Nakon što je Vijeće ministara BiH usvojilo Odluku: Do oktobra uspostavljanje tijela sistema koordinacije | Krupljani.BA\nNakon što je Vijeće ministara BiH usvojilo Odluku: Do oktobra uspostavljanje tijela sistema koordinacije\nIako je sastav i način donošenja odluka u tijelima bio predmetom razmatranja različitih nivoa vlasti u BiH, sastav pojedinih tijela je unaprijed određen potpisanim SSP-om.\nPiše Nedim Pobrić\nNakon što je Vijeće ministara BiH usvojilo Odluku o sistemu koordinacije procesa evropskih integracija u BiH, već je uslijedilo implementiranje dogovorenih odredbi koje uključuju i formiranje zajedničkih tijela u okviru sistema koordinacije.\n– Sljedeći koraci su da svi nivoi vlasti, kako je to predviđeno Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), u svako pojedino tijelo u okviru mehanizma koordinacije predlože članove u ime tog nivoa vlasti – kazao je u razgovoru za Faktor Halid Genjac, član Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine (PS) BiH.\nTijela čije je osnivanje predviđeno, kao i njihov sastav i nadležnosti, unaprijed su definirana usvojenom Odlukom o sistemu koordinacije.\n– Predviđena je uspostava kolegija za evropske integracije, ministarske konferencije, komisije za evropske integracije, radnih grupa za evropske integracije, kao i stalnih delegacija BiH u okviru Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje, odbora i pododbora za stabilizaciju i pridruživanje, koja čine zajednička tijela BiH i Evropske unije u skladu sa SSP-om – objašnjava za Faktor Edin Dilberović, direktor Direkcije za evropske integracije (DEI) BiH.\nFormiranje navedenih tijela je ograničeno predviđenim rokovima, a ti rokovi, sudeći prema informacijama direktora DEI-a BiH, istječu već početkom oktobra.\n– Odlukom o sistemu koordinacije procesa evropskih integracija u BiH definirani su periodi u kojima dijelovi ovog sistema trebaju biti formirani i traju od, naprimjer, 20 dana za konstituiranje kolegija za evropske integracije, do 40 dana za formiranje radnih grupa za evropske integracije – kazao je Dilberović.\nIako je sastav i način donošenja odluka u tijelima bio predmetom razmatranja različitih nivoa vlasti u BiH tokom pregovora o definiranju samog teksta koordinacijskog mehanizma, sastav pojedinih tijela je unaprijed određen potpisanim SSP-om.\n– Predviđeno je, primjera radi, formiranje vijeća za stabilizaciju i pridruživanje, a tu stoji izričito da se ono sastoji od imenovanih članova Vijeća ministara BiH sa jedne, te članova Vijeća EU-aq i članova Evropske komisije s druge strane. Predviđeno je i formiranje Odbora za stabilizaciju i pridruživanje, kojeg također čine predstavnici spomenutih institucija – objašnjava Genjac.\nSastav i uloga tijela\nNavedena tijela su zadužena za praćenje provođenja SSP-a i razmatranje svih pitanja od obostranog interesa. Odbor za stabilizaciju i pridruživanje može osnovati različite pododbore zadužene za tehničke detalje iz oblasti obuhvaćenih SSP-om, kao što su pododbor za trgovinu, industriju, carine i poreze, poljoprivredu, sigurnost hrane i ribarstvo, unutrašnje tržište i konkurenciju, ekonomska i finansijska pitanja i statistiku, transport, okoliš, energiju i regionalni razvoj, pravosuđe i unutrašnje poslove te inovacije, tehnološki razvoj i socijalnu politiku.\nKolegij za evropske integracije je najviše političko tijelo zaduženo za usaglašavanje stavova o ključnim, strateškim i političkim pitanjima u oblasti evropskih integracija, te rješavanje sporova koji se pojave u procesu ispunjavanja obaveza. Kolegij čine predsjedavajući i zamjenici predsjedavajućeg Vijeća ministara, premijer i dva člana Vlade FBiH, premijer i dva člana Vlade Republike Srpske, kantonalni premijeri te gradonačelnik Brčko distrikta. Predsjedavajući kolegija je predsjedavajući Vijeća ministara BiH, dok su entitetski premijeri njegovi zamjenici.\nMinistarska konferencija svojim djelovanjem osigurava ujednačen pristup svih nivoa vlasti, a nju čine, u ovisnosti o kojem sektoru se radi i u ovisnosti o ustavnim nadležnostima, predstavnici nadležnih državnih, entitetskih i kantonalnih ministarstava te predstavnika Vlade Brčko distrikta. Komisija za evropske integracije je zadužena za operativnu i metodološku koordinaciju u cilju osiguranja sveobuhvatnosti u radu nadležnih institucija. Nju čine direktor DEI-a BiH, po jedan član entitetskih i kantonalnih vlada te dopunski članovi iz institucija svih nivoa vlasti u ovisnosti o materiji. Radne grupe za evropske integracije su operativna tijela u sistemu koordinacije koja djeluju u skladu sa smjernicama koje definira Komisija za evropske integracije.\nPodrška u procesu EU integracija\nSvrha funkcioniranja sistema koordinacije procesa integriranja BiH u EU će, prema riječima Edina Dilberovića, postojati sve dok naša zemlja ne postane članica EU-a.\n– Njegova svrha je da omogući da komunikacija, dogovaranje i traganje za rješenjima u procesu integriranja teku nesmetano između ustavno nadležnih nivoa vlasti, bilo da je riječ o pripremi planskog dokumenta u procesu integriranja, usklađivanju zakonodavstva, planiranju pretpristupne pomoći, pripremi pregovaračkih pozicija kada BiH dođe u fazu pregovora u članstvu, ili bilo kojem drugom izazovu u procesu integriranja – kazao je Dilberović


U četvrtak je na programu revanš utakmica prvog kola kvalifikacija za Ligu konferencija između Sarajeva i Milsamija, a prema svemu sudeći, za ovaj meč mogla bi da se traži i karta više.\nNaime, otkako su karte puštene u prodaju, u periodu od samo tri sata prodato je čak 500 karata, što znači da će klub sa “Koševa” imati veliku podršku svojih navijača u borbi za drugu rundu kvalifikacija.\nDanas su u “Bordo FAN SHOP-u” u prodaji karte za članove tribine Istok i Zapad a od 16h u UNFKS – “Horde zla” moći će da se kupe ulaznice za sjevernu tribinu.\nDuel Sarajeva i Milsamija igra se u četvrtak od 21h, a rezultat prve utakmice igrane u Moldaviji bio je 0:0.\nPrethodni članakReal Madrid doveo reprezentativca Francuske\nNaredni članakGriliš oštro odgovorio Kinu


Gorivo nam skače 3 puta nedeljno: Kad se odbije ono što država uzme, dizel košta tek 73 dinara - Biznis Telegraf.rs\nVozači koje smo anketirali kažu nam da imaju utisak da je na pumpama svaki dan nova cena naftnih derivata. Pojavila se i bojazan da bi dešavanja u Avganistanu mogla da utiču na svetsko tržište nafte, a time i naše.\nAko se haos proširi na Bliski istok i šire onda bi cene ponovo mogle da rastu, kažu analitičari. Od početka godine sirova nafta na svetskom tržištu poskupela je 50 odsto, a u zavisnosti od vrste, cene derivata na našim pumpama više su od 25 do 30 dinara. Od polovine avgusta cena barela je u padu, pa u naftnim kompanijama najavljuju pojeftinjenja.\nU regionom Srbija prednjači po ceni dizela, a po ceni benzina smo u sredini. Državna zahvatanja su 55 odsto u ceni goriva. Ovako izgleda ta računica:\nLitar dizela u Srbiji je 162,4 dinara od toga, akciza je 59,48 dinara, naknada za obavezne rezerve 2,6 dinara, naknada za markiranje i monitoring 0,35 dinara, naknada za energetsku efikasnost 0,15 dinara. Zajedno akcize i naknade 62,58 dinara.\nPDV je 27,1 dinara. Ukupno država uzima 89,65 dinara po litri ili 55,2 odsto.\n"Povećana potrošnja u Srbiji posledica oporavka privrede"\nFormiranje cena nafte i naftnih derivata na svetskom tržištu u najvećoj meri zavisi od odluka organizacije OPEК plus, prema čijim kvotama se određuje ponuda i formira cena, a trenutna situacija je takva da je cena sirove nafte niža za nekoliko dolara za barel, što utiče i na nižu cenu goriva u Srbiji, izjavio je ranije danas Petar Stanojević, specijalni savetnik potpredsednice Vlade i ministarke rudarstva i energetike, prof. dr Zorane Mihajlović.\n- Cenu nafte diktira organizacija OPEC i OPEC plus, u kojoj je i Rusija. Oni određuju proizvodne kvote i time diktiraju ponudu. Cena je sa 75 pala na 65 dolara, najviše zbog najave SAD da će prestati sa stimulisanjem svojih rezervi. Sve to utiče i na cene u Srbiji. Кod nas je inače povećana potrošnja za 3,4 odsto u odnosu na rekordnu 2019. godinu.\nSkok cene benzina od 1,5% pokazuje da ljudi putuju, a skok cene dizela od 3,4 odsto da imamo ozbiljnu privrednu aktivnost, što dokazuje i povećanje cene putnog bitumena od 10 procenata. Manja je potrošnja kerozina, jer se avio-saobraćaj još uvek nije u potpunosti oporavio od pandemije, ali očekujem da u narednom periodu i u ovom segmetnu imamo rast potrošnje - rekao je Stanojević.\nDizel ujutru 154 dinara, uveče 156: Porasle cene goriva, kako se odmičete od centra, sve je skuplje


Abecedom do Zagreba – Šok zadruga\nZahvaljujući prijateljima iz SEE.cult i NKSS učestvujemo na izložbi Abeceda nezavisne kulture u Zagrebu.\nIzložba ‘Abeceda nezavisne kulture’, koja daje uvid u deo bogate istorije nekih od ključnih aktera nezavisnih kulturnih scena u Hrvatskoj, Srbiji i regionu, biće otvorena 6. oktobra u Galeriji Nova u Zagrebu, a obuhvata video intervjue sa umetnicima i organizacijama, kao i štampani materijal o njihovom dugogodišnjem delovanju.\nU Showroomu Galerije Nova biće prikazani intervjui sa umetnicima i organizacijama koji su nastali u okviru saradničkog projekta “Abeceda nezavisne kulture” koji su tokom 2014. i 2015. godine realizovali Kurziv (Kulturpunkt.hr) i Kulturtreger (Booksa.hr) iz Zagreba i SEEcult.org iz Beograda.\nZastupljeni umetnici i organizacije su: Slaven Tolj (Dubrovnik/Rijeka), Siniša Labrović (Zagreb), Mladen Stilinović (Zagreb), Damir Bartol Indoš (Zagreb), Ana Hušman (Zagreb), Marko Tomaš (Mostar), Marko Brecelj (Kopar), BADco. (Zagreb), Teatar Mimart (Beograd), Remont (Beograd), Expeditio (Kotor), Za Druga (Petrovac), Centar za kulturnu dekontaminaciju (Beograd), Dah teatar (Beograd), Tač.ka (Prijedor) i Led art/Šok zadruga (ex Art klinika, Novi Sad).\nNa izložbi, koju Kurziv organizuje u saradnji sa kolektivom Što, kako i za koga (WHW), rad i delovanje aktera video intervjua propraćeni su štampanim materijalima koji će posetioci moći da razgledaju i koriste u čitaonici.\nPosetioci imaju i mogućnost da donesu materijale o nezavisnoj kulturnoj sceni koji će biti pohranjeni u Centru za dokumentiranje nezavisne kulture, smeštenom u književnom klubu Booksa u Zagrebu.\nIntervjue realizovane u sklopu projekta “Abeceda nezavisne kulture” moguće je naći na portalima Kulturpunkt i SEEcult.org, kao i na Vimeo kanalu Kulturpunkta i YouTube kanalu portala SEEcult.org\nAutori intervjua su novinarke Matija Mrakovčić, Vesna Milosavljević, Janja Sesar i Antonija Letinić i snimatelji, montažeri i redatelji Kyril Rubinstein, Ivan Slipčević, Milan Nešić, Marija Aranđelović, te ZMUC – Zemunski mali umetnički centar.\nProjekat “Abeceda nezavisne kulture” započeo je portal Kulturpunkt.hr 2009. godine, dokumentujući nezavisnu kulturnu scenu sprovođenjem otvorenih razgovora i dubinskih intervjua sa protagonistima u Zagrebu i drugim gradovima u Hrvatskoj, a krajem 2011. godine sa udruženjem Kulturtreger, koja vodi klub Booksa, otvoren je i Centar za dokumentiranje nezavisne kulture, koji deluje kao mesto prikupljanja, obrade, katalogizacije, očuvanja, digitalizacije i prezentacije raznolike građe proizvedene na nezavisnoj kulturnoj sceni u Hrvatskoj. Tokom 2014. i 2015. godine, Kurziv i Kulturtreger ostvarili su saradnju sa udruženjem SEEcult.org iz Beograda, izdavačem istoimenog portala za kulturu Jugoistočne Europe, u sklopu kojeg je arhiv usmene povesti proširen nizom video intervjua sa umetnicima i organizacijama iz Hrvatske, Srbije, Bosne i Hercegovine, Slovenije i Crne Gore. Dokumentovanje nezavisne kulturne scene biće nastavljeno i u 2016. godini.\nProjekat “Abeceda nezavisne kulture” podržali su: Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva, Balkan Arts and Culture Fund (BAC), ministarstva kulture Hrvatske i Srbije i Gradski ured za obrazovanje kulturu i sport.\nIzložba u Galeriji Nova biće otvorena do 17. oktobra.\nIzložba “Abeceda nezavisne kulture” gostovaće nakon Zagreba u nekoliko gradova u Hrvatskoj.\nTekst je preuzet sa portala SEEcult.org\nVESNA ILIĆ DARIJEVIĆ U GALERIJI ŠOK ZADRUGE Previous\nVAŠTAG VENDEL: ČIST UMETNIK Next


Od danas prijave za stipendiranje sportista Od danas prijave za stipendiranje sportista\nObjavljeno: 1. 7. 2019 u 13:10h\nSportisti iz Banjaluke, od danas pa do 15. jula imaju mogućnost da se prijave za gradsku stipendiju, na osnovu ostvarenih rezultata.\nSaopštili su ovo danas iz Gradske uprave grada Banjaluka i dodali da se kategorizacija sportista vrši na osnovu postignutih rezultata u periodu od 1. jula protekle godine do 1. jula tekuće godine za narednu budžetsku godinu.\n“Zahtjev za kategorizaciju – Obrazac KS podnosi se putem protokola Odjeljenju za obrazovanje, zdravstvo, omladinu i sport”, naveli su u Gradskoj upravi\nUz zahtjev za kategorizaciju (Obrazac KS), pored dokaza o ispunjenosti opštih uslova, sportista je dužan dostaviti i:\nuvjerenje da je aktivan član sportske organizacije u kojoj je ostvario sportski rezultat, odnosno ispunjenje uslova za kategorizaciju,\nkopiju tekućeg računa i broja računa banke koja ima sjedište u Republici Srpskoj.\nPravilnik o kategorizaciji sportista Grada Banjaluka\n“Za sve dodatne informacije, zainteresovani se mogu obratiti Odjeljenju za obrazovanje, zdravstvo, omladinu i sport, putem telefona broj: 051/244-444, lokal 713”, zaključili su u Gradskoj upravi.


eKapija | Drydocks World potvrđen kao novi partner kompanije Adriatic Marinas - U Brodogradilište Bijela će tokom prve tri godine biti uloženo 20 mil EUR\nIzvor: eKapija | Nedjelja, 08.11.2020.| 15:51\nDrydocks World potvrđen kao novi partner kompanije Adriatic Marinas - U Brodogradilište Bijela će tokom prve tri godine biti uloženo 20 mil EUR\nVlada Crne Gore dala je saglasnost da Dry Docks World - Dubai LLC bude novi partner kompaniji Adriatic Marinas i zamijeni holandski Damen u konzorcijumu čiji će cilj biti tranformacija Brodogradilišta Bijela u prvoklasnu kompaniju za servisiranje, održavanje, popravku i remont superjahti. Kako je predviđeno prvobitnim ugovorm o koncesiji, konzorcijum će tokom prve tri godine u brodogradilište uložiti 20 mil EUR, a investicioni ciklus počeće nakon procesa remedijacije, čiji završetak se očekuje do 31. decembra 2021.\n- Vlada je dala saglasnost da konzorcijum Adriatic Marinas d.o.o. i B.V. Holding Maatschappij Damen prenese na novi Konzorcijum Adriatic Marinas doo Tivat i Dry Docks World - Dubai LLC Ugovor o koncesiji koji će prava i obaveze iz Ugovora o koncesiji prenijeti postojećoj firmi registrovanoj u Crnoj Gori za realizaciju koncesionog ugovora od 2018. godine - saopšteno je iz Vlade.\nKako je navedeno, saglasnost je data pod uslovom da sve strane postanu neograničeno solidarno odgovorne za sve obaveze koje su preuzete ovim Ugovorom. Takođe, predviđeno je da na Montenegro Yacht Services doo Tivat prelaze sva prava i obaveze koje ustupilac ima na osnovu zaključenog Ugovora o koncesiji, na dan zaključenja ugovora.\n- Na osnovu dostavljene dokumentacije ocijenjeno je da konzorcijum Adriatic Marinas doo Tivat i Dry Docks World - Dubai LLC ispunjava iste uslove koje je ispunjavao konzorcijum sa kojim je zaključen ugovor, odnosno ispunjava uslove predviđene javnim pozivom i tenderskom dokumentacijom za dodjelu ugovora. Prenosom ugovora ne umanjuje se kvalitet, niti narušava kontinuitet izvršenja ugovora - saopšteno je iz Vlade.\nKako se navodi u dokumentaciji objavljenoj na sajtu Vlade, odluku o dodjeli koncesije za privredno korišćenje brodogradilišne luke u Bijeloj Vlada je donijela u novembru 2018. i prihvatila Ugovor o koncesiji između Vlade Crne Gore i Konzorcijuma Adriatic Marinas d.o.o. i B.V. Holding Maatschappij Damen. Ugovor je potpisan 30. novembra 2018. godine u Podgorici.\n- Shodno odredbama Ugovora, koncesionar je u obavezi da adaptira, rekonstruiše, izgradi, opremi i iskorišćava brodogradilišnu luku na koncesionom području u periodu od 30 godina, u skladu sa biznis i investicionim planom koji su dati kao prilog Ugovora i u skladu sa Zakonom o planiranju prostora i izgradnji objekata. Ukupni planirani iznos za investiciju u prve tri godine iznosi 20 mil EUR - stoji u dokumentaciji.\nUgovorom je predviđeno i da investicioni period počinje da teče od dana predaje izvještaja eksperta kojim se potvrđuje da je koncesiono područje očišćeno od istorijskog zagađenja, kako bi koncesionar započeo realizaciju investicionog plana. Kao datum završetka remedijacije označen je 31. mart 2020. godine, ali je taj rok probijen.\nUgovorom je definisana i djelatnost izgradnje i opravki brodova, kao i djelatnost izgradnje, remonta i održavanja jahti i megajahti.\nPodsjetimo, krajem septembra 2020. saopšteno je da kompanija Damen, jedan od članova konzorcijuma kojem je dodijeljena koncesija za privredno korišćenje brodogradilišne luke u Bijeloj, ne može aktivno da učestvuje u ugovorenom investicionom i socio-ekonomskom razvojnom projektu, te da je u najboljem interesu da se njegova pozicija u Konzorcijumu Adriatic Marinas prenese na drugog partnera Dry Docks World - Dubai LLC (DDW), koja je podružnica kompanije DP World, a u cilju kontinuirane povećenosti obnovi brodogradilišne luke Bijela u skladu sa Ugovorom o koncesiji.\nDalje se navodi i da je rok za završetak remedijacije premašen, te da je evidentno kašnjenje u izvođenju radova u odnosu na definisani rok i dinamiku, a time onemogućeno preuzimanje sanirane lokacije od strane koncesionara na način određen u Ugovoru o koncesiji. Kao novi rok za završetak remedijacije označen je 31. decembar 2021. godine, kada je za očekivati da će radovi na remedijaciji biti završeni.\n- Montenegro Yacht Services doo Tivat će nuditi sveobuhvatne usluge održavanja, popravke i konverzije za jahte i superjahte za različite tržišne segmente. Zajednički strateški cilj u osnovi ovog projekta jeste stvaranje nove održive i profitabilne djelatnosti sa potencijalom za budućnost, u okviru čiste i održive industrije. Nova djelatnost se nadograđuje na ambiciju Vlade Crne Gore da transformiše zemlju u destinaciju za nautički turizam koja će biti aktivna tokom cijele godine i koja će obezbjeđivati dugogodišnje zaposlenje - navodi se između ostalog u objevljenoj dokumentaciji.


sve za lovu strani film strani filmovi strani filmovi sa prevodom\nStrani filmovi > Strani filmovi sa prevodom > Sve za lovu - strani film\nRežija: Džuli En Robinson\nScenario: Stejsi Šerman\nSve za lovu je akciona komedija koja je snimljena 2012. godine u režiji Džuli En Robinson, dok je scenario napisala Stejsi Šerman. Film je nastao na osnovu serije kriminalističkih romana o Stefani Plam, čiji je autor Dženet Ivanović.\nFilm Sve za lovu priča je o razvedenoj i usamljenoj ženi po imenu Stefani Plam. Stefani je očajna i u potrazi je za poslom. Odlučuje da poseti rođaku Vini, koja drži agenciju koja i nije baš na dobrom glasu, ali nešto mora da se radi.\nStefani bez prethodnog iskustva koje zahteva treniranje i posebne veštine, postaje lovac na ucenjene glave. Kao prvi slučaj dobija Džoija Morelija, bivšeg policajca koga traže zbog ubistva. Da stvar bude zanimljivija, upravo je Moreli taj muškarac koji je Stefanino srce slomio pre nekoliko godina.\nUloge: Ketrin Hajgl, Džejson Omara, Daniel Sunjata, Debi Rejnolds


PETOSTRUKI UBICA U PANCIRNOM PRSLUKU UVEDEN U SUD!\nNa glavni pretres su došli oštećeni i članovi njihovih porodica\nZRENJANIN – Glavni pretres protiv Siniše Zlatića (39) iz Žitišta, okrivljenog za teško ubistvo pet osoba i ranjavanje 22 lica, počelo je danas u zrenjaninskom Višem sudu, uz neviđene mere bezbednosti.\nPred petočlanim sudskim većem, kojim je predsedavala sudija Divna Tatić, danas je započeto izvođenje dokaza saslušanjem svedoka i čitanjem iskaza. Zlatić, koji je u sudnicu uveden u pratnji više pripadnika sudskog obezbeđenja i policije, na sebi je imao pancirni prsluk. Niko od članova njegove porodice nije prisustvovao suđenju, a Zlatića po službenoj dužnosti brani advokat Miša Popović. Početak suđenja, međutim, pratili su članovi porodica stradalih, kao i ranjenih u ovom nezapamćenom zločinu.\nOtac ubijene Dijane Zlatić, Sveto Savanović, naročito teško je podneo početak procesa.\n– Gore mi je ovog monstruma da vidim ovde, nego sve drugo što sam proživeo – ogorčen je Savanović, koji je rekao da supruga nije mogla ni da dođe u sud.\nMeđu prisutnima je bio i Petar Popović, otac ubijene Jovane Popović iz Banatskog Karađorđeva, kao i Dragana Mijatović, udovica ubijenog Vladimira Mijatovića iz Žitišta, koja je saslušana u svojstvu svedoka, jer je i sama prisustvovala krvavom piru. Suđenju nisu mogli da prisustvuju neki od oštećenih, među njima i Rade Dangubić i Saša Stanarević, koji su zadobili naročito teške povrede.\nGlavni pretres počeo je saslušanjem okrivljenog Zlatića koji je ostao pri navodima sa pripremnog ročišta od 8. decembra prošle godine i izjavama datim 3. jula u Policijskoj upravi Zrenjanin.\n– Teško mi je da rekonstruišem događaj i da pričam kako je bilo, ali ako bude potrebno da još nešto objasnim, spreman sam na to. Što se tiče oštećenih, ne znam kako da izrazim žaljenje i saučešće, to su sve ljudi koje poznajem, ili deca ljudi sa kojima sam bio u dobrim odnosima – izjavio je okrivljeni Zlatić, nijednog momenta se ne izjašnjavajući da mu je žao što je ubio bivšu suprugu Dijanu Zlatić.\nDragana Mijatović napušta zgradu suda\nOn je govorio i o događajima koji su prethodili zločinu, tvrdeći da nije bio spreman za razvod iz više razloga.\n– Mnogo vremena smo proveli zajedno, nisam mogao da zamislim da živim bez našeg sina, da on odrasta negde drugde. Ali, na kraju sam i na to pristao. Bilo je pretnji i poruka da taman dovedem celu opštinu i policiju, sin neće moći da ostane sa mnom – izjavio je Zlatić.\nOn kaže da je krajem februara čuo da su njegova supruga Dijana i pokojni Stevan Jojić u vezi, ali da nije poverovao u to.\n– Dok je trajao brakorazvodni postupak, Dijanin otac se obratio mom drugu sa porukom da pozovem Dijanu na piće da bismo izgladili odnose. Tada sam zaboravio priču o Jojiću – rekao je Zlatić.\nMeđutim, on Dijanu nije zvao na piće, ali joj je poslao poruku da zajedno odu u sud, na šta mu ona nije odgovorila.\nGovoreći o samom kritičnom događaju, on je kazao da je sa automatskom puškom došao do kafića „Makijato“, stavio oružje na neobično visok šank i gledao u Dijanu koja je bila naslonjena rukama na šank, a pored nje je bio Stevan Jojić. Na njega, kako je ispričao, nije obratio pažnju. On tvrdi da nije hteo da puca, već da ih zaplaši, ali da ga je Jojić uhvatio za pušku i da su tada verovatno počeli rafali. Dodao je da nije video momenat kada je Jojić pogođen, već samo krv na njegovom stomaku, dok je još stajao.\n– Nisam bežao, nego sam išao prema policiji, vičući da me hapsi. Uhapsili su me i bombardovali sa hiljadu pitanja – napmenuo je Zlatić, koji je u iskazu negirao da je izjavio: „Ubio sam ku…odvela mi je dete“.\nNavodno, prvo saznanje da je neko poginuo bilo mu je kada ga je policija vodila kući da pokaže i ostalo naoružanje.\nSvedok Dragana Mijatović, koja je sa pokojnim suprugom bila u kafiću „Makijato“, ostala je pri iskazu datom 21. jula. Njoj je Zlatić izjavio saučešće, nazvavši je „dragom prijateljicom“, a ona je tada briznula u plač, da bi potom sva u suzama sela u publiku. Policajci Željko Dujin, Aleksandar Atanckov i Milan Suvačarev, koji su Zlatića uhapsili neposredno nakon zločina, izjavili su da su čuli dva rafala, da su pošli ka mestu odakle se čula pucnjava i da je tada Zlatić trčao prema njima. Sva trojica kažu da je tada rekao ono što je on negirao: „Ubio sam ku… odvela mi je dete“.\nJedan od najvećih zločina u Srbiji u prošloj godini dogodio se 2. jula, u večernjim satima, u letnjoj bašti žitištanskog kafića „Makijato“. Okrivljeni Zlatić je iz automatske puške, rafalnom paljbom, ispalio dvadeset i šest metaka i ubio Dijanu Zlatić, Stevana Jojića i Vladimira Mijatovića iz Žitišta, zatim Jovanu Popović iz Banatskog Karađorđeva i Vladimira Kosovića iz iz Ravnog Topolovca. Istovremeno, pomahnitali ubica je ranio 22 osobe.\nZlatić je zločin počinio zbog ljubomore, jer je u kafiću, u vreme trajanja manifestacije „Pile fest“, zatekao bivšu suprugu Dijanu Zlatić u društvu drugog muškarca.\nTagoviSiniša Zlatić suđenje ubica\nPOLICIJA POZIVA: REGULIŠITE STATUS TROFEJNOG ORUŽJA\nPOČINJE SUĐENJE PETOSTRUKOM UBICI IZ ŽITIŠTA


Akcija / Vestern\nKao veliki ljubitelj stvaralaštva sada već kutlnog japanskog reditelja novog talasa Takašija Mikea (Takashi Miike) nikako nisam mogao da propustim njegov omaž špageti vesternima i u isto vreme prvu saradnju sa fantastičnim Kventinom Tarantinom (Quentin Tarantino). Mike, autor koji je zaista snimio neverovatno mnogo naslova je definitivno poslednje ime koje bi svaki filmofil povezao sa ovim žanrom, ali mene je upravo to izuzetno i zaiteresovalo za projekat pošto sam znao da japanski reditelj naprosto neće odoleti da spinuje koncept u jednu hiperstilizovanu, prenasilnu i modernu avanturu.\nTakašijev “Sukiyaki Western Django” sadrži sve elemente špageti vesterna, pa znatno i više od toga. “Sukiyaki Western Django” uspeva da isprati vizualni stil, nasilje i muzičku pozadinu italijanskih vesterna, odnosno sve ono što je rad Serđa Leona (Sergio Leone) poklonio američkoj kinematografiji, a u isto vreme i da stvori odgovarajući skelet u kojem ne blati i ne razvodnjava genijalnost Korbučijevog (Sergio Corbucci) klasika po imenu “Django” koji je i osnova Mikeovog filma, barem što se glavne priče tiče.\nPriča filma “Sukiyaki Western Django” se centrira oko nepoznatog, misterioznog revolveraša čiji put se ukršta sa dva velika zavađena klana, koji ratuju u malom polu ruralnom zapadnjačkom gradiću, boreći se za čast, nadmoć i skriveno blago koje se nalazi negde zakopano u neposrednoj blizini. Nalazeći se tačno između dve zavađene strane, neznanac nudi svoju lojanost i usluge onom klanu koji je spreman da mu da naveći procenat od pronađenog blaga.\nDa ne bih previše odavao od filma, ovo je samo u grubim crtama opis priče. U trajanju od 121 minuta, zaista je neverovatno koliko je Mike uspeo zanimljivih zapleta, različitih likova, detaljnih i bogatih pozadinskih priča ovde da provuče. Toliko mnogo stvari se odigra u ovom filmu za svega dva sata.\nKao što sam rekao, film dosta svog vremena troši na različite pozadinske priče svojih mnogobrojnih likova, stoga i sami možete zaključiti da “Sukiyaki Western Django” nema linearni narativ i da je ispunjen mnoštvom flešbekova. Što se tiče scenarija, ja se ne sećam da sam davno video neki ovako detaljno i opširno napisan film. “Sukiyaki Western Django” izuzetno detaljno oslikava i svakog svog najsporednijeg lika i iz glavnog zapleta uspeva da izvuče još 3-4 malo manja zaleta. Ovo je zasigurno bila prava noćna mora za napisati.\nOno što je jako bitno da znate pre nego što se upustite u gledanje ovog filma jeste da “Sukiyaki Western Django” nije klasični omaž i da je hiperstilizovani “overkill” od koga ne treba zahtevati da apeluje na širu publiku.\nSada se mnogi verovatno pitaju šta ovo tačno znači? Sukiyaki Western Django iako uspeva stvori tu atmosferu i autentičnost seta italijanskih vesterna, opet je ipak film koji nosi Mikeov pečat, što znači da je prepun bizarnog i poremećenog humora, hipernasilnih sekvenci u kojima krv šiklja u nedogled, surealnih akcionih okršaja i perverznih momenata po kojima je japanski autor poznat. Mikeovi filmovi nisu fokusirani na realizmu već na prelepim setovima, izvrsnoj fotografiji i odličnim kadrovima koji fenomenalno prenose surealni svet koji meša tradicionalno sa modernim u jedan vrlo zabavni i u potpunosti nepredvidivi miks. Sam poslednji čin predstavlja miks dva žanra, dve ere i dve kulture u kojima nam autor meša samuraje sa revolverašima sa Divljeg Zapada.\nBitno je da napomenem da je i Kođi Endo (Kôji Endô) uradio sjajan saundrek za film i nadam se da će nastaviti da sarađuje sa Mikeom. Istakao bih još i da su svi dijalozi aktera sinhronizovani na engleski jezik.\n“Sukiyaki Western Django” je prema mojim standardima izuzetno zabavan i bogat film, ali sam siguran da se široj publici neće baš nešto preterano dopasti. Ovaj film preporučujem ljubiteljima alternativni kinematografije i onima koji po svaku cenu žele da vide Kventina Tarantina kao kauboja koji priča na japanskom jeziku.\nPrethodni Fido (2006)\nSledeći Broken Flowers (2005)\nMeni je film fenomenalan,u nekom manga-anime fazonu,dočaran na specifičan Mikeov način.Humor odličan,a završna borba sa "iznenađujućim" snijegom odlična! Kod mene ovaj film ima 10/10 🙂 Hvala na recenziji.\nMolim, drago mi je da ti se dopada. 🙂 Nisam smeo da ga oversell-ujem 🙂


ŠOK U BIH: Portuglaski general Karlos Martins Branko JAVNO NEGIRAO GENOCID U SREBRENICI! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tŠOK U BIH: Portuglaski general Karlos Martins Branko JAVNO NEGIRAO GENOCID U SREBRENICI!\nŠOK U BIH: Portuglaski general Karlos Martins Branko JAVNO NEGIRAO GENOCID U SREBRENICI!\nPortuglaski general Karlos Martins Branko, koji se devedesetih godina, u vreme ratnih dejstava na teritoriji bivše Jugoslavije, nalazio na strateški važnom položaju zamenika šefa misije vojnih posmatrača UN za Hrvatsku i BiH (1994-1996), u svojim memoarima „Rat na Balkanu“ saopštava svoja saznanja i o dešavanjima na području Srebrenice u julu 1995.\nZa razliku od izmišljotina plaćenih „stručnjaka“, lažnih svedoka i propagandista „nevladinih organizacija“, general Martins Branko iznosi činjenice koje su na terenu prikupljali kompetentni obaveštajni organi. Te činjenice su se službeno slivale na njegov pisaći sto u Zagrebu, gde se nalazio štab Posmatračke misije UN.\nFaktima koje iznosi i zaključcima koje izvodi teško je prigovoriti po bilo kojem ubedljivom osnovu. U produžetku, navodićemo stavove koji se nalaze na stranicama 201 – 206 njegovih memoara.\nDakle, da ne bi bilo nedoumice, na osnovu svega viđenog i pregledanog, portugalski general iz oficirskog sastava NATO pakta, Karlos Martins Branko, izjašnjava se nedvosmisleno da se u Srebrenici nije dogodio genocid:\n„Da je postojao predumišljaj da se izvrši genocid, Srbi bi zatvorili enklavu tako da niko ne bi mogao da pobegne. Umesto toga, napali su iz dva pravca, sa jugoistoka i istoka, odakle su skoncentrisali svoja napadačka dejstva, ostavljajući koridore za povlačenje prema severu i zapadu (…) niti bi isplanirali prevoz sedamnaest hiljada žena, dece i ostarelih, kao što se dogodilo 12. i 13. jula, zahvaljujući čemu se skoro polovina izmeštenih domogla teritorije Federacije. Veliki broj stanovnika Srebrenice, koji su uspeli da pobegnu, našli su utočište u Srbiji, gde su zatim proveli nekoliko godina bez da ih je iko dirao. Da bi se tvrdnja o genocidu opravdala, bilo je neophodno sakriti neke nezgodne činjenice koje bi tu tezu mogle da kompromituju“.\nMartins Branko ne poriče da je „kao posledica napada na Srebrenicu bilo mnogo mrtvih“. On dodaje da „ni posle dvadeset godina niko nije uspeo da im utvrdi tačan broj“. (Doduše, Haški tribunal jeste utvrđivao taj broj, ali kao posledica njegove neozbiljne delatnosti na tom polju sada imamo ne manje nego pet pravosnažno „utvrđenih“ cifara iz raznih predmeta, koje variraju među sobom za oko četiri hiljade žrtava, a koje navodno odražavaju broj streljanih. To samo pojačava efekat autorove opaske.)\nKao što „Istorijski projekat Srebrenica“ već godinama naglašava, i Martins Branko ističe jednu bitnu činjenicu, a to je heterogenost uzroka smrti, pa ih taksativno ovako nabraja: „Uzroci smrti nastalih tokom i nakon vojnih operacija su raznoliki: borbena dejstva između dve vojske koje su se sučelile; borbe između vojnika VRS i militanata u bekstvu kojima su se pridružili civili; međusobne borbe između pripadnika ABiH; i pogubljenja ratnih zarobljenika“.\nŠto se tiče „načina kako je nastala magična cifra od 8.000 nestalih, po prvobitnoj proceni Međunarodnog Crvenog krsta, što se u jednom trenutku pretvorilo u nedodirljivu istinu“, autor kaže da je to postalo „činjenica koju je zabranjeno poricati još pre nego što je bila utvrđena“.\nPa nastavlja: „Teško onome ko bi se usudio da dovede u pitanje tu nespornu istinu. On će odmah biti izopšten i optužen za poricanje genocida. Činjenica da se 3.000 lica koja su bila proglašena za nestale našlo na spisku birača na izborima održanim u septembru 1996. nimalo nije uticala na stalno ponavljanje priče o 8.000 mrtvih. Mediji nikada nisu pokazali dovoljno radoznalosti da istraže ovu i druge očigledne nesuvislosti. Bilo je lakše besomučno ponavljati teoriju o genocidu, koju su zastupala glavna sredstva masovnog informisanja. Ali, bez obzira na uporno ponavljanje te ,istine’, vredi podsetiti se da se između medijske parole (sound bite) i istorijske činjenice nalazi veliko rastojanje“.\n„Koliko je zarobljenika bilo streljano, a koliko je poginulo u borbenim dejstvima?“, general Martins Branko ovde retorički postavlja jedno od najvažnijih pitanja. „Daleko smo od toga da bi imali odgovore, i rekao bih da ćemo do njih doći vrlo teško. Mnogo je lakše – i jednostavnije – pričati o genocidu“.\nPortugalski oficir ipak nagađa o tome koliko bi mogao da iznosi broj žrtava ratnog zločina u Srebrenici u julu 1995:\n„Pogubljenje od strane VRS znatnog broja muškaraca muslimana – dobro obavešteni izvori se pozivaju na 2.000 – među kojima su većina bili vojnici, u Srebrenici i okolini enklave, nesumnjivo predstavlja ratni zločin“.\nCifra koju pominje Martins Branko vrlo je znakovita iz više razloga. Pre svega, zato što istu cifru pogubljenih – 2.000 – navodi i jedan drugi ne manje kompetentan izvor, Džon Šindler, američki obaveštajac u Sarajevu upravo u periodu srebreničkih dešavanja.\nŠindlerova procena sa sarajevske osmatračnice, koja se tačno poklapa sa Martins Brankovom sa zagrebačke – a obe su potpuno u skladu sa raspoloživim forenzičkim nalazima – izneta je u dokumentarnom filmu Ole Flijuma, „Srebrenica: izdani grad“.\nPri tom, treba imati u vidu da u zamršenim situacijama kao što je ova sinteze obaveštajnih podataka koji potiču iz raznih izvora najčešće pružaju neuporedivo pouzdaniju ukupnu sliku od izveštaja izolovanih pojedinaca, čiji je uvid obično ograničen, i koji neretko nisu ni potpuno objektivni.\nNajzad, cifra koju solidarno sugerišu Martins Branko i Šindler, a koja na osnovu uvida u materijalne dokaze uopšte nije sporna, interesantna je iz još jednog razloga.\nNaime, na marginama obaveštajnih zajednica već poduže vreme uporno kruže glasine o postojanju jednog dokumenta – misterioznog pisma koje je Alija Izetbegović u proleće 1995, neposredno pre srebreničke operacije, navodno uputio Naseru Oriću – gde se potvrđuje da je još uvek na snazi ponuda inostrane intervencije, pod uslovom da se upadom VRS u Srebrenicu inscenira masovni pokolj.\nKljučni podatak u tom pismu jeste to da bi, prema tom navodnom dokumentu, cifra žrtava, koja bi bila adekvatna kao okidač za uključenje zainteresovanog stranog faktora, takođe iznosila već više puta pominjanih – 2.000.\n„Međutim“, nastavlja autor, Martins Branko, „to nije bio genocidni čin, kao što se tvrdi na mnogim mestima, pre svega u Tribunalu u Hagu, i kao argumenat koristi se u svrhu političkog prepucavanja“.\nPa kao civilizovana osoba dodaje: „Uzimanje pravde u sopstvene ruke, nešto što je kulturološki svojstveno ne samo Srbima već i ostalim zajednicama u bivšoj Jugoslaviji, ne opravdava niti umanjuje težinu počinjenog dela. To je bez sumnje prekršaj Ženevskih konvencija“.\nAli nakon bezbednog povlačenja u penziju, portugalski general je odlučan u tome da se stvari moraju nazivati njihovim pravim imenom:\n„Užasni ratni zločini moraju biti kažnjeni. Međutim, ta krivična dela niti se mogu niti bi ih trebalo brkati sa – genocidom. Kada se brkaju ratni zločini – kao što je ubijanje stotina muškaraca vojničkog uzrasta – sa genocidom, gde mora da bude utvrđeno postojanje namere da se sistematski istrebe pripadnici neke etničke zajednice, to je znak vrlo neozbiljnog ponašanja. To posebno dolazi do izražaja ako se ima u vidu da je izvršilac stavio na raspolaganje sredstva za prevoz sedamnaest hiljada izmeštenih lica, što predstavlja oko 50 odsto od ukupnog izmeštenog stanovništva“.\nZatim, Martins Branko skreće pažnju na još jednu primetnu i nimalo beznačajnu „nesuvislost“ srebreničke priče, a to je da je „Tribunal osudio jedva jednog počinioca“ (u fusnoti pojašnjava da je reč o Draženu Erdemoviću, svedoku-saradniku nagrađenom smešno niskom trogodišnjom kaznom, a posle toga brojnim apanažama i beneficijama za svoje mehanički ponavljano i više nego sporno svedočenje).\nPortugalski autor ističe da „niko od ostalih osuđenika nije bio izveden pred sud ili kažnjen za pogubljenje ratnih zarobljenika, nego po ‘komandnoj odgovornosti’ ili za učešće u Udruženom zločinačkom poduhvatu (Joint Criminal Enterprise), što je doktrina kojom se Tribunal služi a čija je primena u kontekstu sukoba vrlo kontroverzna.\nKako je moguće utvrditi da se dogodio genocid ako već dvadeset godina Tribunal nije sposoban da ustanovi koliko je žrtava ubijeno, koji je uzrok smrti i ko ih je ubio?“\nSve su to logična pitanja, mnogi bi se sa time složili. Da penzionisanje zaista vrši čudesan uticaj na buđenje kritičke savesti dokaz je i Martins Brankova podjednako tačna konstatacija da je „Tribunal zaboravio da sudi za zločine na području Srebrenice počinjene između 1992. i 1995. godine nad Srbima, usled kojih je bilo pobijeno blizu dve hiljade osoba (muškaraca, žena, dece i starijih lica), u nekim slučajevima posle raznih mučenja i divljaštava.\nTo je najvećim delom brižljivo dokumentovano, a dželati su poznati (…) Kao što je Ričard Holbruk priznao u svojoj knjizi, Tribunal se pokazao kao dragoceno oruđe naše politike, što nam je i koristilo…“. Da, upravo tako.\nU nastavku, kada je već reč o genocidu, Martins Branko bez ustručavanja ističe jarki kontrast između situacije u Srebrenici u julu 1995. i već sledećeg meseca u Krajini, pod napadom hrvatskih oružanih snaga:\n„Događaji u Srebrenici se ne mogu niti bi se smeli brkati sa onim što se mesec dana kasnije dogodilo u Krajini, gde je hrvatska vojska izvela operaciju sistematskog ubijanja srpskog stanovništva koje nije pobeglo ili mu nije pošlo za rukom da se skloni, i to ne štedeći nikoga.\nMuškarci, žene, deca, ostareli, svi bez razlike bili su predmet istih svireposti, i još gorih stvari. Ta operacija je bila podrobno isplanirana i opsežno je dokumentovana, a poznata su takođe i naređenja za njeno izvođenje koja je Tuđman izdao svojim generalima, na sastanku održanom 31. jula 1995. na Brionima, pred operaciju Oluja. Događaje u Krajini Tribunal nikada nije razmatrao kao genocid. U odnosu na te događaje, zapadni mediji su se držali na obazrivom rastojanju, a njihova ćutnja je bila saučesnička i zaglušujuća“.\nU zaključku, Martins Branko nema dileme oko toga da događaji u Srebrenici predstavljaju perfidan plod dugotrajnog planiranja i sadejstva zainteresovanih aktera. U prilog tome navodi podatke iz knjige Ibrana Mustafića „Planirani haos“, iskaze lokalnog političara Zlatka Dukića, i izjave načelnika policije u enklavi Srebrenica tokom sukoba, Hakije Meholjića.\nAutor se posebno zaustavlja na znakovitom svedočanstvu tadašnjeg načelnika generalštaba ABiH, Sefera Halilovića, o tome da je Izetbegović bio doneo odluku da se „otarasi“ Srebrenice vrlo rano u igri, „ali uz izvlačenje najveće moguće političke koristi“.\nUzgred, kada je reč o iskazima Meholjića i Halilovića na ovu temu, i dokazima da je događaj bio planiran dugo unapred, vredi napomenuti da je Meholjićevo čuveno svedočanstvo o Izetbegovićevoj ponudi da se dozvoli pokolj Srebreničana zauzvrat za stranu intervenciju, a Srebrenica zatim da se razmeni sa Srbima za Vogošću, smešteno u vremenski period jeseni 1993. kada se u Sarajevu održavao Bošnjački kongres.\nMeđutim, u svojoj knjizi „Lukava strategija“ Sefer Halilović iznosi vrlo interesantan i do sada uglavnom nezapažen podatak da je koncept insceniranja masakra u Srebrenici, zarad sakupljanja političkih dividendi, u glavi Alije Izetbegovića i bošnjačkog rukovodstva verovatno postojao još odranije.\nDoduše, u vreme kada je Halilovićeva knjiga bila objavljena on se već bio politički razišao sa Izetbegovićem i zato bi njegove tvrdnje trebalo uzeti sa dozom rezerve, ali Halilović ipak iznosi da mu je još u proleće 1993. Izetbegović pominjao ponudu kojom je nekoliko meseci kasnije, krajem te godine, šokirao Meholjića i ostale članove srebreničke delegacije.\nMemoarska saopštenja generala Karlosa Martins Branka u vezi sa Srebrenicom predstavljaju još jednu dragocenu kockicu kojom se upotpunjuje naš uvid u taj događaj. To nisu samo zabeleške o saznanjima jednog strateški raspoređenog stranog posmatrača, već mnogo više od toga. Ujedno, preko njega, to je i ispovest struktura koje autor personifikuje, čime se u velikoj meri odgovara na važna pitanja o tome „šta su znali i kada su saznali“.\nJasan podtekst Martins Brankovih memoara je to da su i autor i njemu nadređene i podređene strukture događaje pratili u realnom vremenu, da su istovremeno sa dešavanjima uglavnom bili tačno obavešteni šta ko radi i kome, i da na dubljim analitičkim nivoima oni nemaju nikakvih iluzija, a dileme još manje, o pravom karakteru i pozadini srebreničkih događaja, niti o cinično političkim ciljevima kojima su poslužili.\n(Stefan Karganović, Fond strateške kulture)[adsenseyu2]\nDžordž Semjueli: „Srbija će, ukoliko hoće da uđe u zapadni klub i postane nova članica EU, morati da prizna da je u Srebrenici počinjen genocid“\nSud potvrdio: Holandija odgovorna za smrt 350 Srebreničana\nŠEŠELJ PONOVO U SVOM STILU: “Ružnija je od Đilasa – Svako ko tvrdi da je u Srebrenici bio genocid da dobije 20 godina robije”\nAleksandar Vučić: Spuštam glavu samo gde ja hoću\nTri tajne „večne mladosti“: Evo šta je najvažnije vezano za naš izgled …\nTOMA FILA: Pouzdano znam da je Kalabić izdao Dražu Mihajlovića!


Nju Orleans osvojio prvu titulu u NFL ligi – Nadlanu.com\nNju Orleans osvojio prvu titulu u NFL ligi\nMAJAMI, 8. februara 2010. (Beta-AP) - Ekipa Nju Orleans Sejntsa osvojila je svoju prvu titulu prvaka u američkom fudbalu, pošto je u finalnoj utakmici NFL lige u Majamiju pobedila Indijanapolis Koltse sa 31:17.\nZa igrača utakmice izabran je kvoterbek Nju Orleansa Dru Bris, koji je izjednačio rekord "Super boul" mečeva po uhvaćenom pasovima.\nIgrači Nju Orleansa proslavili su pobedu uz pesme legendarnih muzičcara iz tog grada, Doktora Džona i Profesora Longhera. Trener Šon Pejton mahao je sa ograde uz konfete, a cela atmosfera podsećala je na festival Mardi gra u Nju Orleansu.\n"Ko je pre četiri godine mogao da pomisli da će se ovo desiti? Tada je 85 odsto grada bilo pod vodom. Većina ljudi je otišla ne znajući da li će se ikad vratiti ili da li će se klub vratiti. Tada smo se dogovorili da ćemo ponovo izgraditi klub oslanjajući se jedni na druge. Ovo je kulminacija te vere", rekao je Bris.\nNavijači Sejntsa navijali su i sat vremena posle utakmice. Jedan igrač popeo se na tribine da slavi sa publikom, a svi su bacali delove opreme u gledalište, dok im je trener prineo pehar da bi ga dodirnuli.\n"Voleo bih da ga podelim u mnogo malih komada, da ga svi podelimo", rekao je Pejton.\nOvo je prvi put da Nju Orleans igra u finalu NFL lige i važio je za autsajdera.\nIndijana je povela sa 10:0 na početku i delovalo je da će deklasirati novajliju u finalima, ali se Nju Orleans vratio u velikom stilu, naročito posle poluvremena.\n"Jednostavno smo verovali u sebe i znali smo da je ceo grad uz nas, a možda i cela zemlja. Ova titula osvojena je za Nju Orleans", rekao je Bris.\nKvoterbek Indijane Pejton Mening, dobitnik četiri priznanja za najkorisnijeg igrača lige, rekao je da je razočaran porazom.\n"Verovatno nismo uhvatali dobar ritam, razočaran sam. Znam kakav je osećaj pobediti od pre tri godine kada smo mi bili šampioni. Znam i da se ljudi iz Nju Orleansa i Sejntsa sada isto tako osećaju", rekao je Mening.


Ograničenje trgovačkih marži kao mera kontrole cena hrane - iskustvo iz Srbije\n2015, vol. 62, br. 1, str. 193-205\nLimitation of trade margins as a measure of food price controls: Experience of Serbia\nRadukić Snežanaa , Marković Milanb\nbMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije + Univerzitet u Nišu, Ekonomski fakultet\ne-adresa: snezana.radukic@eknfak.ni.ac.rs, markovicmilan89@gmail.com\nNove informacione tehnologije za analitičko odlučivanje bazirane na organizaciji eksperimenta i opservaciji i njihova primena u biološkim, ekonomskim i sociološkim sistemima (MPNTR - 44007)\nKljučne reči: ograničenje trgovačkih marži; kontrola cena hrane; inflacija; sektor trgovine; konkurencija\nKeywords: limitation of trade margins; control of food prices; inflation; trade sector; competition\nCilj ovog istraživanja jeste da se sagleda uticaj ograničenja trgovačkih marži na cene osnovnih prehrambenih proizvoda i opšti nivo cena u Republici Srbiji. Procenjujući efekte Uredbe o ograničenju marži iz 2012. godine, u radu se razmatra svrsishodnost primene ovog instrumenta posredne kontrole cena. Rezultati pokazuju da propisivanje maksimalnih marži u trgovini može imati pozitivna dejstva na stabilnost tržišta hrane samo na kratak rok. Ističe se neophodnost šireg sagledavanja faktora formiranja cena na tržištu hrane i potreba da se ostalim merama državne regulacije utiče na inflaciju. Poseban problem predstavlja to što sektor trgovine, koji značajno utiče na cene finalnih proizvoda, karakteriše nizak stepen konkurencije. Kretanje cena hrane je veoma nestabilno, dok je njihovo učešće u indeksu potrošačkih cena u Republici Srbiji značajno. Nameće se logičan zaključak da cene prehrambenih proizvoda imaju dominantan uticaj na kretanje inflacije, tako da je delovanje države u ovoj oblasti opravdano.\nThe aim of this study is to examine the influence of trade margins limitations to the prices of basic food products and general price level in the Republic of Serbia. Assessing the effects of the Regulation on the margins limitations from 2012, this paper considers the purpose of applying this instrument of indirect price control. In practice, prescribing a maximum trade margins can have positive effects on the food market stability only in the short term. It is therefore necessary a broader consideration of the factors of pricing on the food market and food inflation regulation by economic policy measures. A particular problem is the low degree of competition in the trade sector, which significantly affects the prices of the final products. Food price movements are very unstable, while their share in the consumer price index in the Republic of Serbia is significantly. It is logical to conclude that food prices have a dominant influence on inflation, so that the government actions in this area are justified.\n*** (2012) Uredba o obaveznoj proizvodnji i prometu hleba od brašna T-500. Službeni glasnik RS, br. 94\n*** (2012) Uredba o izmeni Uredbe o posebnim uslovima prometa određene robe. Official Gazette of Republic of Serbia, no. 100\n*** (2011) Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses (2011) Policy Report including contributions. FAO, IFAD, IMF, OECD, UNCTAD, WFP, the World Bank, the WTO, IFPRI and the UN HLTF, http://www.oecd.org/dataoecd/40/34/48152638.pdf\n*** (2012) Uredba o posebnim uslovima prometa određene robe. Official Gazette of Republic of Serbia, no. 63\nBaek, J., Koo, W.W. (2010) Analyzing Factors Affecting U.S. Food Price Inflation. Canadian Journal of Agricultural Economics/Revue canadienne d'agroeconomie, vol. 58, pp. 303-320\nBerument, H.M., Sahin, A. (2010) Seasonality in inflation volatility: Evidence from Turkey. Journal of Applied Economics, 13(1): 39-65\nde Gregorio, J. (2012) Commodity Prices, Monetary Policy, and Inflation†. IMF Economic Review, 60(4): 600-633\nLovreta, S. (2008) Strategija i politika razvoja trgovine Republike Srbije. Beograd: Ekonomski fakultet, available at: www.seda.org.rs/download/strategija_i_politika_razvoja_trgovine.pdf\nMilanović, M., Ljubić, M., Muminović, S. (2011) Uticaj cena hrane na ciljanu inflaciju u Republici Srbiji. Ekonomika poljoprivrede, vol. 58, br. 4, str. 547-562\nMinistry of Internal and External Trade and Telecommunications of the Republic of Serbia (2013) Potrošačka korpa. Belgrade, Serbia, available at: http://razvoj.mtt.gov.rs/informacije/potrosacka-korpa/\nMinistry of Internal and External Trade and Telecommunications of the Republic of Serbia (2013) Informacija o ostvarenom rastu potrošačkih cena u periodu januar - decembar 2012. godine. Belgrade, Serbia, available at: http://mtt.gov.rs/ download/rast-potrosackih-cena/potrosackecene_01-12_2012.pdf\nNarodna banka Srbiije (2012) Izveštaj o inflaciji. www.nbs.rs\nStatistical Office of the Republic of Serbia (2013) Indeksi potrošačkih cena u Republici Srbiji. Belgrade, Serbia, novembar 2013, available at: http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/repository/documents/00/01/23/23/cn11122013.pdf\nStojanović, B. (2012) Mikroekonomija. Niš, Srbija: Ekonomski fakultet\nStojanović, B., Stanišić, T., Veličković, M. (2010) Problem zaštite konkurencije u trgovini na malo u Srbiji. Novi Sad, Srbija: Visoka poslovna škola strukovnih studija, Škola biznisa, vol. 7, no. 3, pp. 57-66\nStojanović, B., Radivojević, V., Stanišić, T. (2012) Institucionalne pretpostavke efikasnosti politike zaštite konkurencije. Ekonomski horizonti, vol. 14, br. 2, str. 121-131\nVlada Republike Srbije (2011) Uredba o posebnim uslovima prometa određene robe. Službeni glasnik Republike Srbije, 102\nWilson, N. (2012) Discussion: Causes of agricultural and food Price inflation and volatility. Journal of Agricultural and Applied Economics, vol. 44, no. 3, pp. 423-425\nKretanje cena poljoprivrednih proizvoda i reakcija monetarne politike\nĐukić Mirko, i dr.


Brnabić: Neće biti razgovora sa malinarima dok traje blokada | Kodex.ME\nVlada ne može da utiče na tržišnu cijenu\nBrnabić: Neće biti razgovora sa malinarima dok traje blokada\nPremijerka Srbije Ana Brnabić poručila je danas u Boru da će razgovarati sa malinarima kad budu odblokirali magistralu, ali je naglasila da Vlada Srbije ne može da utiče na tržišnu cijenu.\n04. 06. 2018 - 16:51 Autor: Kodex\nMagistralni put ka Crnoj Gori i dalje je u prekidu kod Vladičanskog dvora u Prijepolju zbog blokade malinara, a u toku su njihovi razgovori sa predstavnicima hladnjačara iz Regionalne privredne komore Užice, koje je organizovala Privredna komora Srbije.\n“Uvijek sam na raspolaganju za razgovore. Želim da razgovaram ponovo sa malinarima, ali, da budemo u potpunosti jasni, nikako dok oni blokiraju magistrale”, rekla je Ana Brnabić, prenosi RTS.\nOna je poručila da je spremna za razgovore u trenutku kad se budu ponašali odgovorno i kad budu odblokirali magistralu.\n"Dok blokiraju magistralu, vjerujte, zahtjevaću i od ministra Nedimovića da se ne viđa sa njima zato što to daje potpuno jedan pogrešan signal”, poručila je Brnabić.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / "Gasprom" ulaže 1,7 milijardi evra u izgradnju gasovoda "Južni tok" kroz Srbiju\n"Gasprom" ulaže 1,7 milijardi evra u izgradnju gasovoda "Južni tok" kroz Srbiju\nRuska kompanija "Gasprom" ponudila je da finansira kompletnu izgradnju gasovoda "Južni tok" kroz Srbiju u vrednosti od 1,7 milijardi evra, a da srpska strana taj novac vrati od prihoda koje će ostvariti od naplatnih taksi, saopšteno je danas iz kompanije "Gasprom eksport".\nPostrojenja gasa u Banatskom dvoru (Foto-arhiva)\n"Gasprom" i "Srbijagas" nastavljaju razgovore o mehanizmu finansiranja projekta, a ponuda neće izmeniti ranije dogovore i Akcioni plan koji je već na snazi, navodi se u saopštenju. Prema Akcionom planu, početak izgradnje gasovoda "Južni tok" u Srbiji planiran je za januar 2014. godine, dok je završetak radova i početak isporuke gasa za Srbiju planiran za 2016. godinu.\nPrema navodima "Gasprom eksporta", nacrt budžeta preduzeća "Južni tok Srbija", zajedničkog preduzeća "Gasrpoma" i "Srbijagasa", koje je zaduženo za realizaciju projekta gasovoda "Južni tok" u Srbiji, za 2013. godinu predviđa rashode od 115 miliona evra.\n"Gasprom", kao većinski vlasnik firme "Južni tok Srbija", odlučio je da sedište kompanije bude u Švajcarskoj, kako bi osigurao investicione garancije, i zbog uslova koje švajcarski pravni sistem nudi. U informaciji o "Južnom toku" se navodi i da će taj projekat biti glavni izvor ulaganja u Srbiji.\n"Studija izvodljivosti je utvrdila da će realizacija projekta na srpskoj teritoriji privući investicije od oko 1,5 milijardi evra i stvoriti oko 2.200 novih radnih mesta. Generalno, ovo će poboljšati perspektivu srpske industrije", naveo je "Gasprom eksport".\nKonačna trasa podvodnog dela "Južnog toka" predviđa četiri kraka koja vode do bugarske obale i dalji transport gasa posredstvom zemnog gasovoda kroz Srbiju, Mađarsku i Sloveniju do severne Italije, sa krakovima koji se odvajaju sa teritorije Srbije do Hrvatske i Republike Srpske.\nGasovod Južni tok\nDRUŠTVO Srbija uz pomoć Rusa gomila zalihe: Proširenje kapaciteta "Banatskog dvora"\nEKONOMIJA Srbija spremna za "Južni tok", gradićemo ga 2 godine\nSRBIJA Baja od sto plata\nTEMA DANA Ko koči Južni tok?\nSreda 09.10.2013. 21:58\nOcekujem da Mihajlovicka kao devojce od trilaterale radi tuzbe EU za monopol Gasproma zabrani tako sta.


Na časovima praktične nastave prave kućice za pse lutalice | Energetski portal Srbije\nNa časovima praktične nastave prave kućice za pse lutalice\nU akciji „Dom za sve nas“ učenici i nastavnici Tehničke škole na Ubu na časovima praktične nastave prave kućice za nezaštićene ulične pse.\nPodržala ih je i lokalna samouprava. Budući mašinbravari, iz ubske Tehničke škole, rešili su da kroz rad na praktičnoj nastavi, pomognu napuštenim psima.\nIzradom prve dve kućice za pse lutalice, ideju svojih profesora, sprovode u delo.\n– Mi doživljavamo ovu praksu kao neku humanitarnu akciju za naše četvoronožce koji nemaju gde koji su lutalice, kaže Miroslav Tadić, učenik ubske Tehničke škole.\n– Radimo na praksi svašta, pa je humano bilo da radimo ove kućice i da učimo da pravimo stvari, kaže učenik Dejan Kosanić.\nPlemenita akcija nastavnika i učenika Tehničke škole, koja je poznata po dobrim rezultatima i društveno odgovornom odnosu, podstakla je i druge ubljane i organizacije da pomognu nezaštićenim životinjama.\n– Iz Uba su učestvovala privatna preduzeća koja su donirala material, takođe i ljudi dobre volje. Inicijator je bio naš školski pedagog, kaže Sreten Obradović, nastavnik praktične nastave u ovoj školi.\n– Bilo bi dobro da i nasi sugrađani učestvuju u ovoj akciji, donošenja hrane gde budu postavljene kućice. I to bi bilo otprilike pravi potez i uvek će naša škola podržati svaku akciju koja je humanitarna, navodi Radovan Popović, org. praktične nastave, Teh.škole Ub.\nUbsko komunalno preduzeće „Đunis“ u okviru kojeg radi i jedno od boljih prihvatilišta za pse u Srbiji, organizovaće preuzimanje i postavljanje kućica na najpotrebnije lokacije u Ubu.\n– U stalnom smo kontaktu, u stalnoj saradnji, prihvatamo bilo kakav vid saradnje i tu smo i mi njima da pomognemo kao i oni nama. Ovaj put se oglasila Tehnička škola opštine Ub, želimo da im se zahvalimo na ovaj način da kažemo da neće ostati nenagrađeni. Mi ćemo i dalje raditi akcije sa njima i odazvati se bilo kakvom pozivu i saradnji, kaže Jelena Marinković, iz JKP „Đunis“.\nUčenicima ubske tehničke škole i njihovim nastavnicima, preostalo je materijala da naprave još tri kućice za napuštene pse. Očekuju da će njihova briga i humanost prema nezaštićenim životinjama, podstaći još veći broj donatora.\nIzvor: RTS/ Mihailo Jevtić


Šta znači biti visokosenzitivna osoba? | Psihoverzum\nKad/ako nam neko kaže da smo osetljiva osoba, retko kad to shvatimo kao kompliment. Pre kao poruku koja između redova ima „Previše dramiš”, „Sve te pogađa”, „Previše si emotivan/a” i slično. Činjenica je da su neki ljudi osetljiviji od drugih i žive sa tom svojom hronično povišenom sposobnošću da osećaju, kako na telesnom, tako i na emocionalnom nivou. Takva osetljivost nije nikakva mana niti poremećaj, već crta ličnosti. Prepoznata je i istraživana od 1996. godine, kad ju je prvi put objasnila dr Elen Aron.\nBiti visokosenzitivna osoba (skraćeno VSO) nije isto što i biti introvert. Visoka senzitivnost više se odnosi na akutne mentalne, fizičke i emocionalne odgovore na sve draži koje nas okružuju, uključujući i one koji su unutar nas.\nAko biste, pre nego što nastavite sa čitanjem ovog teksta, hteli da proverite da li ste visokosenzitivna osoba, evo linka za samotestiranje pomenute dr Aron.\nVisoka senzitivnost razlikuje se od uobičajenih nivoa senzitivnosti na mnogo suptilnih načina. VSO osobe ne samo da dublje obrađuju informacije, već se mnogo lakše i brže osete prestimulisanim, recimo, bukom ili haotičnim okruženjem. Zbog toga, oni najčešće izbegavaju TV emisije o nasilju i horor filmove, i više vole da se bave individiualnim sportovima u odnosu na grupne.\nNeka istraživanja sugerišu da oni mogu intenzivnije reagovati na alkohol i kofein od ljudi sa prosečnom senzitivnošću. Mogu, takođe, preferirati da rade sami, radije nego u open-space kancelarijama. Ne vole kad moraju obaviti previše zadataka u kratko vreme; nakon radnog dana, najčešće im je potrebno da se osame i na taj način prorade sve što im se tog dana dogodilo. Neretko organizuju svoj život tako da imaju to vreme koje provode sami i u proradi svojih iskustava. I kao deci su im govorili da su preosetljivi ili da se lako uznemire.\nNije baš lako biti emocionalno reaktivniji od ostalih ljudi. Biti visokosenzitivna osoba može značiti da se lakše rasplačete ako verujete da ste doneli pogrešnu odluku ili da su vas drugi kritikovali. Ove osobe, takođe, kritiku često dožive veoma lično, i ako nešto pođe naopako, potrebno im je više vremena da to prevaziđu. Takođe, mogu biti skloniji doživljavanju anksioznosti i depresivnosti u odnosu na ljude sa tipičnim nivoom senzitivnosti. Kad se suočavamo sa simptomima ova dva stanja i ne uspevamo sami da se sa njima izborimo, preporučljivo je obratiti se stručnjacima. Na primer, profesionalci sa BetterHelp mogu pomoći.\nIako ove osobine opisuju i ljude koji nisu visokosenzitivni, VSO se češće mogu osećati nervozno ili razdraženo. Mogu mnogo brinuti o tome šta drugi misle o njima, te biti izrazito povređeni osećajem da su odbačeni ili da nisu ispunili sopstvena očekivanja. Osim toga, mogu se osećati nelagodno u grupama ili nesigurno u partnerskim odnosima, jer su zabrinuti oko toga kako će ih doživeti drugi ljudi i partneri.\nIpak, biti visokosenzitivna osoba nije samo izazobno; daleko od toga. S obzirom na to da oni doživljavaju svoje misli i osećanja dublje nego drugi ljudi, često mogu biti izrazito kreativni. Oni, takođe, i pozitivne emocije doživljavaju intenzivnije od drugih, a ne samo negativne. To ih može činiti veoma empatičnim i spremnim da pomognu ljudima, kao i sebi – kroz održavanje rutina samonege, kao što su balansirana ishrana, redovan san i vežbanje. Perceptivni su, usmereni na detalje i u mogućnosti da odmah prepoznaju promene u svom okruženju. Oni mogu biti među prvima koji će prepoznati nešto lepo ili, sa druge strane, opasno. Mogu, takođe, biti veoma savesni, te brinuti o tome da su ljubazni sa drugima. Postoje i nalazi koji kazuju da neretko imaju bogate, ispunjavajuće unutrašnje živote.\nOtprilike jedna petina ljudi spada u kategoriju visokosenzitivnih, a nije teško zaključiti da je većina društvenih pravila, običaja i normi ponašanja prilagođena onima koji nisu. Iz tog razloga, biti visokosenzitivan može se činiti kao balast – neprestana borba da drugi razumeju kako je to biti drugačiji. Svako koga je nekad pogodilo kad mu/joj kažu da nešto shvata previše lično ili da su preosetljivi, odnosno povređeni nečim što „nije tako velika stvar”, može znati kako je biti visokosenzitivna osoba. Dobra vest je da se ova osobina ličnosti danas razume više nego ikada ranije, a to bi trebalo da dovede do boljeg razumevanja i prihvatanja ljudi sa tom osobinom.\nAutor: Dr Loren Soeiro\nAron, E.N. The highly sensitive person. (n.d.). Retrieved from https://hsperson.com/\nChan, A. L. (2014, February 26). 16 habits of highly sensitive people. Retrieved from https://www.huffpost.com/entry/highly-sensitive-people-signs-habits_n_4810794\nGoodTherapy.org. (2015, November 12). 8 Ways Highly Sensitive People Make the World a Better Place. Retrieved from https://www.goodtherapy.org/blog/8-ways-highly-sensitive-people-make-the-world-a-better-place-1112157\nNi, P. (2017, November 5). 24 signs of a highly sensitive person. Retrieved from https://www.psychologytoday.com/us/blog/communication-success/201711/24-signs-highly-sensitive-person\nWachter, A. (2014, November 12). Advantages of being highly sensitive. Retrieved from https://www.huffpost.com/entry/advantages-of-being-highl_b_6141146\nUpravo sam pročitala (novu) knjigu “Kako manje misliti”, koja opisuje ovakve ljude. Pronašla sam se, ali već davno i sama SREĆOM shvatila da nisam s Marsa, već sam jednostavno mala mimoza. Istovremeno sam vrlo snažna i zasad se nosim sa svim tim bombastičnim simulacijama oka, uha, kože, nosa, jezika i – mozga i srca…\nMoj skor na testu je 22. I nekako sam prihvatila samu sebe da mi dosta stvari ili smeta ili im se teško prilagođavam. Na primer, već imam teške zavese koje mi pomažu da se smirim uveče, da meditiram u apsolutnom mraku.\nAli mi je najveći problem kako imati posao kao VS osoba?\nNegde sam pronašla članak blogerke koja je VS i koja je radila skraćeno radno vreme i odustala od toga. Znači da se VS teško uklapaju u “od 9 do 5” režim i da li to znači da je bolje da ga ne započinjem nego odmah da tražim da radim nešto od kuće?\nОставите одговор на Aska Одустани од одговора\nTamna strana elektronske pošte\nU današnje vreme, elektronska pošta (ili, odomaćeno, e-mailovi), predstavljaju ne samo odličan alat za komunikaciju, već i neophodnost. Iako...\nJungov test ličnosti\nPred vama se nalazi test zasnovan na tipološkom pristupu ličnosti Karla Junga i Izabel Majers-Brigs. Detaljno objašnjenje o teorijskom...\nFilmovi & psihologija (Editor’s Picks) ~ I deo\nSvako filmsko ostvarenje, bez obzira na temu koju prikazuje, nužno se bavi psihologijom. Psihologijom likova, priče, zapleta. Sa junacima...\nU životu ste neminovno sreli barem jednu ovakvu osobu – tvrdi da je stručnjak, da je vešta i prepuna znanja, ali kada treba to znanje i veštinu da pokaže, isti […]


Podvig odbojkašica Beograda: Decenija do elite | Ostali sportovi | Novosti.rs\nMi. Rogač | 31. maj 2020. 11:11 | Komentara: 0\nOdbojkašice Beograda Foto: OK Beograd\nOK Radnički ne prihvata odluku OSS o završetku sezone: Zakoni se moraju poštovati, idemo na sud!\nKORAK po korak, godinu po godinu, Odbojkaški klub Beograd prešao je put od Regionalne lige do najjačeg klupskog takmičenja u Srbiji. U februaru 2020. proslavio je 10. rođendan i to sa zvanjem superligaša. Za deceniju postojanja postali su poznati po odličnom radu sa mlađim kategorijama, za koje je prethodnih nekoliko godina kao po pravilu rezervisano pobedničko postolje.\n- Veoma uspešne mlađe selekcije i izuzetna posvećenost trenera su segmenti koji izdvajaju klub od ostalih - kaže srednji bloker Isidora Berbatović, jedina seniorska igračica koja je u dresu Beograda prešla sve nivoe igrice. - Devojčice pionirskog, kadetskog i juniorskog uzrasta su deo prvog tima. One nas svakodnevno motivišu i ne dopuštaju da se opustimo. Posvećene su, vredne, pokazuju ogromnu želju i podstiču nas starije da budemo bolje.\nSezona 2019/20. bila je za Beograd debitantska u društvu Crvene zvezde, Vizure, Železničara... Pred prekid takmičenja zbog virusa korona bili su na devetoj poziciji, a otkazivanje nastavka omogućilo im je da izbegnu baraž i sačuvaju status u eliti.\n- Presrećni smo što smo dobili šansu da se ponovo oprobamo u najboljem društvu. Prva sezona je bila veliki zalogaj za naš veoma mlad tim. Pokušaćemo naredne sezone da se pokažemo u još boljem svetlu.\nKlub je 2010. počeo da gradi temelje u školama odbojke, da bi 2013. dolaskom na seniorsku klupu Dragoljuba Janića prešao na profesionalan nivo. Kasnije su istim stopama nastavili Aleksandar Milović i Dejan Krpović, koji trenutno sa uspehom vode sve selekcije.\n- Dugačko putovanje je bilo izuzetno uzbudljivo, ali nimalo jednostavno. Ponosna sam na sve što smo postigli - zaključila je Berbatovićeva.


Počele konsultacije o formiranju Vlade\nTadić danas razgovara sa predstavnicima Srpske radikalne stranke (SRS) i Demokratske stranke (DS) - partijama koje su na izborima dobile najviše glasova.\nGeneralni sekretar SRS-a Aleksandar Vučić izjavio je ranije da ta stranka ide na razgovor da vidi da li joj je poveren mandat za sastavljanje Vlade i da li je Tadić, koji je i predsednik DS-a, podneo ostavku zbog "izbornog poraza". SRS je na parlamentarnim izborima 21. januara osvojila 81 polanički mandat.\nStav DS-a je da u novoj Vladi Srbije treba da učestvuju stranke demokratskog bloka (DS,DŠ,NS,G17 i LDP), a da stožer Vlade treba da bude partija koja je dobila među njima najviše glasova, odnosno Demokratska stranka.\nTadić će do 1. februara održati konsultacije i s predstavnicima koalicije Demokratske stranke Srbije i Nove Srbije, zatim G17 Plus, Socijalističkom partijom Srbije i strankama nacionalnih mnajina.\nU pozivu predstavnicima svih lista koje su osvojile mandate na parlamentarnim izborima, Tadić je istakao da će Skupštini Srbije predložiti kandidata za predsednika Vlade posle konsultacija sa predstavnicima svih parlamentarnih partija.


Uskoro novo povećanje penzija, veći i minimalac | MediaPortal.rs\nUskoro novo povećanje penzija, veći i minimalac\n- Ja mislim da je to neverovatno i očekivano u ovakvim uslovima, rekao je on i dodao da se samo čeka odobernje MMF-a.\n- Mi smo uradili računice i obezbedili pare, ali mi nećemo da kršimo fiskalnu stabilnost i stabilnost zemlje, zato razgovaramo sa MMF-om.\n- To je oko 300 miliona evra na godišnjem nivou, istakao je Vučić i dodao da će to povećanje biti od povećanja neoporezivog dela dohotka, deo doprinosa i da će spustiti poreze i doprinose na nivo od 60,2 odsto.\n- Da rasteretimo poslodavca, i da sve to ide na teret države, sve to o čemu pričamo. Biće veliko povećanje minimalaca... preko 12, 13, možda i 14 posto. To znači da očekujemo da nam plate u martu 2023. prosečna plata bude preko 710 evra na nivou Srbije, a da ne ugrozimo stopu javnog duga, dodao je predsednik i istakao da će dvocifreno rasti i plate u javnom sektoru.


Ubila bebu posle porođaja? | VAmedia - info portal\n07/05/2019 07/05/2019 Нема коментара на Ubila bebu posle porođaja?\nPorodilja J. V. (29) iz sela Belotić kod Osečine sumnjiči se za čedomorstvo, pošto je, kako saznajemo, jutros primljena u bolnicu u Valjevu, ali je lekarima odbila da kaže gde je joj dete.\nOna se, kako saznaje Vamedia, jutros javila na Odeljenje ginekologije zbog krvarenja, ali je odmah nakon prijema pregledom utvrđeno da se zapravo tokom prošle noći porodila i to u sedmom mesecu trudnoće. Pošto je lekarima odbila da kaže gde joj se nalazi beba, odmah je obaveštena policija, s kojom je porodilja takođe odbila saradnju.\nMeđutim, na licu mesta, u domaćinstvu u Belotiću gde živi, policija je tokom uviđaja u poljskom toaletu pronašla posteljicu i veliku količinu krvi, tako da se J. V. sumnjiči da je tokom noći, prilikom porođaja, ubila svoju bebu.\nO slučaju je obavešteno osnovno javno tužilaštvo u Valjevu koje je naložilo dalju istragu ovog slučaja.


REM objavio četvrti presek praćenja toka izborne kampanje – Matrica slobode medija\nBeograd, 23.03.2022. –\nSavet Regulatornog tela za elektronske medije (REM) objavio je četvrti presek praćenja toka izborne kampanje o zastupljenosti učesnika, od 15. februara do 13. marta.\nREM je naveo da je RTS 1 do kraja četvrte sedmice izbornoj kampanji posvetio nešto manje od 15 sati programa i da je zabeleženo pojavljivanje 16 izbornih lista proglašenih do 13. marta.\nNavodi se da je „izbornim listama posvećeno blizu 54 procenta, a ukupnom izbornom programu gotovo 60 procenata ukupnog analiziranog programa“.\n„Preostalih 40 procenata posvećeno je aktivnostima državnih funkcionera“, naveo je REM. Dodaje se da je „među temama i dalje je na prvom mestu „kriza u Ukrajini“.\n“Oko dve trećine priloga je neutralnog tonaliteta, a zatim slede pozitivan sa blizu 21 i negativan tonalitet sa nešto manje od 14 posto”, navodi se u saopštenju.\nREM je naveo da je na programu RTS 2 zabeleženo četiri minuta izbornog programa i da “uočeno pojavljivanje sedam izbornih lista kojima je posvećeno “ukupno tri i po minuta”.\n“Ukupni izborni program zastupljen je sa 38 procenata, a aktivnostima državnih funkcionera posvećeno je 64 procenta ukupnog analiziranog programskog vremena”, dodao je REM.\nNajzastupljenija tema je “izborna obećanja“, navodi se u saopštenju.\n“Blizu 60 procenata priloga je neutralnog tonaliteta, sledi pozitivan sa 40 procenata, dok nije zabeležen nijedan prilog negativnog tonaliteta”. dodao je REM.\nNa programu RTV 1 zabeleženo je pojavljivanje 16 proglašenih izbornih lista kojima je posvećeno dvadeset dva i po sata “ili oko 62 procenta ukupnog programa”. Ukupnom izbornom programu posvećeno je nešto više od 68 procenata, a aktivnostima državnih funkcionera nešto manje od 32 procenta ukupnog analiziranog programa.\nTema “kriza u Ukrajini” na programu RTV 1 zauzima prvo mesto a dominiraju prilozi neutralnog tonaliteta sa 77 procenata.\nNa RTV 2 zabeleženo je pojavljivanje dve stranke, jedne političke organizacije i 15 izbornih lista. Ukupnom izbornom programu posvećeno je nešto više od pet sati programa ili 38 procenta ukupnog vremena, a nešto više od 32 procenta izbornim listama. Aktivnostima državnih funkcionera posvećeno je blizu 62 procenta ukupnog analiziranog programskog vremena, naveo je REM.\nNajzastupljenija tema je ekonomska politika, poreska politika, a blizu 75 procenata svih priloga je neutralnog tonaliteta.\nREM je naveo da je RTV Pink u dosadašnjoj izbornoj kampanji izbornim listama, kojih je zabeleženo 13, posvetio nešto više od dvanaest i po sati ili jednu četvrtinu ukupnog vremena.\nIzbornom programu pripalo je nešto više od polovine, a aktivnostima državnih funkcionera nešto više od 49 procenata ukupnog analiziranog programskog vremena, dodao je REM.\nDominira je tema “kriza u Ukrajini”, dok je sa manje od pola procenta na drugom mestu tema “infrastruktura, energetika”.\nREM je naveo da “44 procenta priloga neutralnog tonaliteta, preko 36 pozitivnog i oko 19 odsto negativnog tonaliteta”.\nNa programu TV Hepi zabeleženo je pojavljivanje šest političkih stranaka i pokreta, kojima je posvećeno oko pet procenata, i 15 izbornih lista kojima je posvećeno više od 47 procenata ukupnog vremena. REM je naveo da je ukupnom izbornom programu ta televizija posvetila nešto više od 31 sata ili 73 procenta vremena. Na izveštavanje o aktivnostima državnim funkcionera izdvojio 27 procenata ukupnog analiziranog programskog vremena.\nTeme “kritički prema opoziciji” i “kriza u Ukrajini” gotovo su izjednačene po zastupljenosti a distribucija tonaliteta je približno ravnomerno raspoređena: neutralnog 35, pozitivnog 34 a negativnog 30 procenata.\nNa programu TV B92 zabeležno je pojavljivanje jednog političkog pokreta i 15 izbornih lista. Izbornim listama je posvetio skoro 11 sati ili, “približno 20 procenata ukupnog vremena”.\nUkupni izborni program zastupljen je sa nešto manje od 52 procenta, a aktivnostima državnih funkcionera posvećeno je nešo manje od 49 procenata ukupnog analiziranog vremena.\nDominira tema “kritički prema opoziciji”, naveo je REM. Najviše priloga je neutralnog tonaliteta, oko 40 procenata, dok sa približno 30 procenata slede prilozi pozitivnog i negativnog tonaliteta.\nNa programu TV Prva zabeleženo je pojavljivanje četiri politička pokreta kojima je posvećeno četiri procenta vremena, i 13 izbornih lista sa nešto više od devet sati ili preko 50 procenata ukupnog programa. Ukupnom izbornom programu posvećeno nešto više od 58 procenata, a aktivnostima državnih funkcionera nešto manje od 42 procenta ukupnog analiziranog programskog vremena.\nTema “kriza u Ukrajini” dominira sa više od petine ukupnog vremena.\nViše od polovine priloga je neutralnog tonaliteta, blizu 29 procenata je pozitivnog, a 17 procenata negativnog tonaliteta.\nREM je naveo da je televizija N1 izbornoj kampanji posvetila gotovo 60 sati programa ili približno 91 procenat ukupnog analiziranog vremena. Zabeleženo je pojavljivanje 11 stranaka i političkih pokreta kojima je posvećeno nešto više od pet procenata vremena, i 14 izbornih lista koje su bile zastupljene sa 22 sata ili preko 25 procenata ukupnog vremena.\n“Blizu 46 procenata vremena pripalo je samom pružaocu medijskih usluga”, naveo je REM. Aktivnostima državnih funkcionera posvećeno je nešto više od osam procenata vremena.\nTeme “kritika vlasti” i “negativno o Aleksandru Vučiću” zastupljene su sa više od 37 od ukupno 79 sati ukupnog izbornog vremena, odnosno, 43 procenta. Dominiraju prilozi negativnog tonaliteta sa više od 67 procenata, naveo je REM.\nNavedeno je da TV Nova S izbornoj kampanji posvetila nešto više od 48 sati programa ili preko 96 procenata ukupnog analiziranog programskog vremena.\n“Više od polovine navedenog vremena pripalo je analitičarima i samom prušaocu medijskih usluga”, naveo je REM.\nZabeleženo je pojavljivanje 11 stranaka i političkih pokreta, i 16 izbornih lista. Izbornim listama posvećeno je osamnaest i po sati ili 37 procenata ukupnog vremena. Aktivnostima državnih funkcionera posvećeno je nešto više od sat i po ili malo više od tri procenta vremena.\nDominantna tema je “kritika vlasti”, kojoj je posvećeno gotovo 17 sati ili oko trećine ukupnog vremena. Više od polovine svih priloga, preko 27 sati ili 55 procenata je negativnog tonaliteta, naveo je REM.\nAl Džazira je posvetila izbornoj kampanji deset i po sati ili gotovo 72 procenta ukupnog analiziranog programa. Sa više od trećine ukupnog vremena zastupljeni su analitičari i sam pružalac medikskih usluga, preko 36 procenata. Zabeleženo je pojavljivanje šest lista kojima je posvećeno 35 procenata vremena, a aktivnosti državnih funkcionera zastupljene su sa 28 procenata.\nDominantna tema je “kritika vlasti” sa zastupljenošću od preko 37 procenata, naveo je REM. Zabeležn je oko 61 procenat priloga negativnog tonaliteta.\nInsajder TV je izbornoj kampanji posvetio gotovo sto sati ili nešto manje od 97 procenata ukupnog analiziranog programskog vremena. Od toga analitičarima i samom pružaocu medijskih usluga pripalo je nešto više od 36 procenata.\nIzbornim listama pripalo je gotovo 55 posto, a aktivnostima državnih funkcionera nešto više od tri posto ukupnog vremena. Najveći broj priloga u odnosu na ukupan analiziran program zabeležen je u negativnom tonalitetu, više od 71 procenat.\n← Previous Previous post: RTS ispunjava sve što je dogovoreno u međustranačkom dijalogu\nNext → Next post: Održano pripremno ročište po tužbi nezavisnih novinara protiv Ištvana Kaića


Category: Uncategorized | Page 9 | Fudbalski klub Rudar Prijedor\nRudar siguran protiv tekstilac korta\nU okviru 1.kola Lige za prvaka Republike Srpske fudbaleri Rudar-Prijedora savladali su ekipu Tekstilac Korta rezultatom 2:0. . U 48.minuta Vojnović je pokušao da uputi udarac sa oko 25 metara sa desne strane. Umjesto da ide ka golu, lopta je završila u šesnaestercu. Strijelac vodećeg gola je ušao u 22. minutu u igru umjesto kapitena…\nSubota, 21. april, Rudar-Prijedor : Tekstilac Kort\nU subotu 21.4.2018. god., u okviru 1. kola Lige za prvaka Republike Srpske snage će odmjeriti FK „Rudar-Prijedor” i FK „Tekstilac Kort” iz Dervente. Utakmica se igra na gradskom stadionu u Prijedoru sa početkom u 16:30 časova. Cijena karte na zapadnoj tribini je 3KM, dok je cijena na istočnoj tribini 2KM. Pozivamo sve navijače Rudar…


Kreatin - Sport4Pro\nSport4Pro > Dodaci prehrani > Kreatin\nPrirodna supstanca koje naše tijelo proizvodi kao izvor energije za mišiće. Povećava snagu, eksplozivnost i izdržljivost mišićnih vlakana, ubrzava oporavak te povisuje tjelesne performanse u uzastopnim kratkim vježbama visokog intenziteta.\nZKonzept 100% Creatine powder\nWeider Pure Creatine kapsule\nStranica: 2 od 2. Rezultati: 21-28 od 28.


Datum poslednje izmene utorak, 14 februar 2012 08:47\nOpširnije: Prodaju kamenje sa Zida plača\nUgradio peć na drva u „volvo“!\nJedan Švajcarac ugradio je u svoj automobil, na mestu suvozača, peć na drva, koju može da loži dok vozi. Šta je sa dimom? Pa lepo se snašao - dim izlazi kroz čunak koji je sproveden kroz krov vozila.\nDatum poslednje izmene ponedeljak, 13 februar 2012 09:34\nOpširnije: Ugradio peć na drva u „volvo“!\nNikad ne postavljajte ova pitanja na prvom sastanku\nPogledi su vam se sreli, ili ste se našli onlajn. Koje god da su okolnosti, vi ste videli mogućnost, on vas je pozvao da izađete, i sada ste spremni za leptiriće u stomaku i prvi sastanak.\nDatum poslednje izmene ponedeljak, 13 februar 2012 09:27\nOpširnije: Nikad ne postavljajte ova pitanja na prvom sastanku\nPivo sa ukusom pice?!\nNaši lajkovi Fejsbuku donose milijarde\nStrana 749 od 753


NSinfo: Radno vreme ustanova, red vožnje za praznike...\nRadno vreme ustanova, red vožnje za praznike...\nRadno vreme gradskih službi i ustanova tokom uskršnjih praznika\nRed vožnje GSP-a\n14. april: red vožnje za nedelju i praznike\n15. april: red vožnje za subotu\n16. i 17. april: red vožnje za nedelju i praznike\nRadno vreme kioska\n14. april: Futoška pijaca od 8 do 15 časova\n15. i 16. april: kiosci neće raditi\n17. april: Ispred Železničke stanice, od 10 do 17 časova\nZa vreme uskršnjih praznika neće se naplaćivati parkiranje u gradu, od petka 14. aprila do ponedeljka 17. aprila.\n"Ns bike" sistem će u toku praznika raditi nesmetano, a novi korisnici moći će da se registruju nakon praznika.\nRedovna naplata parkiranja i registracija korisnika "NS bike" sistema nastavlja se u utorak 18. aprila.\nU subotu, 15. aprila dežuraće sledeće pošte: Temerinski put 50 (od 8 do 20:30 časova), Teodora Mandića 23 (od 7 do 20 časova), Futoški put 93c (od 7 do 20 časova), Balzakova 59 (od 7 do 20 časova), Bajči Žilinskog 4 (od 7 do 20 časova) i dr Svetislava Kasapinovića 10-14 (od 7 do 20 časova).\nPonedeljak, 17. aprila dežuraće sledeće pošte: Temerinski put 50 (od 8 do 20:30 časova), Teodora Mandića 23 (od 7 do 20 časova), Futoški put 93c (od 7 do 20 časova), Balzakova 59 (od 7 do 20 časova), Bajči Žilinskog 4 (od 7 do 20 časova) i dr Svetislava Kasapinovića 10-14 (od 7 do 20 časova).\nKada je u pitanju Postexpress služba, neradni dani 14, 15, 16. i 17. april. U ove dane se neće vršiti prijem i uručenje postexpress i ems, biznis i post export paketa. Pošiljke predate 13. aprila će biti uručivane prvog radnog dana nakon praznika, u utorak 18. aprila.\nNa Veliki petak, 14. aprila svi maloprodajni objekti Univerexporta radiće po ustaljenom radnom vremenu, što isto važi i za subotu 15. april. Za Univerexport maloprodajne objekte Uskrs, 16. april, je neradni dan. Od ponedeljka, 17. aprila, važi redovno radno vreme. Pošte, menjačnice, kao i Univerexport online besplatna dostava, putem servisa eLAKOLIJE takođe ne rade za Uskrs, dok je svim drugim danima uobičajeno radno vreme.\nProdavnice Rode će u u petak, 14. i u subotu 15. aprila raditi uobičajeno, dok je dan Uskrsa nedelja, 16. april neradan dan.\nTokom uskršnjih praznika Idea prodavnice će raditi prema sledećem rasporedu: u petak, 14. aprila i u subotu 15. aprila sve prodavnice radiće uobičajeno, dok će Uskrs, 16. april biće neradan dan.\nU vreme uskršnjih praznika, od 14. do 17. aprila, sve pijace će raditi prema rasporedu za nedelju i državne praznike od 6 do 14 časova, dok će Najlon pijaca i Kvantaš raditi uobičajeno.\nU petak, 14, subotu, 15. i ponedeljak, 17. aprila Spens će biti otvoren i svi sadržaji - sportske dvorane i poslovni prostor će raditi prema redovnom rasporedu. U nedelju, 16. aprila objekat će biti zatvoren.\nSmene za građanstvo na bazenu:\nPetak i ponedeljak: biznis smena od 6:30 do 7:30/ od 10:45 do 12:45/ od 13 do 15 i od 17 do 19 časova\nSubota: od 9 do 11/ od 12 do 14/ od 15 do 17 i od 18 do 20 časova/ noćno kupanje se otkazuje.\nOd utorka, 18. aprila Spens će raditi redovno.\nizvor: 021.rs, agencije, foto: instagram.com/nsinfo\nNeradni dani: Za Uskrs četiri - za 1. maj dva\n... gradski prevoz, Novi Sad, parking, praznici, prodavnice, spens


Apartman i studiji ŠUMSKI RAJ | Divčibare | Apartmani\nApartman i studiji ŠUMSKI RAJ\nNalazimo se u borovoj šumi 50m od ski staze, 150m od centra. U kući je centralno grejanje. Posedujemo veliki apartman i dva studija. Cena po dogovoru a u vansezoni je 50% niža! Kapacitet od 18 ležaja omogućava prijem i sportskih grupa. Izdajemo ski opremu sa povlasticama za goste! Apartman broj 1 ima dve četvorokrevetne sobe: dnevni boravak, kuhinju, kupatilo, CG, TV, DVD. Mogućnost smeštanja još dve osobe na pomoćnim ležajima. Broj 2 je studio apartman sa sobom od četiri ležaja, kuhinjom, kupatilom, CG, TV , DVD. Broj 3 je studio apartman sa sobom od 4 + 2 ležaja, kuhinjom, kupatilom, CG, TV, DVD.


Rijana trudna? Pevačica pričala o majčinstvu, pa pokrenula lavinu komentara - Telegraf.rs\n16/09/19 | 11:13 ≫ 11:19\n"Žena je doslovno najavila da će uskoro roditi", "Ne mogu da verujem! Ova vest mi je ulepšala dan.", "RiRi će biti savršena majka" - samo su neki od komentara na društvenim mrežama\nPevačica Rijana (31) pojavila se na svečanosti "Dijamantski bal" u Njujorku, a na humanitarnu reviju koji je ona organizovala došle su i mnogobrojne poznate ličnosti.\nMeđutim, jedno od najupečatljivijih pojavljivanja imala je malda reperka Kardi Bi (26) koja se pojavila u za nju totalno neočekivanom stajlingu, te je tako umesto provokativnog izgleda sve iznenadila elegantnom roze balskom haljinom.\nRijana je takođe crvenim tepihom prošetala u elegantnoj dugoj crnoj haljini, a mnoge je iznenadila jednom rečenicom koju je uputila novinarima, pa fanovi još od tad na Tviteru nagađaju da je Rijana trudna.\nRijana, Foto: Tanjug/AP\nI ako nije potvrdila "drugo stanje", Rijana je pokrenula pravu lavinu komentara na Tviteru, a brojni pratioci zaključili su da je pevačica trudna.\nVIDEO: Rijana posle dve godine o Drejku\nVideo: Rijana posle dve godine o Drejku: Mi nismo prijatelji\n16. septembar 2019 | 12:48


Da li se bolovanje (zlo)upotrebljava - Posao u trudnoći - Bebac.com - Forum\nDa li se bolovanje (zlo)upotrebljava\nZapočeo/la Ana*, 2 Dec 2010\n1. Da li mislite da se trudnicko bolovanje zloupotrebljava\nCitam neke srodne teme pa me je navelo da i postavim ovu anketu.\ndragana2001 voli ovo\nIskreno DA ali zasto ne koristiti... Ja u prvoj trudnoci nisam otvorila ni dan trudnickog bolovanja ali zato sam obecala svom telu da cu to obavezno uciniti u drugoj trudnoci.\nDanas retko ko od nas ima siguran posao i posao bez stresa a svi znamo da stres i te kako moze da utice na trudnocu.\nKruelaDeviL, crnobelamama, dragana2001 i 1 ostali volite ovo\nMislim da da ... definitivno .....\nNe kazem da svi zloupotrebljavaju ali mnoštvo je onih koji to rade. Znam X mama i buducih mama koje su na bolovanju a nema potrebe da cuvaju trudnocu.\nSlucaj, zena nakon godinu dana dobija za stalno rjesenje za posao ... Vec prvi mjesec trudnoe otvara bolovanje ... pa onda porodiljsko. Nakon godinu dana se vraca na posao. RADI 3 MJESECA i opet ostaje trudna, otvara bolovanje ..... treba da rodi i jos ce biti godinu na porodiljskom.\nOd 5 godina radnog staza ona je radila svega 1,5 god (u prosjeku)\nNa zalost, kod nas ne postoji sansa da se bolovanje zloupotrebljava , cak je preimaj dobiti odobrenje od strane strucne lekarske komisije koja vedri i oblaci i posmatra trudnice kao prijavice drustva koje zele da se okoriste od bednog minimalca koji dobijaju na istom tom trudnickom bolovanju. A inace su sve sami strucnjaci u pitanju - fizijatri, neurolozi, spec medicine rada...ginekolozi su u toliko kompetentnom drustvu samo visak...Uzas\nI iskreno, iz mog iskustva, trudnicama je daleko teze ostati produktivan nego ostalima. Ne govorim o sebi, ja nisam imala problema s produktivnoscu i efikasnoscu nego s povracanjem i pretecim prevremenim porodjajem\nMeni se vrlo cesto desava da naletim na trudnice koje su cangrizave, rasejane, nervozne...mislim da bi trebalo zeni dati izbor da li zeli da radi ili ne u toku trudnoce u smislu da moze da radi za punu platu ako zeli ili za minimalac ukoliko ne zeli da radi u trudnoci,ali...\nJa sam u firmi radila godinu dana i dobila resenje za stalni radni odnos.Posto i moja majka radi u istoj firmi jos malo pa ce u penziju,svi su znali za moj problem,tj da nisam mogla da ostanem u drugom stanju godinama.I sama sam izgubila nadu.Elem,par meseci nakon dobijanja resenja,spekulisalo se o mogucnosti da trudnice i porodilje dobijaju celu nadoknadu plate,i samo dan pre donosenja zakona ono od cega sam vec digla ruke se desilo.ostala sam trudna.naravno,trudnoca je bila rizicna od samog pocetka,tj nisu mi davali neke sanse da izguram do porodjaja pa sam morala da otvorim bolovanje vec u 4 nedelji.A i moj posaqo je takav da jednostavno nije za zenu moje konstitucije imam 51 kg,a u toku radnog vremena prebacim preko ruku tezinu od nekoliko tona.Tako da jesam imala srece sve mi se poklopilo i resenje,i novi zakon,ali mislim da je moja najveca sreca ta sto sam tu trudnocu izgurala do kraja,sad ko misli da sam bilo sta zloupotrebila to je njegov problem.\nSve to drzava refundira poslodavcu pa ne vidim u cemu je problem? Ocigledno je da joj karijera nije bitna ili nema neku perspektivu na tom ranom mestu pa joj je svejedno.\nJa nisam radila u trudnoci jer je prvih 5 meseci postojala opasnost od toga da se onesvestim pri svakom trecem koraku a da pre pada zapovracam djake i kolege ,a u preostala 4 ili boje receno 3 meseca sam morala da lezim da se ne bih porodila negde izmedju dva casa.\nDa se razumemo, vrlo sam realn,prakticna, ne volim sentimentalnost i zavijanje i priznajem da sam mislila da se mnoge zene u trudnoci prenemazu kad kazu da im se ne radi, da se ne osecaju dobro i sl. jer se meni jako jako radilo, setalo, zelela sam da budem medju dragim ucenicima ali kao sto rekoh,nisam mogla. Zaista je to drugo stanje i svaka se buduca mama drugacije oseca. I ima pravo na to da se drugacije oseca.\nSve to drzava refundira poslodavcu pa ne vidim u cemu je problem?\nNe refundira sve ... Refundira 80 plata tj 2 ili 3 padaju na teret poslodavca + svi porezi i doprinosi za svaku platu padaju na teret poslodavca (52% od primanja porodilje). U velikim firmama to nije problem ali sta je sa malim tipa prodavnice, pekare, knjigovodstveni biro i sl ... tu nastaje problem. Npr meni je plata 600 eura (lupam). Na teret poslodavca pada nesto vise od 300 eura mjesecno za moje doprinose + 1200 eura - moje dvije plate puta dvanaest mjeseci (tj 20-ak mjeseci ako otvori i trudnicko)\nni poslodavci nisu realni kada istekne ugovor trudnici/porodilji oni njoj ne produzuju nego jednostavno daju otkaz pod logikom svejedno su na njeno mjesto morali nekoga da zaposle (ne kazem da su u pravu, cak sta vise zgrozavam se na to) ali nije OK ni da trudnica ne ide na posao a moze npr ... drugo je kada je priroda posla takva da ona ne moze da radi dok je trudna ili ako mora da cuva trudnocu ali ako ne mora 80% trudnica zloupotrebi bolovanje (ljekar im na "lijepe oci", štelu, kumstvo ili kako vec) i na taj način samo još više "provociraju" da im se ne produži ugovor i sl. + zasto bi ona bila bolja od bilo koje druge trudnice koja ide na posao???\nHej zene pa vi umesto da se borite za svoja prava vi ih jos podcenjujete. Eto sta nam radi fenimizam, kapitalizam i ostali zam-ovi.\nNaravno da se ne zloupotrebljava, i da se zloupotrebljava, tako i treba!!!\nJa sam dala otkaz cim sam saznala da sam trudna..Kao prvo, nije mi padalo napamet da putujem basovima i metroima sat vrema do posla na 40 da ne kazem 50 stepeni (koliko je bilo tog leta 2007) i jos toliko nazad. Kao drugo, tad je porodiljsko bilo samo mesec ipo, tako da sam bila u fazonu "terajte se sa takvimm porodiljskim". Kao trece, i da sam htela sa radim,ne bih izdrzala, meni su prva 4 meseca bila kao u nekom filmu...Bilo mi je muka konstantno, malaksalost nenormalna itd (ovo pricam bez foliranja). A kao cetvrto, moglo mi se i zelela sam da budem kuci i uzivam u svojoj trudnoci i svemu ostalom a ne da sedim 8 sati na stolici za kompom..\nMislim kako neko uopste moze da postavi ovakvo pitanje, a da je zensko???? Kao da smatrate da drzava treba da se podrzi u svim njihovim kretenskim zakonima.\nA sto se privatnika tice, necemo bas da budemo naivni i da ih branimo, posto toliko drugarica imam koje su u srbiji dobile momentalni otkaz cim su objavile da su trudne...Zato .....you know....\nJedno je kada trudnica zaista nemoze da radi, kada je priroda posla takva da posao nije za trudnu zenu, kada trudnica cuva trudnocu i sl.\nJa gledam sa aspekta poslodavca i trudim se da budem maksimalno relana... i zaista mislim da nije OK iskoristavati porodiljsko I SLAZEM SE DA JE JOS GORE OTPUSTITI TRUDNICU ILI PORODILJU\nMeni nije nista u prva tri meseca falilo,ali sam bila rasejana i cim bi sela ja bih se uspavala tako da ne vidim kako bi bila produktivna da sam radila???\nSecerna,slazem se sa tobom!!!\nSeceru, bezveze, pridruzujem vam se. U prva tri meseca ja sam bila kao drogirana, da ne pricam o tome da putujem skoro 50km na posao. Bila sam kao mlaćena, vukla se, premorena.. POsle sam se oporavila od hormonskog šoka i radila sam sve do sredine oktobra, kad mi je fizičko stanje opet postalo nestabilno. Kad se malo prisetim, i emotivno stanje mi je postalo nestabilno u to vreme. Postala sam sasvim netolerantna.\nMa trudne zene treba da budu trudnbe zene, to je i više nego dovoljno.\nDa vidim ja nekog muskarca koji bez prestanka nosi sa sobom teret od nekih 40% sopstvene težine.\nMM ima 100 kila (nije debeo, ali je korpulentan). Pitala bih ga kako se oseća da stalno sa sobom vuče teg od 40 kila.\nmaracaki voli ovo\nMislim da je potpuno besmisleno govoriti o zloupotrebi bolovanja u Srbiji.\nKada budemo imali normalno zdravstvo i osiguranje i sve što uz to ide, tek onda možemo i o ovome govoriti.\nJa sam za to da žena radi onako kako joj odgovara. Ako je poslodavac spreman da izađe u susret - da joj lakši posao, a zdravstveno nije ugrožena, onda ne vidim razlog što da se ne radi.\nU suprotnom, nemam ništa protiv da je žena na bolovanju od prvog dana.\nSve je to individualno, smatram da svako treba postupiti onako kako mu savjest naglašava. Znam primjer, moja rođaka, koliko je samo novca dala doktorima da bi mogla dobiti doznake za bolovanje...jedno dijete, pa nije željela početi raditi, pa je opet zatrudnjela...rodila...pa opet doznake da ne ide na posao...ne bi me iznenadilo da i treći put ostane u II stanju...\nUkoliko je opravdano, podržavam. Ali, dosta se i zloupotrebljava. Upravo mi to smeta iz razloga što ima puno žena koje bi možda rado zatrudnjele, ali ne mogu iz bojazni zbog gubitka posla, kao ja npr...\nZloupotreba? Ja ne mislim tako.. Mislim da trudnica treba na bolovanje cim ona za to oseti potrebu...\nAko nekome odgovara,treba da radi,a ako ne -neka sedi kuci i uziva.Moja trudnoca je skroz uredna,ali ja se toliko lose osecam da se jedva vucem po kuci.Ne mogu da zamislim da treba da ustanem rano i da putujem 40km,a pogotovo da radim.A tu su i raznorazni virusi i gripovi ,koji za trudnice nisu ni malo pozeljni. I ovo nije nikakvo prenemaganje.U prvoj trudnoci sam bila kao zmaj,snage nikad vise,a sad kao neka baba.\nEvo, ja ga prva "zloupotrebljavam", dok sam radila non stop sam bila prehlađena a i na poslu je uvek vika i dreka tako da sam otišla na trudničko. Ali, bilo mi je bitno da ispadnem korektna i prema mojima sa posla tako da sam sačekala sa potpunim odlaskom sa posla dok nije počela da radi devojka koja se vratila sa porodiljskog koju sam menjala ja da sad ona menja mene. A i sad sam tu za njih kad god im treba u smislu nekog mišljenja ili tumačenja. Tako da sam očuvala ljudske odnose na poslu, a u isto vreme moram da vam kažem da od kad sam kod kuće, da kucnem u drvo, uopšte nisam bila prehlađena, za sad barem. Ali imam sreće što moja doktorka razmišlja tako da žena kad je trudna treba da sedi kod kuće i da izbegava stres, jer kad već rađamo jedno ili dvoje dece, da ih barem rodimo na miru.\nMislim da to jako zavisi od poslodavca, i do odnosa u firmi. Po malim firmama se svašta radi, a bogami i po velikim. Ako su u firmi ok onda ljudi se neće plašiti da prave decu, jer nije mi jasno šta poslodavac očekuje kada zapošljava žene od 25-35 godina :blink: ako hoće i iskusne i mlade onda mora da očekuje i bebe i svadbe i porodiljska odsustva. A ako hoće da toga nema neka zapošljavaju babe\nBucka<3 voli ovo\nPa u pravu si vala...\nMorala sam prokomentarisati... ja na poslu sa raznim šefovima i šefićima se teško borim i kada nisam trudna, dok sam bila trudne radila sam prvih šest nedelja, i baš u tom periodu u sistematizaciji tadašnji direktor mi podigne platu, moje drage koleginice naprave takvu scenu da sam te večeri završila na GAKu...Istina nisu tada znali da sam trudna, bilo bi mnogo gore da jesu jer su se posle raspitivale ko je urgirao da baš taka dobijem veći koeficijent... Kada sm drugi put ostala trudna nisam došla ni dan na posao.Prva trudnoša mi je bila rizišna dok druga i nije ali toliki stres ipak nije za trudnice. Sada mi je koleginica na bolovanju i nazivaju je svakako ...ko zeli da radi i oseća se dobro ok ali ne po sveku cenu. Namerno sam izbegla priču o virusima i putovanju jerona stoji ali odnos kolega je vrlo negativan i neljudski prema trudnicama.\nA sta cemo sa novim zakonom po kom su meni zakljucili bolovanje od 15 dana po izlasku iz bolnice sa detetom od godinu dana koje je prelezalo upalu pluca? I pored toga sto smo dobili terapiju, drzava kaze da za dijagnozu upala pluca imam pravo na bolovanje od 15 dana ili dok je dete u bolnici????????????????\nU potpunosti se slazem,ako svi drugi mogu da koriste sve sto stignu a sto nebih trudnice ono sto im sleduje po zakonu.A svi se zale da je natalitet mali.


OVAKO SE VOLI BEOGRAD: Dva mladića sami očistili đubre ispod Brankovog mosta | Vesti | Kurir\nPREMINUO VLADIMIR JAGAR, KAPETAN KOJI JE ŠPEGELJU REKAO NE! 21\t848\nOVA DECA ŽIVE U MRAKU OTKAD ZNAJU ZA SEBE: Sedmočlana porodica 3 3\t488\nOVAKO SE VOLI BEOGRAD: Dva mladića sami očistili đubre ispod Brankovog mosta\nBeograd 04.12.2016. 21:33h 03.05.2017. 11:18h\nBEOGRAD - Danas se često čuju kritike upućene omladini, ali primer dvojice mladića koji su uradili dobro delo za svoj grad, pokazuje sasvim drugu sliku.\nZATRPANI ĐUBRETOM: U Srbiji više od 3.500 nelegalnih deponija\nNa društvenim mrežama objavljen je snimak na kojem se vide dvojica mladića koja su uzeli metlu i đubrovnik, i pokupili nagomilano đubre koje se nagomilalo oko kontejnera ispod Brankovog mosta.\n<iframe src="https://www.facebook.com/plugins/video.php?href=https%3A%2F%2Fwww.facebook.com%2Fmarko.dragoslavic.5%2Fvideos%2F632171576963044%2F&show_text=0&width=560" width="560" height="315" style="border:none;overflow:hidden" scrolling="no" frameborder="0" allowTransparency="true" allowFullScreen="true"></iframe>\nOvi vredni momci su svoju akciju preduzeli sinoć oko 18 sati, u delu grada koji obiluje kafićima i noćnim klubovima, ali i koji je već nekoliko meseci stecište migranata.\nSvojim činom su zaista zaslužili da se Beograd njima ponosi.\nPREMINUO VLADIMIR JAGAR, KAPETAN KOJI JE ŠPEGELJU REKAO NE! Odbio da ubija Srbe, ostao u JNA, a Milošević ga izbacio iz vojske! Saborci ga pamte kao heroja i sada se opraštaju od njega! 21\t848


17. 12. 2012 KOŠARKAŠKA LIGA SRBIJE, 13. KOLO – PORAZ MEGA VIZURE U DERBIJU\nVojvodina Srbijagas – Mega Vizura 88 : 76 Mega Vizura: Reljić 2p, 2as, Krstić 7p, 1as, Dangubić 4p, 1sk, 2ol, 1as, Zagorac, Avramović 12p, 3sk, 2ol, Micić 8p, 2sk, 4ol, 3as, Luković 13p, 2sk, 1as, Cakić 9p, 3sk, 2ol, 1bl, Bojić 14p, 7sk, 2ol, 1as, 1bl, Marjanović 7p, 9sk, 2as. Nisu igrali: Simović, Tijanić.\n29. 12. 2012 CIBONA POBEDILA MEGA VIZURU, JUNIORI MEGA VIZURE POBEDILI JUNIORE CIBONE POSLE PRODUŽETKA\nCibona-Mega 93-76, Cibona: Kovačević 19,Parker 14, Hamilton 15,Žižić 6,Kuridža 7,Rozić 8, Šarić 2,Marcinković 2,Zubčić 5,Kus 8,Masić 6 Mega Vizura: Marjanović 22 10r, Micić 9, Dangubić 5, Krstić 11, Luković 7, Bojić 13, Mišković 2, Reljić 7 Cibona U18-Mega Vizura U18 82-86, OT, Cibona U18: Mazalin 32 Arapović 20 Mega U18: Zagorac 30, Simović 19, Jokić 15, Đoković 16, Simeunović...\n25. 12. 2012 DEJAN MILOJEVIĆ TRENER SELEKCIJE KLS U UTAKMICI PROTIV REPUBLIKE SRPSKE\nI ove godine već tradicionalna utakmica između reprezentacije Republike Srpske i Agroživ KLS odigraće se u utorak 25.12.2012.godine na Palama. Selektor Dejan Milojević i njegov pomoćnik Siniša Matić su izabrali sledeće igrače: Marjanović i Dangubić (Mega Vizura), Zeković i Stojačić (Vojvodina Srbijagas) Šljivančanin i Pantić (Borac Mozart sport), Despotović (Konstantin), Radović (Vršac), Đokić ( Radnički FMP), Gacić (BKK Radnički), Balmazović...\n07. 12. 2012 KOŠARKAŠKA LIGA SRBIJE, 12. KOLO – BOBAN MARJANOVIĆ MVP KOLA TREĆI PUT UZASTOPCE\nMega Vizura – Tamis 93 : 75 Mega Vizura: Reljic 7p, 1sk, 1as, Krstic 17p, 6sk, 2as, Dangubic 15p, 4sk, 5as, Majic 1sk 1bl, Avramovic 3p, 1sk, Micic 7p, 2sk, 1ol, 7as, Lukovic 7p, 6sk, 1ol, 2as, 1bl, Simonovic, Cakic 7p, 1sk, 2as, 2bl, Tijanic 1sk, Bojic 9p, 6sk, 1as, Marjanovic 21p, 13sk, 1ol, 1as. Tabela, 1 Mega...\n01. 11. 2012 VASILIJE MICIĆ BLISTAO U PRIJATELJSKOJ UTAKMICI PROTIV GALATASARAJA\nMega Vizura – Galatasaraj 69-77, Mega Vizura: Reljić 5, Krstić 3, Dangubić 6, Micić 19, Luković 7, Cakić 6, Bojić 9, Marjanović 14p, 7sk, Galatasaraj: Gordon 9, Koksal 2, Laković 11, Ndong 10, Atsur 11, Akyol 14, Aldemir 8p 14r, Arslan 4, Dagli 9.\n04. 10. 2012 SAOPŠTENJE KK MEGA VIZURA\nNaš klub, u znak zahvalnosti, za sve sto je trener Vlada Vukoičić, uradio u prethodne dve godine, izašao je u susret njegovom zahtevu, prihvatio raskid ugovora i na taj način dozvolio prelazak u KK CZ Beograd Diva. Osećanja svih članova kluba su pomešana, jer se prepliću žal za odlaskom izuzetnog trenera i čoveka, ali i radost, zbog njegovog prelaska u klub većeg nivoa i...\n29. 02. 2012 KOŠARKAŠKA LIGA SRBIJE, 22. KOLO – LIDER BOLJI OD MEGA VIZURE\nMega Vizura – Vojvodina Srbijagas 59 : 89 ( 16:28, 15:21, 14:26, 14:14 ) Mega Vizura: Reljić 7p, 4sk, Jokić 2p, 1sk, Miljenović 12p, 2sk, 2ol, 4as, Cvetković 6p, 4sk, 1ol, 1as, Matović 8p, 4sk, 1as, Avramović 8p, 2sk, Luković 2p, 2sk, Vujović, Čantekin 12p, 7sk, 2ol, 1as, Bojić 2p, 2sk, 1ol, 1as, 1bl. Nisu igrali: Stanković, Demčešen.\n13. 02. 2012 NOVOGODIŠNJA UTAKMICA MEGA VIZURE PO PRVI PUT NA YOU TUBE\nNovogodišnja utakmica Mega Vizure za, odigrana 2. januara 2012, postavljena je na You Tube. Svi koji žele da pogledaju ovu interesantnu i zabavnu utakmicu, dovoljno je da kliknu na sledeći link: http://www.youtube.com/watch?v=nfgkBHV4pD0.\n22. 02. 2012 KOŠARKAŠKA LIGA SRBIJE, 20. KOLO – VAŽNA POBEDA MEGA VIZURE\nU 20. kolu Košarkaške lige Srbije je odigrana sinoć. Mega vizura je izborila veoma važnu pobedu protiv OKK Beograda, 76:70, i zadržala drugo mesto u ligi sa skorom 15-5. Mega Vizura je igral bez prvog strelca, Branka Milisavljevića, ali su njeni talenti odigrali fantastično u veoma važnoj utakmici. Dušan Čantekin (222-C-90) je dominirao u reketu sa 18 poena i 5...


Funkcija „FreeFile“ - Access\nDaje ceo broj koji predstavlja na sledeći broj datoteke dostupni za upotrebu tako što ćete izjavu otvoren .\nOpcionalno brojopsega argument je varijantu koji određuje opseg iz koje sledeći broj besplatne datoteke je da se vrati. Navedite 0 (podrazumevano) da biste dobili broj datoteke u opsegu 1 – 255, uključujući te brojeve. Navedite 1 da biste dobili broj datoteke u opsegu 256 – 511.\nKoristite FreeFile za broj datoteke koji nije već u upotrebi.\nOvaj primer koristi funkciju FreeFile da biste se vratili na sledeći dostupan broj datoteke. Pet dokumenata koje su otvorene za rezultat u toku, a neke uzorke podataka je napisan na svaki.