Vladimir je molio ljude da prime njegovu vakcinu i tako je spasao svet: Ovo je njegova priča - Telegraf.rs\n19/12/20 | 10:03 ≫ 11:37\nVladimir je molio ljude da prime njegovu vakcinu i tako je spasao svet: Ovo je njegova priča\nVladimir je spasao verovatno na stotine hiljada života. Radeći u Parizu i Indiji, napravio je prve vakcine protiv kolere i kuge na svetu\nU proleće 1894. godine, Vladimir Havkin putovao je u Kalkutu u indijskoj provinciji Bengal tragajući za kolerom. Obično se u to vreme javljala epidemija i Havkin je bio pun nade. Kada je godinu dana ranije, u martu, stigao u Indiju bio je naoružan sa, kako je verovao, vakcinom protiv te bolesti. Međutim, bilo je potrebno da prođe čitava godina da napravi prvi korak i krene da testira svoj otkriće na ljudima.\nOd trenutka kada je stigao, Havkina, koji je imao svega 33 godine, dočekali su sa otporom i sumnjom, pogotovo britanski lekari koji su tu službovali. Naime, on nije bio doktor, već zoolog. Da situacija po njega bude gora, bio je ruski Jevrejin, koji je škole učio u Odesi, a usavršavao se u Parizu, i to u vreme kada su svi sumnjali u bakteriološka istraživanja... Sve to je napravilo mučnu atmosferu i Havkin je imao veliki problem da otpočne testiranje svoje vakcine.\nZa prvu iteraciju bile su potrebne dve injekcije, u razmaku od nedelju dana, a njegov tim se ponekad mučio da pronađe ispitanike za drugu dozu. Uprkos tome što se kolera brzo širila u Indiji, proces njenog lociranja i izolovanja nije bio jednostavan. Havking je te godine na severu Indije, prema sopstvenim evidencijama, cepio oko 23.000 ljudi, ali se u njihovoj sredini nije pojavila kolera, pa samim tim nije ni mogao da dokaže da li je vakcina efikasna ili ne.\nIstorijski put u Kalkutu\nMeđutim, Havkin je u martu 1894. dobio neverovatnu priliku. Jedan zdravstveni zvaničnik pozvao ga je u Kalkutu kako bi pomogao da se identifikuju bacili kolere u jednom rezervoaru sa vodom na obodu grada, kojim su se snabdevala okolna sela. Na stotine siromašnih građana živelo je u barakama od blata koje su okruživale rezervoare i jezera. Porodice koje su živele u tim barakama pile su vodu sa kolektivnih izvora i svako malo buknula bi epidemija.\nZa Havkina su ovakva naselja bila idealna da testira vakcinu. U svakom domaćinstvu imao je grupu ljudi koji su živeli u identičnim uslovima i svi su jednako izloženi koleri. Ukoliko bi mogao da cepi svaku porodicu, a samo pojedincima da ne ubrizga lek, možda bi konačno mogao da dobije tražene rezultate o efikasnosti.\nKrajem marta dvoje ljudi je umrlo od kolere u naselju Katal Bagan, što je bio signal da kreće nova epidemija. Havkin je odmah otputovao tamo i vakcinisao 116 od oko 200 stanovnika. Naknadno, njegov tim je tamo ispratio još 10 slučajeva. Sedam osoba je preminulo, a nijedan od preminulih nije prethodno dobio cepivo.\nNajteže je bilo naterati ljude da se vakcinišu\nRezultati su bili toliko ohrabrujući da je zdravstveni zvaničnik iz Kalkute odlučio da se finansira dalje ispitivanje. Međutim, ubediti ljude da se vakcinišu nije bilo nimalo lako. Godine neadekvatnih programa pomoći britanske vlasti posejalo je sumnju među građane, a u to vreme je mnogima sam pojam vakcinacije bio nepoznat.\nHavkin je tada odlučio da mu je bolje da radi sa timom indijskih lekara i naučnika, pre nego sa britanskim lekarima. Takođe, imao je i "keca u rukavu" - javno je sam sebi ubrizgao vakcinu kako bi ubedio narod da je njegov lek bezbedan.\n- Ono što je neverovatno, a malo ko to zna, jeste da je nakon prvobitnog odbijanja i sumnje kod naroda, počeo da se stvara red za Havkinovu vakcinu protiv kolere. Ljudi bi dolazili tokom čitavog dana. On bi provodio sate, dane u tim siromašnim četvrtima radeći sa indijskim lekarima. Počeo bi da vakciniše ujutru pre nego što bi ljudi otišli na posao, a nastavio bi uveče kada bi se vratili kući, sedeći pored uljane lampe u sirotinjskoj četvrti - kaže za CNN profesor Pratik Čakrabarti sa Univerziteta u Mančesteru.\nHavkinov rad u Kalkuti svrstao ga je u odabranu grupu naučnika koji su pokrenuli globalni pomak u načinu na koji se bolest shvata i leči. Ali, za razliku od Edvarda Dženera pre njega i Džonasa Solka posle, Havkinovo ime nikada nije "ušlo u uši" ljudi, ni u Indiji ni u Evropi.\nFoto: Wikimedia/Sanatory Committee, under the sanction of the Medical Counsel, in New York City\n- Havkin je bio prva osoba koja je donela takvu laboratorijsku medicinu u tropsku zemlju kao što je Indija. On je bio naučnik iz Pariza koji je došao u siromašne četvrti Kalkute. To je jedna dramatična priča - kaže profesor Čakrabarti.\nZoolog, Jevrejin koji je promenio svet\nKada je Havkin diplomirao zoologiju na Univerzitetu u Odesi 1884. godine, s obzirom na to da je Jevrejin, nagrada mu je bila to što će moći tamo da završi profesuru. Pet godina ranije je već upao u političke nevolje, usred pogroma, kada se kao član lokalne odbrambene lige borio da zaustavi pitomce ruske vojske da uništavaju dom Jevreja. Pretučen je i uhapšen, ali na kraju pušten.\nHavking je 1888. napustio domovinu i uspeo da dobije posao na određeno vreme kao predavač u Ženevi, a potom je otišao u Pariz gde je bio asistent bibliotekara na Institutu Luja Pastera, tada vodećem svestkom centru za bakteriologiju. Kada ne bi vreme provodio u biblioteci, Havkin je svirao violinu ili vršio eksperimente u laboratoriji.\nNadovezujući se na radove Pastera i Dženera, Havkin je otkrio da propuštanjem bacila kolere kroz peritonealnu šupljinu zamorčića - ukupno 39 eksperimenata - može proizvesti ojačanu ili „uzvišenu“ kulturu kolere, koju bi zatim mogao da ublaži pomoću toplote. Činilo se da injekcija oslabljenih bakterija, praćena kasnije injekcijom uzvišenih bakterija, imunizira zamorčiće protiv smrtonosnog napada bolesti.\nFoto: Profimedia/Votava / Imagno\nDo tada se mislilo da su bolesti poput kolere zarazne i da se prenose putem lošeg vazduha, a lečili su ih "tretmanima širokog spektra", ili što bi profesor Čakrabarti rekao: "Stavite nekoga u kadu i naparite ga dok ne bude polumrtav, ili ga posipate karbolnom kiselinom". Srećom, rad Havkina i drugih omogućio je da se bolest kontroliše i dao tačku za fokus - virus ili bakterija se može uzgajati i umanjivati, ciljano, i to u telu. Nakon eksperimenta na zamorcima, Havkin je cepio zečeve, a potom i golubove. Onda je bio spreman da vrši ispitivanja na ljudima.\nUbrizgao sebi koleru, da vidi da li vakcina "radi"\nHavkin je 18. jula 1892. rizikovao svoj život ubrizgavajući sebi oslabljenu koleru. Dobio je temperaturu koja je bila prisutna nekoliko dana, ali se u potpunosti oporavio. Potom je cepio svoja tri druga iz Rusije i još nekoliko volontera. Niko od njih nije imao gore reakcije na lek, pa je Havkin bio ubeđen da je vakcina spremna za masovno testiranje.\nMeđutim, za to mu je bilo potrebno područje gde kolera vlada. Godine 1893. lord Frederik Duferin, tada britanski ambasador u Parizu i bivši izaslanik u Indiji, čuo je za Havkinovu situaciju i predložio da ode u Bengal. Nakon što je Havkinov eksperiment u Kalkuti završen uspešno, sledeće godine su ga pozvali vlasnici jedne plantaže u Asamu da cepi njihove radnike. Tamo je vršio ispitivanja nad nekoliko hiljada radnika plantaže, ali je 1895. oboleo od malarije i bio je prinuđen da se vrati u Englesku kako bi se oporavio. Prema njegovim dnevnicima, do tada je vakcinisao gotovo 42.000 ljudi protiv kolere.\nTada je zabeležio i da, ma koliko vakcina utiče na smenjenje broja slučajeva, čini se da ne umanjuje stopu smrtnosti, jer bi umirali gotovo svi koji bi se zarazili. Kada se naredne godine vratio u Indiju, planirao je da krene sa testiranjem poboljšane vakcine koju je u međuvremenu razvio. Međutim, tada se u Bombaju pojavio mnogo veći problem i Havkin je morao da napusti koleru - zauvek.\nSmrtonosna pandemija koja je krenula iz Kine\nTreća pandemija kuge počela je u Junanu u Kini 1894. godine. Proširila se na britanski Hongkong, a odatle trgovačkim brodovima do luke u Bombaju, koji je tada bio deo britanske Indije. Prvi slučajevi otkriveni su u septembru 1896. godine u trgovačkom centru na dokovima.\nU prvi mah britanska vlada je zanemarivala ozbiljnost epidemije, samo da bi obezbedili da ključna luka ostane otvorena. Međutim, kuga se zavukla u ulice Bombaja i širila se neverovatnom brzinom. Ubrzo je stopa smrtnosti bila duplo veća nego od kolere, mrtvih je bilo na sve strane. Guverner je tražio Havkinovu pomoć i on je otputovao u Bombaj, gde je osnovao jednu malu laboratoriju, koja se sastojala od jedne sobe i hodnika. Imao je jednog činovnika i tri neobučena asistenta i počeo je od nule da pravi prvu vakcinu protiv kuge u svetu.\nTreća pandemija kuge krenula je iz Kine Foto: Wikimedia\n- Nije imao mnogo prostora, ni ljudstva, ni opremu. Ali, to je bilo prvi put da je radio nezavisno i u svojoj laboratoriji. Znao je da će, ako je napravi u rekordnom roku, postati vodeći naučnik tog vremena - kaže Čandrakant Laharija, epidemiolog iz Delhija.\nCele zime je neumorno radio. Otkrio je da bi se bacili kuge, ako ih stavi u hranljivu čorbu kojoj je dodao malu količinu pročišćenog maslaca ili kokosovog ulja, formirali u stalaktite, stvarajući mikrobe i toksične proizvode sa strane. Koristio je isti pristup koji je osmislio za novo lečenje kolere, kombinujući mikrobe sa toksičnim proizvodima koje su proizveli da bi formirao vakcinu sa jednom injekcijom.\nVakcinu je opet prvo na sebi testirao\nU decembru je uspešno cepio zečeve i u januaru 1897. godine bio je spreman da ponovo testira novu vakcinu koja bi mogla da spase svet od užasne i veoma smrtonosne bolesti. Početkom meseca, tačnije 10. januara, sebi je ubrizgao dozu i to trostruko veću nego što je planirao da koristi prilikom masovnog testiranja. Opet je dobio visoku temperaturu, ali se oporavio kroz nekoliko dana.\nKrajem meseca kuga je buknula u zatvoru u Bombaju, gde je bilo na stotine zatvorenika i Havkin je tamo otišao da bi vršio testove u kontrolisanim uslovima. Vakcinisao je 147 zatvorenika, a 172 nije. Među nevakcinisanima zabeležio je 12 slučajeva obolevanja i 6 smrtnih slučajeva, dok je kod vakcinisanih zabeležio dva zaražavanja bez smrtnih slučajeva.\nS obzirom na neverovatan uspeh, Havkina su odmah preselili iz njegove sobice u jednu državnu kuću, a potom i u vilu lokalnog duhovnika Aga Kana, koji se dobrovoljno vakcinisao sa još nekoliko hiljada vernika.\nTokom te godine na stotine hiljada ljudi primilo je Havkinovu vakcinu, a može samo da se nasluti koliko je života spasao. Kraljica Viktorija ga je proglasila vitezom, a u decembru 1901. godine postavljen je za generalnog direktora Laboratorije u Bombaju u kojoj se istraživala kuga. Dobio je kompletno nove laboratije i imao je 53 člana osoblja.\nA onda je sve otišlo dođavola...\nPočetak kraja čoveka koji je spasao svet\nU martu 1902. godine, u selu Mukoval u Pandžabu, 19 ljudi je umrlo od tetanusa nakon što je primilo Havkinovu vakcinu. Preostalih 88 koji su takođe vakcinisani prethodnog dana su bili dobro. Ispostaviće se da je do smrti vakcinisanih došlo zbog kontaminacije bočice 53N, koja je 41 dan pre toga napunjena u laboratoriji.\nNaložena je hitna istraga tokom koje je ustanovljeno da je Havkin promenio proceduru za sterilizaciju vakcina i da je koristio toplotu umesto karbolinske kiseline jer mu je to ubrzavalo proizvodnju. Metod sa zagrevanjem je već dve godine bio upotrebljavan u čuvenovom Pasterovom institutu, međutim, taj princip je bio nepoznat Britancima i 1903. je komisija ustanovila da je bočicca 53N sigurno bila zatrovana u Havkinovoj laboratoriji. Izgubio je direktorsku poziciju i bilo mu je naloženo da napusti službu.\nOsramoćen presudom, napustio je Indiju i otišao u London, gde je proizveo vakcinu protiv kuge u neverovatnom roku i dobio još jednu vitešku titulu... Međutim, ubrzo se osetio kao autsajder, stanje koje mu uopšte nije bilo nepoznato.\n- Bilo je puno pristrasnosti u to doba, puno predrasuda. On nije bio medicinar, tako da nije bio jedan od njih. Puno je tu arogancije bilo - kaže dr Barbara Havgud, koja je objavila akademski rad o Havkinovoj karijeri.\nEli Šernin, profesor sa Harvarda koja je proučavala Havkinove prepiske, napisala je da „iz arhive nije bilo vidljivo da je Havkin otvoreno bio žrtva antisemitizma“, ali „bilo bi naivno pomisliti da na edvardijansku birokratiju nije uticalo to što je Havkin Jevrejin".\nI druge muke su pritiskale velikog naučnika. Imao je problem da se izrazi na engleskom jeziku. U pismima koje je u to vreme pisao svojim prijateljima, ali i svima ostalima, mogu se videti nacrti koje je nemoguće dešifrovati. Puno škrabotina, podvlačenja reči i rečenica i povezivanja, koje bi potom bile uredno transkribovane.\nDve godine nakon Havkinove suspenzije, kuga je dostigla svoj pik u Indiji. Te 1904. godine stradale su 1.143.993 osobe. Havkinova vakcina bila je prva linija odbrane, ali je njen kreator bio zatočen u Londonu, boreći se da odbrani svoje ime.\nOdbrana profesora Simpsona\nČetiri godine nakon Mulkovala, 1906. godine, vlada u Indiji je u celosti objavila nalaze istrage koja okrivljuje Havkina. Nakon što je iščitao spise, Vi Džej Simpson, profesor Kraljevskog koledža u Londonu pisao je britanskom medicinskom žurnalu i strastveno iznosio da je očigledno da je do kontaminacije boce 53N došlo na mestu vakcinacije u Pandžabu.\n- Kao prvo, prilikom otvaranja bočice nije se osetio miris, a tetanus bi proizveo težak vonj. Drugo, bočica 53N je ispitana 15 dana nakon vakcinacije i tada su pronađeni mali tragovi tetanusa. Da je bočica kontaminirana u Bombaju, komisija bi našla mnogo više kulture u bočici - napisao je Simpson.\nKao treći dokaz naveo je to da se tetanus polako razvijao kod 19 ljudi koji su preminuli, trebalo je sedam do 10 dana, ukazujući na slabu infekciju na dan cepljenja.\n- Da je bočica bila kontaminirana u laboratoriji, do tada bi se tetanus toliko proširio da bi ih mnogo brže pokosio. I ono što je najvažnije, dokumenti otkrivaju da su asistentu, koji je otvarao bocu 53N, ispala klešta na pod i da ih nije pravilno sterilisao pre nego što je konačno uklonio čep sa bočice - istakao je Simpson.\nOn je zaključio da je Havkinu naneta neviđena nepravda. Nakon objave pisma, i drugi naučnici su stali uz Havkina. Nobelovac Ronald Ros je u četiri pisma za "The Times" optužio Britaniju da ne poštuje nauku i istakao da ako se ne preinači presuda protiv Havkina, "vlasti u Indiji će biti odgovorne što su pokazale neviđenu nezahvalnost čoveku koji im je toliko pomogao".\n"Za hoćete da uništite poverenje ljudi u lek?"\nRos je napisao još nešto, što mnogima i danas odzvanja u ušima, a to je da, ako i postoji šansa da je bočica 53N kontaminirana u laboratoriji i ostane se pri tom stavu, to će umanjiti poverenje naroda u vakcinu u trenutku kada nedeljno 50.000 ljudi umire od kuge.\nHavkin je konačno oslobođen u novembru 1907. godine, nakon što su Simpson i Rosova kampanja pokrenuli pitanje u britanskom parlamentu. Dozvoljeno mu je da se vrati na posao u Indiji, što je rado i učinio i postao direktor biološke laboratorije u Kalkuti. Međutim, njegovo "oslobođenje" nije bilo potpuno. Zabranili su mu da izvodi bilo kakva testiranja i ograničili ga na teoretska istraživanja.\n- Nepravedna kazna za Mulkoval je doneta i ostaje da mi visi nad glavom kao i pre. Koriste svaku priliku da pismeno ili usmeno podsete da sam ja nekad bio, i da izgleda još jesam, odgovoran za taj slučaj - napisao je Havkin u jednom od svojih pisama Rosu.\nVladimira bacili u senku\nNarednih sedam godina bile su veoma teške za Vladimira Havkina. Od 30 naučnih radova koje je napisao za života, samo je jedan objavljen u periodu između 1907. i 1914. godine. Na kratko se ponovo posvetio proučavanju kolere i želeo je da proizvede još efikasniju vakcinu (koja će se u budućnosti i koristiti), ali sve njegove molbe vladi da mu dozvoli da izvrši testiranja bile su uzaludne. Tako je 1914, kada je imao samo 55 godina, doneo odluku da se povuče iz civilne službe i napustio je Indiju. Incident u Mulkovalu obeležio ga je za čitav život i naneo mu nesagledive posledice.\n- Mulkoval je bio početak njegovog kraja, taj slučaj je "obojio" njegovo nasleđe. Napustio je Indiju odbačen, a ne kao priznati naučnik. Ostao je skrajnut u istorijskim knjigama - smatra profesor Čakrabarti.\nI drugi svetski naučnici smatraju da bi čitav svet trebalo da zna za Havkina, koji je, prema rečima Barbare Havgud, bio odličan bakteriolog.\nU periodu od 1897. do 1925. godine, 26 miliona doza Havkinove vakcine protiv kuge su poslate iz Bombaja. Testiranja su pokazala da je vakcina uspešna između 50 i 85 odsto u smanjenju mortaliteta. Nažalost, niko ne zna da kaže broj života koje je ovaj naučnik spasio.\n- Te brojke su neverovatne - ističe Havgud.\nLepi naučnik ostao zauvek sam\nHavkin se vratio u Francusku i posvetio se veri. Činio je sve da u istočnoj Evropi promoviše jevrejska učenja. Nikad se nije oženio, a svoje poslednje godine proveo je u Švajcarskoj.\n- On je bio školovan, usamljen, lep čovek koji je malo govorio, a ostao je večiti mladoženja - kaže Hi Jhala, bakteriolog iz Indije.\nHavkin je umro u Lozani 1930, u 70. godini. U kratkoj čitulji koju je objavila jevrejska agencija istaknuto je da je njegova vakcina protiv kuge korišćena u gotovo celoj Indiji i da je njegova laboratorija napravila na hiljade doza za više različitih zemalja. U čitulji su citirali i lorda Listera, čuvenog britanskog bakteriologa, koji je za Havkina rekao da je bio "čovek koji je spasao čovečanstvo".\nLaboratorija napravljena od sobe i hodnika u kojoj je Havkin napravio svoju vakcinu protiv kuge je sada deo Medicinskog koledža i ugledne bolničke grupacije "Sir JJ" iz Mumbaija. Više od 100 godina nakon što je Havking ovde stvorio lek koji je spasao svet, ova bolnica se bori sa novom pandemijom - novim korona virusom.\n- Inspirisao je toliko naučnika da rade na vakcinama početkom 20. veka, ali nekako, njegov doprinos je zaboravljen. Nikad ne smemo zaboraviti da je Havkin napravio vakcinu u laboratiji koju su činile dve prostorije sa onako malim timom. To je gotovo neverovatno - kaže dr Laharija.\nIpak, Havkinovo ime i dalje živi. Pet godina pre njegove smrti, indijska vlada je na nagovor pristalica naučnika donela odluku da laboratoriju na Institutu koji je prvi vodio novi njegovo ime - Institut Havkin. I nosi ga, do dana današnjeg.\nKada je obavešten o promeni imena instituta, Havkin se u kratkom pismu zahvalio, bez imalo gorčine. Tadašnjem direktoru laboratorije potpukovniku Mekiju je napisao da je njegov veliki dužnik.\n- Rad u Bombaju predstavlja najbolje godine mog života i ne moram da objašnjavam koliko se osećam povezanim sa svim tim. Želim Institutu da doživi procvat i bude aktivni centar zdravstvenog sistema u zemlji, i šaljem blagoslov svim zaposlenima u Institutu - stoji u kratkom pismu Vladimir Havkina.\nVideo: Snimak iz aviona ledi krv, Putinovom neprijatelju se bore za život: Navljani vrištao u avionu\nvakcina protiv kuge\n19. decembar 2020 | 14:32\nBez komentara na sve komentare\n19. decembar 2020 | 13:14\nMa soroševac, i taj je čipovao jadne Indijce i sterilisao ih. Zato ih je i ostalo ovako malo na svetu.\n19. decembar 2020 | 12:46\nKoliko li ih je ubio taj podatak nemate


ALEKSANDRA MLADENOVIĆ POČASTVOVANA: Ove pesme će pevati RAŽNATOVIĆIMA NA SVADBI! | Happy BSC portal\nALEKSANDRA MLADENOVIĆ POČASTVOVANA: Ove pesme će pevati RAŽNATOVIĆIMA NA SVADBI!\nAleksandri Mladenović pripala je ta čast da zabavlja goste na svadbi sina folk zvezde Svetlane Cece Ražnatović koja je zakazana za 24. novembar 2019. godine. Pevačica nije krila oduševljenje, a onda je otkrila da joj mladenci još nisu dostavili spisak pesama koje će izvesti na veselju.\n- Iskrena da budem nisam očekivala taj poziv, naravno svako je to priželjkivao i to je velika čast i zadovoljstvo. Zaista sam oduševljena, srećna i počastvovana da ja budem pevačica na njihovoj svadbi. Ceca mi je ukazala to poverenje i zaista sam srećna - rekla je Aleksandra.\n- Poseban, posvetiću im moju pesmu Poseban - rekla je ponosno pevačica, a zatim istakla da budući mladenci nemaju posebnih muzičkih želja i da joj nisu još dostavili listu pesama koje žele da ona peva.\n- Ne, nema nikakvih specijalnih želja. Oni su skroz normalna porodica tako da mislim da samo treba da bude živo i veselo i sve će biti u redu - navela je Mladenovićeva.


Hamburška slanina - akcije i cena | Promotheus\nPočetna / Proizvodi / Hamburška slanina\nPromotheus sadrži ponude, akcije, letke i kataloge dostupne za Hamburška slanina. Uvek nalazimo najbolje popuste i obaveštavamo Vas kada Hamburška slanina bude na akciji. To Vam pomaže da ostvarite sjajne uštede tokom svoje nedeljne kupovine. Otkrijte koliko sniženja i akcije iz naših najnovijih letaka mogu da Vam pomognu da uštedite na proizvodu Hamburška slanina.\nUštedu možete ostvariti jednostavnim klikom na neku od akcija i proverom trenutne cene kod Vašeg omiljenog prodavca Metro, Metalac Proleter. Ako želite da uprostite svoju pretragu aktuelnih akcija, filtrirajte kataloge i letke određenih robnih marki. Promotheus takođe sadrži popuste na širok asortiman drugih proizvoda. Pomoću naših izvanrednih ponuda možete štedeti prilikom svake kupovine.\nPronađite aktuelne ponude i sniženja Vaših omiljenih proizvoda, kao što su helikopter, Hampstead Tea, Hunt: Showdown, Huggies, Hanne Bang. Promotheus sadrži sve aktuelne ponude do kojih možete doći jednim klikom miša. Redovno svraćajte kod nas jer neumorno poboljšavamo našu uslugu i redovno dodajemo nove akcije i sniženja kako bismo Vam obezbedili najpovoljnije cene!


Lidl podigao Srbiju na noge: Ali NAJAPSURDNIJI prizor dolazi iz ovog grada. Pančevci su POBEDILI - Zena.rs\nDobro, Lidl se otvorio i čudimo se celog jutra ljudima koje nije mrzelo da urane i formiraju red u pet ujutro iako je otvaranje zakazano tek dva sata kasnije.\nPrava pomama u Lidlu Foto: RAS Srbija\nNačudili smo se i gužvama pred sanducima sa piletinom, kao i sveopštom pomamom koja je ispratila priču o otvaranju Lidla.\nNi prva ni poslednja histerija oko otvaranja nekog lanca marketa, složićete se. Međutim, jedna stvar će morati da vas iznenadi.\nNaime, Pančevo je danas jedan od najtužnijih gradova - iako je za tamo najavljeno otvaranje dve prodavnice - u Ulici Miloša Obrenovića i u Ulici Moše Pijade. Ipak, danas ta dva objekta nisu otvorena. Ipak, to par desetina Pančevaca nije sprečilo da strpljivo u redu čekaju otvaranje nepostojeće prodavnice.\n- Iako Lidl u Pančevu nije završen i biće otvoren do kraja godine, dvadesetak naših sugrađana jutros je uredno čekalo ispred rampe kod objekta. Jedan od njih je čak i preskočio rampu i posle par minuta se vratio psujući im " mater Švapsku" što maltretiraju ovaj narod - kažu na stranici koja se bavi svakodnevicom u Pančevu.\nAleksandra i Dragana se bave OPASNIM POSLOM kojeg se i muškarci plaše: Kad su ih ljudi videli u CENTRU GRADA, podigao im se želudac


Grbić: Emotivno sam razoren - BIGportal.ba\n18 Avgusta, 2019 18 Avgusta, 2019 093\nDoskorašnji selektor muške odbojkaške reprezentacije Srbije Nikola Grbić je za Sportski žurnal je rekao da se oseća razočarano.\n“Mi smo zajedno odlučili da je najbolje da bude ovako. Svima je pred očima bili kako smo izgledali na terenu, najviše u toj poslednjoj i odlučujućoj utakmici protiv Italije u Bariju, a koja je odlučivala o odlasku na Olimpijske igre“, rekao je Grbić.\nOn je istakao da nije bili teških reči pri rastanku, ali da je emotivno razoren.\n“Osećam se prazno, razočarano jer sam verovao do poslednjeg poena da ako prelomimo jedan set protiv Azura, da ćemo ih dobiti. Valjda zbog tog velikog očekivanja, mene, ljudi u stručnom štabu, svih nas, samim tim i razočaranje jeste toliko”, istakao je Grbić.


Suvi led | Linde Gas Srbija\nSuvi led Dodavanje vrednosti kroz inovativna rešenja dizajnirana da zadovolje sve povišeno različite potrebe obima i isporuke\nU zavisnosti od temperature i pritiska, ugljen-dioksid (CO 2) postoji u tri stanja - kao gas, tečnost ili u čvrstom stanju. U suštini, suvi led je čvrst ugljendioksid.\nNapravljen je smanjenjem pritiska i temperature tečnog CO2 dok se ne pretvori u čist, beo sneg. Ovaj sneg može onda biti komprimovan pod visokim pritiskom za formiranje blokova, tankih šnita i peletica.\nZbog toga što suvi led nema ukus ili miris,nije otrovan i nezapaljiv je, on je idealan i visoko-efikasan agens za hlađenje i zamrzavanje hrane. Posebno je pogodan za hlađenje u transportu, gde napajanje energijom može biti problem.\nKao jedan od vodećih evropskih dobavljača suvog leda, nudimo niz fleksibilnih, na jednom mestu rešenja koja ispunjavaju sve povećano različite potrebe obima i isporuke ovog segmenta.\nProdana pod našim ICEBITZZZ ™ brendom u mnogim zemljama, ova rešenja se koriste za hlađenje u transportu, hlađenje, ketering, specijalne efekte na javnim događanjima, kurirske usluge, ketering za vreme leta i čišćenje.\nSvi naši proizvodi od suvog leda i usluge su u skladu sa najnovijim propisima i pravilima HACCP i mi postepeno povećavamo opcije ekoloških pakovanja koje su na raspolaganju.


RATNI ZLOČINAC U KOSOVSKOJ VLADI? Prištinski mediji: Haradinaj kandidat opozicije na vanrednim izborima\nPrištinski mediji su objavili da bi Ramuš Haradinaj, nekadašnji vođa OVK koji u Francuskoj čeka odluku tamošnjeg suda da li će biti izručen Srbiji koja ga tereti za ratne zločine nad civilnim stanovništvom na Kosovu, mogao da bude jedinstveni kandidat opozicije na vanrednim parlamentarnim izborima.\nKako prenosi kos sev.info, raspisivanje izbora 25. aprila ranije ove nedelje je najavio Klan Kosova, a oni bi, prema tvrdnji te televizije, mogli da budu održani 28. maja ili 4. juna. Haradinaja, lidera Alijanse za budućnost Kosova, 27. aprila u Kolmaru očekuje odluka francuskog suda o tome da li će biti oslobođen i vratiti se u Prištinu, ili će biti izručen Srbiji.\n- Ubeđen sam da je trenutno najozbiljnija kandidatura, najsigurnija i najbolja, najbolja ponuda za današnjicu, gospodin Haradinaj, budući premijer Republike Kosova - rekao je predsednik Inicijative za Kosovo Fatmir Ljimaj, najavljujući mogućnost da se Haradinaj kandiduje za jedinstvenog kandidata kosovske opozicije na, prema prištinskim medijima, sve izvesnijim izborima.\nHaradinaj: Prevremeni izbori jedino rešenje\nDOKAZI TEŠKO OPTUŽUJU ZLOČINCA Haradinaj bliže nego ikad izručenju Srbiji


Romanisation of the population of the eastern part of the Roman province of Dalmatia\nРоманизација становништва источног дела римске провинције Далмације\nZotović, Radmila M.\nIt is considered that the territory of the eastern part of the Roman province of Dalmatia was inhabited by the population of the same ethnic and cultural identity. The process of romanization of population in the eastern part of Roman province of Dalmatia can be research through epigraphic material from gravestone and votive monuments, and morphological characteristics of gravestones.\nPrvi znaci vojno-političke i ekonomske faze romanizacije na istočnom delu rimske provincije Dalmacije mogu se uočiti od sredine I do sredine II veka. Posle toga, u epigrafskom kao i drugom arheološkom materijalu, vidljiv je veći stepen romanizacije, ne samo vojno-političkog i ekonomskog tipa, već šire, uključujući socijalne faktore stanovništva kroz rimske standarde života i kulture. Prvi podaci o domorodačkom stanovništvu u procesu romanizacije odnose se na dva epigrafska nalaza iz period prve polovine i sredine II veka, sa područja Skelana i Pljevalja. Oba nalaza, iako nisu hronološki identična upućuju na to da je domorodačko stanovništvo na ovim područjima bilo uključeno od perioda Hadrijana u rimske standarde dobijanjem prava građanstva, i da je plemenska aristokratija predstavljala u tom smislu prvu kariku u sprovođenju socijalno – političke romanizacije kroz oblike nemunicipalnih i municipalnih funkcija. Mehanizam socijalno-političke romanizacije odvijao se postepeno, sprovođenje...m urbanizacije kao potpune novine rimskog standarda života i raspadanjem starih rodovsko-plemenskih organizacija, za koje se još uvek ne zna u kom hronološkom rasponu ili kojom brzinom su slabile i nestajale. Na određenim područjima, odnosno mikroregijama određenih oblasti, ovi procesi su se odvijali sukcesivno. Analiza epigrafskog materijala pokazuje da se mogu pratiti dve grupe stanovništva. Jednu grupu, koja se može pratiti preko onomastičkih formula uglavnom dvočlanih, a retko tročlanih ili četvoročlanih, sa gentilicijem Aelius, čini domorodačko stanovništvo, dok drugu grupu sačinjava doseljeno stanovništvo koje je već bilo romanizovano na svojim matičnim područjima. Druga grupa stanovništva je uočljiva na području Pljevalja, kao doseljeno stanovništvo, najčešće ili najverovatnije uz Risna i Agruvium-a, koja se prema imenskoj nomenklaturi može okarakterisati kao mešovita grupa italskog, grčkog i ilirskog stanovništva. Analiza krvnog srodstva pokazuje da je doseljavanje ove grupe bilo organizovano ili vršeno u okviru porodica, od kojih su neke kao porodice Paconii i Cipii, bile u krvnom srodstvu, a druge, kao Gavienii i Statii, nastale prethodnim mešanjem putem bračnih veza domorodačkog i grčkog stanovništva primorskih oblasti provincije Dalmacije. Na području Rogatice može se uočiti da doseljenom stanovništvu pripada porodica Clemens, koja se od ranije pominje u Asseri-i. Što se tiče doseljenika sa područja Pljevalja, može se prema hronološkoj determinaciji sahranjivanja prvih članova ove grupe stanovništva u period druge četvrtine i sredine II veka pretpostaviti njihovo doseljavanje na teritoriju istočnog dela provincije Dalmacije najverovatnije u vreme Trajana. Takodje jedino na ovom području nalazimo i zadržavanje tj. ostatke starijih rodovskih oznaka na mestu gentilnih imena, kao što su Carvanius, Cambria, Cameria, Arguriana, Agregianus. U epigrafskom materijalu, pored već pominjanog stanovništva grčkog i italskog porekla, pominju se imena iz repertoara koji je Katičić označio kao grupu identičnu sa srednjedalmacijskim područjem. To su imena: Aplini, Andetia, Bazo, Besus, Carvus Calvus, Dasius, Dussona, Germano, Lautus, Lavius, Panto, Vendo Pinentia, Plator, Plares, Stataria, Statius, Scavenianus, Tata Turo, Turus, Testo, Tritano... Najčešće se ova imena javljaju na području Pljevalja i Prijepolja, ali su u manjoj meri uočljiva i na ostalim područjima istočnog dela provincije Dalmacije. Kao jedna od karakteristika sporog procesa romanizacije u okviru određenih društvenih slojeva ili grupa uočava se dugo zadržavanje konzervatizma. Ovo se ogleda u epigrafskom materijalu, gde se u onomastičkom materijalu mogu pratiti ostaci matrijarhata preko velikog broja ženskih imena u jednočlanim onomastičkim formulama, ili preko ženskih imena na mestu gde bi se inače nalazio patronimik. Reljefne predstave na nadgrobnim spomenicima, kao i nalazi nakita iz grobova iz okoline Požege i Rogatice, pokazuju da se sve do kraja III i početka IV v. zadržao tradicionalni način odevanja i ukrašavanje, naročito u ženskoj nošnji. Izvesni elementi ženske nošnje (marama sa puštenim krajevima) identični su onima iz središnjeg dela provincije Dalmacije, naročito okoline današnjeg Glamoča i Konjica. Ova činjenica, kao i pojava imena identična sa srednjedalmacijskim imeničkim područjem, ipak još uvek ne daje mogućnost da se da odgovor na pitanje da li se radi o doseljenom stanovništvu iz perioda vladavine Rimljana, ili o etnički srodnom ili identičnom stanovništvu naseljenom na ovim područjima još u predrimskom periodu?.\nBalcanica, 2003, 34, 19-38\nAU  - Zotović, Radmila M.\nUR  - https://dais.sanu.ac.rs/123456789/4159\nAB  - It is considered that the territory of the eastern part of the Roman province of Dalmatia was inhabited by the population of the same ethnic and cultural identity. The process of romanization of population in the eastern part of Roman province of Dalmatia can be research through epigraphic material from gravestone and votive monuments, and morphological characteristics of gravestones.\nAB  - Prvi znaci vojno-političke i ekonomske faze romanizacije na istočnom delu rimske provincije Dalmacije mogu se uočiti od sredine I do sredine II veka. Posle toga, u epigrafskom kao i drugom arheološkom materijalu, vidljiv je veći stepen romanizacije, ne samo vojno-političkog i ekonomskog tipa, već šire, uključujući socijalne faktore stanovništva kroz rimske standarde života i kulture. Prvi podaci o domorodačkom stanovništvu u procesu romanizacije odnose se na dva epigrafska nalaza iz period prve polovine i sredine II veka, sa područja Skelana i Pljevalja. Oba nalaza, iako nisu hronološki identična upućuju na to da je domorodačko stanovništvo na ovim područjima bilo uključeno od perioda Hadrijana u rimske standarde dobijanjem prava građanstva, i da je plemenska aristokratija predstavljala u tom smislu prvu kariku u sprovođenju socijalno – političke romanizacije kroz oblike nemunicipalnih i municipalnih funkcija. Mehanizam socijalno-političke romanizacije odvijao se postepeno, sprovođenjem urbanizacije kao potpune novine rimskog standarda života i raspadanjem starih rodovsko-plemenskih organizacija, za koje se još uvek ne zna u kom hronološkom rasponu ili kojom brzinom su slabile i nestajale. Na određenim područjima, odnosno mikroregijama određenih oblasti, ovi procesi su se odvijali sukcesivno. Analiza epigrafskog materijala pokazuje da se mogu pratiti dve grupe stanovništva. Jednu grupu, koja se može pratiti preko onomastičkih formula uglavnom dvočlanih, a retko tročlanih ili četvoročlanih, sa gentilicijem Aelius, čini domorodačko stanovništvo, dok drugu grupu sačinjava doseljeno stanovništvo koje je već bilo romanizovano na svojim matičnim područjima. Druga grupa stanovništva je uočljiva na području Pljevalja, kao doseljeno stanovništvo, najčešće ili najverovatnije uz Risna i Agruvium-a, koja se prema imenskoj nomenklaturi može okarakterisati kao mešovita grupa italskog, grčkog i ilirskog stanovništva. Analiza krvnog srodstva pokazuje da je doseljavanje ove grupe bilo organizovano ili vršeno u okviru porodica, od kojih su neke kao porodice Paconii i Cipii, bile u krvnom srodstvu, a druge, kao Gavienii i Statii, nastale prethodnim mešanjem putem bračnih veza domorodačkog i grčkog stanovništva primorskih oblasti provincije Dalmacije. Na području Rogatice može se uočiti da doseljenom stanovništvu pripada porodica Clemens, koja se od ranije pominje u Asseri-i. Što se tiče doseljenika sa područja Pljevalja, može se prema hronološkoj determinaciji sahranjivanja prvih članova ove grupe stanovništva u period druge četvrtine i sredine II veka pretpostaviti njihovo doseljavanje na teritoriju istočnog dela provincije Dalmacije najverovatnije u vreme Trajana. Takodje jedino na ovom području nalazimo i zadržavanje tj. ostatke starijih rodovskih oznaka na mestu gentilnih imena, kao što su Carvanius, Cambria, Cameria, Arguriana, Agregianus. U epigrafskom materijalu, pored već pominjanog stanovništva grčkog i italskog porekla, pominju se imena iz repertoara koji je Katičić označio kao grupu identičnu sa srednjedalmacijskim područjem. To su imena: Aplini, Andetia, Bazo, Besus, Carvus Calvus, Dasius, Dussona, Germano, Lautus, Lavius, Panto, Vendo Pinentia, Plator, Plares, Stataria, Statius, Scavenianus, Tata Turo, Turus, Testo, Tritano... Najčešće se ova imena javljaju na području Pljevalja i Prijepolja, ali su u manjoj meri uočljiva i na ostalim područjima istočnog dela provincije Dalmacije. Kao jedna od karakteristika sporog procesa romanizacije u okviru određenih društvenih slojeva ili grupa uočava se dugo zadržavanje konzervatizma. Ovo se ogleda u epigrafskom materijalu, gde se u onomastičkom materijalu mogu pratiti ostaci matrijarhata preko velikog broja ženskih imena u jednočlanim onomastičkim formulama, ili preko ženskih imena na mestu gde bi se inače nalazio patronimik. Reljefne predstave na nadgrobnim spomenicima, kao i nalazi nakita iz grobova iz okoline Požege i Rogatice, pokazuju da se sve do kraja III i početka IV v. zadržao tradicionalni način odevanja i ukrašavanje, naročito u ženskoj nošnji. Izvesni elementi ženske nošnje (marama sa puštenim krajevima) identični su onima iz središnjeg dela provincije Dalmacije, naročito okoline današnjeg Glamoča i Konjica. Ova činjenica, kao i pojava imena identična sa srednjedalmacijskim imeničkim područjem, ipak još uvek ne daje mogućnost da se da odgovor na pitanje da li se radi o doseljenom stanovništvu iz perioda vladavine Rimljana, ili o etnički srodnom ili identičnom stanovništvu naseljenom na ovim područjima još u predrimskom periodu?.\nT1  - Romanisation of the population of the eastern part of the Roman province of Dalmatia\nT1  - Романизација становништва источног дела римске провинције Далмације\nDO  - 10.2298/BALC0334019Z\nUR  - https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_dais_4159\nauthor = "Zotović, Radmila M.",\nabstract = "It is considered that the territory of the eastern part of the Roman province of Dalmatia was inhabited by the population of the same ethnic and cultural identity. The process of romanization of population in the eastern part of Roman province of Dalmatia can be research through epigraphic material from gravestone and votive monuments, and morphological characteristics of gravestones., Prvi znaci vojno-političke i ekonomske faze romanizacije na istočnom delu rimske provincije Dalmacije mogu se uočiti od sredine I do sredine II veka. Posle toga, u epigrafskom kao i drugom arheološkom materijalu, vidljiv je veći stepen romanizacije, ne samo vojno-političkog i ekonomskog tipa, već šire, uključujući socijalne faktore stanovništva kroz rimske standarde života i kulture. Prvi podaci o domorodačkom stanovništvu u procesu romanizacije odnose se na dva epigrafska nalaza iz period prve polovine i sredine II veka, sa područja Skelana i Pljevalja. Oba nalaza, iako nisu hronološki identična upućuju na to da je domorodačko stanovništvo na ovim područjima bilo uključeno od perioda Hadrijana u rimske standarde dobijanjem prava građanstva, i da je plemenska aristokratija predstavljala u tom smislu prvu kariku u sprovođenju socijalno – političke romanizacije kroz oblike nemunicipalnih i municipalnih funkcija. Mehanizam socijalno-političke romanizacije odvijao se postepeno, sprovođenjem urbanizacije kao potpune novine rimskog standarda života i raspadanjem starih rodovsko-plemenskih organizacija, za koje se još uvek ne zna u kom hronološkom rasponu ili kojom brzinom su slabile i nestajale. Na određenim područjima, odnosno mikroregijama određenih oblasti, ovi procesi su se odvijali sukcesivno. Analiza epigrafskog materijala pokazuje da se mogu pratiti dve grupe stanovništva. Jednu grupu, koja se može pratiti preko onomastičkih formula uglavnom dvočlanih, a retko tročlanih ili četvoročlanih, sa gentilicijem Aelius, čini domorodačko stanovništvo, dok drugu grupu sačinjava doseljeno stanovništvo koje je već bilo romanizovano na svojim matičnim područjima. Druga grupa stanovništva je uočljiva na području Pljevalja, kao doseljeno stanovništvo, najčešće ili najverovatnije uz Risna i Agruvium-a, koja se prema imenskoj nomenklaturi može okarakterisati kao mešovita grupa italskog, grčkog i ilirskog stanovništva. Analiza krvnog srodstva pokazuje da je doseljavanje ove grupe bilo organizovano ili vršeno u okviru porodica, od kojih su neke kao porodice Paconii i Cipii, bile u krvnom srodstvu, a druge, kao Gavienii i Statii, nastale prethodnim mešanjem putem bračnih veza domorodačkog i grčkog stanovništva primorskih oblasti provincije Dalmacije. Na području Rogatice može se uočiti da doseljenom stanovništvu pripada porodica Clemens, koja se od ranije pominje u Asseri-i. Što se tiče doseljenika sa područja Pljevalja, može se prema hronološkoj determinaciji sahranjivanja prvih članova ove grupe stanovništva u period druge četvrtine i sredine II veka pretpostaviti njihovo doseljavanje na teritoriju istočnog dela provincije Dalmacije najverovatnije u vreme Trajana. Takodje jedino na ovom području nalazimo i zadržavanje tj. ostatke starijih rodovskih oznaka na mestu gentilnih imena, kao što su Carvanius, Cambria, Cameria, Arguriana, Agregianus. U epigrafskom materijalu, pored već pominjanog stanovništva grčkog i italskog porekla, pominju se imena iz repertoara koji je Katičić označio kao grupu identičnu sa srednjedalmacijskim područjem. To su imena: Aplini, Andetia, Bazo, Besus, Carvus Calvus, Dasius, Dussona, Germano, Lautus, Lavius, Panto, Vendo Pinentia, Plator, Plares, Stataria, Statius, Scavenianus, Tata Turo, Turus, Testo, Tritano... Najčešće se ova imena javljaju na području Pljevalja i Prijepolja, ali su u manjoj meri uočljiva i na ostalim područjima istočnog dela provincije Dalmacije. Kao jedna od karakteristika sporog procesa romanizacije u okviru određenih društvenih slojeva ili grupa uočava se dugo zadržavanje konzervatizma. Ovo se ogleda u epigrafskom materijalu, gde se u onomastičkom materijalu mogu pratiti ostaci matrijarhata preko velikog broja ženskih imena u jednočlanim onomastičkim formulama, ili preko ženskih imena na mestu gde bi se inače nalazio patronimik. Reljefne predstave na nadgrobnim spomenicima, kao i nalazi nakita iz grobova iz okoline Požege i Rogatice, pokazuju da se sve do kraja III i početka IV v. zadržao tradicionalni način odevanja i ukrašavanje, naročito u ženskoj nošnji. Izvesni elementi ženske nošnje (marama sa puštenim krajevima) identični su onima iz središnjeg dela provincije Dalmacije, naročito okoline današnjeg Glamoča i Konjica. Ova činjenica, kao i pojava imena identična sa srednjedalmacijskim imeničkim područjem, ipak još uvek ne daje mogućnost da se da odgovor na pitanje da li se radi o doseljenom stanovništvu iz perioda vladavine Rimljana, ili o etnički srodnom ili identičnom stanovništvu naseljenom na ovim područjima još u predrimskom periodu?.",\ntitle = "Romanisation of the population of the eastern part of the Roman province of Dalmatia, Романизација становништва источног дела римске провинције Далмације",\ndoi = "10.2298/BALC0334019Z",\nurl = "https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_dais_4159"\nZotović, R. M.. (2003). Romanisation of the population of the eastern part of the Roman province of Dalmatia. in Balcanica(34), 19-38.\nZotović RM. Romanisation of the population of the eastern part of the Roman province of Dalmatia. in Balcanica. 2003;(34):19-38.\nZotović, Radmila M., "Romanisation of the population of the eastern part of the Roman province of Dalmatia" in Balcanica, no. 34 (2003):19-38,


Željana Zovko: U Evropskom parlamentu mogu uraditi puno za BiH - Klix.ba\nŽeljana Zovko: U Evropskom parlamentu mogu uraditi puno za BiH\n10.4.2013. u 20:53\nBivša ambasadorica BiH u Španiji i Francuskoj i aktuelna savjetnica predsjedavajućeg Vijeća ministara Vjekoslava Bevande, Željana Zovko, jedina je državljanka BiH kandidatkinja za Evropski parlament.\nZovko je kandidirao HDZ Hrvatske, a bude li izabrana 13. i 14. aprila, bit će prva državljanka naše zemlje u Evropskom parlamentu. Građanima BiH je najpoznatija po angažmanu da se ratni zločinac Veselin Vlahović Batko iz Španije izruči našoj zemlji. Pored funkcije ambasadorice u Španiji i Hrvatskoj, Zovko je bila i nerezidentna predstavnica BiH u Andori i još nekoliko afričkih zemalja te predstavnica BiH u UNESCO-u. Za vrijeme njenog mandata u UNECSO-u na listu svjetske baštine iz BiH upisana su dva kulturna spomenika, Stari most u Mostaru i Višegradska ćuprija.\n"Drago mi je da jedna Hrvatica iz BiH ima priliku da uđe u Evropski parlament. Na neki način to će biti interesantno svima onima koji imaju hrvatsko državljanstvo u ovoj zemlji, a drugo, neko sam ko je već dosta radio na tome da se BiH što prije približi EU i postane njena članica", kaže Zovko za Klix.ba.\nNaša sagovornica kaže da će zasigurno biti ona koja će moći uraditi više za BiH nego bilo koji drugi zastupnik u Evropskom parlamentu koji dolazi iz neke druge evropske zemlje.\n"Na neki način ova čitava kampanja u BiH koju vodimo je tu da ukaže Hrvatima i hrvatskim državljanima u BiH da i oni imaju pravo birati svoje zastupnike u EP. Cijeli svijet je jedna izborna jedinica. Ono na šta ja računam je to da lista na kojoj sam dobije glasove, a ta lista ima program koji se tiče jugoistočne Evrope i BiH te njenog što bržeg približavanja EU i poboljšanja položaja hrvatskog naroda u BiH. To je ključno u ovom slučaju, pošto sam ja Hrvatica iz BiH", kaže Zovko.\nKo god da uđe sa liste on će raditi prema njenom programu, to jeste ukazivat će na nejednakopravnost Hrvata u BiH sa ostalim njenim građanima, odnosno konstitutivnim narodima, poručuje bivša ambasadorica BiH. To znači da će se dosta raditi i na pridruživanju BiH Evropskoj uniji, jer prema njenom mišljenju, samo to osigurava normalan život na ovim prostorima.\n"Konkretno kada kažem da postoji nejednakopravnost hrvatskog naroda u BiH mislim i na to da mi već osam godina nemamo člana Predsjedništva koji je izabran voljom hrvatskog naroda", dodaje Zovko.\nNaša sagovornica se nada i očekuje glasove svih građana BiH s pravom glasa, odnosno onih koji su državljani i Hrvatske, a žive u BiH.\n"Ova lista i ovaj program mogu donijeti samo dobro za BiH i sve njene narode. Program jeste takav da se što prije ide u EU, gdje će svi imati jednaka prava", poručuje Zovko.\nBudući da je radila više od 10 godina u diplomaciji, naša sagovornica kaže da najbolje i funkcionira zagovarajući interese zemlje negdje vani te da ima osjećaj da je tamo najbolje i razumiju. Bez obzira na rezultat koji postigne na izborima za Evropski parlament, Zovko kaže da se vidi u evropskim institucijama, odnosno u svijetu diplomacije i zagovaranja interesa zemlje van njenih granica.\nSvi građani BiH koji imaju pravo glasa, ukoliko to nisu do sada, mogu se registrirati na sam dan izbora. Glasati se može na sedam biračkih mjesta, tri u Mostaru, dva u Sarajevu i po jednom u Tuzli i Banjoj Luci.\nEvropska unija Željana Zovko Evropski parlament\nSkupština KS osudila izbacivanje majki Srebrenice iz sale UN-a\n10.04.2013. u 20:57


Ovaj praznik datira od 1992. godine, kada ga je UN Konferencija o životnoj sredini i razvoju (UNCED) preporučila kao važan podsjetnik za svijet, a UN Generalna skupština ga prihvatila, 22. marta 1993. godine, kao prvi Svjetski dan voda.\nOve 2011., prvi put u istoriji, veći broj svjetske populacije, 3.3 milijarde, živi u gradovima, a gradska naselja nastavljaju i dalje da rastu.\n38% rasta predstavlja širenje predgrađa, dok se gradska populacija širi brže nego što se infrastruktura gradova može tome prilagoditi.\nCilj Svjetskog dana voda 2011. je da se fokus međunarodne pažnje usmjeri na efekte koje proizvodi brzi rast populacije, urbanizacija, nesigurnosti izazvane klimatskim promjenama, konfliktima i pogoršanjima u gradskim sistemima snabdijevanja vodom.\nTema ovogodišnjeg Svjetskog dana voda je Voda za gradove: kao odgovor na izazove gradova koji se šire; sa ciljem da se podstaknu Vlade, organizacije, zajednice i individualci, da se aktivno uključe u problem upravljanja vodom u gradovima.\nCentralna proslava Svjetskog dana voda će se održati u periodu od 20. do 22.marta u Kejptaunu, Južna Afrika.


Vreme 1542 - Ko je Dragan Stevanovic Boske: Naprednjacki san\nISPITE IZ DVE GODINE POLOŽIO ZA 10 DANA: Dragan Stevanović Boske\nMoglo bi se reći da je Stevanović ispunio, poput svog predsednika, sve svoje dečačke snove. Sem jednog. Nikada do sada nije uspeo da dobije izbore u svojoj rodnoj Surdulici, a Novica Tončev, lokalni šef socijalista, ostaje njegova noćna mora\nDragan Stevanović, još uvek aktuelni državni sekretar u Ministarstvu privrede, prototip je uspešnog esenesovca, jedan od onih sa gotovo fotokopiranom biografijom uspešnog izdanka Vučićeve Srbije. Prošao je klasičan put od lokalnog promućurnog mangupa u skrajnutoj Surdulici, preko gorljivog radikala koji zajedno sa vojvodom Šešeljem pali zastavu EU, zatim prosvetljenog naprednjaka, do moćnog državnog službenika koji, između ostalog, prodaje PKB, i najuticajnijeg političara sa juga Srbije koji je uspeo da sruši bastion SPS a, pa čak i da u penziju otera jednog Dragana "Simpo" Tomića. "Vlast, b’e" – što bi rekli njegovi zemljaci.\nMoglo bi se reći da je Stevanović ispunio, poput svog predsednika, sve svoje dečačke snove. Sem jednog. Nikada, naime, do sada nije uspeo da dobije izbore u svojoj rodnoj Surdulici, a Novica Tončev, lokalni šef socijalista, postaje njegova noćna mora. Zlobnici pričaju da se još uvek budi, sav okupan u znoju, posle flešbeka iz rane mladosti. Pred očima mu je slika kako, radeći kao konobar u lokalnom kafiću "Pegaz", donosi kraći espreso "gazda Noketu".\nU zvaničnoj biografiji Dragana Stevanovića se navodi da je rođen je u Surdulici 1973. godine. Osnovnu i srednju školu završio je u Novom Travniku u Bosni i Hercegovini, a Višu školu za poslovne sekretare i menadžment u Sremskim Karlovcima, gde stiče zvanje ekonomista – operativni menadžer. Osnovne akademske studije završava na Fakultetu za poslovno-industrijski menadžment Union univerziteta u Beogradu.\nU periodu od 2000. do 2008. godine bavio se privatnim poslom proizvodnje i trgovine. Od 2004. godine obavlja funkciju predsednika SO Surdulica, a 2008. godine izabran je za narodnog poslanika u Skupštini Republike Srbije, gde je bio član Odbora za privatizaciju i Odbora za međunacionalne odnose.\nIpak, nije baš sve išlo glatko u Stevanovićevoj karijeri, naročito do 2008. kada je, kao ljuti radikal, postao predsednik Skupštine Opštine Surdulica. Taj period od 2000. do 2008, bar danas, u Surdulici je prekriven velom tajni. Kad su nedavno lokalni novinari počeli da se raspituju čime se zapravo tih osam godina bavio Stevanović i da li je zaista konobarisao u lokalnom kafiću, bilo je malo raspoloženih za razgovor. Jedan od retkih koji je bio spreman da govori na ovu temu bio je izvesni Zoran Petrović Piksi. "Naravno da poznajem Bosketa. Davno je to bilo kada smo radili u istom kafiću. On je bio dobar drug. To je sve što mogu da vam kažem", rekao je novinaru Petrović.\nKonobar ili ne, Stevanović je 2008. godine izabran za predsednika Skupštine opštine Surdulica, i tu počinje njegov vrtoglavi uspon. Ipak, mladom i ambicioznom Surduličaninu to je samo otvorilo politički apetit. Njegov pogled bio je uprt ka Beogradu, ali bio je svestan da postoje neke nepremostive prepreke. Pre svega, škola.\nStevanović, koji je prema zvaničnim podacima osnovno i srednje obrazovanje stekao u Bosni (otud i nadimak Boske – Bosanac), brzo je shvatio da sa zvanjem mašinskog tehničara ne može da dogura dalje od Surdulice. Upisao je Višu školu za menadžment i poslovne sekretare u Sremskim Karlovcima. Ozbiljna obrazovana ustanova, reklo bi se na prvi pogled, čak 17 ispita.\nIpak, Boske se prihvatio posla, to jest knjige, i prema zvaničnim dokumentima, sve ispite položio ukupno za deset dana, doduše raspoređenih u dve godine, 2006. i 2007. Najaktivniji je bio 12. juna 2006. godine kada je polagao tri ispita, koji su počinjali u 11h, 14.45h i 17.30h. Naredne školske godine Stevanović je, takođe u jednom danu, 13. juna, opet položio tri ispita – u 9h, 11h i 18h. Uz to, Stevanović je za diplomski rad imao temu "Finansijska analiza poslovanja preduzeća DD GTS komerc u 2006. godini". Ništa čudno, reklo bi se, da nije reč o firmi njegovog tasta Dragiše Stankovića. Kako god bilo, Stevanović je uknjižio diplomu i postao ekonomista.\nUspeh se, međutim, ne prašta, naročito u malim sredinama. Podmladak surduličkih socijalista, čitaj Novica Tončev, raspisuje ubrzo po Stevanovićevom diplomiranju neobičnu nagradnu igru. Povodom 4. aprila, Dana studenata, oni su ponudili prvu nagradu od 3000 evra svakom učesniku koji organizatoru dostavi fotografiju druga ili drugarice koji su studirali sa Draganom Stevanovićem, a drugu nagradu od 2000 evra za fotografiju sa "brucošijade" ili apsolventske žurke na kojoj je učestvovao i Boske. Treću nagradu od 1000 evra organizatori su ponudili za originalni snimak Bosketove diplome. Epilog ovog konkursa je poznat: organizatori nisu dodelili nagrade jer na konkurs nije stigao nijedan rad.\nBoske se nije mnogo obazirao niti odgovarao na ovakve podmetačine. "Postoje živa bića kojima je prirodno stanište i prijatni životni ambijent blato i valjanje po njemu. Na moju sreću, ne delimo iste vrednosti pa u tom smislu nemam nameru da odgovaram na uvrede Novice Tončeva i ostajem pri tom stavu", rekao je Stevanović za "Blic".\nZanemarujući ove pomalo trivijalne teme, može se reći da je Stevanovićeva životno-partijska misija rušenje socijalista u Pčinjskom okrugu. Uspeo je ono što nije pošlo za rukom ni dosovcima, ni svim kasnijim vladama. U Beogradu su se smenjivale vlasti, ali u Vranju su socijalisti uspevali da odole svim iskušenjima i raznim manevrima da se održe u sedlu.\nZa razliku od svojih prethodnika, Stevanović je shvatio u čemu je problem, locirajući Dragomira "Simpo" Tomića kao glavnu osovinu opstanka socijalista u prethodne dve decenije. I bio je pravu. Onog trenutka kada je eliminisao višegodišnjeg gospodara juga Srbije, socijalisti su se raspali kao kula od karata i naprednjacima su bila otvorena vrata da preuzmu svu vlast.\nStevanović se nije libio da otvoreno kaže kako je "zahvaljujući lošem rukovođenju i unutrašnjim slabostima Simpo danas tu gde jeste, uz sve razumevanje za eksterne problema tipa sankcije, bombardovanje, prethodne vlade..." "Dragan Tomić nije u fokusu i smatram da neki novi i mlađi treba da preuzmu odgovornost. Uvažavamo njegovu dosadašnju ulogu, nećemo se ustručavati da pitamo i konsultujemo se, ako je potrebno, ali su promene neophodne", bez ustezanja je Stevanović izgovorio nešto što je do tada bila nezamisliva jeres.\nAko nešto Vranjanci znaju, onda je to da procene gde je vlast. Tomić je otišao u istoriju, a Dragan Stevanović Boske, prvi naprednjak juga Srbije, dobio je specijalnu plaketu "31. januar", koja se dodeljuje u Vranju za Dan grada. Tog dana ustoličen je i zvanično novi gazda juga Srbije.\nDoduše, Stevanoviću i dalje kao kost u grlu stoji Tončev i Surdulica. Sudeći prema najnovijoj ofanzivi iz naprednjačkog tabora, u koju se uključio i predsednik Vučić, Boske je na dobrom putu da i ovaj problem reši.\nMirčić je završio Policijsku akademiju i službovao na raznim funkcijama u MUP-u na jugu Srbije, a vrhunac karijere bilo je mesto pomoćnika komandira Policijske stanice u Vranju. U sklopu MUP-a radio je sve do 2001. godine, kada je nakon pritvaranja pod sumnjom za primanje mita udaljen iz policije. U okviru MUP-a završio je više specijalizovanih obuka i dobio zvanje instruktora. Instruktažu je radio u Posebnim jedinicama policije (PJP), a pričalo se da je jedno vreme navodno bio pripadnik JSO-a.\nPo odlasku iz Vranja, bavio se poslovima obezbeđenja po prestoničkim klubovima i splavovima. Izvori iz policije govore da se u vreme migrantske krize zaposlio u tada najznačajnijem domaćem autoprevozniku Lasta AD. Pre toga, navodno je jedno vreme radio u Bezbednosno-informativnoj agenciji (BIA). A onda ga je krenulo.\nPreduzimljivi Mirčić potom kupuje poslovni prostor od 158 kvadrata u beogradskoj opštini Zemun. Što je još zanimljivije, reč je o nekretnini firme u stečaju "Hanplast" iz Vladičinog Hana koja je, po osnovu rešenja stečajnog sudije Privrednog suda u Leskovcu (St.br. 281/2011 od 14. maja 2012. godine), a u skladu sa Zakonom o stečaju, oglasila prodaju imovine stečajnog dužnika po celinama. Između ostalog i za poslovno-stambeni objekat u Ulici Prvomajskoj 2g u Zemunu, površine 158,87 kvadrata, po početnoj ceni od 11.200.000 dinara.\nKomisija je 18. novembra 2015. godine konstatovala da je to "jedina i najviša ponuda" i problema nije bilo. Tako je badža dobio stambeno-poslovni objekat za bagatelne novce, odnosno po ceni kvadrata od oko 290 evra, šest puta jeftinije od uobičajene cene kvadrata poslovnog prostora u Prvomajskoj ulici u Zemunu.\n"Ja sam bio lokalni funkcioner i državni funkcioner, a nijednom, ali nijednom, sem po prijavama Novice Tončeva da sam povredio ravnopravnost kada sam rekao da ću da zaposlim članove SNS, u Tužilaštvo nisam otišao. Za razliku od mene, Tončev i njegovo lokalno rukovodstvo su po prijavama, sa kojima ja lično nemam veze, proveli više vremena u sudu dajući izjave, nego što sam ja, ne znam, proveo na odmoru. Nikada ja nisam hteo i to sam pokazao, da naš politički sukob prenesem na lični. Uvek sam imao previše argumenata da ga politički napadnem i osporavam, on mene ne. I zato me je lično psovao, vređao, koristio je različite medije i na različite načine pokušavao da mi uruši integritet i da me napljuje. Znate, nije to prijatno, naročito u maloj sredini gde živite, senzacija uvek prođe, a porodica vam tu živi... Vi nikada niste čuli da ja njega lično uvredim, da kažem da je ovakav ili onakav ili bilo šta drugo", kazao je tom prilikom Stevanović.


Mladi u Crnoj Gori jedva čekaju da krenu u školu | roditelji.me\nMladi u Crnoj Gori jedva čekaju da krenu u školu\n08/09/2020 10:29 | by jelenabozovic | No Comments\nMladi u Crnoj Gori, prema istraživanju koje je sproveo UNICEF, željno iščekuju povratak u školske klupe, ali su svjesni rizika od koronavirusa i mogućnosti da se zaraze. Video ankete mladih reportera UNICEF-a ukazuju na to da su mnogi od njih odgovorni kada je riječ o povratku u škole, pa brinu i o tome da li mogu zaraziti i svoje najbliže, posebno one koji nemaju jak imunitet.\n“Nedostatak direktnog kontakta sa nastavnicima i vršnjacima je nešto što mi najviše fali kod onlajn učenja”, objašnjava mladi reporter Arsenije Aleksa Mraković.\nMladi reporter Đorđe Ivanović smatra da je nastava na daljinu otežana djeci koja nemaju računar ili pristup internetu, kao i onima koja nemaju roditelje koji mogu da im dodatno pojasne razne stvari.\nSa druge strane, djeca sa hroničnim bolestima i ona sa smetnjama u razvoju u posebnom su riziku od ponovnog otvaranja škola.\n“Učenje na daljinu čini se kao jedini način da zaštitimo sebe i naše porodice od koronavirusa”, poručuje mlada reporterka Katarina Nikolić.\n“Cilj nam je da se i naš glas čuje na ovu temu, jer ovo se prije svega tiče nas mladih”, objašnjava mlada reporterka Dunja Šestović.\nKako je saopšteno iz UNICEF-a, ankete su sprovedene među učenicima osnovnih i srednjih škola širom Crne Gore, njihovim roditeljima i profesorima, a pitali su ih šta misle o obrazovanju tokom ove krize, koje su prednosti i mane onlajn obrazovanja, plaše li se mogućnosti da se u školi zaraze koronavirusom, te kako bi trebalo organizovati školu u doba pandemije. Ankete su napravljene, kako su naveli, povodom Međunarodnog dana pismenosti koji se širom svijeta proslavlja 8. septembra, a u skladu sa preporukom UNICEF-a da se odluke o obrazovanju tokom pandemije donose na osnovu redovnih konsultacija sa svim zainteresovanim stranama.\n“Do sada se glas mladih najmanje čuo u javnoj debati na ovu temu i zato UNICEF kroz mlade reportere daje doprinos da se u javnosti čuje i glas djece i mladih o svim pitanjima koja ih se tiču. Nastavićemo da podržavamo razne grupe, posebno najugroženije, da učestuju u javnoj debati kako bi se prilikom donošenja odluka vodilo računa o njihovim potrebama. Svi imaju jednaka prava, pa stoga u javnoj debati treba da se čuju poruke svih građana“, ističe Huan Santander, šef predstavništva UNICEF-a u Crnoj Gori.\nAnkete koje su sproveli mladi reporteri dostupne su na linkovima:\n1. Kako organizovati školu u doba pandemije Covid-a-19? https://www.youtube.com/watch?v=JuT9Ol4Styc&feature=youtu.be\n2. Prednosti i mane onlajn učenja https://www.youtube.com/watch?v=N68mSxWLEmM&feature=youtu.be\n“UNICEF preporučuje obrazovanje po mjeri djeteta i tokom pandemije. To znači da jedno isto rješenje za sve škole u zemlji nije preporučljivo, već da svaka škola treba da uradi procjenu rizika, kao i da svaka škola treba da bude u stanju da obezbijedi obrazovanje svoj djeci, uključujući i onu koja iz raznih razloga neće pohađati nastavu u školi ako se ona bude organizovala tokom pandemije Covida -19. U tom cilju, neophodno je školama obezbijediti ne samo nove tehnologije, već i obuke iz digitalne pedagogije kako bi mogle da organizuju kvalitetnu onlajn nastavu. Takođe, neophodno je u svakoj školi obezbijediti adekvatnu higijenu i uslove za njihovo bezbjedno ponovno otvaranje. U slučaju da tokom pandemije dođe do zatvaranja neke škole zbog zdravstvenih rizika, preporučuje se da ona odmah pređe na onlajn nastavu za svu djecu i da istovremeno uloži napore da smanji rizike kako bi se škola mogla što prije bezbjedno vratiti na oflajn nastavu”, naveli su u saopštenju UNICEF-a.


IST Stipendije - Univerzitet Metropolitan\nDualno obrazovanje spaja formalno, akademsko obrazovanje i neformalno sticanje primenljivih stručnih znanja i veština radom studenta na praktičnim problemima u firmama. To je prilika i da studenti radeći za neku firmu, određeni broj sati nedeljno, isplaćuje svoju školarinu, dok istovremeno studiraju.\nVeć dugi niz godina, Univerzitet Metropolitan omogućava svojim studentima da istovremeno studiraju i rade, u firmama sa kojima Univerzitet Metropolitan ima ugovor o realizaciji dualnog obrazovanja na našem Univerzitetu. Više o konceptu dualnog obrazovanja možete saznati u priloženom dokumentu:\nUniverzitet Metropolitan je do sada ostvario sa više kompanija ovakav vid saradnje. U Nišu, Univerzitet Metropolitan poseduje svoju zgradu sa oko 3.500 m2, u kojoj postoji I IT inovacioni i Kreativni centar, namenjen odeljenjima postojećih kompanija, i IT inkubator namenjen novo otvorenim firmama. Očekuje se da u tim centrima kompanije posluju i da u njima rade naši studenti.\nInnovative Software Technologies je prva firma sa kojom je uspostavljena poslovno-tehnička saradnja, u cilju da budućim brucošima u Nišu i Beogradu ponudi mogućnost besplatnog studiranja. Više o programu dualnog obrazovanja koji nudi firma Innovative Software Technologies možete saznati u sledećem dokumentu:\nU saradnji sa Univerzitetom Metropolitan, Innovative Software Technologies nudi budućim studentima – brucošima, koji upišu OAS Softversko inženjerstvo ili OAS Informacione tehnologije, studiranje koje bi studenti otplaćivali radeći za tu firmu, nekoliko sati u toku nedelje. Ovde možete da pogledate konkurs za prijavu kandidata za dobijanje ove podrške:\nKako ste čuli za Univerzitet Metropolitan *\n---Putem InternetaOd prijateljaNa prezentaciji u školiOd studenata Univerziteta MetropolitanPutem štampanih medijaPutem televizijePutem radijaDrugo\nProsečan uspeh *\nProsek iz matematike *\nProsek iz informatike *\n---Univerzitet Metropolitan u BeograduUniverzitet Metropolitan u Nišu\nIzbor studijskog programa *\n---Softversko inženjerstvoInformacione Tehnologije


Genocidne namjere Franje Tuđmana | BN\nGenocidne namjere Franje Tuđmana\nU Međunarodnom sudu pravde danas će predstavnici srpskog pravnog tima nastaviti predstavljanje protivtužbe Srbije u sporu između Srbije i Hrvatske po uzajamnim tužbama za genocid na području hrvatske od 1991.\nRepublika Srpska 13.03.2014 | 07:51\nU Međunarodnom sudu pravde danas će predstavnici srpskog pravnog tima nastaviti predstavljanje protivtužbe Srbije u sporu između Srbije i Hrvatske po uzajamnim tužbama za genocid na području hrvatske od 1991. do 1995. godine. Šef pravnog tima Saša Obradović istakao je juče da je Srbija dostavila dovoljno dokaza da operacija "Oluja" koju su izveli hrvatski državni organi ispunjava sve elemente krivičnog dela genocida, kao i da je Hrvatska prekršila svoje obaveze iz Konvencije o sprečavanju genocida. "Izjava predsednika Hrvatske Franje Tuđmana na Brionima od 31. jula 1995. kada je napravljen plan za Oluju sa hvatskim vojnim vhrom moze da posluži kao dokaz postojanja namere da se uništi deo Srpske nacionalne i etničke grupacije koja je živela u Krajini, u delovima koje su štitle snage Ujedinjenih nacija", rekao je Obradović. Predstavljajući protivtužbu Srbije pred 17 sudija MSP-a Obradović je napomeuo da je postojanje genocidne namere Hrvatske potkrepljeno je i mnogim drugim aktivnostima, posebno intenzivnim zločinačkim aktima protiv Krjajiških Srba tokom i posle operacije "Oluja". Prema njegovim rečima, Srbija ima legitimni interes da zahteva pravdu za žrtve i izbeglice iz Srpske Krajine od kojih je više od 150.000 našlo zaklon na njenoj teritoriji, od kog broja je jedna trećina uzela i njeno državljanstvo. Pored obrazlaganja niza dokaza, Obradović je sudu predstavio i podatke Veritasa, prema kojima je u operaciji Oluja i po njenom zavrsetku, ubijeno je 1.719 Srba. Prema izvestaju UN, proterano oko 200.000 ljudi, dodao je šef srpskog pravnog tima. U završnom odgovoru na Hrvatsku tužbu protiv Srbije za genocid u Hrvatskoj od 1991. do 1995. godine, Obradović je istakao da nema dokaza da su politicke ideje opozicionog lidera Vojislava Šešelja u sebi sadrzale genocidnu nameru, kao i da Hrvatska pokušava da ih imputira rukovodstvu Srbije u vreme rasprada bivše Jugovalvije. "Hrvatska pokušava da izjednači Šešeljev ideološki koncept sa proklamovanim ciljem bivšeg predsednika Srbije Slobodana Miloševića da svi Srbi treba da žive u jednoj državi", rekao je Obradović i podsetio da ni Milošević niti bilo ko iz SPS-a nikada nije spomenuo ono što je šešelj priželjkivao - za granice Srbije -Karlovac-Karlobag-Ogulin-Virovitica. Obradović je na početku izlaganja srpskog pravnog tima u ponedeljak naveo da od samog početka spora, hrvatska tužba protiv Srbije podneta sudu u vreme NATO bombardovanja izgleda cinično, jer su Srbi žrtve genocida u Hrvatskoj od 1991. do 1995. godine, iako je i dosta Hrvata propatilo tokom konflikta, izrazivši tom prilikom i žaljenje za sve žrtve. Usmena rasprava, koja je počela 3. marta izlaganjem hrvatskog pravnog tima, biće zaključena 1. aprila, pošto će od 20. marta uslediti druga rudna prezentovanja argumenata sudu oba pravna tima. To je završnica spora koji je počeo još 1999. godine podnošenjem hrvatske tužbe Međunarodnom sudu pravde protiv Srbije. Hrvatska, predvođena tadašnjim predsednikom Franjom Tuđmanom, je 2. jula 1999. godine pokrenula postupak pred MSP protiv tadašnje SRJ zbog navodnog kršenja Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida tokom oružanih sukoba na teritoriji te Republike od 1991. do 1995. godine. Srbija je odgovorila kontratužbom koja se zasniva na istom činjeničnom i pravnom osnovu na kome je podneta hrvatska tužba, odnosno na Konvenciji o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida. Kako nijedna od strana u sporu nije podnela odštetni zahtev prema drugoj državi, sud se tim pitanjem neće ni baviti. Sud će utvrđivati da li su Hrvatska, odnosno Srbija, kao države prekršile Konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, odnosno izvršile genocid na teritoriji Hrvatske u periodu koji je obuhvaćen tužbom i kontratužbom od 1991. do 1995. godine. Tek ukoliko presudom bude utvrđeno da je postojala odgovornost pojedine države za genocid, moglo bi da se pokrene i pitanje naknade štete. Konačna presuda, na koju ne postoji pravo žalbe, prema očekivanju stručnjaka, mogla bi da bude javno objavljena do kraja ove ili početkom 2015. godine i biće obavezujuća za obe države.\nTo su nasi heroji...\nPa vasi heroji su i Hasim Taci,Pavelic,Hitler,Alija\nFRANJO IH JE, NA ŽALOST,REALIZOVAO. NO, JA MISLIM DA IZA SVEGA STOJI MEĐUNARODNI PLAN, A OVDJE SU NAŠLI DOBRE IZVOĐAČE.OPET, NA ŽALOST NAŠU.\nHvala Božjoj milosti kad mi nemamo takvih "heroja" !\nPosto imamo cvrste dokaze da su Hrvati pocinili Genocid nad nama, bas me sada zanima kako ce i sta ce na to da kaze sud a posto smo mi Srbi osudjeni unapred i taj sud stvoren je upravo zbog nas a sada kada smo pobili sve Hrvatske navode o nasem zlocinu.. Ne mogu da verujem Hrvati ne znaju sta je zlocin a sta je genocid ako oni tvde da smo mi pocinili zlocin a oni su onda pocinili genocid, da li su svesni koliko su proterali Krajiskih Srba i sve su nam unistili .. Nadam se da ce sud konacno videti i osuditi Hrvate za zlocine.\nCujete ovoga .. To su nasi heroji. Cega se budala ponosi pametan se stidi.\nНаши хероји су страдали у Јасеновцу,Јадовну ,логори за српску дјецу ,Градишка , више од 1 милиона звјерски убијених Срба , наравно ту су и дјеца ,жене , труднице, стари људи и све што је српско , Срби не заборавите то никада Боже Правде


Za posebnu generaciju: "fijat 500 miror" - Prnjavorski informativni portal\nZa posebnu generaciju: “fijat 500 miror”\nOsim obeležavanja 60 godina od pojavljivanja modela “fijat 500”, 2017. godinu obeležava i debi modela “fijat 500 miror”, nove verzije koja kao ciljnu grupu ima pripadnike generacija rođenih tokom osamdesetih i devedesetih godina prošlog veka, koji vole nove tehnologije i žele da voze automobil koji je uvek povezan i ispunjen sadržajima.\nStandardna oprema na modelu “500 miror” uključuje 7-inčni “Uconnect” 7-inčni HD lajv uređaj sa ekranom osetljivim na dodir, “blu-tut” sistemom, USB-AUX IN priključke i integrisane komande na upravljaču koji je presvučen kožom.\n“Fijat 500” za 2017. godinu unapređen je važnim tehnološkim i bezbednosnim funkcijama poput ograničenja brzine (standardan deo opreme na čitavoj liniji vozila), kontrole vožnje i senzora sa kišu i sumrak (na zahtev).\nNovi “500 miror” dostupan je u dve konfiguracije: kao “hečbek” i kabriolet. Linija motora je široka, sa 1,2-litarskim benzinskim motorom sa 69 KS i 0,9-litarskim “tvin-er” motorom od 85 KS. Zajedno sa modelom “panda”, “500” je jedini automobil u svom segmentu vozila opremljen Euro 6 motorom 1,3-litarskim “Multidžet II” sa 95 KS, niske potrošnje goriva i još boljih ekoloških karakteristika. “500 miror” stiže sa velikim brojem novih stilskih detalja: hromirani retrovizori sa grejačem, značka “mirror” od poliranog aluminijuma na stubu i posebna verzija u nebesko-plavoj boji “italija”. Paleta boja obuhvata i “sladoled belu”, “strastveno crvenu”, “vezuv crnu” i “karara sivu”.\nauto automobilizam fijat


Objavio: Selidbe Alisa | 17 Dec, 2016\nBeograd je grad velikih poslovnih mogućnosti i zato nije za čuđenje ni veliki broj kompanija, firmi i agencija, … Po našoj proceni skoro svaka treća kompanija tokom svog poslovanja promeni lokaciju. Selidba poslovnih prostora je poseban poduhvat i zahteva visok nivo organizacije.\nObjavio: Selidbe Alisa | Dec 12, 2016\nObjavio: Selidbe Alisa | Dec 02, 2016\nSvi volimo životinje i uživamo u njihovom društvu. Pokazalo se da su vlasnici pasa i mačaka najsrećniji baš kada su sa svojim ljubimcima, a bolnice u Kanadi dozvoljavaju ljubimcima da posete svoje vlasnike jer pozitivno utiču na njihov oporavak. Pored toga što su sjajni terapeuti, kućni ljubimci su i deo porodice. A to znači da ako se ...\nObjavio: Selidbe Alisa | 26 Nov, 2016\nObjavio: Selidbe Alisa | Nov 20, 2016\nPorodične selidbe mogu biti zabava za celu porodicu. Pakovanje stvari često nas dovede do raznih predmeta koji bude lepe uspomene. Selidbe su momenat zbližavanja mnogim porodicama, jer prvi put počinju zajednički život na novom mestu. Deca mogu biti posebno uzbuđena zbog promene okruženja.


Ministar finansija u Vladi Srbije, Dušan Vujović, odlučio je da se povuče sa te funkcije i o tome je obavestio predsednicu Vlade, Anu Brnabić, saopšteno je jutros iz njenog kabineta i navodi se da su razlozi za povlačenje ministra Vujovića lične prirode.\nViše o ostavci Dušana Vujovića na mesto ministra finansija. pročitajte u današnjem štampanom izdanju lista "Blic", u kome otkrivamo još detalja pisma koje je uputio premijerki Ani Brnabić.\nU saopštenju kabineta se navodi da je Brnabić zahvalna Dušanu Vujoviću na dosadašnjoj saradnji, posvećenosti ciljevima Vlade i postignutim rezultatima u resoru koji je vodio.\nVujović je bio ministar privrede u Vladi Aleksandra Vučića u periodu od 27. aprila do 4. avgusta 2014. godine, a nakon toga, imenovan je za ministra finansija, takodje u Vladi Aleksandra Vučića, i tu funkciju obavl?ao je do avgusta 2016.\nDanas u "Blicu" pročitajte još:\n"SLOBODAN JE DA NAPUSTI VLADU" Popović naljutio premijerku, a glavni razlog za svađu su EVROINTEGRACIJE


Usvojena deklaracija na samitu EU-Zapadni Balkan | EurActiv Serbia\nUsvojena deklaracija na samitu EU-Zapadni Balkan\nRead time : 11 m, 43 s\nLideri EU, uz saglasnost lidera Zapadnog Balkana, 6. oktobra su na samitu EU-Zapadni Balkan na Brdu kod Kranja usvojili Deklaraciju kojom se potvrđuje posvećenost Unije procesu proširenja i najavljuje intenziviranje zajedničkog angažovanja u cilju sveukupne transformacije regiona.\nMi, lideri Evropske unije (EU) i njenih država članica, u konsultacijama s liderima Zapadnog Balkana, i u prisustvu regionalnih i međunarodnih aktera, danas smo zaključili sledeće:\n1. EU ponovo potvrđuje svoju nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana i pozdravlja predanost partnera Zapadnog Balkana evropskoj perspektivi, što je u našem zajedničkom strateškom interesu i ostaje naš zajednički strateški izbor. EU ponovo potvrđuje svoju predanost procesu proširenja i svoje odluke donete na osnovu verodostojnih reformi partnera, poštenih i rigoroznih uslovljavanja i načela vlastitih zasluga. Dodatno ćemo intenzivirati naš zajednički angažman u cilju napretka političke, ekonomske i društvene transformacije regiona, istovremeno priznajući napredak koji je postigao Zapadni Balkan. Podsećamo i na značaj da EU može da održi i produbi vlastiti razvoj, osiguravajući svoju sposobnost za integraciju novih članica.\n2. Partneri na Zapadnom Balkanu ponavljaju svoju posvećenost evropskim vrednostima i načelima i sprovođenju neophodnih reformi u interesu svog naroda. EU pozdravlja ponovnu posvećenost partnera s Zapadnog Balkana prvenstvu demokratije, osnovnih prava i vrednosti i vladavine prava i održavanju napora u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, podršci dobrom upravljanju, ljudskim pravima, ravnopravnosti polova i prava pripadnika manjina. Verodostojnost ovih obveza zavisi od značajnog sprovođenja neophodnih reformi i izgradnje dobrih rezultata potkrepljenih jasnom i doslednom javnom komunikacijom. Ojačano civilno društvo i nezavisni i pluralistički mediji ključne su komponente svakog demokratskog sisitema i pozdravljamo i podržavamo njihovu ulogu na Zapadnom Balkanu.\n5. EU u potpunosti podržava potvrđenu predanost partnera sa Zapadnog Balkana uključivoj regionalnoj saradnji i jačanju dobrosusedskih odnosa, uključujući s državama članicama EU. Sprovođenje bilateralnih sporazuma u dobroj veri i s opipljivim rezultatima, uključujući Prespanski sporazum s Grčkom i Ugovor o dobrosusedskim odnosima s Bugarskom, i dalje je važno. Nadalje, potrebni su odlučni napori za podsticanje pomirenja i regionalne stabilnosti, kao i za pronalaženje i sprovođenje konačnih, uključivih i obavezujućih rešenja za bilateralne sporove i pitanja partnera ukorenjena u nasleđu prošlosti, u skladu s međunarodnim pravom i utvrđenim načelima, uključujući Sporazum o pitanjima sukcesije i preostale slučajeve nestalih osoba i pitanja ratnih zločina.\n6. Potpuno podržavamo napore specijalnog predstavnika EU za dijalog Beograda i Prištine i druga regionalna pitanja Zapadnog Balkana i očekujemo konkretan napredak dve strane u potpunoj normalizaciji odnosa između njih, što je ključno za stabilnost i razvoj celog regiona i obezbeđuje da mogu da nastave svojim evropskim putem.\n7. Kriza kovid-19 i dalje ima ozbiljan uticaj na naša društva i privrede. Ističe nužnost i prednosti našeg bliskog i efikasnog partnerstva. EU je, zajedno sa svojim državama članicama, celu pandemiju bio uz Zapadni Balkan, uz zdravstvenu i društveno-ekonomsku podršku regionu u ukupnom iznosu od dosad neviđene 3,3 milijarde evra. Partneri sa Zapadnog Balkana blisko su uključeni u inicijative EU, posebno Odbor za zdravstvenu bezbednost, Sistem ranog upozoravanja, Zelene koridore i Sporazum o zajedničkoj nabavki medicinskih potreba. EU je spremna da dodatno poboljša pristup vakcinama, dijagnostici i terapiji i osigura bolju predvidljivost i otpornost na buduće krize.\n8. EU takođe priznaje vrednu podršku koju su zemlje Zapadnog Balkana pružile jedne drugima i prema EU za vreme pandemije. To odražava solidarnost i uzajamnu podršku na kojoj se zasniva EU. Ta saradnja i koordinacija treba da se nastavi u budućnosti, uključujući tokom cele faze oporavka.\n10. Nakon poziva čelnika na samitu u Zagrebu, EU je objavila Ekonomski i investicioni plan (EIP) i smernice za sprovođenje Zelene agende za Zapadni Balkan. Planom je utvrđen značajan investicioni paket koji će u narednih sedam godina mobilisati oko 30 milijardi evra za region, a koji se sastoji od devet milijardi bespovratnih sredstava i 20 milijardi ulaganja, uz pomoć novog Garantnog fonda za Zapadni Balkan. Maksimiziranje potencijalnog uticaja EIP zahteva od partnera sa Zapadnog Balkana da odlučno preduzmu ekonomske i socijalne reforme, kao i da ojačaju vladavinu prava. Plan može podstaći dugoročni, zeleni društveno-ekonomski oporavak i konkurentnost regiona, podržati njegovu zelenu i digitalnu tranziciju, podstaći održivu povezanost, regionalnu integraciju, trgovinu, čime se takođe jača saradnja i konvergencija s EU, uključujući s ciljevima povezanim sa klimatskim pitanjima.\n11. Pozdravljamo nedavno usvajanje pravnog okvira za sprovođenje IPA III, koja će i dalje biti ključni izvor finansijske pomoći za region, uključujući i EIP. Komisija namerava da predloži investicioni paket od 600 miliona evra u okviru IPA 2021. za sprovođenje EIP za Zapadni Balkan, podložan procedurama u skladu s programskim okvirom IPA III i pravilima za sprovođenje. Zajedno s predlogom od 500 miliona evra objavljenim u julu, to bi osiguralo ukupno 1,1 milijardu evra za sprovođenje EIP do kraja 2021. godine.\n12. Potvrđujući predanost lidera Zapadnog Balkana da u potpunosti sprovedu Zelenu agendu, pozdravljamo sporazum o Akcionom planu za to. U skladu sa Zelenim dogovorom, Agenda je ključni pokretač za prelazak u moderne, ugljenično neutralne, klimatski otporne i resursno efikasne ekonomije, za otključavanje potencijala cirkularne ekonomije, borbu protiv zagađenja i poboljšanje upravljanje otpadom. Za njegovo uspešno sprovođenje biće potrebna snažna posvećenost regiona. Važno je usmeriti napore kako bi se osigurao pravovremeni i efikasan prelazak s uglja korišćenjem obnovljivih goriva ili goriva s manjim sadržajem ugljenika. Energetska bezbednost takođe treba da bude prioritet, uključujući diverzifikaciju izvora i ruta. EU će nastaviti da podržava region u sprovođenju Zelene agende i razvoju politike određivanja cena ugljenika u kontekstu Mehanizma EU za prekogranično usklađivanje ugljenika (CBAM), uključujući kroz tehničku i finansijsku pomoć.\n13. EIP omogućava novi zamah za poboljšanje povezivanja u svim njegovim dimenzijama, kako unutar Zapadnog Balkana, tako i s EU. EU će nastaviti da podržava uključivu regionalnu saradnju. Potrebni su dalji i odlučni napori čelnika Zapadnog Balkana kako bi ispunili svoju obavezu uspostavljanja zajedničkog regionalnog tržišta, kako je dogovoreno na samitu Berlinskog procesa u Sofiji 2020. To će pomoći napredovanju regiona na njegovom evropskom putu i doneti opipljive koristi za građane i preduzeća. Iskorišćavanje potencijala inkluzivne regionalne ekonomske integracije ključno je za podsticanje društveno-ekonomskog oporavka regiona i za povećanje koristi od ulaganja proizašlih iz EIP. Potrebna je snažna predanost celog regiona kako bi se relevantni regionalni pregovori brzo okončali.\n16. Nadovezujući se na uspešno sprovođenje Sporazuma o regionalnom romingu i početak režima besplatnog rominga na Zapadnom Balkanu od 1. jula 2021. godine, pozdravljamo mapu puta za roming, koja će stvoriti uslove i postaviti jasne ciljeve za smanjenje troškova rominga između EU i Zapadnog Balkana.\n18. Danas je pokrenuta namenska agenda za Zapadni Balkan o inovacijama, istraživanju, obrazovanju, kulturi, mladima i sportu – "Agenda inovacija za Zapadni Balkan". Podsticaće naučnu izvrsnost, kao i reformu obrazovnih sistema u regionu, stvoriti dalje mogućnosti za mlade i sprečiti odliv mozgova. Radujemo se brzom sprovođenju Akcionog plana.\n19. Zajednički rad s EU jasan je znak strateške orijentacije naših partnera. Stoga ponovo potvrđujemo naše očekivanje da će partneri dodatno produbiti saradnju u oblasti Zajedničke spoljne i bezbednosne politike (CFSP) i postići opipljiv i održiv napredak prema potpunom usklađivanju sa spoljnopolitičkim stavovima EU i delovati u skladu s tim, uključujući pozicije na međunarodnim forumima kao važan deo njihovog evropskog puta. Pozdravljamo činjenicu da su neki partneri već u potpunosti usklađeni sa svim odlukama i deklaracijama CFSP i podstičemo ih da to nastave. EU je spremna za dalje jačanje političkog dijaloga o pitanjima koja se odnose na CFSP.\n23. Naša saradnja u rešavanju migracijskih izazova pokazala je svoju vrednost i dalje će se razvijati. EU je spremna da nastavi svoj angažman i ojača svoju podršku prilagođenim i sveobuhvatnim pristupom. Područja u fokusu treba da uključe poboljšanje sistema azila, borbu protiv krijumčarenja migranata i ilegalne migracije, procese povratka, upravljanje granicom, razmenu informacija i kapacitete za prihvat. Partneri bi takođe trebalo da dalje rade na poboljšanju sistema povratka, uključujući zaključivanje sporazuma o readmisiji s ključnim zemljama porekla. Međusobna saradnja pri povratku biće produbljena, maksimizirajući korišćenje postojećih okvira i dostupnih kanala. Takođe bi trebalo intenzivirati saradnju s Fronteksom, Evropskom kancelarijom za podršku azilu i Europolom. Preostali ugovori o statusu Fronteksa trebalo bi da budu zaključeni bez odlaganja.\n27. Radi daljeg podsticanja naših zajedničkih interesa, izražavamo spremnost za ponovno osnaživanje i poboljšanje redovnog političkog dijaloga s regionom. U tom kontekstu pozdravljamo održavanje samita EU i Zapadnog Balkana kao redovne događaje. Radujemo se sledećem samitu koji će biti održan 2022.


ČEZ planira dalju ekspanziju 30 Jul 2008 - tanjug\nNajveća češka energetska grupacija ČEZ planira dalju ekspanziju na Balkanu, a naročito velike mogućnosti za investiranje vidi, pre svega, u Srbiji, gde planira učešhe u nekoliko velikih projekata, objavio je danas češki dnevnik "E15", a prenela agencija ČTK\n"Vlada Srbije, naime, planira proširenje elektrane Kolubara, koju je svojevremeno izgradila Čehoslovačka, a priprema i izgradnju novog energetskog izvora pod nazivom 'Nikola Tesla', a govori se i o atomskoj elektrani na hrvatsko-srpskoj granici", pišu češki mediji.\n"U Srbiji vidimo šansu, uglavnom, u izgradnji novih izvora energije", izjavio je za dnevnik "E15" šef srpskog predstavništva kompanije ČEZ Aleksandar Obradović.\nČEZ, prema njegovim rečima, s obzirom na neka ranija nepovoljna iskustva, sada nije spreman da ima samo manjinsko učešće u nekim budućim zajedničkim preduzećima.\n"Svugde bismo želeli da budemo najmanje ravnopravni partneri", naglasio je Obradović.\nČeški dnevnik piše da zemlje u regionu još razmišljaju da li da prodaju državne energetske firme, i konstatuje da na tom prostoru i dalje vlada "glad za električnom energijom".\nČEZ, upravo iz tog razloga, vidi šansu da se angažuje i u modernizaciji i izgradnji kombinovanih energetskih postrojenja, za toplotnu energiju i struju, ali bi u te projekte išli sa svojim partnerom, mađarskom kompanijom MOL, koja je, takođe, već angažovana na Balkanu.\nČEU i MOL su nedavno osnovali zajedničko preduzeće upravo radi realizacije ovakvih projekata u regionu.\nU Srbiju, međutim, stupa i ruski "Gazprom", podseća češki list, a Obradović kaže da bi "ukoliko to mogućnosti budu dozvolile rado sarađivali i sa 'Gazpromom'".\nČEZ već duže vreme nastoji da se probije i na Kosovo, gde se našao u užem krugu kompanija na tenderu za izgradnju dve termoelektrane u Prištini, ukazuje "E15".\nU Hrvatskoj i Srbiji se, takođe, u poslednje vreme razvila diskusija o atomskoj energetici, ali se najpre mora povećati cena električne energije, ističe Obradović.\nU Srbiji elektrane žele da grade i druge velike energetske kompanije, uključujući i finansijsku grupaciju "Džej end Ti" (J&T), kao i italijanski "Enel", ističu češki mediji.\nPrema dnevniku "E15", ČEZ nastoji da promeni svoju strategiju pri stupanju na zapadni Balkan. "Mnoge zemlje tog regiona, naime, još razmišljaju i odmeravaju da li da privatizuju državne energetske firme i distributivnu, prenosnu mrežu, a šanse energetskih giganata su, uglavnom, u investicijama u nove energetske izvore".\n"Mi se učimo na greškama koje smo uradiliu Bugarskoj", kaže Obradović, dodajući da će ČEZ za buduće akvizicije pripremiti bolju pravnu analizu, podsećajući da ta češka kompanija, osim spora sa Bugarskom državom, već pola godine vodi i jedan spor u bosanskom Gacku.\n"Mogućnost realizovanja prava biće veoma važna i za planiranu ekspanziju češke kompanije na Kosovo, gde može da interveniše državna Srpska energetska kompanija EPS, koja, prema rečima Obradovića, može, na primer, da uloži žalbu i traži učešće u projektu".\nEPS polaže prava na ceo kosovski energetski sistem, tako da bi bilo koji ugovor koji bi zaključila neka od evropskih kompanija sa kosovskom vladom, bio "minimalno" bar nesiguran, ukazuje češki dnevnik.\nPrema ovom listu, ČEZ je priznao da je u jugoistočnoj Evropi, koja je trebalo da bude glavni region za ekspanziju te firme u inostranstvu, napravio određene greške, na šta je već ranije upozoravao i prethodni rukovodilac te kompanije za područje Balkana.\n"Iz straha od gubitka zaposlenja, međutim, javno nisu kritikovali poslovnu politiku firme, koja je, navodno, za balkanske narode bila neprimereno stroga", objavila je ČTK.\nGrupacija ČEZ poseduje u Rumuniji distributivnu kompaniju "Elektrika Oltenija", a navodno, pokazuje interesovanje i za privatizaciju rudnika uglja u središnjem delu te zemlje.\nNajviše teškoća,međutim, ČEZ ima u Bugarskoj gde poseduje ne samo distributivnu kuću, već i elektranu u Varni, ali sada vodi sudski spor sa bugarskom državom u vezi sa regulacijom cena struje, objavio je dnevnik "E15".


DRVENI SOLITER U BEČU - savršena arhitektura od drveta! - Uređenje i dizajn doma\nDRVENI SOLITER U BEČU – savršena arhitektura od drveta!\nBy Autor\t On Feb 28, 2017 0\nZa realizaciju ovog veikog i zanimljivog poduhvata prilagođeni su svi hibridni načini gradnje koji su dostupni na tržištu, sve zahvaljujući inovativnoj tehnici gradnje drvetom. Udio ovog materijala bi počevši od prizemlja trebalo da nosi oko 75 % od ukupnog materijala utrošenog za podizanje ovog solitera, što će ga činiti najvišim te vrste u svijetu.\nIzgradnja je počela u jesen 2015. godine, a “Kerbler Grupa” ulaže u takav projekat oko 65 miliona eura. Arhitekti tvrde da će se tako ovom zgradom od drveta uštedjeti 2800 tona emisija CO2 u poređenju sa sličnim soliterima betonske konstrukcije, tako da cijeli projekat u potpunosti odgovara ekološkom i održivom načinu gradnje.\nNovi najviši bečki soliter bit će prepoznatljiv po svojoj upečatljivoj silueti i fasadi koja podsjeća na koru drveta, dok će dominantno drvene površine u enterijeru ostaviti utisak dodira sa prirodom i stvorit će prijatan ambijent.\narhitektura od drvetadrveni soliternajviši soliter\nLJEPOTA ZELENOG NAMJEŠTAJA I ZAVJESA -mnogi ne znaju da upare ovu nijansu sa ostalim!\nOČARAVAJUĆE SJEDIŠTE NORVEŠKE VLADE – restauracija postojeće zgrade je pun pogodak!


utorak, 01. mart 2022. XVII Deretin konkurs za neobjavljeni roman\nKonkurs je otvoren do 1. jula 2022. >>>\nponedeljak, 13. decembar 2021. Nagrada „Miroslav Dereta“ za 2021.\nRoman „Glasovi iz podzemlja“, Miroslava Radoševića - Nagrada „Miroslav Dereta” za 2021. >>>\nsreda, 15. septembar 2021. XVI Deretin konkurs za neobjavljeni roman -Nagrada „Miroslav Dereta” 2021. - obrazloženje žirija \nsreda, 15. septembar 2021. XVI Deretin konkurs za neobjavljeni roman - pobednik\nNa poslednjoj sednici žiri u sastavu Zoran Bognar, Jasmina Ahmetagić i Petar V. Arbutina jednoglasno je odlučio da nagrada „Miroslav Dereta” za 2021. godinu pripadne:Miroslavu Radoševiću za roman „Glasovi iz podzemlja” >>>\nsreda, 08. septembar 2021. XVI Deretin konkurs za neobjavljeni roman – najuži izbor\nsreda, 01. septembar 2021. XVI Deretin konkurs za neobjavljeni roman – uži izbor\nponedeljak, 01. mart 2021. XVI Deretin konkurs za neobjavljeni roman\nKonkurs je otvoren do 1. jula 2021. >>>\npetak, 12. februar 2021. Dodela XV književne Nagrade za neobjavljeni roman „Miroslav Dereta“\n18. februar u 18 časova „Galerija 73”, Banovo brdo >>>\nsreda, 27. januar 2021. Dodela XV književne Nagrade za neobjavljeni roman „Miroslav Dereta“\npetak, 27. novembar 2020. Nagrada „Miroslav Dereta“ za 2020.\nRoman „Sazvježđe pet kuća“,Murata Baltića - Nagrada „Miroslav Dereta” za 2020. >>>