Mali maturanti 8. i 9. jula zvanično postali srednjoškolci | GEM info\nMali maturanti 8. i 9. jula zvanično postali srednjoškolci\n10. jula 2019. Redakcija 0 Comments\nPrema rezultatima prvog upisnog kruga, na teritoriji GO Lazarevac samo jedan mali maturant nije upisao srednju školu. Osmi razred je ove godine na teritoriji naše opštine završilo 607 učenika, kao i 21 polaznik projekta ”Druga šansa”. Svi koji u ovom krugu nisu iz opravdanih razloga polagali završni ispit, ili nisu uspeli da upišu željenu stručnu školu moći će to da urade u drugoj polovini avgusta kada je planiran drugi upisni rok. Preko 60 odsto osmaka u Srbiji je upisalo četvorogodišnju srednju stručnu školu ili gimnaziju.\nNakon gotovo dvadeset dana od polaganja završnog ispita, mali maturanti su 8. i 9. jula upisom u srednje stručne škole ili gimnazije i zvanično postali srednjoškolci. Od ukupno 607 učenika koliko ih je na teritoriji Lazarevca završilo osmi razred, završni ispit je polagalo 604 učenika. U školi u Baroševcu završni ispit je polagalo i 11 polaznika programa ”Druga šansa”. Srednju školu na teritoriji naše opštine nije upisao jedan osmak. Objavljivanje preostalih slobodnih mesta i konačnog rasporeda učenika po školama u drugom upisnom krugu je planiran za danas a 11. jula je drugi upisni krug u srednje škole.\nMesta za upis ima dovoljno i u drugom krugu. Kao i prethodnih godina, najveći broj bodova bio je neophodan za medicinske i elektrotehničke škole.\nOsnovci sa teritorije naše opštine su ostvarili bolji uspeh u odnosu na ostale srednjoškolce, i gotovo svi upisali školu koju su naveli kao prvu želju.\nZa one koji iz opravdanih razloga nisu polagali završni ispit, biće organizovano polaganje u avgustu u nekoj od osnovnih škola u Beogradu. Kako se očekuje, termin polaganja biće 20. avgusta.\nOve godine broj specijalizovanih IT odeljenja povećan je skoro pet puta. Uglavnom u svim gimnazijama u kojima postoji ovaj smer, već u prvom upisnom krugu je popunjen broj mesta. Tek po koje mesto ostalo je slobodno na smerovima za učenike koji su posebno nadareni za fiziku, odnosno hemiju. Najtraženija škola na teritoriji grada Beograda bila je Treća beogradska gimnazija, prirodno – matematički smer za koju je trebalo najmanje 94 boda. Za upis na smer tehničar vazdušnog saobraćaja u Vazduhoplovnoj akademiji trebao je najmanje 91 bod.\nŠeruj post "Mali maturanti 8. i 9. jula zvanično postali srednjoškolci"\n← Šta je Državna matura?\nSkupština GO Lazarevac podržala promenu Statuta Grada Beograda →


Polovni Nilfisk sr 1300 mašine za pometanje čiščenje skladišta oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Nilfisk > Nilfisk sr 1300\nPolovni Nilfisk sr 1300 mašine za pometanje čiščenje skladišta\nNilfisk SR 1300Opšte stanje (1-5): 4, Oznaka CE: Da\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Nilfisk sr 1300 mašine za pometanje čiščenje skladišta i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Nilfisk sr 1300 mašine za pometanje čiščenje skladišta za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Nilfisk sr 1300 mašine za pometanje čiščenje skladišta koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Nilfisk sr 1300 mašine za pometanje čiščenje skladišta.


Vučić stabilno, pušten kući posle lečenja na VMA | MONDOBA\nAleksandar Vucic izasao iz bolnice\n11. August, 03:09\nVučić stabilno, pušten kući posle lečenja na VMA 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nIzvor RTS Autor w rs 18.11.2019. / 08:38\nPrimljen je u petak na VMA zbog kardio vaskularnih problema. Savetnica Aleksandra Vučića govorila je sinoć o njegovom zdravstvenom stanju.


ŠOKANTNO: U udžbenicima ni slova o krađi BiH! - TUZLASPIEGEL\nŠOKANTNO: U udžbenicima ni slova o krađi BiH!\n21. Juna 2019. 21. Juna 2019. tuzlaspiegel\nKritike na udžbenike koji se koriste u Bosni i Hercegovini, već godinama se ne stišavaju. Doduše iz udžbenika su, nakon pritiska javnosti, uklonjeni neprimjereni sadržaji, poput „Vuk na grani“, „Odnos čovjek-žena“, „Poštenje pravosudnih institucija“ i sl.\nMeđutim, šokantno je da u udžbenicima nema ni slova o krađi Bosne i Hercegovine. Izdavačke kuće se pravdaju nastavnim planovima i programima i ne baš stručnim recenzentima, koji su izbor nadležnog ministarstva.\nA upravo je na današnji dan, 21.juna 2014. godine, naša zemlja pokradena. Naša najbolja nogometna vrsta je, u utakmici protiv Nigerije, pokradena od strane novozelandskog sudije Petera O'Learyja. On je u 21. minuti susreta odlučio poništiti čist pogodak Edina Džeke, nakon sjajne asistencije Zvjezdana Misimovića. Utakmica je završila pobjedom Nigerije, a sudija je kasnije priznao grešku.\nDa nije poništen čist pogodatak, reprezentacija Bosne i Hercegovine bi prošla drugi krug, a onda ko zna…. Da se to desilo našim komšijama, ne samo da bi mališani o tome učili u školama, nego bi se za Noć vještica glavni negativac zvao O'Leary.\n← GRADAČAC: Gradsko vijeće će raspravljati o natpisima gradskih naselja!\nPROVJERENO: Bivši bh. reprezentativac dolazi u Tušanj! →


Tema: Koji je kriterijum za djaka generacije?\n06.02.2009., 15:16 #1\neverything is ok in the end, if it's not ok, it's not the end...\nSta treba da se ispuni da bi bio djak generacije???\n07.02.2009., 11:17 #2\nRe: Koji je kriterijum za djaka generacije?\nDjak generacije mora ujedno biti i Vukovac,znaci sve petice na raju skolske godine\nZatim,svako odeljenje po top kriterijumu ima svog kandidata,a djak generacije je onaj koji se najvise isticao u skolskim aktivnostima,ucestvovao(i osvojio) nagrade na takmicenjima.\n28.09.2010., 17:55 #3\nAnd my soul from out that shadow that lies floating on the floor, Shall be lifted-Nevermore!\nA šta se dešava kada se recimo bira između dva učenika gde su oboje vukovci s tim što jedan na polugođu nema sve petice a ima takmičenje sa republičkog, a drugi je od početka do kraja imao sve petice, ali ima samo okružna takmičenja?\n28.09.2010., 18:01 #4\nOriginal postavio ^milena*\nПа требала би ти да будеш, пошто имаш диплому са републичког... Али ако су родитељи тог ђака професори у истој тој школи, не надај се узалудно...\n29.09.2010., 22:43 #5\nLepo su ti ovi rekli, teorijski. A ja da ti kazem prakticno:\n- Djak generacije je (naravno Vukovac) kojeg profesori vole.\n16.10.2010., 22:59 #6\nDjak generacije je Vukovac (da ima sve 5-ice), da ima sve petice (u knjizici) od V do VIII raz. osnovne ili od I do IV srednje skole... Zatim, mora imati dosta osvojenih takmmicenja(republickih ili nekih jacih, ne opstinsko) i najpozeljnije bi bilo da su ta takmicenja iz nekih jacih predmeta (matematike, hemije, fizike), a ne likovno, fizicko...(bez uvrede) ...\n06.11.2010., 01:35 #7\nJa cu najverovatnije biti Vukovac, ali nisam siguran da li cu biti djak generacije...Jedna moja drugarica uspesna je koliko i ja i nisam siguran koga mogu izabrati za Djaka generacije... o.O\nPeople might seem diferent...but we're all the same ;))\n06.11.2010., 09:24 #8\nNas djak generacije u srednjoj nije bio vukovac, niti je imao mnogo nagrada sa takmicenja. Ali vole ga profesori.\nU osnovnoj jos gore-imali smo decka koji je cisti genije, sve petice, isao na sva moguca takmicenja, posle bio vukovac u matematickoj gimnaziji, nastavio da osvaja nagrade... Svi ga profesori obozavali! I nije bio djak generacije jer razredna nije lobirala za njega. (jedino ga ona nije volela) |\nDa li ste pametniji od djaka petaka?\nAutor StoRmyGirl u forumu Televizija, radio i novine\nPoslednja poruka: 23.10.2008., 01:52\nkompjuter za svakog djaka\nAutor naataasaa u forumu Žene\nPoslednja poruka: 25.08.2007., 18:51\nAutor gost 36952 u forumu Književnost i jezik


Info table sa putokazom posvećene našem velikom pesniku i prvom predsedniku Udruženja novinara Srbije (UNS) Lazi Kostiću i njegovom rodnom mestu Kovilj, ponovo su postavljene uz auto-put Beograd – Novi Sad.\nUdruženje novinara Srbije i Putevi Srbije, zajedno su postavili info table u smeru ka Novom Sadu i smeru ka Beogradu, kako bi podsetili ljude kako da dođu do Kovilja, obiđu rodnu kuću Laze Kostića, vide spomenik koji se nalazi u školi koja nosi njegovo ime, ali i obiđu druge znamenosti ovog kraja.\n„Ovo je bio naš dug prema našem prvom predsedniku udruženja novinara Lazi Kostiću. Verujem da je ovo tek početak zajedničkih akcija UNS i Puteva Srbije i očekujemo da ćemo uskoro na Koridoru 10 kod Smederevske Palanke zajedno da postavimo info tablu sa putokazom ka novinarskoj kući Pere Todorovića čiju obnovu upravo završavamo“, kaže generalni sekretar Udruženja novinara Srbije Nino Brajović.\nV.d. direktora Puteva Srbije, Zoran Drobnjak kaže da obaveza Puteva nije samo briga o saobraćajnicama, već i da upoznaju naše građane i goste o istoriji i kulturi naše zemlje.\n„Postavljanjem ovakvih info tabli želimo ljudima da pokažemo kulturno nasleđe naše zemlje, a rodno mesto velikog Laze Kostića to svakako jeste. Radujem se daljoj saradnji sa Udruženjem novinara i drugim organizacijama sa kojima ćemo svima koji prolaze Koridorom 10 zajedno otkriti sve lepote i znamenitosti Srbije“, kaže Drobnjak.\nPiše Ivan Mrđen: Mala istorija prevrata u UNS-u\nPetrica Đaković i Predrag Azdejković novi članovi Uprave UNS-a, Brajović ponovo generalni sekretar\nIstorija novinarstva Laza Kostić UNS\n← Google ide „na dijetu“, i niko ne zna kako će to da izgleda\nŠtrajk zaposlenih na Euronews zbog najavljenog ukidanja radnih mesta →


Rušenje lokala zbog parkinga ili fontane? - Dnevni list Danas\nPočetna » Novo » Beograd » Rušenje lokala zbog parkinga ili fontane?\n5Piše: S. Milošević 13. decembra 2017. 13.00\nOni su ostali zbunjeni anketom – šta žele da se gradi na tom prostoru – park, fontana, parking ili drugo, iako nisu želeli ni da objekti budu srušeni.\n– Tu je trebalo kobajagi da se izjasnimo šta bismo mi želeli da grade. Opcije su bile fontana, parking, park, ili drugo, istakla je Rašković Ivić, navodeći da je ona odabrala poslednju opciju, kako bi glasala protiv rušenja.\n– Nikog iz moje zgrade nisam čula da je bio za rušenje tog malog tržnog centra, jer svi smo tu kupovali i svako je imao neku radnju koja mu je bila važna. Mislim da su oni forme radi pitali narod, to niko nije poštovao ni gledao, jer unapred se znalo da će se rušiti, naglašava Rašković Ivić, dodajući da je ovo dešavanje nju uznemirlio kao mušteriju, a da ne može ni da zamlsili kako je prodavcima, čija su radna mesta srušena, a nije im ponuđena alternativa.\n– Srela sam neke od njih, žene koje su bile u suzama jer ništa nisu rešile. Ti ljudi su se sami snalazili za alternativna prodajna mesta, neki su uspeli da pribave lokale u okolini, ali to više nije isto ni za vlasnike, ni za korisnike, kaže Rašković Ivić dodavši da su neki potpuno ostali bez posla.\n– Vlasnici su dobili rok od sedam dana do rušenja, a ukoliko se budu bunili sami će snositi troškove od 1000 evra za rušenje, plus odnošenje šuta i ko zna šta je još zaprećeno, objašnjava Rašković Ivić i dodaje svoje predviđanje za izgradnju ukoliko ne bude parking, biće fontana.\nOvako „posađen“ novi prostor za parkiranje, svakako je unosniji za gradsku vlast od taksi i dažbina koje su do sada plaćale legalne firme za korišćenje objekata, koje su sami izgradili, objašnjava jedan od vlasnika radnje pred rušenje.\ngrad beograd, rusenje lokala\n13. decembra 2017. u 23.48\nMeni je srusen lokal za koji sam opstini uredno placala taksu za zauzece javne povrsine u iznosu od 42000 din\nmesecno.Danas je sve podsecalo na Bejrut jer su nam dali uzasno kratak rok,svi radnici su se uzmuvali i prosto gurali da obave posao rusenja.Nama su pretili kaznama basloslovnim ako sve ne srusimo i odnesemo sut do sutra.Bilo je bas zabavno,sta reci….\n14. decembra 2017. u 00.26\nZaboravih,gospodja Sandra nije prosla nikada tim putem a da svakome nije rekla DOBAR DAN,godinama….Tako da ova njena reakcija na rusenje zaista jeste duboko zaljenje nad tim sta su nam uradili i nema politicku konotaciju,svi smo uvereni u to i zahvalni na empatiji.Sustina je da je napravljen kompleks zgrada sa visokim cenama kvadrata a nema dovoljno parking mesta za kupce istih…Gradi se hotel takodje bez parking mesta i zna se ko ga gradi….tako da fontane ni parka tu biti nece.Mi smo lako sklonjeni sa puta do cilja.\n14. decembra 2017. u 10.16\n15. decembra 2017. u 19.37\nMozda zato sto su nelegalni, na trotoaru, i grad zbog istih izgleda ko turska kasaba?\nTreba sve srusiti, napraviti parkove i male skverove.\n18. decembra 2017. u 15.09


My dream destinations 🌇 💜 - Mademoiselle S. ❤\nHome / 10 / My dream destinations 🌇 💜\nMy dream destinations 🌇 💜\nHej dragi ljudi šta ima ? Kako se jun bliži sve mi je život manje miliji. Dobro da ne dramtizujemo, ali realno ne mogu da dočekam da prođe taj rok i konačno da mogu da odahnem barem mesec-dva do sledećeg (da letnji raspust posotji i kada si student). No pre nego što se bacim na današnju temu koja skroz odskače od tematike kojom sam se do sad bavila ovde (ali zašto da ne napisati nešto tako) imam dve stvari koje moram da podelim a koje me tako čine srećnom. 💖\nCorfu Castle, England\nPrva je interviju Toma Wlaschiha-e i Mejzi Vilijams (klik OVDE ) i ja vama ne mogu da opišem koliko on zrači u ovom interviju, baš me uveseljava, slučajno sam našla i...naučila napamet. Druga je za sve moje ljubitelje Vikinga. Sasvim slučajno sam na intagramu na delu explore našla na ovog čoveka, ljudi moji on je PRAVI viking bez zezanja zove se Lasse, norvežanin je i bacite pogled OVDE (ne treba vam aplikacija instagram možete i preko kompa da vidite njegove slike) čisto da vidite koliko je čovek realno pravi pravcati viking.\nE sad danas malo odskačem od uobičajne tematike, ali javila mi se inspiracija za ovaj post-pa zašto da ne.\nJedna od mojih najvećih ljubavi su otkrivanje destinacija (naravno uz pomoć neta i knjiga jer love za pravo otkrivanje, još uvek, nemam) i izučavanje kultura. Definivno želim da kada jednom budem mogla više putujem u budućnosti. Izabrala sam 15 destinacija, koje u ovom trenutku najviše volim, kod mene se to vrlo često menja.\nOld Town, Stirling, Scotland, UK\nAko pričamo generalno šta mene fascinira-vodim se da „najlepše cveće raste u divljini“ takvi su i moji izbori. I ako imam par urbanih i popularnih mesta ono što ja volim su novine, nešto što nije mngoo poznato nama a ovih top 15 su taman podeljeni na urbana mesta i ona koja nisu toliko poznata. Neću vas mnogo smarati sa istorijatom, klimom...sve to možete da pročitate i sami, pre ću se fokusirati na to šta mene fascinira kod tih mesta i po čemu su značajna.\nThe Marienburg, jedan od najlepših dvoraca u Nemačkoj 💜\nŠto se mene tiče, ja sam do sada posetila samo Maltu i pisaću vam jednom prilikom o mom iskustvu kada sam kao 12-ogosdišnja devojčica pošla sa aerodrnoma Nikola Tesla i sama prevalila dva sata leta avionom do magičnog ostrva.\nP.s negde je uračnuta samo zemlja kao zemlja, dok je drugde određen samo grad ili deo.\nSliema, grad u kome sam 2 meseca živela 💖💖💖\n15. New York City, New York 🗽\nVelika jabuka. Grad koji nikad ne spava. Grad iz filmova. Grad koji je simbol za savremenost. Koje god od ovih obeležja uzeli ne idete u pogrešnom smeru jer to je Njujork.\nNjujork je bio jedan od mojih prvih omiljenih gradova, znala sam da je prestionica sveta još od najranijeg detinjstva i uvek sam imala želju da ga vidim. Međutim, za razliku od mnogih ja sam veoma srećna što sam Evropljanka i zapravo smatram da je naš kontinet i raznovrsnost kutlura daleko lepši nego bilo koji američki grad ili država. Obično se ljudi dele na to da li više vole NY ili LA ja sam uvek više volela duh Njujorka- za mene moderni LA je previše izveštačen i previše želi da bude cool.Njujork za tim nema potrebe, on već jeste cool.\nČuveni "Kip slobode"\nNjujork je usled doseljavanja holanđana na njegovo tlo nosio prvo ime Novi Amsterdam i nalazio se samo na jugu ostrva Menhetn. On će se tek ujediniti 1664. kada ga Engleszi budu osvojili i dali mu ime koje danas nosi.\nPoznat po svojim oblakoderima koji prkose gravitaciji i urbanom životu, i Kipu slobode (koji je inače prjektovao kreator Ajfelovog tornja, Gustav Ajfel) velika jabuka će ma koliko da mi „izlizana“ postala uvek biti na mojoj listi za posetiti jer on u istinu jeste najčuveniji grad na svetu i to mu niko ne može oduzeti.💕\n14. Peru 🌍\nPeru je krajnje čudno mesto, možda čak i jedno od ne tako popularnih Južno Američkih država ali ako krenete da gledate slike ove male zemlje shvatićete da je lepota koja ga krasi i više nego velika. Odabrala sam Peru prvenstveno zbog „Maču Pikču“ svetog grada čuvenog plemena Inka koje me fasciniraju od najranijeg detinjstva. Jednako me fascniira i Činčen Ica u Meksiku ali čini mi se da je ovo ipak mesto koje me ježi (pozitivno) svaki put kada vidim neku sliku. Fascniacija time da je ovo ostalo od 1300-ote godine i činjenica da imamo priliku da vidimo kako je izgledalo jedno religisjko utočište je božiji dar i zaista me ostavlja bez teksta.\nMaču Piklu, sveti grad Inka\nPre nego što je narod Inka došao u ove delove, Peru su naseljavali mnogi. Na njegovom tlu razvilo se hiljade i hiljade civilizacija veruje se da su se prvi doseljenici pojavili 20.000 godine p.n. e. Peru pod ovim nazivom postao je tek da postoji nakon što ga je okupirala Španija 1532. Znimljivo je da ovde idalje žive pojednina indijanska plemena i ako je on zapravo većinski usovjio špansku kulturu, veru i jezik.\nPeru je država o kojoj definitinvo želim da znam više, a Maču Pikču je mesto koje očajnički žeklim da posetim i moje omiljeno svetsko čudo. 💛\n13. Costa Rica 🌍\nE sad ja nisam onaj tip koji bi ikada izabrao plažu, koktele i more naspram mesta koje mogu da istražujem, ili da pojednostavim-pre turistički obilazak nego odmor. Osim da mi neko ponudi Kostariku. Kostarika je jedno od najčudnijih i verovatno najlepših mesta na svetu, jednostavno rečeno-raj na zemlji. Nalazi se u Srednjoj Americi i izlazi na Karibsko more i Tihi okean. Jedna je od zemalja koje se smatraju najlepše ekološki očuvanim.\nPre nego što će Španci kročiti na nju, naseljavala je Naualt kutura, međutim usled Španskog osvajanja koje je počelo 1502. godine polako su počeli da se gube uticaji te kulture da danas on ne bi ni najmanje postojao. 1838. godine dobila je svoju nezavisnot. Glavni grad Kostarike je San Hose koji je osnovan 1738. godine i nalazi se u samom centru Kostarike.\nKostarika je zemlja koja od 1949. godine nema vojsku što je i regulisano njenim ustavom i jedina latinoamerička zemlja koja ima demokratsku vlast od 1950. godine ili ranije. Jedna je od najzanimljivijih mesta za surfere i zaista sami pogledi na nju oduzimaju dah.Ako je neko voljan da mi plati odmor, molim lepo ovo je moj izbor :D 💗\n12. Sydney, Australia 🌍\nVerovatno najpoznatiji grad novog kontineta, Sidnej je pravo blago Australije. Lako prepoznatljiv po odrisima Sidnejske opere sa jedne strane, i Sidnejskog lučnog mosta sa druge, on je grad koji odiše totalno drugačijom vibracijom od većine metropola. Australija kao celina mi je veliki san a glavni razlog je-koala. Ne, ne šalim se taj medved je toliko sladak da bih jako jako jako volela da vidim jednog (a i Travis Fimel, Hju Džekmen i Kris Hemsvort su takođe slatki 😂 ) a osim toga ona je kontinet o kome se najmanje zna i o kojem sam jako voljna da čitam i istražujem, ali Sidnej je svidelo se to nekom ili ne ipak njen najveći biser i najfascinantniji grad.\nSidnej su na početku naseljavali Abordžini, čak 40.000, dok je grad osnovao Artur Filip 1788. godine i bio je prvo britansko naseljeno mesto na prostru Australije, zbog toga ne čudi da je akcenat i sama građa grada u mnogome povukla od Britanaca.\nČuvena Sidnejska opera\nSidnejska opera je verovatno najčuvenija građevina ovog grada. Projektovao je arhitekta Jern Ucon a građena je u ekspersionističkom stilu kombinovanim sa modernim stilom, Počela je sa gradnjom 1959. godine. Kako je bila jedinstvena građa i niko pre nije gradio nešto zadala je mnogo poteškoća za gradnju ali konačno 1973. je završena. Drugo obeležje ovog grada je Sidnejski most koji je projktovao Ralf Friman koji je osm ovog radio i most na Viktorijinom vodopadima a ovaj se smatra jednim od najčuvenijih u svetu, i drugim najlepšim (priv je Golden Gejt u San Francisku). Australija je drugačija zemlja i zemlja koju definitinvo treba istraživati a Sindej ostaje kao jedan od najlepših gradova na svetu. 💝\n11. Westminster, London, Englan, UK 🌍\nNekada sam obožavala London, ali zbog toga što je sve veći broj ljudi počeo da ga obožava ja sam počela da ne volim isti. Međutim istorijski do ovog grada je idalje ostao kao velika ljubav. Vestminster je deo Londona i nalazi se u samom centru Londona, čuven je po velikoj Vestminsterskoj plati a naziv je dobio po Sabornoj crkvi Svetog Petra u Vensmisteru.\nPogled sa Vesminsterskog mosta na Temzu\nVestminster postao je središte kraljevskih dešavanja nakon reforma Henrijev VIII tada se osniva i gore pominjana Saborna crkva. Od tada do danas središte je i centar svih državnih poslovanja kraljevstva i najlepši deo Londona.\nVestminsterska plata sa svojim tornjem na kojem je čuveni sat big Ben zaštitni je znak Londona, a plata danas služi kao parlament UK-a. Projekovali su je Čarls Beri i Agustus Pugin i rađena je u Neogotičnom stilu na obalama Temze pored takođe čuvenog Vestminsterskog mosta.\nKo god da je zaljubljen u priče o kraljevstu i želi da iskusi dašak modernog doba kraljevića (jer se u ovom delu Londona nalazi i Bakingemska palata, mesto u kojem živi kraljica Elizabeta II) ovo mu je verujem neizostavna destinacija na mestu za videti. 💓\n10. Saint Petersburg, Russia 🌍\nAko pričamo o Rusiji mnogi će prvo gledati Moskvu koja sama po sebi jeste prelep i veliki grad, međutim meni se uvek daleko više dopadao grad sa obala Neve, od kada sam ga videla prvi put na National Gographic ili nešto tako apsolutni sam zaljbljenik u isiti.\nPostoje mnogo legendi o osnivanju ovog grada ali najznačajnija je čuvena priča o caru Petru Velikom koji je kao veliki vizionar na prvi pogled odlučio da močvarno zemljište na ušću Neve pretvori u svoju buduću raskošnu prestionicu i „ruski prozor na zapad“.\nZapravo možda ova legenda i ima nekog smisla jer San Petsburg kako ga danas znamo je za razliku od ostatka Rusije dosta imao uticaj zapada na njega. Mostovi i građevine su izuzetno moderni, ali obiluje građevinama baroknog, klasicističkog, istoističkog i art nuvo stila. Kako je bio dugo prestionica ruskog carsva jasno je da se nije štedelo na njemu. Jedna je od najlepših i najmagičnijih gradova u celoj Evropi. Osim toga najveći muzej na svetu „Emitraž“ se nalazi u njemu i za nas ljubitelej umetnosti definitivno je neizostavan. A za one koji vole rusku književnost a razmišljaju o poseti ove zemlje treba reći da se veći deo Ane Karenjine upravo dešava u voom gradu samo pod starim nazivom-Lenjingrad. ❤\n9. Paris, France 🗼\nJedan od najčuvenijih gradova na svetu ikada. Grad svetlosti, mode, umetnosti...Mnogo bitnih stvari su se desile u ovom gradu. Inspirisao je mnoge pisce da svoje radnje smeste baš ovde. U 19.i 20.veku bio je leglo umetnika i raj za svakog ko poželi da stvara umetnost. Simbol revolucije zahvaljući Igu, simbol mode zahvaljujući Koko Šanel, Pariz je verovatno destinacija koju svi žele da posete.\nPariz je osnovan još pre nove ere, i jedan je od gradova sa najdužim statusom dobio je ime po klteskom plemenu Parizi i on leži na reci Seni. Pariz je sedište međunarodnih organizacija kao što su UNESKO i OECD i tokom godine poseti ga čak do 30 miliona turista. Istorijat dug gotovo 2 milenijuma doveo je razne umetnike, vizionare i sanjare u ovaj grad i tako dobio mnoge zamenitosti i kulturu.\nNeka od najznačajnijh mesta su: Luvr, Tijumfalna kapija, Ajfelov toranj (koji oni lično preziru), Bogorodična crkva i katedrala Notr Dam....Ali sam njegov stil je takav da spaja moderno doba i stara vremena (sličnu stvar radi i Rim sa tim da on spaja pre antičko doba sa modernim). Ceo svoj život sanjarim o istom-o zimskoj šetnji kraj sene dok ulični svirači sviraju Edit Paf, ko voli ovaj grad mogu da mu preporučim dve stvari prva je film „Pre zalaska sunca“ Ričarda Lankatera (drugi iz „pre“ triologij) a ako vas interesuje kako ga ja zamišljam, bacite pogled na OVU priču koju sam baš tu smestila. 💖\n8. Stockholm, Sweden 🌍\nE ovo je novina među mojim omiljenim gradovima, tek od skoro se popeo na listu top 10 omiljena, prosto izučavajući Stokholm (nije Štokholm, to je poptuno pogrešan način izgovora imena kažemiz iskustva jer je emni dugo bio Štokholm) shvatila sam koliko je on zapravo lep i magičan grad. Pre no što nastavim moram da napomenem da sam ja možda rođena na Balkanu ali moj način razmišljanja i moja duša pripadaju severu (ironija života) i Skandinaviji zato vreovatno ne čudi što me gradovi rađeni u germanskom stilu oduševljavaju, prosto to sam ja.\nStokholm je napopularniji grad u Nordijskim/Skandinavskim državama i drugi najveći grad nakon Kopenhagena. Prostire se na obalama Baltičkog mora. Stokholm je osnovan do prilike 1252. godine i korišćen je kao luka za izvoz gvozdene rude iz rudnika, prestonica postaje tek 1502. godine oslobodivši se od Danske vrhovne vlasti.\nSotkoholm je danas poznat kao jedan od najvećih univerziteskih gradova, obiluje raznim kraljevskim akademijama i predstavnik je gotovo cele Skandinavije. 💜\n7. Rio de Janeiro, Brazil 🌍\nKarnevali,futbal, kafa i Hrist spasitelj. U kratkim crtama to je ono što obeležava nekadašnju Brazilsku prestonicu. Zanimljivo je da sam uvek pre preferirala Sao Paulo od Ria, međutim iz nekog razloga u zadnje vreme me sve više želja vuče ka Sao Paoulovom mlađem bratu. Rio je jedan od najpoznatijih gradova na svetu, skoro svako je čuo za njega i niko ne ostaje ravnodušan pri pogledu na njega.\nRio de Ženerio osnovali su portugalci 1. marta 1565. godine. Osnovni razlog osnivanja bio je proterivanje Francuza iz Brazila i osnovan je na brdu Šećerna Glava odakle će se kasnije prošiti toliko da postane jedan od najvećih gradova na svetu (mada je Sao Paulo u top 5 najvećih idalje) i 40. najveći grad po broju stanovnika.\nRio je egzotika, ali u isto vreme predstavlja svu lepotu i prljavštinu najvećeg portugalskog grada u Južnoj Americi. Njegov simbol je Hrist Spasitelj koji se smatra svetskim čudom i jednom od najvećih građevina na svetu. ❤\n6. Kyoto, Japan 🏯\nPrve slike ovog japanskog grada videla sam na pinterestu i istog momenta sam morala da pročitam sve što sam našla o njemu, što nije mnogo jer nije ultra popularno mesto no ono što je bitno je da uživate u slikama i pogledu na ovo mesto, prelepo je.\nPrema nađenim spisma teritorija Kojota naseljena je tek u 7. veku dok je vek kasnije budizam stigao u ovo mesto. Kao novi grad Heiankyō 794. godine postaje japanska prestonica i to ostaje do 1868. Nakon što je Tokio promenio ime iz Edo u nama poznato (Tokio znači Istočna prestonica), Kojoto je bio poznat i kao Saikjo (što znali Zapadna prstonica) dok danas nosi ovaj naziv.\nJa nisam fan anima, i svog tog modernog kawaii stila za koji je Japan simbol. Ja volim memoare jedne gejše stil, volim staru japansku kulturu i ovaj grad koji je okružen prirodom i dialje zadržao taj tradicionalizam i obiluje tim. Ako bi se uputila u Aziju ovo bi bilo moje odredište. 💜\n5. Northern Ireland, UK 🌍\nOk pre svega trenutno sam imala blaže stanje nervnog sloma jer sam morala da ugasim i upalim komp jer je zakočio a dokumen nisam sačuvala, hvala bogu sve je tu. Svaki hard core fan Game of thrones se ne čudi mojim izborom zašto Severna Irska. Inače lično da nije bilo serije uvek bi se pre opredelila za klasičnu Irsku prosto je prelepa zemlja nego za enitet koji pripada UK-u, međutim producenti su gvodzeni presto i veći deo serije stavili upravo ovde (između ostalog onaj prelepi hram u Bravosu je valjda ovde) tako da je moje srce otišlo na severni deo ove prelepe zemlje.\nPoznati odrisi Zmajkamena :)\nO istorijatu Severne Irske nema mngoo podataka (barem ja ne znam mnogo), bila je centar iskrog rata protiv engleske kolonizacije i dugo je bila predmet razdora da li će pripasti Irskoj ili Velikoj Britaniji, i osnovana je 1921. godine do danas je deo Velike Britanije, glavni grad joj je Belfast.\nSeverna Irska obiluje šumama, dvoraovima i priroda je prilično rapsorotranjena smatra se jednom od najpogodnijih zemalja za život. Meni lično je od velikog značaja rekoh zbog čega već. A GOT fanovi koji su zaluđeni kao ja, mogu da kliknu OVDE i ovaj sajt je sjano urađen tako da možete da viditie o svakom delu gde je sniman GOT i malo više o tom delu Severne Irske. 💟\n4. Edinburgh, Scotland, UK 🌍\nJedan od gradova u koje sam se zaljubila čim sam ga videla. Da sutra moram da se selim u neki grad ovo bi bio moj izbor bez razmišljanja. Edinburg je grad iz bajke, grad pun zamaka, i dvorčeva, grad za sanjarenje. Konbinuje srednjovekovni stil, ali idalje ostaje urban i moderan. Prestonica je ljudi poznatim po gajdama, kiltovima i viskiju-Škotske.\nEdinburg je osnovan početkom 12. veka ali tada je bio mali grad koji se nalazio na brdu. Tek oko 1220-e dobio je status kraljevskog grada koji je 1329. i potvrdio Kralj Robert Brus. Jedan je od retkih Britanskih gradova koji obiluju umerenom klimom.\nNajpoznatija Edinburška atrakcija je Edinburški zamak koji predstavlja jednu od najlepših i najočuvanijih građevina srednjeg veka, a on je takođe i univerzitetski grad. Ko voli srednjevekovne priče i taj neki duh Edinburg je mesto koje treba da pogleda, apsolutno prelep grad. 💕\nPogled na Edniburški dvorac\n3. Tallinn, Estonia 🌍\nGrad za koji verovatno većina koja čita malo zna, ali verute mi na reč jedan od najpotcenjenijih gradova a u isto vreme jedan od najlepših na svetu. Estonija kao država nije nešto što je velika tematika učenja u našim školama prosto Baltičke zemlje nisu neka naša eria, ali oni imaju daleko interesanntiju kutluru i prelepu zemlju nego što se o tome zna ovde. Talin se nalazi na Severnoj obali Baltičkog mora u Finskom zalivu izuzetno blizu Helsinkija u Finskoj i jedan je od najstarijih i najvećih gradova u severoistočnoj Evropi.\nEstonska plemena naselila su ovaj grad još u 2. milenijumu p.n.e i tokom istorije opsedale su ga mnoge vojne snage raznih zemalja. Pod ruskom vlašću kao deo SSR-a zadržala se najduže i bio je glavni grad Estonskog dela tokom tih godina. Status prestonice dobija ponovo tek početkom ’90ih prošlog veka nakon ponovnog osamostaljivanja Estonaca.\nGrad je poznat i po svojim gradskim zidinama i starom gradu a sama činjenica da je njegova istorija je nama nepoznata ga meni čini još interesantnijim. Ukoliko volite da izučavate ovakve stvari, proguglajte malo više o Estoniji i njenom glavnom gradu jer apolutno mogu da kažem da je jako zanimljiva kultura i prelp grad. 💜\n2. Tromsø, Norway 🌍\nNa severu smo i tu ostajemo do daljnjeg. Sever i njegova svetla i sve što ima veze sa tim je nešto u šta sam ja najveći zaljubljenik. A kada pričamo o najsevernijoj tački gde polarna noć traje dva meseca, onda zaista pričamo o prvoj bajci.\nTromso je grad koji je naseljen još tokom praistorije, naseljavanje Norvežana međutim kreće tek od srednjeg veka kada se ovde podiže crkva i osniva grad.\nKod ovakvih mesta ja iskreno ne znam šta da napišem, ovo je raj za oči i svako ko voli sever i severnjačke zemlje treba da zna da je ovaj grad pravi predstavnik onog najlepšeg od Skandinavije. Obasjavaju ga prelepa svetla i sam pogled na njega je čaroban. ❤\n1. Iceland 🌍\nZemlja hladnog leda i vrelih gejzira. Tamo odakle se svemir spaja sa Zemljom kreirajući Auroru, tamo gde bajka postaje stvarnost, na samom severu Evrope je država leda i moja najomiljenija država ikada-Island. Nije to bilo tako davno kada sam istraživajući Evropu po gugulu ugledala prve odrise Rejkjavika (glavnog grada Islanda) i zaljubila se u njega na prvi pogled. Prosto meni kao velikom fanu fantazije, ako bih ikada uzela da pišem moj omilejni žanr želela bih da mogu da ga pišem ovde jer ovo jeste zemlja iz bajke tamo gde ti se čini da ono što je nemoguće postane moguće.\nDo 9. veka Island je bio jedno od najvećih nenaseljenih ostrva na svetu sve dok u kasnom 10. nisu počeli da ga naslejavaju norveški i kletski imigranti. Poznat je po tome što ima najstariji parlament na svetu Alting koji je osnovan 903. Imao je nezavisnost nekih 300 godina dokNorveška i Danaska nisu dobile vlast nad njim, zvanično 1814. godine nije postao pod vlašću samo Danske. Samostalnost ima tek od 1918. godine i mada se zvanično govori Isladnskim jezikom odlično razumeju danski zbog sličnost ali ali se jezik sudara i sa kletksim.\nIslanđani se vode kao jedan jako liberalan narod, izuzetno približen zapadu i 90% stanoviništva govori tečno i razume engleski jezik. Za (ponovo) fanove igre prestola (koji znam da me čitaju 😂) ovo je značajno mesto jer ako će te da jurite Džona Snežnog-tamo je, snimanje zida je locirano na Islandu i Harington je tamo proveno najviše vremena. Ukoliko želite da uživate u slikama ove zemlje preporučujem da posetite OVU stranicu. A za ostale, ako želite da vidite pravu fantaziju i bajku ovo je mesto za vas i čim budem imala bilo kakvu lovu ovo je broj 1 destinacija na mojoj listi. 💖\nRejkavik, glavni grad Islanda :)\nPosle mnogo nerviranja, bola u gavi i kilo pojedenih urmi (imam šećernu bolest sada) završih ja ovaj post (a sad moram slike da tražim). Kako vam se dopada ovakav tip posta? Koje destinacije us na vašoj lisi? Budite slobodni da pišete dole u subotu, moji heroji sa filmskog platna 💞\n02:54 / Sara Milenković / 9 коментара /\n10 serbian blogger travel world\nIvana 19. мај 2016. 13:52\nJoj divan ti je tekst, a tek slike.😍\nImamo sličan ukus u pogledu destinacija.\nMeni omiljene su Pariz, koji bih volela ponovo da posetim, jer sam imala sreću da idem 2004. godine, zatim naravno Engleska, sve njihove oblasti i off course London, Irska i Škotska se podrazumevaju, potom Island u koji sam zaljubljena, kao i Novi Zeland, mislim da bih umrla od sreće i Hobitskom selu, naravno Rusija, Moskva i fantastični San Petesburg, bolje da napišem, gde ne bih išla.😆\nNe bih posetila Indiju i zemlje poput Saudijske Arabije, to me nešto posebno ne privlači, išla bih u Tunis i Maroko, ali se pomalo pribojavam zbog stanja tamo. Ni Kina me nešto posebno ne tangira, kao ni Australija, mada mi tetka tamo živi, suviše grozna klima i bubašvabe kao kamioni.😆\nPotom Amerika, uf Ameriku bih celu obišla uzduž i popreko, tamo bih mogla da živim. Obavezno poseta starijim civilizacijama Maja i Inka, kao i rezervatima Indijanaca, čija me kultura neobično privlači. Jao da i Italija, nadam se da ću bar tamo uskoro ići.\nP.S. Uživaj sada u raspustu, kada budeš spremala pravosudni nema toga hehe.😘\nSara Milenković 19. мај 2016. 16:36\nHvala puno, bila sam skepitk kada sam pisala ovaj tekst da li sam se "latila" dobre tematike ili ne i drago mi je da ti se topao 💝\nMora da je bilo divno u Parizu, moja majka je bila kao mlada (dok je još bila živa) i sećam se da mi je pričala da je prelep :)\nEngleska naravno cela jer najveći deo književnosti koji sam čitala se vezuje baš za nju i Irsku to su knjiška mesta neizostavna :)\nDa i Novi Zeland, divno mesto mada ima više ovaca nego ljudi 💝\nI mene istok (osim Japana i Tajlanda) generalno ne privlači (posebno sada kada je postao simbol za stradanje), nikada me nije vuklo ka tome da vidim nešto od toga, napriblićnije je Izrael koji bih volela da vidim :)\nJa bih najradije mogla da živim u Skandinaviji, moja baka kaže da se tamo uklapam odlično a Amerika je vool posebno gradovi poput Bostona i Sijetla koji kaću oni koji su bili imaju čudnu dobru vibraciju 💝\nNisi udavila ženo volim da vidim šta drugi vole, ovaj svet je prelep i svaka razmena informacija i otvaranje oči na nove destinacije je dobrodošla ;)\nJa sam bila na Siciliji (neposredna blizina Malte) i mogu ti reći da je duh tamo prelep, a preletela sam iznad Etene i to je bio doživljaj 💝 Ja bih jako volela Rim posebno koloseum jer me fascinira da je to ostalo još od Starog Rima a i glavni grad koji je od osnivanja rađen da bude glavni grad što je retkost 💝\nHvala puno, uživaću i koristiću svaku priliku sledeće godine sam apsolvent i plače mi se zbog toga oh well ne mogu vreme da zaustavim 💝\nIsidora Đolović 19. мај 2016. 18:07\nSaro, predivan tekst, mnogo si me obradovala i provela kroz ove čarobne destinacije, izmestila iz stvarnosti na neko vreme. Hvala!:))))\nMnogo mi se dopada način na koji si predstavila ove gradove i države, izbor fotografija i raznovrsnost lokaliteta.\nPrvo, ovo za ispitne rokove, srećno :))), potpuno te razumem, dok sam bila na osnovnim studijama nisam znala za raspust, jer - čim prođe junski, odmah ti nad glavom "visi" septembarski rok. Studentska "muka"...:)\nPogledaću intervju kasnije, a Viking je genijalan, kako divan čovek!:)))\nI moram da primetim, sasvim u skladu sa prvoplasiranim destinacijama na tvojoj listi!:)))\nIako mi je tata turizmolog, nisam imala prilike da, sem po Srbiji i Crnoj Gori, putujem mnogo...išla sam u Grčku na ekskurziju i to je to. Nažalost, čekam bolje uslove i finansijsku nezavisnost, pa za sada obilazim globus kroz čitanje i gledanje. Kosmopolitski sam duh, "čitav svet je moja domovina", sve bih da vidim i obiđem, od velegradske džungle do egzotičnih ostrva, od severa do tropskih krajeva, sve, sve...:))))\nMislim da je svet pun raznovrsnosti, šarenila i lepote, sve je to vredno viđenja i poštovanja. Kao i ti, ponosna sam na Evropu i volim što sam Slovenka, mislim da je naš stari kontinent najživopisniji i po svojoj kulturi i tradiciji ubedljivo najinteresantniji.\nPotpisujem sve sa tvog izbora, pa neću da se ponavljam. :) Dodala bih samo da je moja lista naj-destinacija, o kojima sanjam sledeća:\n1. Pariz (moj NAJVEĆI životni san, ubedljivo, iz toliko mnogo razloga)\n4. Los Anđeles\n9. Egipat (Kairo/Aleksandrija)\nPa SVE OSTALO :))))\nNaravno, srcu najdraži - Beograd.\nHvala, predivan tekst.:)))))\nSara Milenković 19. мај 2016. 18:48\nHvala puno, rekoh Ivani da sam bila "Neverni Toma" po pitanju ovog teksta jer nikad tako nešto nisam pisala ali drago mi je da ti se dopada 💜\nHvala puno, rokovi su grozna stvar ali dobro je dok ih ima da ne mora sve odjednom :)\nViking je divan, verovatno zato ja i volim seriju toliko, prosto uvek sam bila severnjakinja u duši 💜\nJa sam samo putovala na Maltu jer mi je tada ujak živeo tamo a baka je htela da se sklonim i opusitm malo jer mi je te godine majka umrla pa je odmor bio neophodan 💜 Inače dokle gdo zavisim od bake (a zavisim još uvke i zavisiću narednih godina sigurno) ne mogu da tražim da idem, prosto snobizam bi bio da ja otem u nezm Stokholm a baka i sestre moraju da se stisnu + ja plaćam faks i skup je ko đavo .... :)\nTakođe Evropa je božiji dar jer imatoliko različitih kutura na jendom mestu, Ameri nemaju to :)\nDivne su i tvoje destinacije 💜\nZa Pariz znam da ga obožavaš, ne zovu ga džabe grad svetlosti, prelep je :)\nVenecija...kažu da je lepa i sigurno je jedinstven grad moj izbor je zbog ljubavi prema mitologiji uvek bio Rim :)\nLA rekoh volela bih da vidim one stare delove Holivuda ali moderan LA barem ljudi su mi too much iz Kalifornije mi je San Francisko daleko draži 💜\nImam prijateljicu koja je bila na Kubi kaže da je divna :)\nGaudi je moj omiljeni arhiteksta svih vremena i apsolutno treba videti Barselonu i ući u njegov grad :)\nEgipat, da ali kada bude bilo mirnije :)\nItanbul takođe moja baka je kao mlada švercovala bila je tamo milion puta, ali sad izbegavm sve što ima veze sa istokom da gledam na žalost više nisu simbol egzotike već smrti 💜\nVidiš ja nisam ni Beograđanka, ni Novosađanka ali uvek sam više volela Novi SAd od beograda valjda jer je malo staložaniji a meni to prija\nHvala tebi na divnom komentaru :)\nIsidora Đolović 19. мај 2016. 18:15\nInače, volim i ja Njujork, fascinira me, uz L.A. i San Francisko grad koji bih u SAD-u najviše želela da posetim.\nMoja tetka je tokom osamdesetih mnogo putovala, obišla je pola Evrope i kasnije mi stalno pričala o tim gradovima, obožavam i danas da je slušam. Imam razglednicu iz Pariza, na slici je Notr Dam, koju je tetka poslala kada je boravila tamo, otprilike u vreme mog rođenja (početkom leta '88.). Još uvek u detalje može da opiše Versaj, upoređuje ga sa Petrovim selom u Rusiji (ista arhitektura, bašte, Petar Veliki je preneo zapadnjački stil); a naročito sjajno priča o Bosforu i kako je u Istanbulu turski konobar nudio dukate da je kupi.:)))\nImam rodbinu u Malmeu (ujak) i Parizu (stric), u Nemačkoj, čak i u Americi, al nemam dovoljno love da se otisnem na put...još uvek:)))\nSara Milenković 19. мај 2016. 18:52\nNY je filmski grad (tačnije Holivud je filmski grad NY je grad iz filmova) i svakako da bih jako volela da odem i vidim ga :)\nMoja majka je isto bila u PAriz imam baš sliku nje ispred katedrale Notr Dam, ona je pričala da je lep, bila je na učeničku razmenu :)\nMoja baka i dan danas priča o Istanbulskom mostu i da joj je uvek bilo fascinantno kako preko jednog mosta pređeš iz Evrope u Aziju, kada sam se vraćala sa Malte prešla sam sa Evrope u Afriku i tu smo pauzirali dok se putnici ne ukrcaju iz Tripolija, Libija i sećam se još sletanja i čudnih koliba osetiš se drugačije kada kročiš na drugi kontinent prosto neobjašnjivo ali drugačije :)\nDivno je što imaš rodbinu po tim mestima, ja nemam nikog osim prijateljice maminen u Londonu ali tkaođe lova mi fali za put :)\nKatarina Pavlović 19. мај 2016. 20:22\nEvo me draga, naizad.. :)\nDivan tekst pre svega, ovo je bilo u duhu Vernovog puta oko sveta, ali smo mi imali jedan tekst, a ne 80 dana.\nOtkad znam za sebe želja mi je Engleska i to ne toliko deo užurbanog, prometnog Londona, već sva selca i zaseoke da obiđem i sve što su opisivele Bronteove i Ostin.\nSilni zsmkovi, samo za njih bi mi trebalo mesec dana.. :D\nIma ih poprilično, a ja bih volela da gvirnem u svaki...\nDalje, Škotska i Irska, ne znam gde bi pre. Tu bih obišla sve!\nU Irsku sam se zaljubila od kada sam gledala film "Leap Year", samo mi je ta divota zelenila ostala u glavi, zasenila je i Metju Guda..\nNe znam zašto, ali od Amerike me privlači jedino Kalifornija, valjda jer nema zime, snega i ostalih bakrača.. :)\nMada sad kad kažeš da je u Edimburgu umerena klima, idem rađe tamo. :)\nNju Orleans bih volela videti, čisto zbog istorije i starih predanja od kojih i danas živi..\nVolela bih da posetim Španiju..\nOgromnu ljubav gajim ka Rusiji, njenoj istoriji, ne znam gde bi pre (lažem, prvo St. Petersburg, a potom Moskva)..\nVenecija je predivna, sve me zanima... Bilo bi lepo da može da se skokne.\nPrag, zbog sata najviše.\nDubrovnik, ali turistički u GOT stilu :D\nPariz grad ljubavi, mora se.. Kapija i toranj.. E divote <3\nAdmont u Austriji, samo zbog biblioteke:\nUživala sam <3\nKatarina Pavlović 19. мај 2016. 20:25\nDodajem NY, LA i San Francisko (most je divota!)\nSetiću se sigurno još nečega.\nSara Milenković 19. мај 2016. 20:59\nNajlepše od Engleske jese u okolini, meni se urbani deo Londona nikada nije dopadao, sa druge strane volim ovaj tradicionalni :)\nI ja sam Irsku prvi put gledala u nekom filmu, mislim da je bila ona p.s i lvoe you limunada ali je divno prikazana tu posebno to neko risko selo i bilo je prelepo 💖\nSAD i Kanada su dobre i moderene zemlje zanimljive seu za videti. Ja od SAD-a više volim Južnu Ameriku kao kontinent, prosto španski uticaj i njihova kultura koju us pomešali sa straosedeocima Maja i Inka su zanimljiviji za gledanje-Peru, Buenos Ajres, Kankun u Meksiku (mada je u Severnoj Americi latino američka je država)... to je više moj deal 💖\nRusija je carska zemlja za isigurno prelepa, ja sam uvek više bila za Petesburg ima malo zapada u njemu dok Moskva ima više istoka :)\nVenecija je blizu (relativno) ali skupa ko đavo :D\nMoja baka nema lepe uspomene iz Praga kaže da Česi nisu neki domaćini ko zna ;)\nJao kakva biblioteka 💖 Ja sam više volela oduve Strazbur zbog Mocarta :)\nSF, NY i LA su svakao večite turističke destinacije :)\nHvala ti puno na čitnaju :D


SanDisk USB Stick SDCZ48-512G-G46 Ultra USB 3.0 512GB\nCijena s popustom: 551,00 Kn\nCijena sa popustom: 551,00 Kn\nSanDisk USB Stick SDCZ48-512G-U46 Ultra USB 3.0 512GB\nSanDisk Ultra USB 3.0 flash drive od 512 GB olakšava nošenje svih vaših datoteka sa sobom. Ima velik kapacitet za pohranu koji može sadržavati razne datoteke, uključujući filmove, videozapise, fotografije, glazbu, dokumente i još mnogo toga. Zahvaljujući kompatibilnosti USB 2.0 i 3.0, ovaj flash drive možete priključiti na gotovo svako računalo ili Mac i prenijeti podatke brzinom podataka do 130 MB / s. Također uključuje 128-bitni softver za šifriranje, osiguravajući da sačuvani podaci ostanu sigurni.


Obavljen žrijeb Prve lige FBiH | Zivinice.ba\nPočetna » Arhiva » Obavljen žrijeb Prve lige FBiH\tZivinice.ba10.07.2009 07:12\n-U hotelu Sunce u Vogošći obavljeno je žrijebanje takmičarskih brojeva za klubove koji će u sezoni 2009/2010 igrati u Prvoj ligi Federacije BiH.\n-Prvenstvo starta 16. avgusta kada će i početi takmičenja u svim drugim ligama Federacije BiH, te Omladinskim ligama BiH, grupe Centar i Jug.\nŽrijebanju su prisustvovali svi predstavnici klubova, osim prvaka Druge lige Centar, jer IO NS Federacije nije usvojio izvještaj o takmičenju u Drugoj ligi Centar tako da bi do kraja sedmice trebali ime znati i 16. kluba u najvišem rangu u Federaciji BiH.\nZbog spriječenosti na žrijebanju nisu bili prisutni čelnici Saveza, predsjednik i dopredsjednik Branko Ivković i Huso Golać, a u njihovo i svoje ime prisutne je pozdravio generalni sekretar NS FBiH, Fahrudin Prljača.\nŽrijebom su rukovodili predsjednik i dopredsjednik takmičarske komisije Dragan Anđelić i Medžid Gvozden. Žrijeb je tehnički bio odlično pripremljen, a na samom početku klubovi iz neposredne blizine koji su uputili zahtijev razdvojeni su te je žrijeb bio poludirigovan.\nInače u ovom rangu takmičenja u narednoj sezoni igrat će dva kluba koja su prije unazad nekoliko godina igrali na evropskoj sceni (Budućnost, Orašje), te čak šest klubova koji su od samostalnosti BiH igrali u Premijer ligi BiH. Voljom žrijeba klubovi su dobili slijedeće takmičarske brojeve:\nBudućnost (Banovići), 2. GOŠK (Gabela), 3. Omladinac (Mionica), 4. Iskra (Bugojno), 5. Jedinstvo (Bihać), 6. Bosna (Visoko), 7. Vitez, 8. Prvak Druge lige Centar, 9. Slaven (Živinice), 10. Krajišnik (Velika Kladuša), 11. Orašje, 12. Posušje, 13. Žepče, 14. Rudar (Kakanj), 15. Igman (Konjic) i broj 16. SAŠK Napredak (Sarajevo)\nSamo tri kluba su se izjasnila da će svoje utakmice igrati nedjeljom (GOŠK, Žepče i Omladinac), ostali susreti će biti igrani subotom, a u 1. kolu, koje je na rasporedu 15. i 16. avgusta igraju:\nBANOVIĆI: Budućnost – SAŠK Napredak, GABELA: GOŠK – Igman, MIONICA: Omladinac – Rudar, BUGOJNO: Iskra – Žepče, BIHAĆ: Jedinstvo – Posušje, VISOKO: Bosna – Orašje, VITEZ: Vitez – Krajišnik i Prvak Druge lige Centar – Slaven./S.Spahić/\nSlaven-ne znaju protivnika u 1.kolu


UPOZNAJTE BREND DEANTE – Sudopere.com\nDeante je garancija pedantne završne obrade i visokog standarda. Posebnost brenda je njegova sveobuhvatna ponuda. Deante karakterišu stilski i funkcionalno konzistentne linije proizvoda u okviru umivaonika, slavina, tuševa, ugradnih sistema, kabina i tuš kada, keramike, kupatilskog i kuhinjskog nameštaja.\nZa sve Deante-ove proizvode su odgovorni određeni ljudi: dizajneri, konstruktori, kontrolori kvaliteta i menadžeri proizvoda. Zato smo sigurni da dizajn i kvalitet Deante-ovih proizvoda zadovoljavaju najviše standarde, što potvrđuje i dugogodišnja garancija.\nKUHINJE – KVALITET I DIZAJN\nOtkrijte sudopere i slavine koje će promeniti Vašu kuhinju. Imamo na umu moderan dizajn, funkcionalnost i visoke standarde naših kupaca. Pored toga, posebna pažnja se posvećuje kvalitetu i bezbednosti Deanteovih proizvoda.\nDEANTE DIZAJN STUDIO\nProizvode sa oznakom „dizajniran proizvod“ dizajnirali su od prve skice do konačnog efekta poljski dizajneri koji čine tim Deante Design Studija. Zahvaljujući tome, dobijate originalan, dizajnerski projekat koji uzima u obzir kako lep izgled, tako i udobnost i funkcionalnost, najkvalitetnije materijale, moderne tehnologije i ekološku politiku brenda.\nDEANTE JE ECO BREND\nFilozofija Deante PROECO nastala je iz osećaja odgovornosti za zaštitu prirodnih resursa planete Zemlje, kao i odgovor na ekonomske potrebe kupaca. Želimo da naši proizvodi budu laki za upotrebu, ali i ekološki prihvatljivi. Zato u proizvodnji koristimo prirodne sirovine, otporne i dugotrajne materijale, koji se i posle višegodišnjeg korišćenja mogu, na primer, prefarbati, dajući im drugi život u novoj verziji u boji.\nPrirodne sirovine, ekološki prihvatljiva ambalaža, smanjenje upotrebe plastike i smanjenje potrošnje vode su elementi PROECO filozofije. Svesni naše odgovornosti, stalno tražimo rešenja koja su što manje invazivna za planetu Zemlju, koja je naše zajedničko dobro.\nJedna od naših ideja za korišćenje PROekoloških rešenja je korišćenje sirovina koje nam daje priroda. Savršen primer su proizvodi od granita i keramike, kao i ekološka i biorazgradiva sredstva za čišćenje.\nPokušavamo da implementiramo ekološka rešenja već u fazi projektovanja. Dimenzije proizvoda i materijale biramo tako da ostane što manje proizvodnog otpada.\nStandard pakovanja koji smo uveli obezbeđuje maksimalno ograničenje plastike i njenih derivata u elementima koji ispunjavaju i učvršćuju njihovu unutrašnjost. Ojačana struktura kartona osigurava da može bezbedno doći do primaoca.\nProizvodi sa oznakom ProEco odlikuju se posebno niskom potrošnjom vode, a istovremeno garantuju najveću efikasnost i udobnost upotrebe. Među njima su aeratori i reduktori koji ograničavaju protok vode, slavine sa ECO-klik glavom, kao i kuhinjske slavine sa direktnim priključkom na filter za vodu, tako da nikada više nećete kupovati vodu u plastičnoj flaši!\nDeante Corda ZQA 110D\nRegular price 36,990.00 RSD\nRegular price Sale price 36,990.00 RSD\nDodaj u korpu Sold out\nFranke Box Center BWX 220-54-27\nRegular price 169,990.00 RSD\nRegular price Sale price 169,990.00 RSD\nDeante Andante- ZQN 2513\nRegular price 17,990.00 RSD\nRegular price Sale price 17,990.00 RSD\nRegular price 18,990.00 RSD\nRegular price Sale price 18,990.00 RSD\nRegular price 28,490.00 RSD\nRegular price Sale price 28,490.00 RSD\nRegular price 24,490.00 RSD\nRegular price Sale price 24,490.00 RSD


BIC Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Altınova, Antalya (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Altınova\nFaks: +90 2422498044\nBIC Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Altınova, Antalya (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Altınova u gradu Antalya je YAPITRISFEX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Altınova u gradu Antalya. Shodno tome, Antalya se nalazi u zemlji Turska. Yapı ve Kredi Bankası A.Ş., Altınova se može kontaktirati na 2423403240.


Australija po prvi put kao frakcija u Civilizaciji – PLAY! PLAY!\nAustralija po prvi put kao frakcija u Civilizaciji\nDanas nam je najavljen najnoviji dodatak za šesto izdanje legendarne grand strategije, Civilization VI.\nIako su mnogi očekivali da će neko od “velikih igrača” stići sa novim DLC sadržajem u Civ VI, ispotavilo se da će to biti zapravo premijera “kengura”, koji će se po prvi put naći u nekoj od Civilizacija igara kao punokrvna frakcija.\nAustraliju predvodi Džon Krtin, 14. premijer Australije, koji je državu vodio u teškom razdobolju drugog svetskog rata (1941-45). Njegova “specijalka” kao vladara se zove Citadel of Civilization, pasivna osobina koja se aktivira kada je god Australija u defanzivnom ratu, i kada joj ova osobina omogućava privremeni bonus na produkciju, baš kao i kada oslobodi prethodno osvojeni grad.\nSpecijalna osobina Australije kao civilizacije se zove Land down under (po uzoru na čuvenu hit pesmu). Ova osobina daje bonus housing kada izgradite grad na obali.\nSpecijalna jedinica Australije je Digger (kopač), koji zamenjuje standardnu pešadiju, i koji ima dodatnu borbenu moć kada se bori na poljima uz obalu i na poljima koji nisu deo vaše teritorije.\nAustralija ima i specijalne apgrajde za polja koja se zovu Outback Stations, i koja daju hranu i produkciju, a koja dobijaju ekstra bonus za svako susedne polje koje je pašnjak, dok istovremeno ovi pašnjaci mogu da proizvedu Culture Shock efekat i zauzmu susedna polja drugih civilizacija.\nPogledajte promo video Australije, pa ko zna, ako može Australija, možda jednog dana konačno i Srbija završi kao civilizacija u nekoj od Civ igara.\nTagged Civilization 6Civilization VIfiraxisSid Meier


Početna - Moj super raspust\nMOŽE POSTOJATI MNOGO KAMPOVA AL' SAMO JE JEDAN MOJ SUPER RASPUST\nJedinstvena prilika za boravak dece u prirodi tokom letnjeg i zimskog raspusta! Kampovi za osnovce su novi način odmora za decu u Srbiji, i tek sa pojavom kampa MOJ SUPER RASPUST roditeljima je pružena prilika da svojoj deci obezbede nezaboravan školski raspust sa drugarima iz svoje škole, ali i sa decom iz različitih gradova širom Srbije.\nOdmarališta širom Srbije\nDanas se organizuje boravak dece u hotelima i odmaralištima širom Srbije, u okviru kampa MOJ SUPER RASPUST – na Tari, Zlatiboru, Lepenskom Viru, Goču, Divčibarama i Kopaoniku.\nU prethodnih 8 godina preko 80.000 dece prošlo je program MOJ SUPER RASPUST u okviru naših letnjih i zimskih kampova, rekreativnih nastava i izleta!\nVažna dokumenta za prijavu\nMoj Super Raspust - Letnji Kamp\nMoj Super Raspust - Zimski Kamp\nUkoliko imate iskustva u radu sa decom i zainteresovani ste da postanete saradnik MOJ SUPER RASPUST tima, prijavite se i naš tim će Vas kontaktirati u najkraćem roku.\nKompleks Vile Aleksandar - Orašac\nIzlet se održava u Orašcu, istorijskom mestu, na 60 km od Beograda i u srcu Šumadije, na 3h vožnje i od severa i juga zemlje. U sklopu imanja nalaze se: sportski tereni, otvoreni bazeni, adrenalin park, učionice i prostor za zabavu sa audio video opremom, etno vajat. Grupe dece koje borave u ovom objektu su bezbedne jer je boravak zatvorenog tipa i nema individualnih gostiju\nEdukativni centar - Deliblatska peščara\nSpecijalni rezervat prirode Zasavica je idealna destinacija u Srbiji za odmor. Zasavica može da se pohvali sa čak 192 vrste flore i faune koje su potpuno jedinstvene u Srbiji, a neke od njih i u celom svetu. Od životinjskog sveta verovatno najinteresantniji jeste dabar, a videćete stada mangulica i podolskog govečeta, farmu magaraca kao i mini zoološki vrt.\nPoseban koncept rekreativnih nastava sa različitim sportsko-rekreativnim, avanturističkim, edukativnim i umetničkim radionicama. Deca na kvalitetan način provode vreme, razvijaju kreativnost, snalažljivost, timski i takmičarski duh i stiču radne navike, sa većim brojem animatora. Za više informacija možete nas kontaktirati putem telefona ili emaila.\nProslavite sa nama rođendan koji se pamti, jer mi stvaramo čaroliju\nPo Vašoj želji MOJ SUPER ROĐENDAN možemo organizovati na otvorenom ili po dogovoru u Vašem prostoru.\nZa dobar provod i odličnu zabavu zaduženi su naši SUPER animatori. Mnoge od njih deca već znaju sa naših letnjih i zimskih SUPER raspusta, na različitim destinacija širom Srbije.\nKURS Moj Super Animator\nMoj super animator je najkvalitetniji kurs za animatore u turizmu koji se realizuje u Srbiji.


Poslovi iz oblasti IT-a - Poslovi Akademija Oxford\nPoslovi iz oblasti IT-a\nAko bismo morali da donesemo odluku koja od kategorija je na sajtu poslovi Akademije Oxford najzastupljenija, a u smislu da se u njoj nalazi najveći broj oglasa, te da se iz dana u dan njihov broj povećava, onda bi to definitivno bila kategorija informacione tehnologije, odnosno IT.\nMada su programeri različitih vrsta i sistem administratori najtraženija zanimanja i od strane poslodavaca i od strane kandidata, činjenica je da ništa naročito nije manja potražnja ni za ostalim zanimanjima u okviru ove struke. Pa, tako kategorija IT na sajtu poslovi Akademije Oxford, između ostalih nudi i oglase za poziciju web dizajnera, administratora baza podataka, ali i projektanta informatičkih sistema, te sistem inženjera. Svakako moramo pomenuti i poslove poput JAVA programer, PHP programer, C+ programer, ali i ERP konsultatnt, Acess programer, te Drupal i Delphi programer, kao i WordPress programer, mada postoji još mnogo drugih zanimanja koja su vezana za ovu oblast.\nOno u čemu leži tajna uspeha ljudi koji se bave oblašću informacionih tehnologija je iskustvo, uz naravno visok nivo poznavanja materije za koju su specijalizovani. Iako će mnogi laici misliti da su oni postali uspešni preko noći, činjenica je da se iza svakog uspešnog web dizajnera, odnosno programera ili bilo kog drugog IT stručnjaka nalazi mnoogo sati provedenih za računarom i vežbe. Zato i ne čudi podatak da se u većini oglasa koji se nalaze u okviru kategorije IT na sajtu poslovi Akademije Oxford ne zahteva od kandidata posedovanje diplome tog i tog faakulteta, već na prvom mestu iskustvo, ali i sklonost ka radu u timu, te želja za neprekidnim usavršavanjem. Sve ove veštine i sposobnosti sasvim sigurno poseduje programer, dizajner ili ma koji drugi IT stručnjak koji je uspešan u svom poslu.\nUz odlično poznavanje specifičnih programa, gotovo da se podrazumeva da kandidati koji žele da konkurišu za određenu radnu poziciju u IT kategoriji imaju prilično visok nivo znanja engleskog jezika. Ipak, u zavisnosti od profila poslodavca, zavisiće i specifični uslovi koji se odnose na poznavanje nekog drugog stranog jezika.\nU zahtevima za koje se očekuje da ih ispune potencijalni kandidati, u okviru oglasa koje svim zainteresovanima nudi kategorija IT na sajtu poslovi Akademije Oxford obično ćete pronaći samo naveden naziv programa koji kandidat treba odlično da poznaje i tu uglavnom ne postoje nikakva dodatna objašnjenja, jer je, na primer sasvim logičćno da kandidat koji aplicira za posao JAVA programera mora biti maksimalno upoznat sa ovim programskim jezikom. Zato poslodavci i ne navode, u većini slučajeva nikakva dodatna objašnjenja, već jednostavno u zahtevima koje potencijalni prijavljeni treba da ispune, piše samo JAVA.\nPrilikom apliciranja za odabrano radno mesto, mnogi poslodavci uz obavezan CV, to jest radnu biografiju kandidata mogu da zahtevaju i da prilože radove koje su izradili u, na primer obasti web dizajna. Takođe bi trebalo i precizno da navedu na koji način i u kom roku im se navedeni materijali mogu dostaviti.\nA da ipak i nije sve tako sjajno u ovoj grupi poslova, jasno pokazuje podatak da se za mnoge radne pozicije koje možete pronaći u kategoriji IT na sajtu poslovi Akademije Oxford od kandidata zahteva i da poseduju iskustvo u određenom trajanju. Ali, nemojte to da vas obeshrabri, jer uvek postoje i oni poslodavci koji su svesni da postoje brojni kandidati koji su tek na početku svoje IT karijere i žele da im pruže šansu, te ni ne navode podatke o zahtevanom iskustvu.\nOno o čemu vi, kao kandidat treba svakako da vodite računa, jeste poštovanje zahteva koji su navedeni u oglasima koje ćete pronaći u okviru kategorije IT na našem sajtu, te da ih maksimalno korektno i ispoštujete.\nPosebno naglašavamo da ne morate svakodnevno da pretražujete naš sajt, već možete iskoristiti mogućnost koju vam nudimo, a koja podrazumeva primanje aktuelnih oglasa iz odabrane oblasti ili više njih, i to putem mejla. Time ćete znatno olakšati sebi potragu za zaposlenjem, a istovremeno i znatno uštedeti vreme!


NSinfo: FSS traži novog selektora - Sergej konačno u reprzentaciji\nFSS traži novog selektora - Sergej konačno u reprzentaciji\nSlavoljub Muslin je završio misiju selektora Srbije, najavile su Novosti\nFS Srbije već mu je tokom vikenda pripremio i papir s raskidom ugovora koji bi iskusni stručnjak trebalo da razmotri pa da ga potpiše u narednom periodu. "Orlovi" će dobiti novog selektora za Mundijal u Rusiji 2018, a na dva prijateljska meča protiv Kine 10. i Južne Koreje 14. novembra selekciju će, najverovatije, voditi pomoćnik Mladen Krstajić.\nSrpsku fudbalsku javnost očekuje još jedan period tenzija, insinuacija, licitiranja, i to u vreme kad je ostvaren veliki uspeh plasmanom na Svetsko prvenstvo posle osam godina. Umesto mirnih priprema, analiza, "orlovi" će krenuti od nule da prave tim i igru.\nA Slavoljub Muslin je postao prvi evropski selektor koji je ostao bez posla a doveo svoj tim na Mundijal... prenose Novosti.\nFS Srbije će danas saopštiti spisak reprezentativaca za mečeve protiv Kine (10. novembar) i Južne Koreje, četiri dana kasnije, ali samo na sajtu, dok će izostati standardna konferencija za medije.\nNa ovoj turneji bi trebalo očekivati da debituje bivši igrač Vojvodine Sergej Milinković-Savić, ali i još neki igrači koje je Muslin preskakao u kvalifikacijama.\nizvor: novosti.rs, foto: fss.rs


Bonus | OGAE Serbia :: Vaš evrovizijski svet\n7. mart 2021.\tKomentari su isključeni\nKompozitor i muzičar, frontmen grupe „Balkanika“ Aleksandar Sanja Ilić, preminuo je u 70. godini. Sanja Ilić preminuo je od posledica kovida 19. Ilić je rođen u Beogradu 27. marta 1951. ...\n6. jul 2020.\tKomentari su isključeni\nNaše nesuđene predstavnice na Evroviziji 2020. članice grupa Hurricane, odlučile su da se uključe u borbu protiv virusa koji je uzdrmao Srbiju, ali i ostatak sveta. Kako se navodi u ...\n29. mart 2020.\t1 komentar\nGrupa Hurricane dana je predstavila pesmu Roll the Dice. U situaciji kada se ceo svet bori protiv virusa covid 19, devojke su odlučile da spot posvete svima koji su na ...\n15. april 2018.\tKomentari su isključeni\nKaraoke i druženje sa predstavnicima Srbije 21. aprila u 18 časova\n24. mart 2018.\tKomentari su isključeni\nPobednica prve Pesme Evrovizije, Lys Assia, preminula je u 94. godini života u Cirihu, objavljeno na zvaničnom sajtu takmičenja. Tokom svoje duge i uspešne karijere, nastupala je za britansku kraljicu ...


BZNR ~ View topic - Uredba o kriterijumima za utvrðivanje naknade za ZŽS\n< Pravna regulativa ~ Uredba o kriterijumima za utvrðivanje naknade za ZŽS\nPosted: Mon Mar 22, 2010 12:41\nInteresuje me komentar na ovu Uredbu i Uredbu o aktivnostima èije obavljanje utièe na životnu sredinu. Naime, da li se naknade koje se ovde pominju odnose na fazu projektovanja i izgradnje objekata obuhvaæenih Uredbom ili je to godišnja nadoknada.\nPosted: Wed Apr 07, 2010 11:12\nPoštovani g-dine Božinoviæu\n1.Uredbom o aktivnostima èije obavljanje utièe na životnu sredinu odreðuju se aktivnosti koje obuhvataju sve zahvate (stalne ili privremene) kojima se menjaju ili se mogu promeniti stanja i uslovi u životnoj sredini.\nOvom uredbom praktièno se definišu projekti za koje je obavezna procena uticaja na životnu sredinu i projekti za koje se može zahtevati procena uticaja na životnu sredinu.\n2.Uredbom o kriterijumima za utvrðivanje naknade za zaštitu i unapreðenje životne sredine i najvišeg iznosa naknade propisuju se iznosi naknada za zaštitu i unapreðenje životne sredine.\nNaknada pomenuta uredbom je godišnja naknada.(Èlanom 2. Propisani su kriterijumi za utvrðivanje naknade a èlanom 3. i visine naknada).\nPosted: Wed Apr 07, 2010 11:23\nPitanje sam postavio jer mi je nelogièno da se izdvaja 0,4% od prihoda nekog preduzeæa, logiènije bi bilo da se izdvaja od profita. Sa druge strane postoji moguænost povraæaja novca, ali tek sledeæe godine, stekao sam utisak da se neke naknade duplo naplaæuju, jednu republika a drugu lokalna samouprava.


Anatomija i fiziologija nervnog sistema - Zdravlje\nHomeNeurologijaAnatomija i fiziologija nervnog sistema\nNervni ili živčani sistem (systema nervosum) je organski sistem našeg tijela koji ima zadaću da uspostavi vezu našeg tijela sa vanjskim svijetom tj. sredinom u kojoj živimo.\nOn nas neprekidno obavještava o svim promjenama vanjske sredine, koje su važne za život i rad organizma, kako bismo na vrijeme reagovali na adekvatan način i tako se prilagodili novonastaloj situaciji. Ta reakcija nije uvijek svjesna–voljna, ona je nekada refleksna. To zavisi od toga da li za reakciju imamo dosta vremena, da bismo mogli da donesemo svjesnu odluku ili je pak situacija takva da reakcija mora biti momentalna, munjevita, što rezultira refleksom.\nNervni sistem nas stalno obavještava i o stanju unutar našeg organizma, o svim našim organskim sistemima, iako toga veoma često nismo ni svjesni. Jedan dio nervnog sistema, tzv. vegetativni ili autonomni nervni sistem upravlja potpuno samostalno svim funkcijama organizma koje su bitne za njegov život (vitalne funkcije), a koje se odvijaju neprekidno, bez obzira na stanje naše svijesti.\nNervni sistem dijelimo na:\ncentralni nervni sistem koji čine mozak i kičmena moždina;\nperiferni nervni sistem koji čine moždani i moždinski nervi\nautonomni nervni sistem koji čine simpatikus i parasimpatikus\nOsnovna jedinica nervnog sistema je nervna ćelija – neuron.\nNervne ćelije su različitog oblika, ali sve imaju tijelo i nastavke. Tijelo je pokriveno plazma- membranom i u njemu se nalaze ćelijske organele. Na tijelu postoji više kratkih nastavaka – dendrita, koji obično prenose podražaje ka tijelu ćelije, i jedan dugi nastavak – akson ili neurit, koji prenosi impulse od podražajnog tijela ka periferiji. Aksoni su obavijeni bjeličastim, mijelinskim ovojnicama koje su produkt potpornih ćelija. Taj omotač služi kao električni izolator i omogućava brže prenošenje nervnih impulsa kroz aksone. Dužina aksona može, kod nekih nervnih ćelija, iznositi i do jednog metra. Broj nervnih ćelija u nervnom sistemu procjenjuje se na oko 14 milijardi. Nervne ćelije u nervnom sistemu međusobno su povezane vezama koje nazivamo sinapse, te su organizovane u ogroman broj sistema koji obavljaju određene aktivnosti.\nU nervnom sistemu osim nervnih ćelija nalazimo i potporne ćelije – glija ćelije.\nU tkivu centralnog i perifernog nervnog sistema nalaze se i krvni sudovi koji mogu biti zahvaćeni raznim patološkim procesima (ateroskleroza, tromboembolija, vaskulitis) te sekundarno dovesti do nervnih oštećenja.


Putovanja 2001 - 2021.\nHome / Događaji / Putovanja 2001 - 2021.\nPutovanja 2001 - 2021.\nWaka sensei u Budimpešti 2019.\nDana 15 i 16. juna 2019. održan je seminar sa Mitsuteru Uešibom u Budimpešti na kome je pored ostalih mnogobrojnih učesnika prisustvovalo i nas desetoro iz Aikikai Srbije.\nSeminar na 1.500 m2 strunjača, mnogo sati vežbanja i 45 kilometara hodanja za 2,5 dana su iza nas. Subotnja večera sa Waka senseijem bila je eskluzivna, svega nas je 80-tak bilo prisutno na njoj.\nPutopis kroz budućnost i tradiciju 2019.\nPosle nekoliko decenija gledanja ka istoku, napokon mi se ukazala prilika da posetim daleki, a opet toliko bliski Japan. Okean, obala, pirinčana polja, pa i golf tereni su prve slike Japana koje sam mogao videti iz aviona. Većina putnika su bili Japanci, pa nije bilo čudno što su svi jastuci i ćebad u avionu bili uredno složeni na sedištima na kraju putovanja...\nPogledajte:" 57th All Japan Aikido demonstration", trajanje: 14:38.\nWaka sensei u Rumuniji 2017.\nMeđunarodni aikido seminar povodom 20 godina Aikikaia Rumunije, vodio je Dojo-cho Hombu dođoa Mitsuteru Ueshiba uz ostale instruktore.\nUkazala nam se čast i zadovoljstvo da predstavljamo našu školu Aikido Dojo Budokan, našu organizaciju Aikikai Srbije i naravno Srbiju.\n14 - 17. septembar 2017.\nJamada sensei u Sofiji 2017.\nŠta sam očekivala od učitelja Jamade? Za razliku od mlađih Aikidoka, nisam očekivala spektakl. I znala sam da neću zateći ispraznog virtuoza čije će ekstravagantne bravure svi ostali s mukom pokušavati da ponove. Spektakl je pristupačan otupeloj osećajnosti. Barem ja to tako vidim.\nA šta sam ja videla?\n11 - 12. mart 2017.\nSeminar u Slovenskoj Bistrici 2016.\n7 - 8. maja 2016.\ndo Japana 2015.\nPutopis sa seminara u Sofiji održanog u čast proslave 25 godina Bugarske aikido federacije (BAF) i 30 godina od kada se aikido vežba u Bugarskoj koji je vodio Waka sensei Mitsuteru Ueshiba.\n24 - 25. oktobra 2015.\nvečnom gradu Rimu 2014.\nPročitah negde izreku da pravo putovanje počinje tri nedelje nakon povratka sa putovanja. U istinitost ove izreke sam se više puta uverio. Kao i svi putnici video sam više nego što se sećam da sam video, a sećam se više nego što sam video. 50 godina Aikikai Italije.\n1 - 2. novembra 2014.\nBeograd - Tokyo,\nput i aikido 2012-2013.\nSvanuo je 3. septembar 2012. - poslednji doručak kod kuće i užurbana provera kofera i stvari pred put. Odlazak na aerodrom dobro poznatim autoputem. Čudno je kako nam i male stvari nedostaju kada se osvrnemo i pogledamo unazad...\nPoletna aikido šola Izola, Slovenija 2010.\nŠta? Opet alarm na mobilnom? 6 ujutru?? Na svu sreću za promenu nisam kretao na ispit na fakultetu... Ne, pred nama je bio mnogo veći test - trebalo je preći ukupno 1.200 kilometara Duletovom Kiom (koja se odlično pokazala), upoznati neke potpuno nove ljude iz sveta aikidoa, upakovati 15-ak sati vežbanja u 5 dana i vratiti se sa pozitivnim utiskom.\nVerovatno nemate pojma o čemu pišem?\n13 - 17. jun 2010.\nItalija, Engleska i Vels u 15 dana 2010.\nOtkrivanje bogatstva duha u Srbiji...\nPukovnik Masaaki Dan je bio vojni ataše pri Ambasadi Japana u Srbiji, ima 3.dan i učenik je Moritera Uešibe. Čast nam je da postao i član Aikikai Srbije.\n"U maju 2006, dok smo bili zauzeti pripremama za moj zadatak u Srbiji, moja deca su se pobunila i uz suze pitala: "Da li stvarno moramo da idemo u Srbiju? Ne želimo da se odvajamo od prijatelja i da idemo na mesto koje ne poznajemo.” Nisam mogao da im odgovorim dovoljno dobro zbog toga što je tada moje znanje o Srbiji bilo oskudno..."\nAvioni (vozovi) i automobili 2006.\nDrugde u ovom biltenu čitaćete članak o našoj, sada već redovnoj godišnjoj poseti Aikikaiju Srbije u Beogradu.\nKao i obično, tamo smo se proveli fantastično, ali stići dotle bilo je sasvim drugačije iskustvo.\n6 - 9. aprila 2006.\nIzgubljeno i nađeno: Put za Srbiju 2006.\nJutro je dobro počelo; Ren Shin Kan banda je ponovo na svom putovanju. Senseji Gordon Jones i Philip Smith su pozvani da zajedno podučavaju na godišnjem Uskršnjem seminaru ugošćeni od Aikikai Srbije.(Bila sam te sreće da sam prisustvovala njihovom zajedničkom seminaru u Srbiji pre dve godine).\nPut u Japan 2005.\nVratili smo se kući nakon čudesnih 10 dana boravka u Japanu. Zahvaljujući Kanoko Tsudi našem domaćinu i vodiču u ovih 10 dana je stalo više sadržaja nego što bi sami videli za nekoliko meseci.\nO putu, o ljudima, gradovima, o aikidou ...\n24. maj - 4. jun 2005.\nBeograd - čisto lična vizura 2004.\ncentar Zemuna, Beograd, petak popodne. Pohaban taksi Mercedes staje ispred grafitima ispisane velike fasade sportske hale. Putnik. Gleda okolo i u trenu\tntku prepoznaje dvoje ljudi koji hodaju ulicom. Ne može da veruje svojim očima.\n- “Hej Tome!”\n15 - 18. april 2004.\nPoseta dalekim zemljama 2004.\nTokom maja ove godine imao sam sreću da otputujem u Beograd i Atinu i u oba grada da podučavam aikido. To je bio prvi put da dolazim u Srbiju (nadam se da nije i poslednji) i moj osmi put u Grčku.\nObe ove zemlje su veoma različite, sa drugačijim tradicijama i različitim kulturnim nasleđem, ali u osnovi i sa mnogo toga zajedničkog, a to je pre svega jedno toplo i iskreno gostoprimstvo i prijateljstvo sa kojim sam bio dočekan.


Zbog niske otkupne cene, ne prodaju jabuku do proleća | Ekonomija | Novosti.rs\nV. ILIĆ | 28. oktobar 2019. 16:30 | Komentara: 0\nZadovoljni ovogodišnjim prinosom, ali nisu zadovoljni otkupnom cenom\nBERBA jabuka u zapadnoj Srbiji je na izmaku, a voćari ističu da su zadovoljni ovogodišnjim prinosom koji u najboljim voćnjacima dostiže i do pet vagona po hektaru. Nije im, međutim, po volji otkupna cena od samo 24 dinara, koliko se plaća za kilogram jabuka prve klase, dok za industrijsku ne mogu da dobiju više od četvrtine pomenute sume.\n- Iako već sada znamo da će 80 odsto našeg voća biti prodato Rusima, sačekaćemo sa izvozom do perioda između decembra i aprila, kada je i ponuda na svetskom tržištu drastično slabija - kaže direktor ZZ "Čačanska jabuka" Nebojša Jovanović. - Sada u Rusiju stižu jabuke iz Kazahstana i Moldavije, po izuzetno niskoj ceni, što važi i za ovdašnje tržište koje je toliko prezasićeno, da jabuke prodaje ko to mora, odnosno nema baš nikakvo rešenje za skladištenje.\nSagovornik "Novosti" naglašava i to da su Rusi postali veoma probirljivi, te postavljaju rigorozne uslove kad su u pitanju kvalitet, zdravstvena bezbednost i način pakovanja, ali su članovi ZZ "Čačanska jabuka" uspešno okončali sve tražene klasifikacije.\nROD I KVALITET\n- Ovogodišnji prinos i kvalitet jabuka se razlikuje od voćnjaka, do voćnjaka. Iako možemo očekivati standardni rod, ima i područja na kojima su mraz i grad znatno redukovali planove. Ali, kada se govori o kvalitetu, tamo gde su primenjene odgovarajuće mere i postavljene protivgradne mreže ne bi trebalo da bude bilo kakvih problema - zaključuje direktor Instituta za voćarstvo u Čačku Milan Lukić.


Parketari, Jaša tomić :: Daibau.rs\nPARKETARI, JAŠA TOMIĆ\nTražim dobrog parketara: Sakupili i proverili smo parketare, koji rade u mestu Jaša tomić i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani parketari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan parketar , koji može da izvede:\tbrušenje in lakiranje parketa, polaganje panelnog parketa, polaganje tehno parketa, polaganje pločnog parketa, polaganje klasičnog parketa, polaganje završnih letvi za parket, obnavljajuće uljenje parketa, polaganje parketa, parketarstvo, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više


Vozači, oprez: Radar u banjalučkoj regiji do 11. juna – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nVozači, oprez: Radar u banjalučkoj regiji do 11. juna\nBy Bojan Hrstić / 15. 05. 2017.\nRadarska kontrola putem sistema “Ramer 10” biće sprovedena na području banjalučke regije u periodu od 15. maja do 11. juna, saopšteno je iz Policijske uprave Banjaluka.\n“Obaviještavamo građane da je od 15. maja do 11. juna 2017. godine na putevima koje su u operativnoj nadležnosti Policijske uprave Banjaluka radarska kontrola putem sistema Ramer 10”, saopšteno je iz PU Banjaluka.\n“Navedeni radarski sistem evidentira brzinu na obe saobraćajne trake, kako u dnevnim tako i u noćnim uslovima saobraćaja. Uređaj istovremeno detektuje više vozila u prekršaju i omogućava kontrolu različitih ograničenja za različite kategorije vozila”, navedeno je u saopštenju.\nBitno je napomenuti da uređaj posjeduje memoriju na koju policajac ne može da utiče, čime se eliminiše mogućnost korupcije. Vozačima koji su počinili prekršaj evidentiran ”Ramer 10” radarom, obavještenje o učinjenom prekršaju dostavlja se na prijavljenu adresu prebivališta.\nPolicijska uprava Banjaluka apeluje na vozače motornih vozila da prilikom učestvovanja u saobraćaju poštuju saobraćajna pravila i propise, naročito ona koja se odnose na ograničenja brzine kretanja vozila, da odgovornim ponašanjem zaštite sebe a i druge učesnike u saobraćaju.\nU gradu niču “Otvorene biblioteke”\nMedvjed rastrgao kravu u Kneževu


Dekonstruisanje laži o ratnim stradanjima - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Aktuelno o tranzicionoj pravdi/Dekonstruisanje laži o ratnim stradanjima\nFond za humanitarno pravo se poduhvatu priključio kao jedan od partnera prevashodno zbog toga što on doprinosi saznavanju činjenične istine o zločinima, ali i zbog toga što pruža širi pogled na ratna stradanja, koji nam je do sada uglavnom izmicao. Naime, izložba nam pokazuje da su osim sistematičnog ubijanja ljudi, isto tako sistematično i namerno rušene njihove crkve i džamije, paljene biblioteke i granatirana zajednička kulturna baština, i to uvek u funkciji progona i etničkog čišćenja – ističe u razgovoru za Danas Jelena Krstić iz Fonda za humanitarno pravo povodom izložbe “Spomenici na nišanu – Zatiranje istorije i sećanja”, koja je do 12. juna postavljena u Centru za kulturnu dekontaminaciju (CZKD).\nKako ukazuje, cilj izložbe je da informiše javnost o razmerama i namerama uništavanja vrednog kulturnog i istorijskog nasleđa, “i upozori da smo tim uništavanjem izgubili ne samo vredne kulturne tvorevine već i sećanje na nekadašnje komšije i naš zajednički život”.\n– Time što je usmerena na ovaj retko naglašavani aspekt ratova u bivšoj Jugoslaviji, izložba nastoji i da nas edukuje o pojavnim oblicima zločina. Kada je pogledate, jasno vam je da se etničko čišćenje vršilo nasilnim proterivanjem stanovništva, ali i uništavanja njegovih tragova, spomenika i toponima koji bi u budućnosti mogli predstavljati poziv na povratak proteranih. Na kraju, izložba nastoji i da nas alarmira ukazivanjem na brojne neprocesuirane slučajeve uništavanja kulturnog nasleđa, i motiviše da im u razgovorima i raznim procesima pridamo naročitu pažnju, naglašava Krstić.\n* Zašto je izložba važna za Srbiju?\n– Mislim da je za Beograd, odnosno Srbiju izložba posebno važna zbog toga što dekonstruiše laži o ratnim stradanjima na kojima počiva javni diskurs o prošlosti, kao i dvoličnost naše brige o kulturnom nasleđu. Tako dokumenti koji su sastavni deo postavke u potpunosti razobličuju tvrdnje zvaničnih organa Srbije da je tokom NATO bombardovanja SRJ oštećen ili uništen veliki broj verskih i istorijskih objekata, među kojima su Gračanica, manastir Dečani, Pećka patrijaršija. Neka od ovim mesta su netaknuta, dok je za druge utvrđeno da nisu uništene dejstvovanjem NATO snaga. O dvoličnosti brige prema kulturnom nasleđu svedoči prikaz namernog granatiranja i spaljivanja sarajevske Vijećnice – koja je u to vreme zapravo bila Narodna i univerzitetska biblioteka, a koji se dogodio uporedo sa našom gorčinom i osećanjem nepravde zbog uništavanja Narodne biblioteke Jugoslavije tokom bombardovanja Beograda 1941.\n* Da li ste zadovoljni posetom?\n– Od samog početka smo bili svesni izazova koji nosi postavljanje jedne ovakve izložbe, naročito u gradu koji, s jedne strane, vrvi od zanimljivih događaja, ali s druge često svesno zatvara oči pred činjenicama koje nisu u duhu kolektivnog tumačenja nedavne prošlosti. Mislim da se zadatak aktivista na polju suočavanja sa prošlošću ne završava pripremom i sprovođenjem aktivnosti, već da smo dužni i da iskoračimo ka publici i uvedemo ih u naše događaje. Naša zamisao je da izložba bude prikazana u Zagrebu, Beogradu, Sarajevu i Hagu, pre nego što se smesti u prostor SENSE Centra za tranzicijsku pravdu u Puli. To je uslovilo i dinamiku njenog izlaganja u ovim gradovima, uključujući i Beograd.\n* Kako vidite masovno rušenje verskih objekata tokom ratova?\n– Uništavanje verskih objekata sasvim sigurno je bilo u funkciji fizičkog i simboličkog zatiranja tragova zajednice koju reprezentuju. Fizičkog zbog toga što se uklanjaju svi razlozi njihovog eventualnog povratka, a simbolički zbog toga što se rušenjem oni brišu i iz našeg sećanja, kao da ih nikada tu nije ni bilo. Imamo primer čuvene banjalučke džamije iz 16. veka – Ferhadije. Nakon što je uništena jedne noći u maju 1993. sa mesta na kojem se nalazila uklonjeni su svi njeni ostaci, zemlja je počišćena i poravnata. Već sutradan nakon rušenja neko je mogao pomisliti da na tom mestu nikada ničega nije ni bilo. Ako se ovakva praksa susretne sa etnički pristrasnim zvaničnim obrazovnim programom, rezultat će biti da deca nekadašnjih učesnika ili svedoka rata neće znati da se na tom mestu više vekova nalazila jedna vredna građevina oko koje su se okupljali ne samo vernici već i svi oni zaljubljenici u kulturu, istoriju, arhitekturu, umetnost, zajedništvo. Istorija je, dakle, potpuno prekrojena i to na način koji više ne dozvoljava multietničnost, versku raznolikost i prožimanje različitih kultura. Uništavanje verskih objekata je osiguralo i da se neželjeni drugi neće vratiti. Neće se vratiti zato što nemaju gde da se vrate, zato što im je poslata jasna i nedvosmislena poruka da su nepoželjni, i zato što sada znaju šta im se može dogoditi ako požele da se vrate. Na Kosovu 1998-1999. je bilo slučajeva uništavanja samo verskih tvorevina, bez drugih nasilnih akcija. U opštini Peć uništene su sve islamske građevine, od kojih je veliki broj džamija iz perioda 15-18. vek. Ova izložba prikazuje objektivnu nemoć jednog suda da se uhvati ukoštac sa mnoštvom slučajeva uništavanja verskih (i drugih) tvorevina, i upravo nastoji da nas alarmira i pokrene ka jednom širokom i odlučnom procesu javnih debata, inicijativa i procesa za razrešavanje posledica ove destrukcije. Podsetiću da je Tužilaštvo za ratne zločine nadležno i za procesuiranje uništavanja “verskih, dobrotvornih i obrazovnih ustanova, ustanova namenjenih umetnosti i nauci, istorijskih spomenika i umetničkih i naučnih dela”, ali optužnice za ova nedela izostaju.\nSvi imamo obavezu da svoja znanja proširujemo\n* Kako se boriti protiv izvrtanja istorije?\n– Naše jedino oruđe jesu činjenice i znanje koje dopire do što većeg broja ljudi, opet ću naglasiti naročito onih mlađih. Mladi su posebno u fokusu zbog toga što predstavljaju onu naročito ugroženu kategoriju, koja ne zna mnogo o događajima iz prošlosti a o njima uči iz šturih i etnički pristrasnih udžbenika, i porodica koje poput nemačkih porodica posle II svetskog rata kriju istinu. Takođe, ti mladi ljudi će sutra biti nosioci političkih aktivnosti i donosioci odluka, te im jedino obrazovanje neopterećeno lažima i prećutkivanjima nudi šansu za izgradnju demokratskog društva koje sarađuje i prožima se sa drugim društvima u regionu, i šire. Sad, nosioci ovog oruđa smo svi; ne postoji jedna grupacija ili kategorija koja je odgovornija od drugih. Svi u svojim domenima imamo obavezu i odgovornost da svoja znanja proširujemo i širimo drugima: mi, aktivisti za ljudska prava, da javnost stalno podsećamo na zločine i kod institucija insistiramo na delanju kako bi se njihove posledice prevazišle, nastavnici i profesori da svoje đake podučavaju o činjenicama ne o mitovima i legendama, umetnici da kreiraju dela koja će nas trajno sećati na žrtve, novinari obavezu da žrtvama pruže glas, pravosudne da procesuiraju sve odgovorne počinioce, itd. Ako se svi poduzmemo svojih obaveza, sigurna sam da možemo stvoriti onu kritičnu masu koju političari više neće moći da ignorišu, ili koja će doprineti promeni političke strukture i opredeljenja.\nPosted On 30th April 2020 ~ Comments Off on Neizdrživo je čekati kosti deteta\nU okviru sesije „Javna svedočenja žrtava“ na Desetom forumu za tranzicionu pravdu, održanom u Beogradu 2014. godine, iz publike se za reč javila Desanka Pejčinović,\nBeta: Snimak “Škorpiona” dostavio Dušan Kosanović\nPosted On 17th December 2008 ~ Comments Off on Beta: Snimak “Škorpiona” dostavio Dušan Kosanović\nIzvor: Beta Fond za humanitarno pravo saopštio je u ponedeljak da je video kasetu sa snimkom streljanja šestorice Bošnjaka iz Srebrenice u julu 1995. godine


Beta 27. januara 2017. 11:30\n„U našem sećanju je opomena, u našem oprostu poziv da zajedno izgradjujemo budućnost čovečanstva koje živi u miru, razumevanju, uvažavanju, bez neprijateljstva, osvete i mržnje“, kazao je Nikolić na beogradskom Starom sajmištu gde je predvodio državnu ceremoniju obeležavanja Dana sećanja na žrtve holokausta.\nNikolić je ocenio da je kolektivno pamćenje izuzetno značajno „ne samo zato što ga dugujemo svojim precima, nevinim žrtvama bezumlja i zla, već i zato što je to pamćenje odbrana od zaborava i pokušaja promene istorijskih činjenica“.\nPovodom Medjunarodnog dana sećanja na žrtve holokausta danas će u Njujorku biti otvorena izložba „Istina o Jasenovcu – pravo na nezaborav“, a prisustvovaće delegacija iz Srbije i preživali logoraši.\nU Beogradu je juče predstavljen projekat „Mesta stradanja – Prva faza Holokausta u Srbiji i Hrvatskoj“ čiji je cilj mapiranje lokacija gde su vršene masovne egzekucije Jevreja i Roma tokom 1941. godine.\nKako je najavljeno, u Beogradu će 23. februara biti održan seminar o Holokaustu, genocidu nad Romima i kulturi sećanja, dok će u aprilu i maju rezultati projekta biti prezentovani tokom dva skupa – u Beogradu i Rijeci.\nMedjunarodni dan sećanja na holokaust, 27. januar ustanovljen je 1. novembra 2005. godine rezolucijom Generalne skupštine UN, a njime se obeležava dan kada su vojnici sovjetske Crvene armije 1945. oslobodili nacistički logor smrti Aušvic-Birkenau u Poljskoj.


Naslovna Fudbal Frajburg ‚‚kao” Bilbao: Igraju samo Nemci!\nFrajburg ‚‚kao” Bilbao: Igraju samo Nemci!\nNavikli smo da Atletik Bilbao već decenijama u svom timu ima samo lokalne igrače iz Baskije, a u Bundesligi ove sezone često imamo priliku da vidimo nešto slično. Frajburg je u meču protiv Nirnberga u prvoj postavi imao samo nemačke fudbalere!\nEkipu koju sa klupe predvodi takođe Nemac Kristijan Štrajh izašla je na gostovanju u Nirnbergu u pravom domaćem sastavu, a u protokolu su od 18 igrača čak njih 15 bili Nemci! Kao jedini ‚‚uljezi” u ovoj priči našli su se Holanđanin Fleken, Austrijanac Linhart i Francuz Rave.\nIpak, ovo je daleko od slučajnost. Frajburg je ove sezone tokom čitave polusezone na čak 12 mečeva startovao utakmice sa svih 11 domaćih fudbalera. Ovakve stvari su postale toliko retke da – poput ove – postaju vest kada se dogode, naročito kada se to dešava toliko često.\nSC Freiburg start with an all-German lineup for the 9th time in a row!\nThey had an all-German linep in 12 out of 17 Bundesliga matches so far.\n— Michael Yokhin (@Yokhin) December 22, 2018\nIpak, treba napomenuti da Frajburg i trener Štrajh jednostavno nisu mogli da računaju na sve igrače. Među povređenima su Mađar Salaji i Australijanac Borelo, kao i još trojica Nemaca.\nNećemo u budućnosti očekivati da ovo postane normalna stvar, jednostavno evropski fudbal ne ide u tom pravcu, ali je vrlo zanimljivo videti da neki tim uspeva da to čini tako često kao Frajburg.\nKLAĐENJE NA BUNDESLIGU ZNAČI KLAĐENJE NA GOLOVE!\nAtletik Bilbao je uvek prvi tim koji se pominje u ovakvim situacijama. Ipak, i kod njih smo ove sezone videli da su promene u tom pravcu moguće, jer je Kristijan Ganea, inače igrač rumunskog porekla, debitovao za klub iako nije baskijskog porekla.\nOvo u Frajburgu je više koincidencija nego politika kluba. No, uprkos tome, Frajburg je ove sezone bezbedan u sredini tabele Bundeslige i na zimsku pauzu odlaze spokojni.\nPrethodni tekstKada je vodio Kardif gubio je na Old Trafordu – sada Solskjer dovodi Mančester u Vels\nSledeći tekstTaunzend ‚‚upucao” Građane: Kakav gol za prepričavanje! (VIDEO)\nDER KLASIKER U PUNOM SJAJU: Bajern slavi, Borusija osula paljbu po korumpiranom sudiji! (VIDEO)\nBUNDESLIGA: Bajer brojao do sedam, Ajntraht ponovo izgubio!


Hrana donosi šest milijardi dolara\nAktuelno / Štampa / Hrana donosi šest milijardi dolara\nObjavljeno 26.06.2013. na PKS\nDatum: 26.06.2013.Izvor: PKS\nProstran: Uz obezbeđenje domaćih potreba Srbija će 2020. godine moći da izvozi milion tona pšenice tri miliona tona kukuruza, 100.000 tona ulja, voća i povrća za 400 miliona dolara, žive stoke i mesa za 250.000 miliona dolara, pića za 50 miliona dolara i duvana za 20 miliona dolara\nPrivredni razvoj Srbije danas se nalazi na prekretnici koja pruža šansu da se na osnovu dosadašnjih iskustava kreira budući razvoj sa manje propusta i grešaka koje su učinjene u prethodnom vremenu. U vremenu koje dolazi od agrara se očekije da nosi privredni razvoj zemlje i da bude okosnica ekonomske aktivnosti. On direktno učestvuje u stvaranju bruto društvenog proizvoda sa 20 odsto, a sa pratećim delatnostima sa 40 odsto. To omogućava i 5,1 miliona hektara poljoprivrednih površina, od čega je obradivo čak 4,22 miliona hektara. To znači da imamo 0,47 hektara obradivih površina po jednom stanovniku, što je iznad evropskog proseka. Ovo je konstatovano na Naučnom skupu ,,Mehanizacija poljoprivrede – stanje i potrebe’’ koji je održan na novosadskom Poljoprivrednom fakultetu, kome je prisustvovao i Danilo Golubović državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede.\nPodnoseći uvodno obrazloženje savetnik predednika Privredne komore Srbije Milan Prostran je naglasio da Srbija ima ukupno 5,1 miliona hektara poljoprivredng zemljišta. Obradive površine su oko 4,2 miliona hektara, a od toga čak 95 odsto ili četiri miliona hektara nalazi u vlasništvu privatnika, a 225.000 hektara ili pet odsto poseda je u vlasništvu poljoprivrednih preduzeća. Navodnjavamo samo 40.000 hektara poseda i koristimo tek 600.000 tona mineralnih đubriva, rekao je on.\n,,Kada bi to bogatstvo koristili uz izmenu setvene strukture mogli bi da proizvodimo dovoljno hrane za sosptvene potrebe i godišnji izvoz od najmanje pet do šest milijardi dolara. Dakle, realno bi bilo da Srbija već 2020. godine izvozi milion tona pšenice, tri miliona tona kukuruza, 250.000 tona šećera, 100.000 tona ulja, zatim voća i povrća u vrednosti od oko 400 miliona dolara, žive stoke i mesa u vrednosti od 250 miliona dolara, vina i žestokih pića za 50 miliona dolara i duvana u vrednosti od 20 miliona dolara’’, rekao je Prostran.\nDa bi se to ostvarilo, potrebna je i kvalitetna poljoprivredna mehanizacija koju Srbija nema. Jer, prosek starosti traktora, kombajna i drugih mašina je oko 20 godina. Sekretar Udruženja za poljoprivredu Privredne komore Vojvodine Đorđe Bugarin, prezentujući rad čiji su autori još Ljubiša Obradović, Mirko Milovanović i Branislav Gulan iz Privredne komore Srbije i Danilo Tomić iz Društva agrarnih ekonomista Srbije, je naglasio da u zemlji imamo 408.000 traktora i oko 25.000 kombajna, koji su punoletni. Dakle, da bi se proizvodila hrana prema željenim projekcijama, potrebno je da se ova proizvodnja revitalizuje i prilagodi potrebama malih i srednjih gazdinstava veličine poseda do 50 hektara. Prema istraživanju autora rada, Srbija je od izvoznika poljoprivredne mehanizacije postala njen uvoznik. Jer, samo prošle godine spoljnotrgovinski deficit u ovoj oblasti bio je 123,38 miliona dolara. Ukupna spoljnotrgovinska razmena bila je 208,6 miliona dolara, od čega je izvoz iznosio 42,6, a uvoz 167 miliona dolara.\nDa bi se povećala proizvodnja hrane u zemlji, a to znači da se obezbedi domaća sigurnost i izvoz, autori predlažu da se novac umesto u uvoz mašina usmeri, u domaću industriju koju je potrebno revitalizovati i ukrupniti. Za velike sisteme treba tražiti partnere u inostranstvu. Pošto više od polovine stanovništva Srbije živi u selu, i imaju mala gazdinstva, čiji je prosek tri hektara, proizvodnju poljoprivrednih mašina u zemlji treba prilagoditi prema njihovim potrebama.


22/10/2020 | 16:23 ⇒ 17:37 | Autor: SRNA\nUčenici Škole za osnovno i srednje muzičko obrazovanje "Konstantin Babić" u Prnjavoru održali su danas ispred škole koncert "Јesenja rapsodija" za svoje sugrađane, kojima su se predstavili sa ukupno 24 melodije.\nKoncert "Jesenja rapsodija" Muzičke škole u PrnjavoruFoto: SRNA\n- Kada im u ovakvim specifičnim okolnostima upriličimo mini-koncert koji može da pogleda manji broj ljudi oni su srećni i zadovoljni, vide da njihov trud nije uzaludan. Umjetnici su oslonjeni na publiku koja im održava tempo obrazovanja i rada - istakao je Kovačević.\n- Potrudili smo se da napravimo raznolik program, da naši sugrađani uživaju u muzici, a našim učenicima smo na ovaj način dali priliku da pokažu šta su naučili u protekla dva mjeseca. Osim obaveznih, planiramo još neke koncerte, ukoliko dozvoli epidemiološka situacija - rekla je Babićeva za Srnu.\n- Popularnom i filmskom muzikom nastojimo da motivišemo djecu da zavole, kako klasičnu, tako i sve oblike ozbiljne muzike - pojasnio je Milić.


Treći dan SFF: Otvoren Sarajevo Talent Campus\nEkipa rumunjskog filma "Carmen" na predstavljanju medijima u Sarajevu\nTrećeg dana 19. Sarajevo film festivala, novinarima je u jutarnjem terminu predstavljen film “Carmen”, rumunjskog režisera Dorua Nițescua, kojeg će publika moći pogledati u nedelju uveče u Narodnom pozorištu.\nDa prošlogodišnja ubjedljiva pobjeda rumunjskog filma i odlazak glavne nagrade u zemlju očito talentovanih režisera nije bila slučajna svjedoči i film “Carmen”.\nDuboka socijalna drama satkana je na temelju trulih ostataka društva u odumiranju, narušenih ljudskih prava te potpunog pomračenja morala, sistema zdravstvene zaštite i sumnjivim putevima obogaćene novonastale političke elite.\nCarmen je desetogodišnja djevojčica koja vodi bitku sa opakom bolešću. Njeni roditelji nemaju novca za liječenje. Dok Carmen proživljava poslijednje dane života, njena majka saznaje da je trudna. Istovremeno, gašenjem jednog, rađa se drugi život.\nSnimati film na osnovu istinite priče bilo je rizično, tvrdi režiser filma, Doru Nitescua.\n“Od njenog rođenja, pa do smrti, što je vremenski raspon od deset godina, za film smo uzeli posljednju sedmicu njenog života, jer ona prikazuje sve”, kaže Nitescua.\nPablo Berger na Sarajevo Film Festivalu\nNešto ranije u okviru programa “Kafa sa ..” gost je bio jedan od najzanimljivijih i najuspješnijih španskih režisera, Pablo Bergero.\nNjegov višestruko nagrađivani film "Blancanieves" u subotu je predstavljen sarajevskoj publici u Ljetnom kinu “!hej” i izazvao je pozitivne reakcije publike iako se radi o nijemom filmu snimanom u crno-bijeloj tehnici.\n"Kada sam se pojavio nakon projekcije filma pred otprilike 3.000 ljudi osjećao sam se kao lik Rockyja koga glumi Sylvester Stallone, kao rock zvijezda. Publika je bila zaista sjajna, pažljivo sam pratio njene reakcije i ispravno je reagovala na sve situacije iz filma, smijali su se kada se trebalo smijati, reagovali su na ozbiljne scene i apsolutno sam oduševljen", ističe Berger.\nVIDEO: Trejler za film "Blancanieves"\nNa Talent Campusu 65 režisera\nU okviru Sarajevo film festivala otvoren je i sedmi Sarajevo Talent Campus, koji je namijenjen mladim filmskim profesionalcima, a nastao u saradnji sa Robert Bosch fondacijom i Berlinale talent campusom.\nOtvorio ga je režiser Leox Carax.\nNa ovogodišnjem Sarajevo Talent Campusu učestvuje 65 mladih režisera, scenarista, producenata, glumaca i filmskih kritičara iz 15 zemalja jugoistočne Evrope i južnog Kavkaza\nJedan od učesnika je Zulfikar Filandra. Kaže kako Talent Campus mladima nudi mnoštvo prednosti.\n„Prijavio sam se zbog potencijalnih dobrih stvari koji se mogu desiti ovdje, zbog svih veza koje mogu uspostaviti uz pomoć Talent Campusa. Također, želim upoznati i povezati se sa kolegama iz regiona“, objašnjava Filandra.\nCilj 7. Sarajevo Talent Campusa jeste održati već definirani balans između predavanja, panel diskusija i razgovora, s jedne strane, te radionica i obuke praktičnog tipa, s druge, a trajat će od 18. do 24. augusta.\n“Ono što predstoji talentima je sedmica intenzivnog rada, sesija, predavanja, radionica, druženja, zatim projekcija filmova koji su usko povezani sa samom temom Talent Campusa”, objašnjava menadžerica Sarajevo Talent Campusa Asja Makarević.\nSarajevo Talent Campus bit će domaćin velikom broju eminentnih stručnjaka iz filmske umjetnosti, među kojima su i Danny Glover, Danis Tanović, Amra Bakšić Čamo, Stefan Arndt, Uliks Fehmiu, Leon Lučev, Simon Perry, Patricia Pisters, Dan Fainaru, Jurica Pavičić, Gyula Gazdag, Ula Stfckl, Gabriele Brunnenmeyer, Selina Ukwuoma, Emir Baigazin, Rebecca Cammisa i drugi.


Tanjug 18. maja 2022. 09:55\nBEOGRAD – Gost nove epizode video serijala Tanjug Reflektor bio je reditelj Ivan Vuković koji je govorio o predstavi „Pluća“ koja se odnedavno igra u „Madlenijanumu“.\nVuković je rekao da je dobio ideju da se rade „Pluća“ tokom opšteg zatvaranja usled pandemije kovid-19, kada je našao na tekst koji govori „o dvoje mladih ljudi, pametnih i osvešćenih ekološki i socijalno, koji pričaju da li da imaju dete u ovakvom svetu“.\n„Nisam mogao da verujem da čitam nešto što savršeno izražava moj strah i krećem manično da prevodim i to traje užasno dugo. Ne mogu nikako da prevedem poslednju scenu koja je u principu tužna…ali sve je to meni bila terapija“, prisetio je Vuković.\nPrema njegovim rečima, Goran Jevtić i Suzana Lukić iznose „jako komplikovanu duo dramu maestralno, sa puno energije i šarma koje i privatno imaju“.\nVuković je istakao da glumcima dodatno stvar otežava što su tokom predstave upaljena svetla, a Jevtić i Lukiću se nalaze među publikom, pošto ih posetioci okružuju sa sve četiri strane i „jako se puno deli energija sa ljudima“.\n„Divno je reagovala publika, smejala se sa nama, plakala, svi su zamišljeni…ljudima ostaje razmišljanje o predstavi par dana. Posle me zovu komentarišu, padaju neke ideje“, naveo je reditelj.\nUpitan kako vidi budućnost pozorišta, Vuković je podsetio da je „pozorište preživelo inkviziciju i srednji vek“, pa će i tehnološku revoluciju.\nVuković je dodao i da ljudi nisu racionalna bića i „koliko god napredovali tehnološki konstantno imamo strašan osećaj da svet ide unazad“.\n„Javljaju se srednjevekovne ideje, antinaučne u ništa se više ne veruje. Kao da ima previše civilizacije koju treba pojmiti čoveku i kao da je lakše neverovati“, ocenio je Vuković.