja” bila je, u stvari, Estonija.\n– Moj stav je vrlo jasan. Ubeđen sam da pojedinci koji su sarađivali s nacistima nikada ne treba da budu rehabilitovani.\n– Naravno da to nije tačno!\n– U NDH je stradalo 30.000 Jevreja, od 40.000 koliko ih je bilo 1941. Dvadeset hiljada njih ubile su ustaše, u samoj Hrvatskoj, dok su preostalih 10.000 opet ustaše deportovale u Aušvic.\nCentar “Simon Vizental” napravio je prošle godine listu 10 ljudi koji su spremni za moguće istrage. Od toga, troje njih u međuvremenu se našlo pred nemačkim pravosuđem, i sve troje je radilo u Aušvicu. Na spisku se nalazi i Alfred Stark, koji je, u septembru 1943, učestvovao u masovnom ubistvu italijanskih oficira na grčkom ostrvu Kefalonija, zatim Johan Robert Ris, koji je učestvovao u ubistvu 184 civila u Italiji 23. avgusta 1944, kao i dvojica čuvara iz logora za Jevreje u Belorusiji, Bobrujsk.\n– Hrvatska ima, da kažemo, mešovite rezultate. Oni su uspešno obavili ekstradiciju Dinka Šakića, zapovednika logora Jasenovac i Stara Gradiška, optužili ga i osudili. Takođe su tražili izručenje Milivoja Ašnera. Ali veoma malo je urađeno na drugim poljima, recimo po pitanju učenja o zločinima ustaša ili borbe protiv “ustaške nostalgije”. Tako je izložba u Jasenovcu bila edukativna katastrofa, a politički lideri u Hrvatskoj se najčešće plaše da nedvosmisleno osude ustaške zločine. Svi izuzev Stipe Mesića, dok je bio predsednik.\n– Ne ćuti Evropa samo kada su u pitanju ustaše. Ona je nema i na iskrivljavanje istine o Holokaustu u mnogim zemljama Evropske unije, i to je njen veliki neuspeh.\n– Moram da priznam da se nisam bavio restitucijom.\nDinko Šakić najpoznatiji je ratni zločinac sa Balkana, za čije hvatanje je zaslužan Centar “Simon Vizental”. Nekadašnji prvi čovek Jasenovca i Stare Gradiške bio je suprug Nade, polusestre Maksa Luburića, koja je bila čuvar u ženskom logoru Stara Gradiška. Dinko je emigrirao posle rata u Argentinu. Istražiteljima Centra “Vizental” zapao je za oko 1998, samo tri godine posle svog susreta u emigraciji sa Franjom Tuđmanom, i to posle intervjua koji je dao argentinskoj televiziji. Ubrzo je lišen slobode i u pratnji Interpola deportovan za Zagreb. Osuđen je na 20 godina zatvora. Umro je u bolnici zatvora Remetinec, 2008. godine, u 86. godini.


Popustore.rs | Horoskop za 2019. godinu za samo 150 din! Svi smo mi pomalo znatiželjni i želimo da znamo šta nas čeka sutra\nHoroskop za 2019. godinu za samo 150 din! Svi smo mi pomalo znatiželjni i želimo da znamo šta nas čeka sutra\nPonuda obuhvata: horoskop za 2019. godinu


Vlasotince: Građani da predlože projekte za budžet 2022. godine - JuGmedia\nOpština Vlasotince i ove godine, prilikom pripreme budžeta za narednu godinu, uključuje građane u procespredlaganja i izbor projekata i aktivnosti,koji mogu biti finansirani javnim sredstvima. Važno je da se predloženi projekti odnose na objekte, odnosno potrebe koje su u nadležnosti lokalne samouprave.\n„Pozivam građane da do 10. septembra predlože projekte i(ili) aktivnosti za koje smatraju da mogu da učine život u našoj opštini kvalitetnijim i lepšim. Projekat može biti i kapitalni projekat, u smislu da obuhvata izgradnju novih objekata ili značajne, dugoročne radove na unapređenju postojećih objekata, ali može biti i skup aktivnosti čiji je cilj da unaprede život građana“, kaže predsednik opštine Bratislav Petrović.\nTako popunjeni Obrazac za predlaganje projekata može se preuzeti u Uslužnom centru opštine Vlasotince, Trg oslobođenja broj 12, radnim danima odsedam do 15 sati, kao i u Domu zdravlja, Pošti i svim seoskim mesnim kancelarijama. Popunjene obrasce možete predati u uslužnom centru. Takođe, elektronsku verziju obrasca moguće je preuzeti i sa sajta opštine Vlasotince na linku: https://vlasotince.rs/poziv-za-predlaganje-projekata-koji-ce-se-finansirati-iz-budzeta-opstine-vlasotince-za-2021-godinu-2/\nObrazac poslati na e-mail šefa Odeljenja za budžet, finansije, privredu i društvene delatnosti sasa.m@vlasotince.org.rs Komisija za participativno budžetiranje će razmatrati stepen spremnosti predloženih projekata za realizaciju. Za listu projekata koje je moguće uključiti u budžet za 2022. godinu biće organizovano glasanje na sajtu opštine.\nO načinu predlaganja projekata i ostalim detaljima akcije, možete se informisati na sajtu opštine: https://vlasotince.rs/ ili putem telefona 063/428906 (Marinko Đorđević), radnim danima od 8-14 č.


Pokrajinski zaštitnik građana: Tolerancija važna za dalji napredak društva u Srbiji\nAmbasador Vilan: Izrael je priznao Kosovo 4. septembra, nema nikakvog pitanja u vezi s tim |\n► Pokrajinski zaštitnik građana: Tolerancija važna za dalji napredak društva u\n15.11.2019 Novi Sad\nPokrajinski zaštitnik građana upozorio je danas, povodom Međunarodnog dana tolerancije, da je za dalji napredak društva u Srbiji od izuzetne važnosti da se grade odnosi međunacionalnog uvažavanja, solidarnosti i tolerancije.\nPokrajinski ombudsman je u saopštenju podsetio da je to posebno važno u Vojvodini, jer je u pitanju složena i pluralna zajednica u kojoj žive pripadnici velikog broja etničkih zajednica, a u njoj se govore različiti jezici i ispovedaju različita religijska uverenja.\nZaštitnik je dodao da se ove godine obeležava 30. godina od usvajanja Кonvencije o pravima deteta, te da je tolerancija veoma važna i za ostvarivanja fundamentalnih prava dece.\n"Potreba da deca uče o toleranciji proizilazi, kako iz složene prirode društva u kome žive, tako i iz potrebe da se vodi smislen i produktivan život, u kome su individualne i kolektivne različitosti obogaćujući element", piše u saopštenju.\nPokrajinski ombudsman je podsetio da se tokom ove godine zabeleženi, kako je navedeno "uznemirujući primeri vršnjačkog nasilja", koje izazuva "veliku zabrinutost".\n"Zabrinutost izazivaju i primeri nasilja i diskriminacije žena, pripadnika LGBT populacije, osoba sa invaliditetom i drugih ugroženih grupa u društvu", navedeno je u saopštenju.\nU saopštenju se podseća i na reči iz Uneskove Deklaracije o principima tolerancije u kojoj se kaže da "tolerancija nije samo moralna obaveza, već i pravni zahtev".\n"Od poštovanja tog zahteva zavise kako ljudska prava, osnovne slobode i mir, tako i demokratija, vladavina zakona i ukupan napredak", dodaje ombudmsan.\nFK Partizan: Brutalna krađa, u ponedeljak sednica Odbora za hitna pitanja\nFudbalski klub Partizan zakazao je za ponedeljak sednicu Odbora za hitna pitanja, nakon, kako se navodi "brutalne krađe u Novom Sadu", na utakmici protiv Vojvodine u Super ligi.\nPreminulo još osam osoba, novozaraženih 426\nU poslednja 24 sata u Srbiji je još osam osoba preminulo od posledica koronavirusa, saopšteno je na konferenciji za novinare Kriznog štaba. Zvaničan, ukupan broj preminulih je 499.


Jeftini letovi do Contadora Islanda - Aviokarte Contadora Island - eSky.hr\nAviokarte do Contadora Islanda\nPretražite letove do Contadora Islanda\nProvjerite najbolje prilike za letove do Contadora Islanda\nVrijeme u Contadora Islandu (°C) - prosječne temperature i sunčani dani\n✔ Postoje li posebne ponude za letove do Contadora Islanda na eSky.hr?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta do Contadora Islanda?\n✔ Ako rezerviram leto do Contadora Islanda, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje zrakoplovne tvrtke nude letove do Contadora Islanda?\nBudite sigurni, da na eSky.hr ponuda letova do Contadora Islanda uključuje ne samo niskotarifne aviokompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nKorisne informacije o zračnim lukama u Contadora Islandu\nPopularne aviokompanije na relaciji do Contadora Islanda\nRed letenja:\tContadora Island\nTražite smještaj? Provjerite najbolje hotele u Contadora Islandu\nNađite smještaj u Contadora Islandu\nJeftini letovi do Paname Jeftini letovi iz Paname Jeftini letovi do Playón Chica Jeftini letovi iz Playón Chica Jeftini letovi do Ubea Jeftini letovi iz Ubea\nJeftini letovi do Obale Bjelokosti Jeftini letovi iz Obale Bjelokosti Jeftini letovi do George Airport Jeftini letovi od George Airport


NA KOGA LI MISLI? Zerina Hećo objavila prvu pesmu pod nazivom "SKOTE" - pesma je puna KLETVI! (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\nĆERKA MOJA: Luna zaprepastila objavom! Krila je do sad?! Anabela ju je jednom pokazala, ali... (FOTO)\nPesma se zove "Skote" i očekivano, mnogi komentatori procenjuju da je posvećena njenom bivšem dečku, Banetu Čolaku, sa kojim je imala burnu vezu, a zatim i raskid u "Zadruzi 2".\n- Nek ti uvek ideš loše... i da budeš jadan svima... da vidim kako patiš skote - glase neki od stihova. U svakom slučaju, prvi komentari su prilično pozitivni, a ljudi su iznenađeni specifičnom bojom Zerininog glasa, i smatraju da ne peva loše.\nPoslušajte i procenite sami:\nTagovi: rijaliti Zadruga, Zadruga uživo, vesti Zadruga, zadruga, Zadruga 1. sezona, Zadruga učesnici, VIP, Tv Pink, Zadruga TV Pink, Zadruga 2, Zadruga sezona 2, Zadruga druga sezona, Zadruga 3, Zadruga 3. sezona, Zadruga finale, Zadruga finale 2. sezone, Zadruga finale druge sezone, Zadruga 2 finale, Zerina Hećo\nZna se - na Lunu. Ova pesma Skot je ravna 0. Sve one ne uzimaju u obzir da Luna ne samo da peva nego fenomenalno igra. Ima scenski nastup kao svetske zvezde. O harizmi je suvisno pricati.


7:1 | Andrea Kane\nLegenda kaže da je u Banjaluci odnos žena i muškaraca 7:1. Sedim u „Eklektiku“, finom kafiću preko puta džamije, i pokušavam da sračunam odnos između šalvara, suknjica i pantalona. Loš sam sa matematikom, statistikom i baratanjem bilo kakvim brojevima. Znam da me dileri zakidaju makar za 0,3 grama po desetki, svestan sam da je čista krađa plaćati 50 dinara više pri uplati računa za telefon, a da ne pričam kako mi infostan u Novom Sadu svakog meseca izbija lovu iz džepa. Ali kada je reč o muško-ženskim odnosima, mislim da sam stručnjak, mada to nikada ne bih priznao javno.\nItalijanska polovina u meni voli te balkone i idealne drage zbog kojih vredi pentrati se uz kamene zidove, recitovati i glumiti romantične scene na ulicama Rima… Ali iako sam veliki fan žena, mnogo više volim muziku, pa sam tokom nastupa takmičarskih bendova stajao pred binom i pažljivo slušao svaki nastup, ne obazirući se na prilično povoljan broj devojaka u mojoj blizini (5:1). Iako su mi mnogi zamerili što sam pohvalio „Playground Hustle“, meni je njihov nastup ostao kao jedan od najboljih momenata prve večeri festivala. Zaista treba imati hrabrosti da se tako otvori veče, pred tek pristiglom publikom, još uvek previše treznom i tupom da bi se prepustila emocijama. Iako je masa bila veća u petak, razlika u odnosu na nastup benda „Belleti“ je bila upadljivo velika, njima su falila muda, a cure iz ovog trep dua su u jednoj pesmi odradile sve, izdominirale su scenu, izrokale svoje stvari preko odličnog ozvučenja i verovatno zakucale žiri u neverici šta će one ovde. Bilo je očekivano da neće proći dalje, pored svih onih bendova i celog koncepta takmičenja to nikako nije bilo moguće, ali je njihova pesma „Nije me briga“ ostvarila sebe i svoju ideju – nije ih briga, igrali smo kako su svirale. Sutradan sam ih sreo u „Eklektiku“ (2:1), čestitao sam im na nastupu i pitao ih da li će doći skorije u Srbiju. Najavile su novi materijal za septembar, a sledeća svirka im je bila na „Sea Splash“ festivalu, što je svakako potvrda da su u Hrvatskoj već poznato ime.\nMožda se čini tako, ali moje simpatije prema bendovima sa ženskim članovima nisu motivisane samo mojom naklonošću prema ženskom rodu (o čemu pišem sa dozom opreza još od onog problematičnog teksta Zorana Strajčića). Kod nas muškarci mnogo češće prave bendove nego žene, pa svaki bend sa ženskim članovima vidim kao mali uspeh u ravnopravnosti, ali i osveženje za muziku, jer devojke ne sviraju isto kao muškarci. Ne po kvalitetu, već po emociji. Način na koji je Milica Uzelac koristila zvuk svoje gitare da popuni atmosferu i razvijanje pesme zasigurno se razlikuje od načina na koji bi to uradio neki muškarac. Mislim da je sposobnost da se sagledaju i dožive vrlo suptilne i tanane emocije istovetna kod oba pola, ali nekako je prihvatljivije da to čujete od Olivere Popović, nego od Kapetana Morgana i njegove osvete. Iz teksta o Oliveri saznajem da njena gitaristkinja tek od skora otkriva električnu gitaru, a kad sam je guglao, nalazim ovo:\nZbog toga mi je bend Vin Triste bio favorit. Svaka od te četiri devojke (4:1) je različitog muzičkog iskustva, senzibiliteta i pogleda na svet, a spaja ih zajednička želja za stvaranjem muzike. Ne mislim da je poređenje sa bendom „Warpaint“ potpuno ispravno. Svakako je postavka slična, ali senzibilitet i muzička osnova se razlikuje, a pesma „Ako ikad“ je prilično dobar primer za to; u njoj postoji tipičan melos sa ovih prostora, ali i blaga psihodelija, a tekst je upravo ono što želim od ovakvih bendova – želim da razumem taj drugi svet, da se saosetim sa njihovim emocijama koje nikada neću proživeti, ali ću ih doživeti baš kroz ovakvu muziku.\nZa „Vin Triste“ me vezuju i sećanja na jednu privatnu žurku na Rudniku, na „Veseloj livadi“, na kojoj smo, kako i ime kaže, bili prilično veseli, a posebno iznenađenje je bio njihov nastup, prvi u njihovoj karijeri. U pozadini je tinjala vatra, ljudi su posedali po travi oko njih, a one su, vrlo stidljivo i plašljivo, odsvirale nekoliko svojih pesama, od kojih je „Ako ikad“ već tada zvučala kao hit. Zbog toga sam i planirao da im prve večeri u znak potpune predaje bacim šešir na scenu, ali preduhitrio me je jedan poveći brus koji je izleteo iz publike, dovoljno brzo i neočekivano da nisam video ko ga je bacio.\nJoš jedan od razloga što sam fan ovog benda je moje dugogodišnje loženje na „Dingospo Dali“, jedan od beogradskih bendova izniklih u BIGZ-u, čija se liderka Sandra Vidojević odvažila da u bendu „Vin Triste“ bude basistkinja i vokal. Već dugo pratim njihov rad, svaka njihova svirka mi je poseban događaj, pa sam se prilično iznenadio kada sam pročitao ne baš pozitivnu kritiku sa njihovog nastupa u Nišu. Ispostavilo se da nije sve baš kako je napisano (imajte to u vidu i kad čitate moje tekstove). Ovo ide u prilog onoj priči o kredibilitetu i novinarima – „Balkanrok“ je objavio recenziju devojke koja iza sebe nema nijedan tekst, a sudeći po ovom, vrlo selektivno i pristrasno opisuje svirke, a rečenica „imajući u vidu da se radi o prilično mladom bendu“ govori o ozbiljnom nepoznavanju istorije nove beogradske scene. Posumnjao sam u istinitost teksta još ranije, jer sam video objave nekih ortaka iz Niša koji su bili na svirci i koji su sa oduševljenjem delili pesme „Dingospo Dalija“, a nakon razgovora sa Sandrom uvideo sam da se izveštaj i realnost znatno razlikuju. Meni je to sve bilo smešno, bendovi previše lično doživljavaju ovo što mi pišemo, ne shvatajući da je naše mišljenje dostupno malom broju publike koju ne mrzi da pročitaju tekst o svirci na kojoj su najčešće bili i već imaju svoje izgrađeno mišljenje o njoj. Istorija je laž koju su uporno ponavljali oni koje nije mrzelo da nadglasaju ostale, sve dok to neko nije zapisao.\nPričali smo o tome u bekstejdžu, sedeći na gajbicama „Nektara“, u nepokošenoj travi iza bine. Nisam mogao da poverujem da pored tako dobre organizacije postoje propusti nalik na ovaj. Kasnije sam saznao da je iz godine u godinu „Demofest“ varirao u krajnostima, bilo je godina kada su takmičarskim bendovima priređivane bahanalije kao pravim rok zvezdama, ali u poslednjih par godina bekstejdž izgleda baš ovako – bendovi sede na gajbicama, nemaju ni vodu, mada dobiju po sendvič, a ako im se baš pije pre nastupa, moraju za to da plate. Neverovatno je da jedan ovakav festival propušta na takvim sitnicama, pogotovo ako imamo u vidu da im je jebena pivara sponzor. Zar stvarno ne mogu da se otvore za dva bureta piva?\nIpak, i pored takvih uslova, bendovi se prilično dobro slažu, ne oseća se nikakva takmičarska i suparnička tenzija, svi su vrlo druželjubivi, pozajmljuju opremu jedni drugima, razmenjuju brojeve i ugovaraju zajedničke svirke. U tom ćaskanju i upoznavanju ispostavilo se da su „Divert“ i „Dingospo Dali“ imali zajedniču svirku, i to u nekoj ludnici u Čurugu, a sve u organizaciji ekipe iz „Wolframa“. Gitarista „Diverta“ je tvrdio kako im je to bila najbolja svirka ikada, prepričavao je kako su im pacijenti prišli toliko blizu da su ih dodirivali tokom cele svirke i da je taj iskreni i bizarni kontakt bio nešto najbolje što je doživeo u svojoj karijeri muzičara. Niko nije pisao o tome.\nNe volim da se uguravam sa muzičarima u bekstejdž, mislim da je to prostor koji pripada samo njima, ali ovoga puta nisam izdržao kada sam video jednu od „Demofestovih“ hostesa kako uvodi neke od bendova iza bine. Prilično sam slab na te alternativke sa pirsinzima, pogotovo kad nose naočare, pa sam za ovu jednu bio spreman da menjam svih mogućih sedam. Ali nije mi išlo, iz dana u dan uzaludno sam se provlačio među gajbicama, preskačući opremu razbacanu po travi, pokušavajući da joj prodam svoj italijano šmek. Ako mi je ikada bilo krivo što ne sviram ni u jednom bendu, bilo je to sada, pa sam već smišljao kako ću da nateram Lajku da okupi ekipu za sledeću godinu samo kako bih išao sa njima kao menadžer i, ako bude sreće, bio u njenoj blizini.\nAko zaboravim na moje ljubavi iz Španije, Novosađanke su mi i dalje najlepše devojke koje sam video u životu, ali ni ove iz Banjaluke ne zaostaju. Žalim što festival traje samo tri dana, valjalo bi preseliti se makar na mesec dana, po mogućstvu u ovo letnje vreme kad je svima do širenja bratstva i jedinstva kroz telesne tečnosti. Ubeđujem jednu studentkinju da mi pokaže najmračniji deo tvrđave, a ako je „ništa pre braka“ problem, pravo je vreme da se uzmemo – ove godine su u okviru „Demofesta“ organizovali venčanja na tvrđavi. Ako se ispostavi da nismo bili za bolje, razvešćemo se, odmah tu pored, nije to ništa strašno. Kaže da jedva čeka „Gobline“, ali ne zbog onih pesama sa albuma „U magnovenju“, ona je ova podmlađena pank publika koja na koncertima pravi selfije, njoj „Luna“ znači više nego „Anja“, a ući će u šutku samo ako nije previše prljavo i ako nema onih užasnih likova koji skidaju majice. Omatorio sam, uviđam, ali ipak prećutkujem da odavno nisam njihov fan, već dugo ne čujem pank u njihovoj muzici. Mada očigledno nisam neki stručnjak za pank kad nisam ukapirao šta je bend „PNA“ uradio sa onom pesmom u čijem refrenu su vikali „Daj nam para!“. Zar nije pank reći istinu svima u oči? Ali mislim da „Demofest“ nije samo takmičenje u kojem se jure pare, ipak mi se čini da ovde postoji više od toga, makar malo duše, makar malo ljubavi.\n„Goblini“ počinju svirku, Golub pozdravlja publiku, a ja je vučem za ruku, željan. Uporan sam da makar probamo ležaljke, ali tamo je prevelika gužva i konstrukcije su se toliko iskrivile da ljudi leže na zemlji. Osvrćem se okolo, šanse su mi se znatno smanjile (2:6), pokisao sam, ali ne odustajem. Kako da odem iz Banjaluke, a da nisam poljubio nijednu. U glavi su mi sve vreme oni stihovi iz „Bluza 51“ – pet na jedan, bejbe, jedan je na pet.\nNa kraju sam ipak sam, sa cigarom. Ona sluša „Gobline“, a ja obilazim poslednji krug po tvrđavi, pa na spavanje. Na raskrsnici pijani ljudi pretrčavaju na crveno. Vredelo je, stvarno je vredelo doći ovde, pa čak i pored svih propuštenih šansi da se vratim sa još jednom ljubavlju pod šeširom. Ali dok se umivam vodom sa česme ispred džamije, ledenom kao da iz nje ističe Vrbas, uviđam da je i ovo ljubav, voleti jedan grad, bez ikakvog stvarnog znanja, umisliti simpatije prema ulicama koje i ne poznaješ, diviti se svemu podjednako istovetnom kao u svakom drugom gradu, ali drugačijem jer je to Banjaluka, zeleni grad, „Demofest“ prestonica. Mislim se kako nikakav putopis od ovoga neće biti, nisam se mrdnuo dalje od tvrđave, a i kako pisati o jednom gradu posle samo tri dana života u njemu. Gasim pljugu o ivičnjak i zaklinjem se šeširom svojim, tu pred džamijom, da ću dolaziti na svaki „Demofest“ sve dok se ne predam, ja Banjaluci ili ona meni.\nOznake: andrea kaneBanja lukaBanjalukaDemofestDemofest 11Milica UzelacOlivera PopovićPlayground HustleVin Triste\nSledeći članak Demofest 11 – ceo paket\nPrethodni članak Najbolje od „Demofesta“


Nekoliko strana (463.89kB)\nPriče da je Julijana Karavajeva uhvatila deset razbojnika malo su\npreuveličane. Razbojnika je bilo mnogo manje. Isto tako nije tačno\nda Julijana Karavajeva ima šesnaest godina, da je veoma krupna i da\nima teške pesnice. Ona ima samo deset godina, niska je i čak ne\nmože da uradi više od sto sklekova. Kako bi se stalo na put\nneistinitim glasinama, priča o Julijani Karavajevoj objavljuje se\nsa svim pojedinostima, uključujući i bekstvo iz stanice policije u\nMokruhinu. Nadamo se da čitaoci više neće verovati glasinama kada\nsaznaju istinu o Julijaninim doživljajima.


Oni su rekli da se očekuje da pripadnici ID budu predati do sutra.\nOdluka dolazi nakon što je Turska započela vojnu ofanzivu na severu Sirije protiv kurdskih boraca pripadnika Sirijskih demokratskih snaga, koji drže više od 10.000 pripadnika ID, preneo je AP.\nISIS NAPAO KURDE U SIRIJI Dok se Turci spremaju za invaziju, džihadisti krenuli na nekadašnju prestonicu "kalifata"\nMeđu njima je oko 2.000 stranaca, uključujući oko 800 Evropljana.\nPredsednik SAD je izjavio juče da su neki od najopasnijih pripadnika ID prebačeni, ali nije izneo detalje o tome.\nPREDLOG ZA PREDAJU Da bi naoružane grupe u Siriji položile oružje postoji jedan uslov, ali se on NEĆE DOPASTI SAD


Podgorica: Stomatolog Almina Murić besplatno liječi zube samohranim majkama - Vijesti\nSAMOHRANIM MAJKAMA I SUGRAĐANIMA SLABIJEG IMOVINSKOG STANJA\niz Društvo, Vijesti\nStomatolog Almina Murić iz Podgorice odlučila je da samohranim majkama, ali i svim sugrađanima slabijeg imovinskog stanja, besplatno popravlja zube, a tu lijepu vijest podijelila je na svom Instagram profilu.\nProjekat solidarnosti, kako ga je nazvala, počinje od 1. januara i svakog petka po jedan pacijent će imati pravo na liječenje bez plaćanja.\n– Dosta samohranih majki nam često piše u inboxu, tako da smo odlučili da svakog petka, počevši od 1. januara, nekog od vas ko nije u mogućnosti da plati, častimo liječenjem zuba. Svi zainteresovani se mogu javiti na naš broj telefona 067 073 070, i to svakog radnog dana u periodu od 10.30 do 18 časove i biće uvršteni na spisak za besplatnu popravku zuba – navela je u svom Instagram storiju Murić.\nKako su najavili iz te stomatološke ordinacije, prioritet će imati pacijenti koji imaju akutna stanja i samohrane majke, jer djeca već imaju pravo na besplatno liječenje preko Fonda za zdravstveno osiguranje.\nTagovi: Almina Murić\nPožar u marini u Tivtu: Šteta se mjeri desetinama miliona eura\nOpozicija povukla inicijativu: Početi razgovore o formiranju nove skupštinske većine


Marija Savić Stamenić: Rastanci su uvek teški i emotivni, ponosna sam što ću mnogima iskreno nedostajati - Hello! magazin\nNa radnom mestu provodimo toliko vremena da nam kolege često postanu bliski poput porodice i prijatelja. Ako smo na istom poslu godinama, ili kao Marija Savić Stamenić deceniju i po, nije lako doneti odluku o promeni. Ipak, urednik i voditelj Jutarnjeg dnevnika RTS je nedavno iznenadila gledaoce kada je saopštila da odlazi sa nacionalne televizije posle 15 godina.\n– Ovo je moja poslednja emisija na RTS. To bi bilo sve u ovom jutarnjem dnevniku. Vama hvala na poverenju i pažnji, ne samo danas nego svih ovih godina. Hvala RTS, on je bio moja kuća prethodnih 15 godina. Od avgusta se gledamo na drugom mestu, a ja ću sada kao i uvek da vas pozovem da ostanete uz RTS i da vam poželim da imate lep i prijatan ovaj dan i sve druge koji su pred nama – rekla je Marija, koja je donela odluku da pređe na TV “Prva”. Sada je za “Blic” ispričala da je veoma ponosna jer je shvatila koliko će nedostajati kolegama.\nA post shared by Gloria Magazin Srbija (@gloriamagazinsrbija) on Jun 28, 2019 at 1:57pm PDT\n– Rastanci su uvek teški i emotivni. Posle toliko godina niste ni svesni, dok ne krenete, koliko istinskih prijatelja imate, ne samo među novinarima, nego i među snimateljima, montažerima, šminkerkama, vozačima, kamermanima, toncima… Ali, dobro je što ovakvi trenuci podstiču ljude da otvore srce, da kažu ono što misle i osećaju. I ja sam veoma ponosna kada vidim koliko je ljudi kojima ću iskreno nedostajati, kao i oni meni. Pitaju me šta su mi urednici rekli. Ne mogu da kažem šta mi je rekao urednik, ali mogu da kažem da mi je posle tog razgovora bilo i lakše i teže da odem i da sam zahvalna na svakoj reči koju je izgovorio. Dobila sam bezbroj poruka i poziva, ne samo iz Srbije nego i iz Crne Gore, Makedonije, BiH, Hrvatske. I od kolega naravno. Neke od najlepših reči čula sam od dopisnika RTS – od Čačka do Vašingtona. Uglavnom, žao im je što odlazim ali razumeju moju potrebu za promenom – rekla je Marija.\nTagovi: Marija Savić Stamenić\nStajling koji svi komentarišu: Seksepilno izdanje na Severinin način (foto)


Topolino Red Clay dečija igraonica, Zvezdara 2, Zvezdara - Beograd - ioi.\nTopolino Red Clay\nTopolino Novi Beograd Topolino družina Čukarica Topolino vrtić Zvezdara\nTopolino Red Clay igraonice.ioi.rs\nTopolino Red Clay igraonica\nVolgina 21, Zvezdarska šuma\nZvezdara 2, Zvezdara\n066 454 723\nUz sve propisane mere zaštite čekamo vas na 30 ari placa.\nDok pijete kafu u našem kafiću deca se igraju besplatno.\nRadno vreme dnevne igraonice 12 - 20h\nOrganizujemo proslave za firme!\nOganizujemo sve vrste proslava , Team Bilding, proslave i prezentacije firmi i njihovih proizvoda, svadbe i dr.\nTOPOLINO RED-CLAY nalazi se na mirnoj lokaciji u srcu Zvezdarske sume,daleko od gradske gužve.\nU našem objektu, na 35 ari ograđenog prostora nalaze se otvoreni teren za tenis, koji mozete koristiti i za rodjendane uz angažovanje profesionalnih teniskih trenera, mini teren za fudbal, paintball za decu, trambolina, teren za badminton, karaoka mašinu, stoni fudbal, kreativnu radionicu, igralište za decu, kućice, penjalice, tobogani i još mnogo toga...\nSpoljni deo za odrasle ima 80 sedećih mesta, i to na dve natkrivene terase. Postoji mogućnost i povećanje smeštajnog kapaciteta uz prethodni dogovor.\nU samoj kući nalazi se kafić za odrasle i odvojeni kutak za male drugare.\nUnutrašnji prostor kuće je predvidjen za 45 odraslih i 25 dece.\nTopolino RedClay ima sopstveni parking za 30 automobila.\nProfesionalno osoblje, u prijatnom ambijentu učiniće da se osećate kao kod kuće, a deci pružiti nezaboravno druženje.\nTermin po dogovoru - 9.900 RSD\n11:00 - 14:00h - 14.000 RSD\n14:30 - 17:30h - 14.000 RSD\n18:00 - 21:00h - 14.000 RSD\nSve proslave rođendana traju 3 sata. U cenu je uključeno osoblje za posluženje (konobar i šanker), dve devojke za animaciju dece i menadžer koji će se brinuti da Vaš dan bude onakav kakav ste baš i želeli da bude. U cenu su uključeni, čaše, tanjiri i kompletan escajg, topla posuda, ovali i dekoracija stola za posluženje, kao i vatromet za tortu i pozivnice.\nDodatna dekoracija prostora se doplaćuje u zavisnosti od toga šta želite. Možemo organizovati roštilj majstora koji će peći roštilj u toku rođendana.\nSlatki sto je jos jedna ponuda koju mozete dobiti od nas. Šarene limunade, cupcake, krofne, frikomov sladoled na štapicu i još mnogo drugih mogucnosti.\nPiće u toku rođendana služi se isključivo iz našeg šanka. Hranu i torte donosite sami, a ukoliko želite možemo vam organizovati ketering i slavljeničku tortu. Dodjite i uzivajte...\nUkoliko želite da donesete Vaše piće, cena zakupa prostora je 28.000 RSD\nDve kostimirane devojke - 3.000 din\nCrtanje po licu 3.000,din.\nIznajmite samo prostor za proslave po ceni od 24.000 din.\nKorišćenje igraonice u trajanju od 3h\nUsluga osoblja (konobar i šanker)\nPonuda ne uključuje animatore za decu\nDodjite i uverite se zašto smo najbolji!\nPreporuke za Topolino Red Clay igraonicu (1)\nDva puta smo porodicno bili tamo na decijem rodjendanu, mesto je predivno za proslavu rodjendan na otvorenom. Izolovano je, mirno, ogradjeni, na rubu Zvezdarske sume, osecaj je kao da niste u Beogradu. Uzivali smo, razmisljamo da i mi proslavimo decije rodjendane tamo. Preporuka\nPreporučite Topolino Red Clay igraonicu


Milošević: srpska politika definiše u Beogradu, a ne na Palama | Avangarda\nUloga Skupštine bosanskih Srba\nVijeće konstatuje da je Skupština bosanskih Srba bila formalno sredstvo putem kojeg su zvanično sankcionisani i šireni ideologija i ciljevi optuženog i rukovodstva bosanskih Srba. Skupština je takođe bila jedno od tijela koje je korišteno za prenošenje instrukcija u vezi s tim ciljevima na niži nivo, predstavnicima opština. Na primjer, Skupština bosanskih Srba donosila je odluke koje su odražavale stav optuženog i rukovodstva bosanskih Srba da će srpski narod ostati u zajedničkoj državi Jugoslaviji. Skupština je takođe organizovala plebiscit srpskog naroda u BiH da se ta odluka potvrdi i zatim priznala rezultat plebiscita, te proglasila da će područja na kojima su Srbi glasali za ostanak u Jugoslaviji ostati dio teritorije Jugoslavije.\nVijeće konstatuje da je Skupština bosanskih Srba, kada je postalo očigledno da cilj ostanka u zajedničkoj državi s Jugoslavijom više nije bio moguć, odobrila pripreme za formiranje zasebne srpske republike. U tom pogledu, Vijeće takođe konstatuje da je Skupština bosanskih Srba, u periodu od kraja 1991. do sredine 1992. imala centralnu ulogu u formiranju drugih paralelnih institucija i struktura bosanskih Srba, poput Ministarskog savjeta i SNB-a. Skupština je takođe radila na izradi ustava srpske države koju su htjeli formirati. Vijeće konstatuje da je Skupština bosanskih Srba takođe propagirala stvaranje paralelnih struktura u opštinama, na primjer, pozivala je da se osnivaju “skupštine opština srpskog naroda”. Vijeće konstatuje da je optuženi vodio diskusije na sjednicama Skupštine bosanskih Srba kada su se donosile te odluke. Optuženi je direktno promovisao mjere koje su se podudarale s njegovim ciljevima.\n2949. Proglašenje SrRBiH od strane Skupštine bosanskih Srba u januaru 1992. bilo je potvrda teritorijalnih ciljeva i ideologije rukovodstva bosanskih Srba, koje je tražilo stvaranje zasebne srpske države.\n“Regionalizacija i, konkretno, određivanje granica srpskih autonomnih oblasti, bili su način da se identifikuje koje bi teritorije i naselja bosanskih Srba u BiH mogli da se izdvoje i ostanu dio Jugoslavije u slučaju da BiH proglasi nezavisnost. Taj proces regionalizacije u početku je takođe bio način da se identifikuju strateški značajna teritorijalna područja. Isto tako, formirane su strukture kako bi se ostvarila komunikacija između srpskih autonomnih oblasti i viših vlasti u SDS-u.”\nVijeće zaključuje da je konačni raskol u strukturama RMUP-a, iako su na tu podjelu uticala neslaganja u vezi s kadrovima ili ju je predviđao Cutileirov plan, bio ubrzan odlukom rukovodstva bosanskih Srba i da je bio suštinski dio njihovog cilja da formiraju zasebnu državu bosanskih Srba s paralelnim strukturama. Vijeće konstatuje da je Mandić imao vodeću ulogu u osiguravanju da se ta podjela izvrši na opštinskom nivou i u detaljnom osmišljavanju buduće strukture MUP-a bosanskih Srba. Vijeće takođe konstatuje da je formiranje zasebnog MUP-a bosanskih Srba bio način za podrivanje prijedloga o nezavisnosti BiH. Nakon podjele MUP-a BiH, optuženi je bio obavještavan o razvoju događaja i o funkcionisanju MUP-a bosanskih Srba.\nSuradnja Karadžića i Miloševića\nPočev od novembra 1990. Milošević i optuženi (Karadžić) su blisko sarađivali i optuženi ga je često posjećivao u Beogradu. Drugi rukovodioci bosanskih Srba, na primjer Krajišnik, takođe su se sastajali s Miloševićem, ali njihovi sastanci nisu bili tako česti. Prije početka sukoba i 1992. godine Slobodan Milošević i optuženi neprestano su komunicirali jedan s drugim i razgovarali i o političkoj i o vojnoj taktici u vezi s dešavanjima u BiH i Hrvatskoj, te usklađivali tu taktiku.\nVlasti na Palama i vlasti u Beogradu bile su tijesno povezane i rukovodstvo bosanskih Srba se konsultovalo s Beogradom u vezi s dešavanjima u BiH. Teme o kojima su razgovarali obuhvatale su: (i) njihovo protivljenje otcjepljenju BiH i želju da ostanu dio Jugoslavije; (ii) protivljenje stvaranju islamske države; (iii) političke pregovore; (iv) regionalizaciju; (v) dešavanja u Hrvatskoj i Sloveniji; (vi) vojne pripreme, uključujući mobilizaciju srpskog stanovništva i nabavku oružja; (vii) dešavanja u Krajini; i (viii) pitanja koja su se odnosila na priznanje nezavisnosti BiH.\n3278. Vijeće podsjeća da je Milošević u decembru 1991. rekao optuženom (Karadžiću) da ne bi trebao da popušta Izetbegoviću, da bi trebali da se drže svog stava, dodavši: “Ako hoće da se biju, tu smo”, s obzirom da su Srbi jači. Razgovarali su i o neustavnom karakteru odluke kojom je promjenjen status BiH.\nNa jednom sastanku sa Slobodanom Miloševićem i Mladićem, održanom 24. septembra 1993., Perišić je govorio o opasnosti od rata u Krajini i rekao da je potrebna pomoć u ljudstvu, borbenoj opremi i finansijskim sredstvima. Milošević je u vezi s “konačnom verifikacijom (RS-a)” izjavio da ona zahtijeva političku koordinaciju s optuženim, ekonomsku koordinaciju, vojnu koordinaciju s jednim glavnim štabom, kao i povezivanje na planu obavještajnih i bezbjednosnih funkcija. Milošević je dalje izjavio da se mora voditi odlučna borba protiv kriminala.\n3285. U oktobru 1993. Momčilo Perišić je govorio o kadrovskim problemima vezanim za starješine iz SRJ koje su bile angažovane u VRS-u, a vođena je i diskusija o tome da li bi SRJ trebala da povuče svoje kadrove iz RS-a. Na tom sastanku, Slobodan Milošević je rekao da “Mladić dođe ovde i da od njega čujemo šta ima da kaže”.\n3286. Vijeće podsjeća da je Slobodan Milošević prisustvovao jednom sastanku održanom 8. novembra 1993. u Predsjedništvu Srbije, na kojem su, pored ostalih bili optuženi, Krajišnik, Martić, Mladić i Perišić, i da se tom prilikom razgovaralo o sljedećim zajedničkim ciljevima: (i) bezuslovnom jačanju integriteta Srbije, (ii) uspostavljanju RS-a kao potpuno nezavisne države; i (iii) obezbjeđivanju potpune vlasti Srba u Krajini.10545\n3287. Na jednom sastanku sa Slobodanom Miloševićem, Jovicom Stanišićem i drugima, održanom u decembru 1993., optuženi (Karadžić) je izjavio da je kraj sukoba blizu i da bosanski Srbi drže 75% teritorije; prihvatio je da će dio te teritorije morati da vrate jer im međunarodna zajednica neće dopustiti da ga zadrže. Optuženi je na tom sastanku nabrojao Strateške ciljeve. Taj sastanak je sazvan kako bi se poboljšao “operativno-taktički položaj” bosanskih Srba i kako bi se razgovaralo o pomoći iz Srbije. Milošević se složio s Mladićevim prijedlogom i sugerisao da je potrebno planirati “operaciju” i pripremiti snage, ali tek poslije pregovora u Briselu. On je takođe obećao da će za te operacije obezbijediti gorivo iz državnih rezervi. Milošević je ponudio dodatnu pomoć, izjavivši da će Perišić “dati sve što ne ugrožava borbenu gotovost jedinica” u Srbiji. Perišić je dalje rekao da će oni pružiti pomoć u naoružanju, a Jovica Stanišić je govorio o specijalnoj borbenoj grupi koja se može angažovati; među tim jedinicama bile su Crvene beretke i arkanovci. Sljedećeg dana, u nastavku tog sastanka, Stanišić i Perišić su potvrdili da će obezbijediti ljudstvo u jačini od nekoliko stotina ljudi.\n3289. Međunarodni posmatrači su zabilježili da je Milošević imao dominantan uticaj na rukovodstvo bosanskih Srba i da je odigrao ulogu u uvjeravanju tog rukovodstva da tokom međunarodnih pregovora prihvati određene prijedloge. Međutim, već u julu 1994. bilo je nesuglasica u odnosima između RS-a i Srbije, a Slobodan Milošević se žalio zbog kritika upućenih na račun Srbije. Milošević je na privatnim sastancima bio izuzetno ljut na rukovodstvo bosanskih Srba zbog toga što je odbilo Vance-Owenov plan i psovao je optuženog.\n3290. Vijeće ima u vidu da je Milošević prvobitno imao slične interese kao i bosanski Srbi, ali da je, kada je došlo do razilaženja tih interesa, smanjen i njegov uticaj na rukovodioce bosanskih Srba. Milošević se takođe zapitao da li će svijet prihvatiti da bosanski Srbi, koji su činili samo jednu trećinu stanovništva BiH, dobiju više od 50% teritorije te države i podsticao je postizanje političkog sporazuma. On je izjavio da su Srbi pobijedili u ratu i da u RS-u “nema skoro” bosanskih Muslimana. U avgustu 1994. rukovodioci iz Srbije kritikovali su rukovodioce bosanskih Srba zbog toga što su činili “zločine protiv čovječnosti” i nastavili “etničko čišćenje” i rat iz svojih ličnih ciljeva.\n3293. Na jednom sastanku s Mladićem, Perišićem i drugima, održanom 20. septembra 1994. godine, Milošević je naglasio da je došlo do razlaza između Pala i Srbije i podsjetio ih da se srpska politika definiše u Beogradu, a ne na Palama. Izjavio je da se rat mora okončati i da je najveća greška bosanskih Srba bila to što su željeli da nanesu potpuni poraz bosanskim Muslimanima. Tokom toga sastanka, Milošević je izrazio svoje dodatno negodovanje zbog razjedinjenosti između rukovodstva bosanskih Srba i bosanskih Srba u Krajini, izjavivši da “to što ludi doktor misli da je Srbija dužna igrati pipirevku pred njime − to Srbija neće”.\nNa sastanku održanom 3. maja 1995. godine, kojem su, pored ostalih, prisustvovali Milošević, Milinović, Akashi, Banbury i Kirudja, Milošević je izjavio: “Sa Mladićem sam u dobrim ličnim odnosima. Međutim, sve dok su tu Karadžić i Krajišnik, oni neće prihvatiti mirno rješenje.” Kirudja je primijetio da je Slobodan Milošević i dalje imao uticaj na zvaničnike u RS-u i RSK-u, uključujući Mladića. Činilo se da taj uticaj vremenom varira, ali Kirudja je imao utisak da je Milošević smatrao da mu je Mladić lojalan, čak i nakon što su se odnosi između Beograda i Pala pogoršali.\nMilošević je takođe kritikovao Martića, a Kirudja je izjavio da su optuženi i Martić u tom trenutku zastupali isti stav. Prema Kirudjinim riječima, činilo se da je Milošević “igrao svoju uobičajenu igru, dajući podršku čas jednom, čas drugom čelniku RSK-a, ovisno o tome koja je situacija u datom trenutku najbolje odgovarala njegovim ciljevima” i da je izgledalo da Miloševićeva kontrola nad zvaničnicima RSK-a ili RS-a vremenom varira, ovisno o dešavanjima u regiji. Kada je Martić stao uz optuženog (Karadžića), i on i optuženi su izgubili Miloševićevu naklonost.\n4. Srpske snage u BiH činili su: pripadnici MUP-a, VRS-a, JNA, VJ-a, TO-a, MUP-a Srbije, srpskih paravojnih snaga i dobrovoljačkih jedinica iz Srbije i iz Bosne\n5. Sistematski obrazac zločina nad Muslimanima i Hrvatima na teritorijama na koje su Srbi polagali pravo


Uređuju se zelene površine kod Cvetkove pijace\n11:56h VEČERAS SE NEBO OTVARA, POMISLITE ŽELJU Na Bogojavljensku noć devojke ako žele da vide budućeg muža moraju da urade OVO\n09.04.2013. 14:08h 14.05.2017. 20:06h\nUrađene su tri staze između kojih se nalazi mali plato od 15 metara kvadratnih\nBEOGRAD - Između ulica Vjekoslava Kovača, Cvetkove pijace i Tihomira Višnjevca u toku je sanacija zelene površine. Izgradnji novih staza prethodilo je raščišćavanje terena i rušenje starih i dotrajalih staza. Urađene su tri staze između kojih se nalazi mali plato od 15 metara kvadratnih. Ukupna površina novih staza je 150 kvadratnih metara.\nOko platoa i staza postaviće se betonski ivičnjaci u dužini od 200 metara, kao i tri klupe sa naslonom i dve đubrijere. U toku je i izgradnja skalineta sa rukohvatom koje vode do stambene zgrade. Plato sa klupama biće osvetljen kandelabrima. U okviru dodatnih radova, na jednom delu površine izvode se radovi na odvodnjavanju terena.\nObnova travnjaka izvršiće se setvom travnog semena na površini od 700 metara kvadratnih. Na zelenoj površini predviđena je sadnja po dva stabla lipe i breze, a od dekorativnog šiblja biće zasađeni jorgovan i beli biserak.\nNa delu gde je potrebno površina će biti zaštićena ogradom dužine 20 metara, a u delu ka ulici biće postavljeno i 15 zaštitnih stubica kao zaštita od nepropisnog parkiranja automobila.\nBeogradcvetkova pijacazelene površinesanacijauređenje


Korekcija nosa Beograd\nRinoplastika, ili operacija radi preoblikovanja nosa jedna je od najčešćih plastičnih operacija. Rinoplastikom se može smanjiti ili povećati veličina nosa, promeniti oblik vrha ili mosta, suziti raspon nozdrva ili promeniti ugao između nosa i gornje usne. Ova operacija može takođe ispraviti defekt od rođenja ili povrede, ili pomoći kod problema sa disanjem.\nAko razmišljate o korekciji nosa, ovde ćemo Vam pružiti osnovne podatke o ovoj operaciji – kada Vam može pomoći, kako se izvodi i kakve rezultate možete očekivati. Ovde ne možemo odgovoriti na sva Vaša pitanja, jer puno toga zavisi od individualnih osobina pacijenta i hirurga. Molimo Vas da svog hirurga pitate o svemu što ne razumete.\nRinoplastika može poboljšati Vaš izgled i povećati Vaše samopouzdanje, ali neće obavezno promeniti Vaš izgled tako da odgovara Vašem idealu ili prouzrokovati da se ljudi drugačije ophode prema Vama. Pre nego što se odlučite na operaciju, pažljivo razmislite o tome kakva su Vaša očekivanja i razmotrite ih sa Vašim hirurgom.\nNajbolji kandidati za rinoplastiku su ljudi koji žele poboljšanje, a ne savršenstvo svog izgleda. Ako ste fizički zdravi, psihološki stabilni i realni u svojim očekivanjima, možete biti dobar kandidat.\nPre operacije pacijenti koji se podvrgavaju korekciji nosa imaju velike, pomalo viseće noseve, sa grbom i uvećanim vrhom. Rinoplastika se može izvoditi u estetske ili u rekonstruktivne svrhe – radi ispravljanja defekata pri rođenju ili problema sa disajnim organima.\nPošto puno toga zavisi od individualnih osobina pacijenta, najtoplije Vam preporučujemo dolazak na besplatne konsultacije. Pitajte dr Borka B. Đorđevića sve što Vam nije jasno u vezi sa operacijom. Kako dr Borko B. Đorđević izvodi na hiljade operacija rinoplastike, nemojte oklevati da postavite bilo koje pitanje, a posebno ona u vezi sa Vašim očekivanjima i zabrinutošću u pogledu rezultata.\nKada rinoplastiku izvodi kvalifikovani plastični hirurg, komplikacije su retke i obično manje. I pored toga, uvek postoji mogućnost za komplikacije, uključući infekcije, krvarenje iz nosa ili reakciju na anesteziju. Rizik možete smanjiti ako se pažljivo pridržavate uputstava Vašeg hirurga, kako pre tako i posle operacije.\nNakon operacije, mali napukli krvni sudovi mogu se pojaviti kao male crvene tačke na površini kože; ovo je obično neznatno, ali može biti trajnog karaktera. Što se tiče ožiljaka, kada se rinoplastika izvodi unutar nosa, vidljivih ožiljaka nema uopšte; kada se koristi “otvorena” tehnika, ili kada operacija zahteva sužavanje širokih nozdrva, mali ožiljci na bazi nosa obično nisu vidljivi.\nRinoplastika može biti izvedena u Mediteranskom Hiruškom Centru u Igalu. Obično se izvodi u ambulantnim uslovima, radi smanjenja troškova i udobnosti. Složene operacije mogu zahtevati kratkotrajan boravak u bolnici.\nRinoplastika se može izvoditi pod lokalnom ili totalnom anestezijom, u zavisnosti od obima operacije i od toga šta Vi i Vaš hirurg preferirate.\nRinoplastika obično traje sat ili dva, iako komplikovane operacije mogu trajati duže. Tokom operacije koža nosa odvaja se od potpornih kostiju i hrskavice, koji se dalje oblikuju do željenog oblika. Priroda oblikovanja zavisiće od Vašeg problema i od tehnike koju Vaš hirurg preferira. Konačno, koža se ponovo navlači preko nove osnove.\nMnogi plastični hirurzi vrše rinoplastiku unutar nosa, praveći rezove unutar nozdrva. Drugi pak preferiraju “otvorenu” operaciju, posebno u komplikovanijim slučajevima; oni prave mali rez preko kolumele, vertikalne pregrade između nozdrva.\nHiljade muškaraca i žena svake godine postiže odlične rezultate pomoću ove operacije, zahvaljujući kojoj ćete i Vi biti zadovoljniji sobom i steći više samopouzdanja u kontaktu sa drugima. Međutim, ova informacija ima za cilj samo da Vam predstavi ovu operaciju – ne treba je koristiti prilikom odlučivanja da li ćete se Vi podvrgnuti operaciji, niti da bi Vam garantovala rezultat.\nPočetna strana » ESTETSKA HIRURGIJA » Lice » Korekcija nosa


Povoljna online kupovina u Grčkoj | Nikana.gr\nLetovanje u Grčkoj možete iskoristiti i za povoljnu kupovinu.\nNajbolji vebsajt za online kupovinu u Grčkoj je skroutz.gr\nNa ovom sajtu možete pronaći ponudu iz više od 10 000 grčkih radnji, sa preko 6 miliona proizvoda.\nOno što je odlično jeste to što na ovom sajtu u svakom momentu možete pronaći najpovoljniju cenu u Grčkoj za proizvod koji tražite. Najčešće je ta cena niža nego u prodavnicama u Srbiji, a neka je razlika baš velika.\nPogotovo se isplati kupovina elektronskih uređaja, fotoaparata, mobilnih telefona, malih kućnih uređaja, laptopova koji su u Grčkoj dosta povoljniji nego u Srbiji.\nUkoliko kupujete nešto što vam je potrebno za letovanje, suncobran na primer, da biste proizvod imali od samog početka letovanja, porudžbinu možete napraviti još dok ste u Srbiji. Uplatu možete izvršiti i online, a većina prodavnica podržava i plaćanje prilikom preuzimanja.\nPorudžbine se šalju kurirskim službama. Prilikom kupovine uvek vidite tačan iznos koji treba da platite kurirskoj službi i on zavisi od težine pošiljke, a cene dostave su otprilike kao u Srbiji, možda čak i niže.\nTakođe, na sajtu možete videti i očekivano vreme isporuke (tipa 1-3 radna dana ili više, zavisi od prodavnice i od toga šta tačno poručujete)\nNije potrebno da ostavite adresu za isporuku, već možete ostaviti samo ime mesta i svoj broj telefona. Kurirska služba će vam poslati sms, viber poruku ili će vas pozvati prilikom isporuke. Ukoliko vam tako više odgovara proizvod možete podići i u kancelariji kurirske službe.\nVi zapravo na sajtu skroutz birate proizvod po ceni, oceni, vidite iznos isporuke i rok isporuke, ali samu kupovinu obavljate preko sajta prodavnice, a od nedavno i direktno sa sajta skroutz.\nNeki sajtovi imaju i opciju tax free pa tako možete dodatno uštedeti, ali je potrebno da pre nego što poručite proizvod proverite da li konkretna prodavnica nudi ovu opciju ili ne.\nAko planirate letovanje u Grčkoj, razmislite šta vam je potrebno i da li nešto možete kupiti u Grčkoj, a onda pravo na skroutz.gr da proverite u kojoj prodavnici je taj proizvod najpovoljniji.\nZa vas smo uporedili dva random mobilna telefona danas:\niPhone 12 pro max u Srbiji košta 1463€ sa poopustom u Tehnomaniji, a najpovoljnija cena na Skroutz-u je 1186€\nXiaomi Mi 11 lite u Srbiji košta 340€, a na Skrutzu 274€.\n05 Avg, 2021\nKako da narucimo nesto kad je sve na grckom jeziku ?\nIma li pečene prasetine


Končita Vurst ima HIV - Televizija K3\nIncident u Kosovskoj Mitrovici: …\nU sjedištu Demokratskog saveza Kosova (DSK) u Kosovskoj…\nMašović: Obučete li uniformu VRS…\nNačelnik Zajedničkog štaba Oružanih snaga BiH Senad Mašović…\nDodik: Početkom juna razgovori o…\nNadalu titula u Rimu, Novak "igr…\nFinale Mastersa u Rimu donosi nam mnogo uzbuđenja…\nBritanka Johana Konta bez snage …\nČehinja Karolina Pliškova pobjednica je Mastersa u Rimu,…\nRonaldo najkorisniji igrač Serij…\nNapadač Juventusa Kristijano Ronaldo je proglašen za najkorisnijeg…\nSitnice koje će rasplamsati stra…\nŽeljeli biste biti odvažniji u krevetu i strastveniji…\nMiki Maus rajf u luksuznom izdan…\nRajfovi sa ušima Miki Mausa su omiljeni među…\nMadona užasno 'falšala' na Euros…\nPažnju na Eurosongu, četverosatnom spektaklu ili, kako bi…\nSrpska ne prihvata članstvo u NATO,poručuje Dodik (VIDEO)\nBl:Nenad Stevandić ostaje na čelu Ujedinjene Srpske (VIDEO)\nPrijedor: Milan Tubin ostaje na čelu SDS (VIDEO)\nPale:Dan sjećanja na poginule borce (VIDEO)\nTrebinje:Stambeno zbrinjavanje boračkih kategorija (VIDEO)\nDerventa:Noć muzeja (VIDEO)\nTeslić:Festival folklora u Čečavi (VIDEO)\nVišegrad:Festival folklora (VIDEO)\nPobjednik Pjesme Evrovizije 2014. iz Austrije, Končita Vurst, to jest Tomas Nojvirt, saopštio je danas da je već godinama HIV pozitivan, a to je objavio zato što mu je bivši partner prijetio da će taj podatak iznijeti u javnost.\n“Danas je došao dan da se oslobodim velikog tereta za ostatak svog života: ja sam već godinama HIV pozitivan”, napisao je Vurst na svom Instagram profilu.\nOn se odlučio na ovaj korak jer je jedan “bivši” prijetio da će sa ovom privatnom informacijom izaći u javnost, pa je odlučio sam da o bolesti, koju je krio, obavijesti obožavaoce.\n“U budućnosti nikome ne dajem za pravo da mi prijeti i na takav način utiče na moj život“, poručio je pobjednik Evrovizije 2014. godine.\nOd postavljanja dijagnoze, kako je napisao, nalazi se pod medicinskom terapijom, i tvrdi da je već godinama ispod granice dokazivanja zaraženosti, to jest da nije u stanju da prenosi virus.\nVurst ukazuje da nije sa ovom informacijom izašao u javnost prije svega zbog porodice, koja ga je podržava od prvog dana kada je ustanovljen virus i želio je da ih poštedi javne rasprave o HIV statusu.\nTakođe i prijatelji, kako tvrdi, znali su za oboljenje i podržavali su ga.\nVurst ističe da je svakako ova informacija važna samo za ljude sa kojima je imao seksualni kontakt.\n“Izlaženje u javnost sa tom informacijom je svakako bolje nego da to učini neko treći. Nadam se da ću ohrabriti ljude i napraviti korak protiv stigmatizacije ljudi koji su se, bez da su krivi, zarazili HIV-om“, napisao je Vurst.


eKapija | (Danas) Miloje Sekulić, E-PR direktor MCCANN Erickson Public Relations - razvoj srpskih news portala\nIzvor: Danas | Sreda, 09.04.2008.| 10:05\n(Danas) Miloje Sekulić, E-PR direktor MCCANN Erickson Public Relations - razvoj srpskih news portala\nNovi talas ekspanzije Interneta, tzv. Mreža 2.0, bar u onom najmanje osporavanom konceptu sve većeg učešća korisnika u stvaranju sadržaja, postaje medijska i ekonomska činjenica i u Srbiji, doduše sa razumljivim zakašnjenjem od nekoliko godina. U nedostatku ažurnijih istraživanja o stvarnom uticaju Interneta na javno mnjenje ili poslovanje u Srbiji, za potvrdu osetnog razvoja moglo bi se uzeti i sve češće "prelivanje" online sadržaja u konvencionalne medije, od komentara do preuzimanja "vesti" koje su objavili anonimni korisnici - kao i znatno veće prisustvo domaće reklamne industrije na Mreži. To je pre svega vidljivo na tzv. news sajtovima, portalima medijskih kuća, blogovima i forumima.\n- Brzi razvoj news portala, ali i specijalizovanih news sajtova u Srbiji, posledica je nekoliko faktora. Svakako da je najznačajniji postizanje kritične mase stanovnika koji su online. Poslednja relevantna objavljena istraživanja su stara oko godinu dana. Centar za proučavanje informacionih tehnologija u decembru 2006. godine i Republički zavod za statistiku oko dva meseca kasnije, saopštili su da je u Srbiji, bez teritorije Kosova, oko jedna četvrtina stanovnika online. Pesimisti će, naravno, reći da je čaša tri četvrtine prazna, dok se optimisti raduju jer je jedna četvrtina već puna. Oni realni će se zamisliti nad zaključkom istraživanja CEPIT u kome se sugeriše da oko 1.500.000 korisnika interneta, a svetska iskustva pokazuju da se tu uvek radi o mlađim, bolje obrazovanim i imućnijim osobama, predstavljaju marketinški veoma zanimljivu ciljnu grupu - kaže Miloje Sekulić, E-PR direktor Agencije za odnose sa javnošću MCCANN Erickson Public Relations, prve PR agencije kod nas koja je uvela poseban sektor koji se bavi primenom mogućnosti interneta u oblasti odnosa sa javnošću.\nNekadašnji urednik E-Magazina ukazuje na to da se, kao posledica većeg broja korisnika Interneta, u srpskom virtuelnom prostoru pojavio novac i očekivanje da će ga biti još više.\n- Ovo je veoma važno jer prolazi vreme dotiranih projekata čiji je cilj informisanje osoba sa naših prostora ili o dešavanjima na našim prostorima. Egzaktnih pokazatelja nema, ali je u nedavnoj diskusiji na www.devprotalk.com forumu, na kome se okupljaju mahom domaći internet profesionalci, iznesen podatak o oko 800.000 EUR utrošenih na online oglašavanje u srpskom virtuelnom prostoru prošle i prognoza da će ta cifra biti bar tri puta veća ove godine. Ako ovo znamo, jasno je zašto se više ne dešava da se, na primer, pokrene novi magazin ili posebno dnevne novine, a da na njihov web sajt čekamo po nekoliko meseci. Logika je veoma jednostavna. Postoji redakcija i ta redakcija i njeni saradnici generišu sadržaje. Zašto onda ne bi iskoristili još jedan kanal kojim mogu te sadržaje da približe svojim čitaocima ako je realna pretpostavka da će se taj napor isplatiti, i to ne samo materijalno? Mogućnost da na sajtu komentarišu objavljene vesti snažno vezuje posetioce za te veb lokacije, pa samim tim i za medij čiji je veb sajt u pitanju - ističe Sekulić.\n- Na kraju ali ne i najmanje bitno je to što živimo na prostoru gde je, dozvolite mi da se gorko našalim, retko kada dosadno. Događaji su ovde često veoma dramatični pa je i logična težnja stanovnika da budu informisani. Sem toga, privreda se lagano oporavlja i raste konkurentnost. Brzina informisanja postaje i kod nas bitna. Tehnologija nam danas omogućava da ne moramo da čekamo jutro i pročitamo izdanja dnevnih novina, mada moram da priznam da mi posebno zadovoljstvo pričinjava ispijanje jutarnjih kafa subotom i iščitavanje nekoliko dnevnih novina i pokojeg magazina. Informacija je tu, bilo da je pročitamo na sajtu gde je objavljena, bilo da preko RSS kanala stiže do nas u trenutku kada je objavljena, ili je primamo na neki drugi način - navodi sagovornik Danasa.\nVeb sajtovi medija, i posebno dnevnih novina, samo su deo priče o razvoju news veb lokacija u srpskom virtuelnom prostoru, ističe Miloje Sekulić.\n- Veoma me je obradovalo pokretanje lokacije na adresi www.poslovnimagazin.biz. Ukoliko se ne varam, to je bio prvi slučaj kod nas da je iza uspešnog news sajta svojim radom i posebno kapitalom stala osoba koja do pokretanja ovog sajta nije radila u oblasti medija, ali ima značajno poslovno iskustvo. U vreme nastanka ovog sajta, pre oko tri godine, vodile su se ozbiljne rasprave da li je i u Srbiju došlo tzv. Start Up vreme, odnosno da li je situacija dovoljno zrela da se pokrene isključivo online poslovni poduhvat i da on zaživi. Pokazalo se da jeste. Ovaj sajt i njegov uspeh dobar su primer trenda koji se uočava u oblasti news sajtova, a to je specijalizacija. S jedne strane, vremena imamo sve manje, s druge smo preplavljeni informacijama. Vlasnici sajtova nastoje zato da prepoznaju potrebe za tipom, količinom i načinom dostave informacija koje zadovoljavaju potrebe određenih, nekada prilično uzanih ciljnih grupa. Ukoliko uspeju u tome, opstaju na tržištu. Odličan primer uspešno prepoznate potrebe za ciljanim informisanjem je news sajt namenjen poslovnim ljudima na adresi www.ekapija.com , na čiji je servis za dostavu informacija putem e-mejla pretplaćeno preko 10.000 osoba.\nSekulić podseća da i u srbijanskom medijskom polju postoje servisi koji automatski šalju vesti na korisničke adrese, koje se mogu čitati na mobilnom telefonu ili drugom prenosnom uređaju, ili se informacije šalju direktno na mobilni telefon kao SMS ili MMS.\n- Meni posebno zanimljiv servis nalazi se na adresi www.naslovi.net . To je agregator, veb sajt koji prikuplja vesti objavljenje na odabranim veb lokacijama i prikazuje ih po kategorijama ili, što je posebno zanimljivo, grupisane po temama. Tako na jednom mestu možete da uporedite kako su o istoj temi izveštavali ili isti događaj opisali različiti mediji. Zaključci mogu da budu veoma zanimljivi.\nKao na posebno značajan efekat sve veće dostupnosti tehnologija potrebnih za kreiranje web sadržaja, često se ukazuje na tzv. "građansko novinarstvo", direktno učešće anonimnih korisnika u stvaranju i prenošenju vesti. U određenoj meri, "juzeri" su svojim komentarima odavno prisutni u virtuelnom medijskom prostoru, ali se njihovo prisustvo zvanično priznaje od bombaškog napada na metro stanice u Londonu, 2005, kada su prve slike sa lica mesta na news sajtove stigle sa mobilnih telefona slučajnih prolaznika.\n- Uz dužno poštovanje prema onima koji ga koriste, smatram da je termin ‘građansko novinarstvo’ neuspeo pokušaj da se našem jeziku prilagodi termin Users Generated Content, koji se koristi da označi sadržaje koje na internet plasiranju njegovi posetioci, bilo da se radi o zapisima na blogovima, komentarima na vesti ili drugim vrstama sadržaja - napominje Miloje Sekulić.\n- Nadam se da ćete se složiti sa mnom da je novinarstvo profesija koja ima vrlo jasne ciljeve i pravila po kojima se obavlja. Tu je, naravno, i pitanje odgovornosti za objavljeno. S druge strane niko ne spori uticaj onoga što se u teoriji odnosa s javnošću na internetu naziva ‘Social media’, smatrajući pod tim prvenstveno blogove. Gledano u svetskim razmerama brojke su impozantne. Blogerka poznata kao LONELYGIRL15 koja je svakodnevno objavljivala zapise o svom običnom životu tinejdžerke, imala je preko 90.000 osoba koje su bile prijavljene da dobijaju to što ona objavi. Ispostavilo se, nažalost, da je reč o prevari. Iza navodne blogerke stajao je ceo tim koji je izmišljao i radio produkciju njenog video-bloga. U našim razmerama brojke su daleko skromnije, ali se već danas u domaćoj blogosferi izdvojilo nekoliko, u različitim oblastima, uticajnih osoba. Na svu sreću teško da nam se može desiti prevara kao u ovom slučaju. Više-manje svi se na sceni poznajemo, a lepa tradicija je okupljanje blogera u offline svetu pod nazivom BLOGOPEN. Dosadašnja dva susreta su održana u Pančevu i u Novom Sadu, a ovih dana bi trebalo da počnu pripreme za naredni - navodi Sekulić.\nPrema njegovim rečima, na to kakav će uticaj news portala biti na javno mnenje, zavisi prvenstveno od reputacije koju steknu, korisnosti sadržaja koje nude i fleksibilnosti da se stalno prilagođavaju razvoju tehnologije i zahtevima korisnika.\n- Zato je govoriti o news portalima na našem internetu a ne spomenuti www.B92.net u najmanju ruku neozbiljno. Pri tome mi najbitniji parametar uspeha ove veb lokacije nije poseta ni deo marketinškog kolača koji na nju otpada, nego način na koji se međusobno prepliće sa ostalim sektorima medijskog sistema B92. Tako na internetu možete da nađete podcast, tj. online emitovanje radija B92. Dok traje TV emisija, na tikeru u dnu ekrana se prikazuju komentari sa sajta, a segmenti ili cele TV emisije se ‘dižu’ na net i prikazuju samostalno ili u okviru veb strana. Mislim da ova sinergija pokazuje pravac kojim će ići informisanje putem Interneta - konstatuje Miloje Sekulić.


Srđan Milivojević: Godinu dana je zid ćutanja bio neprobojan - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Srđan Milivojević: Godinu dana je zid ćutanja bio neprobojan\nČlan DS za Danas o tome zašto je tražio da se utvrdi šta se dogodilo sa bivšim visokim fukcionerom SNS\nSrđan Milivojević: Godinu dana je zid ćutanja bio neprobojan\nMiloš D. Miljković26.03.2021. 10:00\nFoto: FoNet/ Medija centar; Foto: FoNet/ Aleksandar Levajković\nStranka slobode i pravde Dragana Đilasa zatražila je juče od predsednika Srbije Aleksandra Vučića da odgovori da li je znao za smrt nekadašnjeg funkcionera SNS Vladimira Cvijana u januaru 2018. godine i do sada je prikrivao, ili je tek sad za nju saznao.\nJedan od onih koji javno postavljaju pitanje o Cvijanovoj smrti jeste i Srđan Milivojević, član Demokratske stranke i nekadašnji član Otpora.\nMilivojević je gostujući na televiziji KTV Zrenjanin pre nešto više od mesec dana prvi postavio pitanje o nestanku Cvijana iz javnosti, očekujući da će se neki drugi novinari javiti.\nNovinar Predrag Popović nekoliko nedelja nakon toga objavio je dokument kojim se potvrđuje da su za obdukciju Vladimira Cvijana plaćeni troškovi, što je bila prva javna informacija o smrti.\nNašem listu nakon toga potvrđeno je da je Cvijan izbrisan iz Poreske uprave i Advokatske komore.\nMeđutim, pokazalo se da ne samo što javnost nije znala da je preminuo, nego po svemu sudeći ni članovi porodice.\nPrema medijskim napisima, o Cvijanovoj smrti su iz medija saznali i njegova bivša supruga i maloletni sin. Fotografiju sa groblja Lešće, mesta gde se čuva urna nakon kremacije, bez prezimena samo sa imenom „Vladimir“ i datumom rođenja i smrti, objavio je na društvenim mrežama Nemanja Šarović, bivši radikal.\n– Očigledno da je u bezbednosnim službama i policiji ovog režima pukla brana i da informacije dolaze do ljudi iz opozicije. Moj zadatak nije da negujem tabloidno novinarstvo, niti da se bavim političkim senzacionalizmom. Ja sam imao nameru da podstaknem istraživačko novinarstvo, da političari rade svoj posao a novinari svoj, jer smatram da je to stvar novinara – kaže Srđan Milivojević, objašnjavajući zašto je pokrenuo temu o Cvijanovoj sudbini.\nOn dodaje da je to pitanje pokrenuo u javnosti kako ne bi ispalo da nekog favorizuje, jer je, kako kaže, mogao da dođe u redakciju Danasa, o kojoj ima najviše mišljenje. Međutim, Milivojević ističe da je hteo da pokaže javnosti u Srbiji da još uvek postoje ljudi koji su željni istine, svestan činjenice da će i tabloidi pokušavati da eksploatišu ovu temu na svoj način.\n– Ono što mi je važno kada je reč o ovom slučaju, da ga nazovemo „slučaj Cvijan“, jeste da smo te informacije imali još pre više od godinu dana (2019. prim. nov.). Da sam ja pokušavao da sam dođem do određenih podataka, do mesta gde je sahranjen, da li je kremiran i nailazio sam na veliki zid ćutanja. Ono što je takođe važno, neki ljudi iz policije su ukazali na neke određene nelogičnosti u vezi s ovim slučajem. Prvo, mesto na kom je pronađeno telo je negde tamo kod Ade Huje. Ja sam dobio čak i satelitski snimak tog mesta na dan kada je telo nađeno. Znači raspored brodova, čamaca, restorana, splavova i tako dalje. Druga stvar koja je tu veoma indikativna je odakle je on skočio u vodu. Mi nemamo nikakvu informaciju – kaže Milivojević.\nOn navodi da se na mestu gde je nađeno Cvijanovo telo nalazio jedan šlep. Koliko je Milivojeviću pojašnjeno, na šlepu nisu veštačeni tragovi da li je on skočio sa njega. On kaže da obično u zimskim mesecima na šlepovima ima puno prašine, pa na mestu sa koga čovek skoči ostavi neki trag.\n– U obdukcionom nalazu se navode predmeti koji su nađeni kod njega. Možda bi bilo dobro pogledati i zapisnik sa mesta uviđaja, šta kaže policija. Ona ima zapisnik gde navodi vizuelni pregled, šta je sve nađeno. Ja ne znam da policija prilikom nalaženja leša pretura po džepovima, da li ima novčanik, mobilni telefon, ali bi bilo veoma interesantno da se utvrdi da li je u trenutku skoka u Dunav Vladimir Cvijan kod sebe imao novčanik i mobilni telefon, jer retko ko skoči sa takvim predmetima u vodu da se ubije. Obično ljudi imaju samo ličnu kartu, jer samoubice imaju neki svoj tok misli, pa valjda žele da ih lakše identifikuju. Ali sa ličnom kartom, novčanikom i telefonom, nisam čuo za 55 godina da je neko skočio. Možda, ali obično upadne u vodu – kaže Milivojević.\nOn ističe da nema nikakvu želju da iznosi insinuacije. Prema Milivojevićevom mišljenju, možda je zgodno pogledati i istražiti samu Adu Huju, ne samo gde je nađen leš, nego i nešto uzvodno.\n– Da li su se tu nalazili neki ugostiteljski objekti, splavovi i restorani koje su posećivala lica iz nedavno uhapšenih kriminogenih sredina ili eventualno obezbeđivala – ukazuje Milivojević.\nProvladin tabloid Srpski telegraf u svom štampanom i internet izdanju pre dva dana objavio je obdukcioni nalaz tela Vladimira Cvijana koji je uradio Institut za sudsku medicinu. U zaključku zapisnika, u prvoj tački piše „na osnovu obdukcionog nalaza i hemijsko-toksikološke analize, smrt je nasilna i nastupila je usled utopljenja“. U drugoj tački se navodi „u vreme umiranja postojalo je stanje alkoholisanosti“. U nalazu još stoji da je smrt ustanovljena, to jest da je telo nađeno 5. januara 2018, a da je obdukcija urađena 8. januara. Konstatuje se podliv iznad desnog obrvinog luka, i manja povreda kože. Pod tačkom osam piše, „sem opisanih, spolja na lešu nema drugih povreda niti promena“. Detaljno je navedena i odeća u kojoj je Cvijan nađen.\nCvijetin MilivojevićDragan ĐilasSNSSrpska napredna strankaSrđan MilivojevićVladimir CvijanBeograd


Bazel - Đere u glavnom žrebu, Lajović podbacio - Sportske.net\nBazel - Đere u glavnom žrebu, Lajović podbacio\nPolovičan učinak naših predstavnika u kvalifikacijama za turnir u Bazelu.\nMoskva - Slabo izdanje Lajovića, zaustavljen u osmini finalaMoskva - Lajović u drugom koluNije izdržao žestok ritam, Lajović morao da preda mečI Lajović zaustavljen u četvrtfinalu PekingaBravo, Duci! Lajović preslišao i Dimitrova!\nIako je bio prvi nosilac u kvalifikacijama, Dušan Lajović nije uspeo da se domogne glavnog žreba u Bazelu.\nOn je danas u poslednjem kolu kvalifikacija poražen od Rumuna Marijuša Ćopila sa 2:0, po setovima 6:3 i 6:4, za jedan sat i osam minuta igre. Srpski teniser je loše odigrao oba seta, gotovo da nije ozbiljnije ni pripretio rivalu.\nA ako je Lajović razočarao, Laslo Đere je ispunio plan u ovom kvalifikacijama.\nOn je danas savladao drugog nosioca u kvalifikacijama, Tunišanina Maleka Džazirija sa 2:0, po setovima 6:2 i 6:3. Samo je drugi set doneo rezultatsku neizvesnost u ovom meču, sve do osmog gema, kada je Đere napravio ključni brejk i potom na svoj servis završio posao.


Republika / Ogromna tuga: Preminula tinejdžerka (15) iz Obreža koju je pre 5 dana udario automobil\n20:37BANE UMALO TRAGIČAR: Ivanović komičnom reakcijom mogao da košta VBA poraza! 20:28Vitamin C je neophodan za jak imunitet, ali svi pravimo 2 greške koje mogu da nas koštaju respiratorne infekcije 20:20(VIDEO) LUPAĆE GLAVOM O ZID, A TI NEĆEŠ ZNATI GDE SI! Vladimir Tomović u žestokom klinču sa Filipom Carom - PITANJE JE TRENUTKA! 20:19ORILO SE U SVLAČIONICI NIŠLIJA: Pogledajte uz koji su hit fudbaleri Radničkog proslavili pobedu nad Partizanom! 20:16(FOTO) MAMA, ŠTO SI DOSADNA! Sofija Milošević raznežila partioce, pokazala šta kod kuće radi sa sinom! 20:10(RECEPT) NISU GRCI SAMO POZNATI PO GIROSU I SUVLAKIJU: Stari antički recept za palačinke 20:02(VIDEO) SVE BLIŽI! Rialda i Kenan se osamili na garnituri, on je ljubio po ramenu i udeljivao joj komplimente! 20:01(FOTO) LUNA FRAPIRALA ODLUKOM: Nakon brodoloma Đoganijeva objavila OVO i konačno presekla! 20:00VASA SVE BOLJI: Micić vodio Efes do pobede u gradskom derbiju! 19:54SVE ŠOKIRALA! Miljana više ne spava pored Zole, legla na pod na mu OKRENULA LEĐA!\nnedelja, 27. 9. 2020.| 19:16\nKako prenose mediji, ceo slučaj istražuje nadležno tužilaštvo u Kruševcu. Mala meštanka udarena je kolima 20. septembra u svom rodnom selu, posle čega je zbrinuta u Opštoj bolnici Kruševac.\nPrema dosadašnjim saznanjima, teško povređenu petnaestogodišnjakinju, kruševački lekari uspeli su da stabilizuju i ona je kao hitan slučaj, urgentno transportovana za KC Niš.\n- Devojčica se vraćala sa komšinicom i svojim rođenim bratom A.B. sa rođendana, kontakt s vozilom imala dok su bili na trotoaru, dok je vozilo naišlo sa nekog sporednog puta - navodi izvor koji je upoznat sa detaljima.\nDevojčica je bila ponos Obreža. Pohađala je prvi razred Srednje ekonomske škole u Varvarinu i bila je dobar đak. Pametna, lepa, vredna, dobra drugarica, sestra, ćerka. Tako je opisuju prijatelji i rodbina. Igrala je folklor u KUD "Kolo" iz Obreža, imala je izuzetnog dara za igru i pesmu.\nPrema nezvaničnim saznanjima, kod vozača nije utvrđeno prisustvo alkohola, a izveštaj je sa svim prilozima sa uviđaja prosleđen nadležnom tužilaštvu u Kruševcu.\nSrbija Hronika Niš Varvarin Devojčica Obrež Nesreća Automobil\n(UZNEMIRUJUĆI SNIMAK) Trenutak sudara motocikla i automobila u Nišu: Motor otišao u paramparčad\n- ponedeljak, 26. 10. 2020. u 15:47 0\n- ponedeljak, 26. 10. 2020. u 15:24 0\nNa beogradskoj opštini Čukarica, danas oko 13 časova, dete D.A. (5) se teže povredilo kada je palo sa ljuljaške, kada mu se u padu...\n- ponedeljak, 26. 10. 2020. u 14:27 0\nDruštvenim mražama kruže fotografije mladića čija su beživotna tela pronađena u kontejneru...


Krizni štab TK donio nove naredbe i preporuke: Hoće li biti organizovanja novogodišnjih proslava? – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\nKrizni štab TK donio nove naredbe i preporuke: Hoće li biti organizovanja novogodišnjih proslava?\nVlada Tuzlanskog kantona usvojila je danas naredbe Kriznog štaba Ministarstva zdravstva TK. Novim naredbama, mjere su usklađene sa Naredbom Kriznog štaba Ministarstva zdravstva FBiH, te je dozvoljeno organiziranje većih okupljanja pod uvjetom da veličina prostora omogućava provedbu higijensko-epidemioloških mjera. Uslov za organizaciju ovih skupova je da svi sudionici skupa imaju negativan antigenski ili PCR test, ne stariji od 48 sati, izdan od registrovane ustanove ili laboratorije ili potvrdu o prebolovanom COVID-19 ne stariju od 6 mjeseci ili potvrdu o završenom cijepljenju.\nZa provođenje epidemioloških mjera i organizaciju skupa je odgovoran organizator, koji je također za organizaciju ovakvog skupa, dužan prethodno pribaviti saglasnost od Kriznog štaba ministarstva zdravstva. Novim mjerama ukinuto je i ograničenje radnog vremena za sve ugostiteljske i druge objekte, te im je time dozvoljen rad i nakon 23 sata. Ipak, nakon 20:00 sati, ugostiteljski i drugi objekti dužni su obezbijediti da svi gosti u objektu moraju posjedovati negativan antigenski ili PCR test ne stariji od 48 sati, izdan od registrovane ustanove ili laboratorije ili potvrdu o prebolovanom Covid-19, ne stariju od 6 mjeseci ili potvrdu o završenom cijepljenju.\nPrevious article OneLife Rally X-mas Run u Sarajevu\nNext article Danas dženaza tuzlanskom muzičaru Jasminku Malkočeviću


HNK: Ugostiteljski objekti mogu raditi do 21 sat\nSanja Mehmedović, 18/03/2021\nVlada Hercegovačko neretvanskog kantona (HNK) usvojila je na telefonskoj sjednici, na prijedlog Kriznog štaba Ministarstva zdravstva, rada i socijalne zaštite HNK, Zaključak kojim se u tom kantonu ograničava radno vrijeme ugostiteljskih objekata svih vrsta na način da se radno vrijeme može odrediti u trajanju od 05.00 do 21.00 sat.\nTakođer, zabranjuje se organiziranje muzike uživo u svim ugostiteljskim objektima, javnim okupljanjima i svečanostima svih vrsta (obiteljskim i javnim).\nZaključkom je definisano kako mjere vrijede sve dok se sedmična incidenca oboljelih u HNK ne spusti na nivo ispod 50 na 100.000 stanovnika, a s njihovim provođenjem će se početi već danas, saopćeno je iz Vlade HNK.\nZavod za javno zdravstvo HNK zadužen je da nastavi pratiti epidemiološku situaciju i da, po potrebi, predlaže donošenje restriktivnijih mjera u odnosu na mjere iz važećih naredbi Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva.\nZa nadzor nad provedbom mjera definiranih Zaključkom, kao i svih važećih naredbi i preporuka usvojenih zaključcima Vlade FBiH i Vlade HNK, zadužene su jedinice lokalne samouprave i mjerodavna ministarstva putem svojih inspekcija, te Ministarstvo unutrašnjih poslova – svako u okviru svojih nadležnosti.\nZaključak je donesen na osnovu Informacije Kriznog štaba o epidemiološkoj situaciji u HNK za period od 8. do 14. marta u kojoj je istaknuto kako je incidenca 359,34 na 100.000 stanovnika, te je šest puta veća u odnosu na period od 18. januara do 21. februara, kada je bila u kontinuiranom padu s najnižnom vrijednošću od 57,64 na 100.000 stanovnika, navodi se u saopćenju.\nTags\t#HNK\t#restriktivne mjere\nWHO: Zabrinjavajuća situacija na Balkanu i u centralnoj Evropi


Prosvetne vlasti obećavaju posle ukidanja škola\nU prosveti je manjak kadrova pa će neki iz ukinutih škola biti prebačeni u druge ustanove\nBEOGRAD - Posle odluke o ukidanju osnovnih škola i osnivanju novih, ti kolektivi su se našli pred mnogim dilemama. Šta znači ukidanje i osnivanje škola? Da li je kolektiv u koji dolaze nove kolege dužan da primi sve zaposlene i šta će biti sa viškom zaposlenih, ako ih bude bilo?\nU jednom beogradskom kolektivu tvrde da su čuli kako su školske komisije dobijale nalog iz Upisne komisije da priznaju i zadatke koji su bili urađeni samo grafitnom olovkom. A tako nešto, kažu, nikad se nije dogodilo, niti su takvi odgovori ikada priznavani do sada. Nevena Vraneš, predsednica Upisne komisije Beograda, negira tu (dez)informaciju, objašnjavajući da su komisije od slučaja do slučaja rešavali problem pisanja običnom olovkom. Na primer, postojao je primer da učenik nije stigao da hemijskom pojača poslednja tri pitanja i komisija mu je priznala odgovor.\nI da li đaci moraju da prelaze u određenu školu kolektivno ili mogu da biraju neku drugu? Dok neki razočarano tvrde da ništa nisu znali o planovima resornog ministarstva, drugi s dozom ogorčenja kažu da je upravo objavljena ("šok") informacija došla u nezgodan čas, kad su završili veliki posao oko prijemnih ispita.\nProsvetne vlasti obećavaju da u osnovnim školama niko neće ostati bez posla, a ponajmanje pedagozi i psiholozi. Dr Refik Šećibović, pomoćnik ministra prosvete, objašnjava da u prosveti postoji manjak tih stručnjaka, a Bogoljub Lazarević, načelnik službe za osnovno obrazovanje, najavljuje osnivanje potpuno nove škole na Bežanijskoj kosi, a nova škola će biti otvorena i u naselju Medaković tri.\nU OŠ "Despot Stefan Lazarević" pitaju da li će Sedma gimnazija u osnivanju morati da preuzme deo administracije i deo kolektiva iz OŠ "Vukica Mitrović", koja bi trebalo da pređe u njihovu školu. Bogoljub Lazarević iz Republičke upisne komisije kaže da će Sedma gimnazija biti u obavezi da primi tehničko osoblje i predavače sa fakultetskom diplomom i da će v.d. direktoru preporučiti da ih primi.\n16:08h Uhapšeni za mahinacije s invalidskim penzijama\n16:14h Veliki posao pred novim sudijama Ustavnog suda Srbije\n16:21h U ponedeljak staju vozovi\n16:33h Kosovskomitrovačka bolnica dobila kiseonik, Albanci sada zavrnuli vodu\n16:46h G17 plus o svojim članovima u upravnim odborima: Rade za džabe, pomažu decu\n16:53h Prosvetne vlasti obećavaju posle ukidanja škola, niko bez posla\n17:07h Gotovo 84 odsto svršenih osnovaca položilo prijemni ispit\n17:14h Sudije Vrhovnog suda Srbije apeluju da se stišaju sukobi\n19:03h Raskol u nepriznatoj Makedonskoj pravoslavnoj crkvi\n19:14h Imovno stanje Vučetića i Milosavljevića\n19:27h Seljaci zbog vode blokirali put Bor-Negotin\n19:35h Mišja groznica kod tri osobe


ERDOGANOV "KORIDOR MIRA I PRIJATELJSTVA": Počinju radovi od Kuzmina do Sremske Rače | Happy BSC portal\nERDOGANOV "KORIDOR MIRA I PRIJATELJSTVA": Počinju radovi od Kuzmina do Sremske Rače\nUz pesmu "Sarajevo, grade moj", turski predsednik Redžep Tajip Erdogan je na svečanoj večeri pozdravio Milorada Dodika, kada je u Ankari u maju ove godine potpisan Memorandum o izgradnji auto-puta Beograd–Sarajevo. A predsedavajući Predsedništva BiH je počasnu gardu i turskog predsednika podravio sa "Merhaba asker". U Ankari je sve izgledalo kao pesma.\n- Mali putevi, koje Bosna i Hercegovina ima, uvek su služili da ljudi odu. A velikim putevima, kakvi su auto-putevi, ljudi dolaze i vraćaju se- rekao je tada Dodik.\n- Ne znamo ni način finansiranja, da li je to kredit, zajam ili neki finansijski aranžman sklapamo sa turskom državom. Da li taj novac daju turske banke, da li za njih garantuje Turska ili taj novac možda daje iz svog budžeta- pita se Siniša Vukelić.\n- Plan je da se ova deonica završi za dve i po godine. To će, naravno, biti još preciznije definisano nakon što budu dati projekti za izvođenje- kaže Jusuf Pehlivan, koordinator ovog projekta.\n- Sarajevo je veliki grad sa kojim treba da imamo dobru auto-putsku konekciju i to nam je cilj da uradimo- ističe Poledica.\n- Nažalost, tu imamo par poteškoća. Te poteškoće se ogledaju u tome što još nije potpisan međudržavni sporazum o izgradnji mosta na reci Savi u mestu Rača, nekih 300 metara nizvodno od postojećeg. To je gore na Savetu ministara pošto imamo problem sa formiranjem centralne vlasti. Ali ima najava da će to biti gotovo do kraja meseca- tvrdi Trninić.\nKada ovaj koridor mira bude završen, biće to prvi auto-put koji će povezati Beograd i Sarajevo. Direktna veza sa Banjalukom, bar za sada, nije predviđena. I najbrže će se u Banjaluku stizati kao i do sada, preko Hrvatske.\nMiodrag Poledica, državni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, kaže da, kada je o našim potezima reč, "nema greške". Pogotovo zato što je deonica od Sremske Rače do Kuzmina duga 17 kilometara, a njome se povezujemo sa Bijeljinom, koja je veliki ekonomski centar u Republici Srpskoj. Prijedor Banjaluci bliži od Beograda\n- To je naišlo na velike kritike. Reč je o malom gradiću koji bi mogao odlično, efikasno i mnogo jeftinije da se poveže brzom cestom. Međutim, odlučilo se da to bude auto-put u punom profilu. Mnogi smatraju da je to zbog Dodikovog koalicionog partnera Marka Pavića- kaže Siniša Vukelić.


SEEbiz.eu / SI / Restrukturiranje Montenegro Airlinesa će koštati 20 miliona eura\nMontenegro Airlines Aerodromi Crne Gore Vlada Crne Gore\nDatum objave: 29.06.2019. - 13:30:00\nZadnja izmjena: 29.06.2019. - 13:30:18\nRestrukturiranje Montenegro Airlinesa je neophodno, s obzirom na činjenicu da kompanija u kontinuitetu ima finansijske gubitke i visok nivo zaduženosti. U tom smislu bi trebalo razmotriti mogućnosti za koncesije i učešće privatnog sektora, navedeno je u ovom dokumentu.\nTroškovi reorganizacije koja bi trebalo da omogući opstanak kompanije i nezavisnost od državnog budžeta u budućem periodu je procijenjena na 20 miliona eura. To je polovina vrijednosti svih mjera u saobraćaju i pomorstvu predviđenih od 2027. godine.\nRestrukturiranje će, kako je navedeno početi ove godine, a biće završeno naredne.\nU dokumentu se svuda reastrukturiranje nacionalnog avioprevoznika povezuje sa najavljenim dugoročnim izdavanjem aerodroma u zakup, navodeći da su ciljevi tih postupaka povećanje broja putnika i veći državni prihodi.\nMontenegro Airlines i Aerodromi Crne Gore su državne kompanije čije bi restrukturiranje i eventualno učešće privatnog sektora omogućilo nova sredstva i dodatno unaprijedilo usluge. Bolja valorizacija subjekata u sektoru vazdušnog saobraćaja će se ostvariti reorganizacijom ili privatizacijom aviokompanije Montenegro Airlines i pripremom plana za davanje koncesije za Aerodrome Crne Gore.\nNa taj način omogućava se, sa jedne strane, bolje i efikasnije funkcionisanje ovih kompanija, uz bolji kvalitet usluge, a sa druge strane, povećanje budžetskih prihoda Crne Gore, koje se može adekvatno iskoristiti za realizaciju drugih, značajnih aktivnosti, navedeno je u Strategiji.\nUz restrukturiranje MA pominje se i njegova privatizacija. Država bi zbog pravila EU teško mogla da i nakon ovog restrukturiranja nastavi da izdašno pomaže državnu kompaniju. MA je zvanično posljednji put državnu pomoć dobio 2012. godine, ali je i dalje svake godine primao značajne sume iz državne kase mimo pravila za državnu pomoć.\nNacionalni prevoznik je 2017. iz budžeta dobio 9,7 miliona eura, a prošle godine još 7,2 miliona. Agencija za zaštitu konkurencije je u izvještaju za prošlu godinu potvrdila taj iznos navodeći da je Ministarstvo saobraćaja taj novac uplatilo bez obavještanja Agencije i bez ocjene usklađenosti sa Zakonom o kontroli državne pomoći.\nCrna Gora je prema Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju dužna da poštuje pravilo da ista kompanije ne može da dobije državnu pomoć dva puta u deset godina. Vlada je do sada kao obrazloženje za kršenje ovih propisa navodila da postupak restrukturiranja MA iz 2012. godine još nije završen. Međutim sve te desetine miliona eura su do sada bile uzaludne jer kompanija ima dugove od oko 90 miliona eura i duplo su veći od vrijednosti kompanije.\nNacionalna aviokompanija Montenegro Airlines se suočava sa velikim problemima održivosti, zbog značajnih nagomilanih dugova, piše u strategiji, prenose Vijesti.


Zlatna kaciga za Kotorčevića, pregršt pehara za Pejića - Portal Pasaž\nZlatna kaciga za Kotorčevića, pregršt pehara za Pejića\nPosted: 12. januara 2019. u 18:55 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nZlatna kaciga, jedno od najviših autosportskih priznanja, dodeljena je užičkom reli vozaču, Luki Kotorčeviću na ceremoniji dodele auto i moto sportskih priznanja za postignute uspehe u 2018. godinu održanoj u Belexpo centru 11. januara ove godine. Pored Zlatne kacige koju je Luka dobio kao trostruki uzastopni šampion u reliju u svojoj klasi, uručen mu je i pehar za ovogodišnje osvojeno prvo mesto u Generalnom plasmanu , kao i prvo mesto klasi II. Ovim se Kotorčević svrstao u tradicionalni niz osvajača Zlatne kacige u autosportu iz Užica, s tim da je on i najmlađi.\nPodsećanja radi, ovo je druga Zlatna kaciga u dve godine koja je stigla u grad na Đetinji budući da je ovo priznanje prošle godine dobio Slobodan Jakovljević u disciplini Autoslalom.\nKada su Užičani u pitanju, Kotorčević nije bio usamljen sa rukama punih priznanja na ovoj ceremoniji, jer su Dejanu Pejiću uručeni pehari za ubedljivo osvojeno prvo mesto u Generalnom plasmanu u disciplini Autoslalom, kao i prvo mesto u grupi II, a Pejić je i drugi u Generalnom plasmanu u kategoriji suvozača u disciplini reli.\nNe treba zaboraviti ni Željka Starčevića, takođe uspešnog predstavnika Užičana u autoslalomu koji je sezonu završio na prvom mestu u grupi I, sa takođe ubedljivim rezultatom u odnosu na konkurente.\nCeremoniju dodele priznanja organizovao je AMSS uz saradnu sa Sportskim i auto karting savezom Srbije i Moto savezom Srbije. Svečanosti je prisustvovao ministar odbrane, Aleksandar Vulin koji je uručio priznanja dobitnicima istih u auto sportu i ministar sporta, Vanja Udovičić koji je dodeli priznanja u oblasti moto sporta.\nM.Nikolić/ Naslovni foto: AMSS/ SAKSS


IVANA PREDVODI SRBIJU U GLAZGOVU Oni će braniti boje naše zemlje na dvoranskom Evropskom prvenstvu - Sportal\nTanjug - Vest objavljena: 18:08 - 22.02.2019\nSrbiju će predstavljati aktuelna šampionka Evrope Ivana Španović, Milica Gardašević i Strahinja Jovančević (skok u dalj), Maja Ćirić (400 metara) i Amela Terzić (1.500), Asmir Kolašinac (bacanje kugle), Milana Tirnanić i Aleksa Kijanović (60 metara), Luka Trgovčević (60 metara prepone) i Elzan Bibić, koji ce se takmičiti u trkama na 1.500 i 3.000 metara.\nPrvog dana takmičenja od 10 sati u kvalifikacijama skoka u dalj učestvovaće i Strahinja Jovančević.\nVelika očekivanja ima i Asmir Kolašinac u bacanju kugle, nakon "Serbian opena" u Beorgadu.\n- Zadovoljan sam formom iako to rezultatski nisam potvrdio. Možda je to i bolje jer će želja za većom daljinom otkloniti pritisak koji bih imao da sam na rezultatima od 21 metra. Nadam se da ce organizacija u Glazgovu biti na nivou one iz Beograda 2017. godine i u takvim normalnim uslovima očekujem ulazak u finale - rekao je Kolašinac.\nEvropsko dvoransko prvenstvo održava se od 1. do 3. marta u Glazgovu, uz ucešće više od 600 atletićara.\nAtletika Ivana Španović Evropsko dvoransko prvenstvo u atletici Glazgov 2019 Milica Gardašević Strahinja Jovančević Maja Ćirić Amela Terzić Asmir Kolašinac Milana Tirnanić Aleksa Kijanović Luka Trgovčević Elzan Bibić


Split/Second, recenzija ~ Igrorama\nObjavljeno 19.6.10, Autor: Ketchua, Komentari: 4\nKada smo poslednji put imali priliku da zaigramo zaista izuzetnu arkadnu trkačku igru na PC-u? Pre otprilike deset godina, dok je Need For Speed bila etiketa koja je označavala kvalitet. Poslednji istinski dobar NFS naslov je bio Porsche Unleashed, dok je poslednji koji se nije davio u mediokritetu bio Underground. Posle toga je EA usvojio kozmetičarsku praksu, pa je dodavao sitne gluposti u svaki sledeći naslov, i prodavao ga kao "nov" i "revolucionaran". Najveća zamerka koju je šira javnost imala na Most Wanted (ili Carbon, oprostićete što se ne sećam tačno) je bila što su izbacili neonke (nečuveno!). Van NFS-a se povremeno pojavljivao pokoji naslov bolji od ove gomile šminkanog đubreta (Burnout Paradise), ali činilo se da su razvojni timovi naprosto zaboravili kako da nam pruže zabavu.\nNaravno, postoji ogroman broj ljudi koji sa iskonskim uživanjem biraju spojler za svoj Lambordžini, dok su trke samo sredstvo koje će im omogućiti da stave blještaviji polopac na motor svog mezimca. Zato EA Sports nikada i neće umreti od gladi, iako bi trebao. Šta se desilo sa igrama kao što su Rock 'n' Roll Racing, Micro Machines, (stari) Need For Speed, Top Gear? Šta se desilo sa znojenjem dlanova pred poslednju krivinu, znajući da čak i tada možete olako izgubiti vođstvo? Desili su se ABS, kontrola proklizavanja, smena dana i noći, licencirana vozila, slobodna vožnja po gradu, i prokleti spojleri. Prodali smo dušu za šaku dukata.\nNije mali broj ljudi koji su upravo zbog ovoga digli ruke od trkanja. No, spas dolazi kada ga najmanje očekujemo. Taman kada smo se pomirili sa činjenicom da ćemo do kraja života iznova proigravati deset i kusur godina stare naslove, pojavio se (pazite sad) Disney Interactive sa igrom Split/Second. Posle razvoja i/ili izdavanja bezbroj naslova zasnovanih na igranim i crtanim filmovima, Disney je odlučio da ponudi publici "pravu" igru, i ponovo pokazao zašto je već skoro devedeset godina na samom vrhu industrije zabave. Za razvoj ove "trkačine" bio je zadužen britanski Black Rock Studio, inače u vlasništvu Diznijeve imperije.\nIgrači preuzimaju ulogu mladog i nadarenog vozača, koji konkuriše za posao u TV emisiji/elitnom cirkusu na točkovima, Split Second, čija gledanost već neko vreme obara sve rekorde. U pitanju je nimalo benigna mešavina uličnih trka i kaskaderskog umeća, čiji se učesnici bore do smrti (iako to nikad nije eksplicitno naglašeno, kada se kontrolni toranj na aerodromu sruši na auto, ishod nije teško pogoditi). Uvodna misija, koja objašnjava sve što je potrebno znati, predstavljena je kao praktični deo konkursa, tokom kojeg producent objašnjava vozaču željnom pobede komande i mehaniku igre. Naravno, pošto ste dobili posao, sledi snimanje prve od dvanaest epizoda. Svaka od njih se sastoji od pet trka sa različitim ciljevima i pravilima, od čega su tri u startu dostupne, dok je preostale dve potrebno otključati. To ćete postići tako što ćete se dobro plasirati na dostupnim događajima. Iako za nastavak dovoljno završiti na osmom mestu, uvek je preporučljivo "juriti zlato", jer donosi više bodova, koji su neophodni za otključavanje novih vozila i trka. Po završetku svake epizode, ponuđena su dva izbora za sledeću, te je igru moguće komotno preći dva puta, bez ponavljanja ičega.\nŠta je ono što Split/Second čini tako prokleto zabavnim? Za početak, kontrole. Predefinisane kontrole su udobno razmeštene po tastaturi, a tokom igre se koristi svega šest dugmića. Naravno, ako vam se raspored ne dopada, možete ga preurediti po sopstvenom nahođenju. Vožnja je čista, stoprocentno arkadna, bez trunke realnosti da pokvari ugođaj. Interfejs je izuzetno jednostavan, i sadrži samo merač energije, štopericu, broj kruga i poziciju.\nNeizbežnu dozu originalnosti pruža destruktivna moć stavljena u ruke igrača. Sećate se kako je NFS Underground 2 uveo glupost sa dopunjavanjem zaliha nitra po vršenju raznih egzibicija, kao što su vešto proklizavanje u krivinama, skokovi sa rampi i vožnja tik iza protivnika? E, pa, ovde takve vratolomije popunjavaju tzv. energetsku liniju. Kada se napuni do određene mere, ona omogućava igraču da izazove razoran događaj na traci, koji slupava sve koji se nađu na datom mestu u datom trenutku, ili čak u potpunosti menja deonicu staze. Mesta na kojima je moguće izazvati nesreću se nalaze maltene na svakih deset metara (cisterne s gorivom, kranovi na šinama, itd.), dok su mesta koja dozvoljavaju preuređivanje staze malko ređa. Ovo dozvoljava igraču da brzinu podredi akrobacijama, pa kada nakupi dovoljno energije, počne da kosi konkurenciju s leđa.\nOvaj naizgled mali dodatak ne samo da unosi svežinu u igru, i razbija neizbežnu monotoniju (jer prvo mesto nikad nije bilo nesigurnije nego sada), već i stvara stravično eksplozivnu, adrenalinom nabijenu atmosferu. Zamislite samo, kako izgleda trka oko aerodroma, tokom koje marljivo sakupljate energiju, da biste u jednom trenutku oborili kontrolni toranj, slupali četiri protivnika, i preusmerili trku na pistu. Dok vam ego narasta kao kvasac, jedva stižete da primetite da je kao odmazdu, jedan od protivnika koje ste ostavili u oblaku prašine oborio prokleti Boing na vas!\nPored klasične trke sa više krugova, postoji sijaset režima sa različitim ciljevima. Elimination režim tera igrača da čvrsto drži prvo mesto, jer se na svakih X sekundi izbacuje vozač na poslednjoj poziciji. Tokom Survival moda ispred vas će voziti kamion iz koga ispadaju burići. Neophodno ih je izbegavati, jer jedna vrsta oduzima vreme, dok druga uništava kola. Tu su i Air Strike, sa helihopterom koji gađa stazu raketama koje je neophodno izbegavati, i Detonator, tokom kojeg će sve podložno dizanju u vazduh oko vas eksplodirati, otežavajući vam trku s vremenom. Svaka epizoda se završava tzv. elitnom trkom, koja se odvija po normalnim pravilima, ali sa najveštijim protivnicima.\nAutomobili u igri nisu licencirani (hvala bogu!), već potpuno fiktivni. Iako nisu eksplicitno razvrstani, postoje tri grupe: jedni se oslanjaju na brzinu, drugi na proklizavanje, a treći na snagu. Ovo dopušta igračima da izaberu stil igranja, te je moguće maltene u potpunosti zaobići sakupljanje energije i rušenje svega oko sebe, ako imate dovoljno brza kola. Nova vozila se otključavaju sakupljanjem bodova na trkama. Pošto je multiplayer već odavno deo standardne postavke, ni ovde nije izostao. Pored podrške za do osam igrača u lokalnoj mreži ili putem interneta, Split/Second podržava i (drž'te se sad) split screen! Ako kažete da vam ova opcija nije nedostajala, onda ste pokvareni, prljavi lažovi.\nVizuelni stil je u skladu sa prirodom igre. Modeli su uobičajeno sportski, sa očiglednim plagiranjem određenih stvarnih marki. Moguće je donekle im menjati boju, što i nije toliko bitno za sam izgled igre (jer će vam oči neprekidno biti uprte u put), ali je korisno ako vas mrzi da pamtite imena kola (ofarbate sve u jednu boju, a ona koja najviše koristite u drugu). Visokobudžetne eksplozije oduzimaju i ono malo daha što ga zadržavate u svakoj krivini. Okoliši su raznoliki, i uglavnom načičkani objektima. Jedina zamerka ide na račun standardno preteranog blještavila. Glume nema, ako izuzmemo naratora koji čita kratak uvod u svaku epizodu (za kog bih mogao da se zakunem da je Jon St. John). Muzika je brzog tempa, naizgled neprimetna, a zapravo ključna u stvaranju atmosfere i dodatnom lučenju adrenalina.\nLoše strane igre? Veoma ih je malo... Previše blješti, a AI nije baš blistav. Sem toga, sve je na mestu. Split/Second je fenomenalna, potpuno arkadna vožnja, koja, čini se, apeluje prvenstveno na starije, nostalgične igrače. Izvođenje, kao i podrška za više igrača na jednom računaru, ukazuju na to. Ovo, naravno, ne bi trebalo da spreči mlađu populaciju da joj pruži šansu, jer se sigurno neće pokajati. Uz rizik da nas optuže da preterujemo, reći ćemo da je ovaj naslov mesija koji je došao da arkadne vožnje izvuče iz septičke jame u koji su ih EA i slični zakopali do guše. Disney Interactive Entertainment je pokazao da, iako se čvrsto drži adaptiranja sopstvenih celuloidnih svetova, itekako može da se nosi sa visokom produkcijom industrije igara. Sad samo ostaje da, dok uživamo u ovom fantastičnom ostvarenju, nagađamo da li se duhovni sledbenici Walt Disney-a spremaju da osvoje jedini preostali segment industrije zabave koji im je preostao.\nKategorija: 2010, Ketchua, Recenzija, Vožnja\ndekip 20. 06. 2010. 15:29\nНападам га чим завршим Блур. :)\nDeCoy 20. 06. 2010. 17:49\nLoša strana igre je neverovatna repetitivnost jer u 12 epizoda postoji svega 5 ili 6 originalnih staza koje se uglavnom ponavljaju iz epizode u epizodu neke čak i bez ikakvih izmena. Drugim rečima već na polovini igre ćete videti sve što igra ima da pruži. Multiplayer je zanimljiv (posebno zanimljiv jer svi mogu da ga igraju ;)), ali u singleplayeru igra dosadi posle sat vremena (toliko je potrebno da stignete do 6. epizode :)). Dobra igra, ali Black Rock pravi istu grešku kao kod svoje prethodne igre Pure - dajte ljudi još koju STAZU!\nNikola B 20. 06. 2010. 17:58\nSlažem se, premalo staza.\nOgisha 22. 04. 2011. 01:50\nJa tu repetitivnost uopšte nisam primetio. Jeste da se mape ponavljaju ali svaka mapa ima bar 2-3 različite rute, tako da je ovaj broj po meni sasvim dovoljan za 12 epizoda. Završio sam igru i imam samo reči hvale. Brzina/adrenalin/muzika/jednostavnost - perfektno! Najbolja u žanru koju sam igrao (može se porediti jedino sa NFS Underground donekle). Hvala Ketchua na preporuci, ova igra će imati posebno mesto na polici ;)


Bogunić: Ostavku podnosim zbog “nemogućnosti da dužnost obavljam savjesno” | TV1\nBogunić: Ostavku podnosim zbog “nemogućnosti da dužnost obavljam savjesno”\nPROČITAJTE I OVO: Forto: Žao mi je zbog ostavke ministrice Bogunić\nMinistrica Bogunić je zamolila premijera Kantona Sarajevo, Edina Fortu, da u skladu s propisanom procedurom prihvati njenu ostavku i rješenje o razrješenju te da ih na potvrđivanje dostavi Skupštini Kantona Sarajevo.\nNa tu poziciju Bogunić je postavljena kao nestranački kadar, ali iz kvote ministarstava koja su pripala političkoj stranci Narod i pravda, prenosi Fena.\n– Poštovani premijeru,u skladu sa članom 12 Zakona o Vladi Kantona Sarajevo obavještavam Vas da podnosim ostavku na funkciju ministrice za obrazovanje,nauku i mlade Kantona Sarajevo. Molim Vas da prihvatite moju ostavku i rješenje o razrješenju,u skladu sa propisanom procedurom, dostavite na potvrđivanje Skupštini Kantona Sarajevo – navela je u zahtjevu za ostavku ministrica Bogunić.\nPrethodni članakForto: Žao mi je zbog ostavke ministrice Bogunić\nNaredni članakVulin: Priština i Beograd, to je kao da poredite ‘Islamsku državu’ i EU