Ukrajina objavila rat Rusiji — na „Vikipediji“ - 23.04.2020, Sputnik Srbija\nMinistarstvo inostranih poslova Ukrajine odlučilo je da pametno iskoristi izolaciju, pa se posvetilo ispravljanju tekstova na „Vikipediji“. Reč je o tekstovima... 23.04.2020, Sputnik Srbija\nkomentari i analitika, analize i mišljenja, rusija, svet, vesti, vikipedija, ukrajina\n13:43 23.04.2020 (Osveženo: 00:57 26.08.2021)\nCC0 / Balkan Photos / Informacioni rat - ilustracija\nUkrajinska verzija „Vikipedije“ navodi da je bilo pet rusko-ukrajinskih ratova, uključujući sukob u Donbasu. Spisak je dopunjen s još dva sovjetsko-ukrajinska sukoba.\nZaoštravanje sukoba na „Vikipediji“ povezano se je s povećanjem broja članaka, pre svega onih na ruskom jeziku, kao i sa činjenicom da su se ruski i ukrajinski školski program odavno razišli kada je reč o zajedničkoj istoriji.\nIspolitizovani korisnici ukrajinskog segmenta „Vikipedije“ jurišaju na članke na ruskom jeziku i preoblikuju ih u skladu sa sopstvenim viđenjem sveta. Ne može se reći da je za te falsifikacije direktno odgovorna ukrajinska vlast, ali je očigledno da su se i na političkom nivou odvijali slični procesi, usmereni ka konstruisanju nacionalnog mita, smatra autor „Vzgljada“.\nNešto slično se događalo i na „Vikipediji“, koja je iskusila posredan pritisak državne propagande Ukrajine.\nOtrovne zmije Australije i slavni „Ukrajinci“\nPonekad to ima potpuno bezazlen, pa čak i zabavan karakter, a ogleda se u utrkivanju u broju članaka na „Vikipediji“. S tim ciljem su štancovane hiljade stranica s po dve do tri rečenice, pri čemu ih često čak i nisu sastavljali ljudi nego programi. Tako sada na „Vikipediji“ na ukrajinskom jeziku možete naći pregršt nepotpunih tekstova o svim opštinama u Italiji, ili o otrovnim zmijama na australijskom kontinentu.\nInvazija na rusku „Vikipediju“\nJedna je stvar ako vikipedisti iz Zaporožja, čak i ako se bave propagandom zaklonjenom iza istoriografije, grade svoj čudesni svet u provincijalnom prostoru ukrajinskog jezika. Sasvim je druga stvar to što je njihov osnovni cilj da prenesu raznovrsne budalaštine u „Vikipediju“ na ruskom jeziku, uz izgovor da „razvejavaju mitove“, „odgovaraju na laž“ i „vraćaju ukrajinsko nasleđe“.\nTo već protivreči osnovnom postulatu „Vikipedije“ da svi procesi koji se odvijaju na elektronskoj enciklopediji, treba da budu zasnovani na konsenzusu.\nTo je izjavio niko drugi do ministar Dmitrij Kuleba lično, koji je, uzgred, autor knjige „Rat za stvarnost: kako pobediti u svetu lažnih vesti i zajednica“. Prema njegovim rečima, prioritetni će biti materijali u vezi s „ruskom agresijom“, kao i s „integracijom Ukrajine u EU i NATO“.\nOvaj savez ministra s vikipedistima može se lepo opisati kao alijansa profesionalnih diplomata i posvećenih erudita, ali je suština, zapravo, u srastanju mašinerije državne propagande s projektom koji je prvobitno zamišljen kao prosvetiteljski. Kada je reč o „Vikipediji“ na ukrajinskom jeziku, njena prosvetiteljska funkcija je odavno pod znakom pitanja. Tamošnji administratori su prilično pod uticajem ideologije.\nOno što posebno zabrinjava u Kulebinom poduhvatu, jeste namera da zalazi u tuđu teritoriju, odnosno da ispravlja i dopunjava tekstove ne samo na ukrajinskom, nego i na drugim jezicima, pre svega na ruskom.\n„Vikipedija“ na ruskom jeziku ne samo što je obimnija, nego je i popularnija, uključujući i samu Ukrajinu. Iako je uklonila ruski jezik iz pravnog i obrazovnog prostora, postmajdanska vlast još nije uspela da ga istisne iz glava polovine ukupnog broja svojih građana.\nMnogi od njih nisu spremni da čitaju tekstove o tripolskoj kulturi drevnih Ukara i o tome kako su ljudi u Domu sindikata u Odesi sami sebe spalili. Samoobmana nije jedino rešenje za psihu, čak i u državi kao što je Ukrajina u poslednjih šest godina.\nVek interneta je uneo suštinske promene u informacione ratove, koje čovečanstvo vodi milenijumima. U slučaju „Vikipedije“ na ruskom jeziku, to je kao kada bi nemačko stanovništvo Trećeg rajha ispisivalo sovjetski list „Pravda“, a Gebels bio primoran da svake noći zamenjuje članke tekstovima napisanim u državnoj kancelariji. Siže za komediju apsurda sada je postala uobičajena praksa ukrajinske vlasti.\nReč je o ratu bez krvi na internetu, gde se sa svake strane bori vojska od po 80 do 100 ljudi. To ne znači da ruska „Vikimedija“ sada treba da traži pomoć od Sergeja Lavrova, ali na najavljenu propagandnu agresiju mora se naći adekvatan odgovor, smatra autor „Vzgljada“.


Kolmar | Kolmar - 2 noćenja - Bus | Francuska | Evropski gradovi\nKolmar - 2 noćenja - Bus\nKolmar - Cirih - Strazbur\nHotel CAMPANILE COLMAR AEROPORT 3* 165 € do 15.07. 195 €\nprevoz autobusom turističke klase (od 16 - 87 mesta)prosečne udobnosti na navedenoj relaciji / mesta se određuju prema datumu uplate tj sklapanja Ugovora o putovanju\ndoplata za 1/1 sobu - 80 € (jednokrevetna soba na upit)\nStrazbur - 20 € / 15 € (deca do 12 godina)\nCENE FAKULTATIVNIH IZLETA SU PO OSOBI, minimum za realizaciju izleta je 35 putnika. Deca od 2-12 godina ostvaruju popust prema tabeli, deca od 0-2 godine besplatno. Cena izleta se uglavnom sastoji od troškova rezervacije, prevoza, vodiča, ulaznica, organizacije. Cene izleta podložne su promenama u slučaju nedovoljnog broja prijavljenih putnika ili u slučaju promena cena ulaznica za muzeje i lokalitete, goriva, putarina, parkinga, tunela, trajekta.... Termini i program fakultativnih izleta su promenljivi i zavise od slobodnih termina po lokalitetima, broja prijavljenih putnika, objektivnih okolnosti i vremenskih uslova. Fakultativni izleti su organizovani od strane lokalne agencije, ino-partnera. Svu odgovornost prilikom izvođenja fakultativnih izleta snosi ino-partner. Fakultativni izleti se plaćaju na licu mesta, isključivo u evrima, ino partneru ili pratiocu grupe.\nNalazi se u širem centru Kolmara, oko 4 km od centra grada, na liniji gradskog prevoza čija stanica se nalazi na oko 300 m od hotela. Hotel ima aperitiv bar, restoran, sef, parking. Sobe su 1/2 sa TWC, TV, mini bar, telefonom... Doručak je na bazi švedskog stola – samoposluživanje.\nProgram putovanja Metropole 2019, Francuska, Kolmar, 5 dana/2 noćenja, br.1 od 15.05.2019.


OTPORNIK info | Intel zainteresovan za Srbiju\nSreda, 11. Mart 2009. • Ekonomija Predsednik Intela Krejg Beret (Craig Barrett) izjavio je u petak 6. marta u Beogradu da će njegova kompanija pojačati zajedničke napore sa Srpskom Vladom za podsticaj privrednog razvoja unapređujući računarsku pismenost i obrazovanje u zemlji.\nBaret je dobio rezultate iz prve ruke o Intelovim naporima da povećaju upotrebu računara u učionicama tokom posete školi Jovan Miodragović u Beogradu. Zajedno sa Vladinim zvaničnicima, Beret je čuo da učenici srednje škole veoma pozitivno ocenjuju pilot 1:1 edukativni projekat koji uključuje 30 računara koje je donirao Intel.\nOvo je prva Beretova poseta Srbiji otkad vrši funkciju predsednika Globalnog saveza za informacione i komunikacione tehnologije i razvoj pri UN.\nU susretima sa Vladinim zvaničnicima, zamenikom Premijera i Ministrom ekonomije i regionalnog razvoja Mlađanom Dinkićem i zamenikom Premijera za EU integracije i Ministra naučnog i tehnološkog razvoja Božidarom Đelićem, Beret je naglasio Intelovu spremnost da podrži Vladine projekte u Srbiji savetima i znanjima koja su se već pokazala kao efikasna u drugim zemljama. Takođe se sreo sa Predsednikom Srbije Borisom Tadićem.\nRazgovori su bili usmereni na korišćenje informacione i komunikacione tehnologije u razvoju privrede, posebno tokom ekonomskih zastoja. Snažnom podrškom primeni računarskih programa i IT u obrazovanju, Baret naglašava značaj smanjenja digitalne podele stanovništa. Takođe savetuje da, kao zemlja u razvoju, Srbija treba da strateški investira u razvoj infrastrukture koja će omogućiti bolji pristup Internetu.\nBeret je održao i uvodni govor na sastanku Američke privredne komore, čiji članovi uključuju menadžere iz najvećih srpskih kompanija. On je naveo da su ulaganje u obrazovanje i digitalizaciju pravi put za svaku Vladu, i da povećanje IT pusmenosti može popraviti celokupnu ekonomsku situaciju zemlje. Ovo će biti posebno važno za Srbiju i njenim naporima za pristupanje EU.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Grant od 3 miliona licima sa invaliditetom\nZZZCG 20. 03. 2017. 19:17 >> 18:51 0\nGrant od 3 miliona licima sa invaliditetom\nOdlukom Upravnog odbora Zavoda za zapošljavanje dodjeljuje se grant šema, u iznosu od tri miliona eura, za finansiranje projekata zapošljavanja lica sa invaliditetom.\nJavni poziv biće objavljen sjutra, a otvoren je do 21. aprila. Mogu se javiti pravna i fizička lica koja doprinose unaprjeđenju profesionalne rehabilitacije i zapošljavanju lica sa invaliditetom.\nKako saopštavaju iz ZZZCG, očekivanja od ovog granta su: uključivanje najmanje 500 lica u projekte, osposobljavanje za rad najmanje 90 odsto učesnika projekata, zaposlenje u toku trajanja projekta najmanje 60 odsto učesnika. Očekuje se realizacija najmanje 20 odsto projekata koji za rezultat imaju zapošljavanje nakon projekta najmanje dva lica sa invaliditetom, u najkraćem trajanju od šest mjeseci.\n"Najmanje 200 poslodavaca biće upoznato sa mogućnostima i benefitima zapošljavanja lica sa invaliditetom. U projektne aktivnosti kojima se povećava nivo znanja i vještina biće uključeno najmanje 100 lica sa invaliditetom", navodi se u saopštenju.\nSavjet Fonda za profesionalnu rehabilitaciju lica sa invaliditetom dostavio je Upravnom odboru mišljenje, u kome se kaže da su ispunjeni uslovi za dodjelu sredstava Fonda - grant šeme u iznosu od tri miliona eura.\n"Na sjednici Upravnog odbora, kojom je predsjedavala Ranka Pavićević, donesene su odluke o finansiranju dva programa. Odobreno je 150.000 eura za program osposobljavanja za rad kod poslodavca, od čega će 90.000 ili 60 odsto biti usmjereno sjevernim i manje razvijenim opštinama. U ovaj program biće uključeno 115 nezaposlenih. Odobreno je 164.000 eura za realizaciju programa osposobljavanja za samostalan rad, u koji će biti uključena 82 nezaposlena", saopštili su iz ZZZCG.\nInformator "Kuda nakon osnovne"\nOve sedmice 45.270 nezaposlenih\nSezoncima plate od 300 do 800 eura\nVišak kadra zbog inostranih diploma\n12. 04. 2018. 11


Avganistan rat | Novosti.rs | Stranica 2\nSVET ĆE VIDETI VOĐU TALIBANA? Avganistanci tvrde da znaju gde je Haibatulah Akundžada\nVRHOVNI zapovednik talibana Haibatulah Akundžada nalazi se u avganistanskoj provinciji Kandahar, izvestili su avganistanski mediji.\nAMERIČKI DRONOVI RAZNELI CIVILE: Talibani optužili SAD - Ako postoji pretnja, moraju da nas obaveste!\nPORTPAROL talibana Zabihulah Mudžahid izjavio je danas da je u napadu američkim dronom na osumnjičenog bombaša samoubicu u nedelju u Kabulu, bilo civilnih žrtava, i osudio je SAD zbog toga što nisu obavestile talibane pre nego što su naložile napad.\n30. 08. 2021. u 10:51\nREPORTAŽE moskovskih televizijskih i novinskih izveštača iz Avganistana se značajno razlikuju od onog što pokazuju zapadne agencije.\nPOZDRAV ZA SAD ILI UPOZORENJE TALIBANIMA? Raketni napad u blizini aerodroma u Kabulu, samo dva dana do roka za povlačenje stranih trupa\nJAKA eksplozija još jedanput je potresla glavni grad Avganistana u nedelju po podne, samo nekoliko sati nakon što je predsednik Sjedinjenih Država DŽozef Bajden rekao da će u narednih 24 do 36 sati verovatno biti novih napada na aerodrom u Kabulu.\n29. 08. 2021. u 23:33\nJOŠ jedna veoma snažna eksplozija pogodila je Kabul, a prema prvim informacijama, raketa je je pogodila kuću koja se nalazi u blizini aerodroma u ovom gradu.\nNAJMANJE dve osobe su poginule u eksploziji u Kabulu, a tri su povređene, javlja Al Arabija pozivajući se na avganistansku novinsku agenciju Asvaka.\nNEKOLIKO sati nakon što je predsednik Sjedinjenih Država DŽozef Bajden rekao da će u narednih 24 do 36 sati verovatno biti novih napada na aerodrom u Kabulu, američka ambasada u Kabulu, pozivajući se na specifičnu i verodostojnu pretnju, pozvala je građane SAD da napuste okolinu aerodroma.\nMAJKA jednog od 13 američkih vojnika koji su poginuli u terorističkom napadu u četvrtak na aerodromu u Kabulu uključila se u jednu radio emisiju i predsednika SAD DŽoa Bajdena nazvala "dementnim, nemoćnim, g**nom"!\nRAZGOVARAĆEMO, ali nećemo se predati, kažu pripadnici avganistanskog pokreta otpora protiv talibana.\nNEKOLIKO dana uoči roka za povlačenje stranih trupa iz Avganistana, gotovo da nema kutka ne zemaljskoj kugli na kome se nije osetio potres izazvan haotičnim povlačenjem Amerikanaca i njihovih saveznika iz Kabula, povratkom talibana na vlast, uz novi, smrtonosni samoubilački udar radikalnijih avganistanskih džihadista - Islamske države.\nTALIBANI su ubili avganistanskog pevača narodne muzike samo nekoliko dana nakon što su najavili da će izvođenje muzike na javnim mestima biti zabranjeno, javlja al-Arabija.\nPORTPAROL talibana Zabihula Mudžahid rekao je da snage tog pokreta drže pojedine pozicije na kabulskom aerodromu i da su spremne da mirno preuzmu kontrolu nad njim nakon što se američke snage povuku.\nOTKAKO su preuzeli vlast u Avganistanu 15. avgusta, više talibanskih vođa istupilo je u Kabulu u javnost. Ali jedan od njih i dalje je u potpunoj tajnosti - njihov vrhovni zapovednik Haibatulah Akundžada.


Policija pretresla vile osumnjičenih za šverc kokaina - Naslovi.net vesti\nPolicija pretresla vile osumnjičenih za šverc kokaina\nIza Šarića trag kokaina\nSpecijalci MUP u Sremskoj Kamenici / Foto D. Dozet DARKO Šarić (39), biznismen iz Pljevalja, posle tri meseca od pokretanja postupka oko kokaina zaplenjenog u Urugvaju, našao se u zahtevu za proširenje istrage koje je u četvrtak podnelo Specijalno tužilaštvo. Od četvrtka, pod istragom je njegov... »\nBlic četvrtak, 21. januar 2010.\nSpecijalno tužilaštvo za borbu protiv organizovanog kriminala proširilo je istragu protiv Darka Šarića i Gorana Sokovića povodom krijumčarenja narkotika iz Južne Amerike.Oni se sumnjiče se da su sa Željkom Vujanovićem, protiv koga je istraga pokrenuta u oktobru 2009. godine, organizovali pošiljku dve tone kokaina koje je zaplenjen u Urugvaju, saznaje ekskluzivno "Blic". Na predlog Tužilašva za... »\nJoš traje “Balkanski ratnik"\nRTS četvrtak, 21. januar 2010.\nProtiv biznismena Darka Šarića i Gorana Sokovića pokrenuta istraga zbog sumnje da su sa Željkom Vujanovićem organizovali kriminalnu grupu, koja je švercovala kokain iz Južne Amerike u Evropu. Istraga u slučaju "Balkanski ratnik" proširena je na Darka Šarića i Gorana Sokovića, koji se sumnjiče da... »\nI Šarić i Soković na proveri\nPripadnici Uprave kriminalističke policije, uz asistenciju Protivterorističke jedinice MUP-a, po naredbi istražnog sudije na području Novog Sada i Beograda, pretresaju nekoliko objekata koji su u vlasništvu ili ih koriste dvojica osumnjičenihBEOGRAD - Istraga o slučaju "Balkanski ratnik" proširena je na Darka Šarića i Gorana Sokovića, koji se sumnjiče da su, zajedno sa Željkom Vujanovićem, suorganizatori međunarodne kriminalne grupe za promet narkotika, saopštio je... »\nIstraga i protiv Šarića i Sokovića\nBeograd -- Istraga šverca kokaina iz Južne Amerike i Evrope proširena je na Darka Šarića i Gorana Sokovića, saopštio specijalni tužilac Miljko Radisavljević.Šarić i Soković se, kako se navodi, sumnjiče da su, zajedno sa Željkom Vujanovićem, suorganizatori međunarodne kriminalne grupe za promet narkotika. Istraga u slučaju "Balkanski ratnik" vodi se protiv 19 osoba, od kojih je devet... »\nDomino magazinpre 35 minuta\nDanaspre 35 minuta


June 2018 – Politehnička škola Subotica\nNatalija Jakovljev\t June 18, 2018\nU okviru projekta “Zajedno za bezbednu okolinu”, oko 20 učenika Politehničke škole, proizvodnih zanimanja građevinske struke, od aprila vredno radi na izgradnji letnje kuhinje u Prihvatnom centru Subotica, kako bi migrantima omogućili da na bezbedan način pripremaju obroke za sebe. Na ideju da se izgradi letnja kuhinja se došlo na osnovu informacija iz medija, prema kojima su migranti koji borave u Prihvatnom centru često ložili vatru na otvorenom dok su pripremali hranu, što nije bezbedno, jer preti opasnost od požara.\nOvaj projekat sprovodi se u okviru u okviru projekta „Podrška stanovništvu u zajednicama pogođenim izbegličkom krizom u Srbiji“ koji sprovodi Fondacija Ana i Vlade Divac uz podršku Fondacija za otvoreno društvo (Open Society Foundations).\nU prostorijama Geontološkog kluba “Kertvaroš”, uručeni su sertifikati polaznicima programa edukacije “Bezbedni na internetu”, koji je organizovala Fondacija “Tijana Jurić”. Obuka je sprovedena uz podršku volontera, učenika Politehničke škole, a u višenedeljni program bilo je uključeno dvadesetak sugrađana, članova gerontoloških klubova Gerontološkog centra Subotica.\nNatalija Jakovljev\t June 13, 2018\nSubotičkim osnovcima i srednjoškolcima, osvajačima najvećih priznanja na republičkim takmičenjima, svečano su uručene diplome i prigodne nagrade u petak, 8. juna 2018. godine, u Velikoj većnici Gradske kuće.\nMeđu njima, diplome su primili su i učenici Politehničke škole, koji su osvojili neko od prva tri mesta na takmičenjima republičkog ranga u oblasti prirodnih i društvenih nauka, umetnosti i sporta.\nSvim učenicima još jednom čestitamo!\nDRUGO MESTO ZA “SMISAO ŽIVOTA”\nNatalija Jakovljev\t June 12, 2018\nUčenica naše škole Valentina Bačlija iz odeljenja GFT3/8 osvojila je drugo mesto na temu Život ulice na 2. Republičkom takmičenju iz oblasti klasičnih likovnih medija – fotografija za školsku 2017/18. godinu, koji je organizovala Škola za dizajn iz Beograda.\nValentina se predstavila crno-belom fotografijom pod nazivom Smisao života.\nČestitamo Valentini na izuzetnom uspehu!\nCategories:\tAktuelnosti, Fotograf, Takmičenja\nNOVI BROJ ŠKOLSKOG ČASOPISA POLIINFO\nIz štampe je izašao 23. broj školskog lista „Poliinfo“, u kojem se, kako je to već uobičajeno, osvrćemo na aktuelne događaje u školi, ali i u gradu. Pisali smo o Danu Svetog Save, Danu škole, Danu Ćirila i Metodija, Noći muzeja koja je ove godine po prvi put obeležena u našoj školi, o odlascima na izložbe, u pozorišta i bioskope, a govorimo i o slamarstvu po kojem je Subotica sa okolinom jedinstvena u svetu, kao i o glagoljici – prvom pismu Slovena. Posebnu pažnju skrećemo na intervju sa Viktorijom Aladžić, arhitektom, u kojem se govori o Subotici kao gradu secesije, te o restauraciji Sinagoge, a izdvajamo i autorski tekst učenika Politehničke škole u kom se govori o istorijatu Sinagoge i toku nedavno završene restauracije. Putem učeničkih i nastavničkih tekstova, vodimo vas u obližnji Ludaš i Čoku, ali i u Minhen, i dalje – u Tunis. Ispratili smo i uspehe ženske fudbalske ekipe, kao i učeničke uspehe ostvarene na literarnim i foto- konkursima.\nPolitehnička škola obrazuje učenike različitih grafičkih smerova, pa učenici učestvuju u svim fazama izrade lista (fotografisanje, prelom teksta, dizajn korica, štampa, grafika dorada…).\nOsim tekstova na srpskom jeziku, u školskom listu “Poliinfo” nalaze se i tekstovi na mađarskom, hrvatskom i engleskom jeziku.\nČasopis se u elektronskom obliku može pročitati na internet prezentaciji škole


Bushu i drugi mandat (4/11/04) - 2004-11-04\nPredsjednik Bush osvojio je drugi mandat u Bijeloj kući. Predsjednik je proglasio pobjedu nedugo nakon što je John Kerry priznao poraz.\nPredsjednik Bush održao je pobjednički govor u zgradi imenovanoj po posljednjem republikanskom predsjedniku koji je služio dva mandata – Ronaldu Reaganu. George Bush je, pomalo iscrpljenog izgleda, poručio pristašama da se Amerika izjasnila.\n"Glasači su izišli na birališta u rekordnom broju i dali nam ovu povijesnu pobjedu," izjavio je.\nPredsjednik Bush je u svojem govoru jasno pokazao svoje uvjerenje da je od američkog naroda dobio mandat da nastavi svoju vanjsku i domaću politiku. Kako je rekao, Sjedinjene Države ulaze u novo vrijeme nade, i na domaćem, i na vanjskom planu. Također je spomenuo Irak i Afganistan.\n"S dobrim saveznicima uz nas, vodit ćemo rat protiv terorizma svim sredstvima naše nacionalne moći, kako bi naša djeca mogla živjeti u miru i slobodi," rekao je.\nPredsjednik je, međutim, također priznao da u Americi postoji duboki politički jaz, te se izravno obratio onima koji su glasali za njegovog protivnika, rekavši da će učiniti sve da bi zaslužio njihovo povjerenje.\n"Novi mandat je i nova prilika da pružimo ruku cijeloj zemlji. Imamo jednu zemlju, jedan Ustav i jednu budućnost koja nas veže," poručio je predsjednik.\nSenator Kerry je formalno priznao poraz u telefonskom razgovoru s predsjednikom oko dvanaest sati nakon što su birališta zatvorena, kada je postalo jasno da neće moći izbrisati Bushovo vodstvo u Ohiou. Kasnije je rekao pristašama u Bostonu da je predsjedniku ponudio svoju suradnju na liječenju političkih rana nacije.\n"Razgovarali smo o opasnosti podjele u našoj zemlji i hitnoj potrebi za jedinstvom. Nadam se da danas možemo početi proces liječenja rana," kazao je Kerry.\nDemokratski dopredsjednički kandidat John Edwards izjavio je da će, iako se ishod izbora neće promijeniti, Kerryev izborni stožer inzistirati da se svi glasovi prebroje.\n"Želim poručiti desecima milijuna ljudi koji su bili uz nas, koji su vjerovali u naš cilj – Možete biti razočarani, ali ne možete odustati. Borba je tek počela," poručio je Edwards.\nJohn Kerry će ostati u Senatu, no John Edwards napušta svoje senatsko mjesto, koje će preuzeti republikanac Richard Burr. U Senat se neće vratiti ni dosadašnji čelnik demokratske manjine Tom Daschle, kojem je senatsko mjesto South Dakote oduzeo republikanac John Thune.


Beta 4. decembra 2019. 09:30\nDnevni listovi izdanja za 4. decembar 2019, na naslovnim stranama pišu o poseti beloruskog predsednika Aleksandra Lukašenka Srbiji, navodima opozicije o malverzacijama pri trgovinom oružjem namenske fabrike „Krušik“, vezama umešanih u trgovinu sa vrhom vlasti i drugim temama.\nALO – „Svaki treći srednjoškolac u Srbiji nepismen, gotovo polovina ne ume da računa“, list piše o rezultatima PISA testiranja.\nBLIC – „Rusi nagovarali Vučića da pravi vladu s Djilasom i Obradovićem“, list piše o navodnom predlogu poslanika ruske Dume Jevgenija Primakova da predsednik Srbije Aleksandar Vučić sastavi tehničku vladu sa liderima Saveza za Srbiju. „Vaspitačica mesecima mučila decu“, o sudjenju radnici Centra za zaštitu odojčadi, dece i omladine „Zvečanska“.\nKURIR – „Megalažov“, o slučaju prodaje Univerziteta Megatrend. S naslovom „Bjela je tajkun“, o snimanju nove serije u kojoj glumi Dragan Bjelogrlić.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Trećina ne razume ono što čita“, o sprovedenom PISA testu na kojem su srpski srednjoškolci zauzeli 45 mesto od 79 rangiranih zemalja. „Hvalio vojsku i srpski narod, pitao za Džaju“, o poseti beloruskog predsednika Aleksandra Lukašenka Srbiji.\nINFORMER – „Srbija je kupila „pancir“, hoćemo i S-400″, intervju sa srpskim ambasadorom u Rusiji Miroslavom Lazanskim.\nDANAS – „Tešić donirao dva traktora pa dobio izvoz iz Krušika“, potpredsednica Stranke slobode i pravde Marinika Tepić o Slobodanu Tešiću za koga tvrdi da je trguje oružjem u ime predsednika Srbije Aleksandra Vučića. „Veljko Lalić: Amatersko zastrašivanje medija“, o dopisima advokata firme GIM koji su poslati na adrese više medija.\nPOLITIKA – „Beograd i Minsk ponose se svojom samostalnošću“, o poseti predsednika Belorusije Aleksandra Lukašenska. „Lideri alijanse sada prete jedni drugima“, o obeležavanju 70. godišnjice postojanja NATO i problemima sa kojima se susreće.\nSRPSKI TELEGRAF – „Pametni televizori vas mogu špijunirati“, o upozorenju FBI da se smart televizori mogu hakovati.\nZa pet dana u BG u kovod ambulanti po 3.325 građana dnevno


Besplatni trodnevni treninzi za 50 najboljih malih i srednjih preduzeća u Srbiji Besplatni trodnevni treninzi za 50 najboljih malih i srednjih preduzeća u Srbiji – Personal magazin\nCilj zajedničkog projekta Republičke Agencije SIEPA, kompanija Cisco Srbija i Logo d.o.o jeste podizanje svesti i edukacija na polju primene informacionih tehnologija u poslovanju\nU petak, 11. aprila biće održana prezentacija novih trendova u informacionim tehnologijama i predstavljen program edukacije za zaposlene u malim i srednjim preduzećima. Zajednički, Cisco Srbija, u saradnji sa SIEPA-om (Agencijom za strana ulaganja i promociju izvoza) i svojim partnerom, kompanijom Logo d.o.o žele da doprinesu razvoju malih i srednjih preduzeća, primenom informacionih tehnologija u poslovanju.\nKompanija Logo d.o.o, čije poslovanje obuhvata četiri usko povezane delatnosti: tehničku službu, trgovinu, proizvodnju i servis je sertifikovani partner kompanije Cisco Systems. Kako su i sami prošli kroz nekoliko faza obuke koje je organizovala SIEPA, odlučili su da svoja iskustva i znanje u oblasti informaciono- komunikacionih tehnologija podele sa drugima.\nProgram obuke biće sproveden u više trodnevnih kurseva zaposlenih i planirano je da bude okončan u narednih šest meseci. Predavanja su sastavljena od šest oblasti i predstavljaju uvod u svet Cisco® mrežnih uređaja. Gradivo je prvenstveno namenjeno slušaocima sa tehničkim predznanjem kao što su sistem inženjeri i administratori, a isto je razumljivo analitičarima i menadžerima koji su zainteresovani da planiraju i menjaju svoje mrežno okruženje. Zastupljene su sledeće oblasti: Pravljenje jednostavne mreže, Ethernet LAN, Wireless LAN, LAN povezivanje, WAN linkovi i upravljanje mrežnim okruženjima.\nUsvajanje osnovnih koncepata mrežnih protokola i mreža su cilj ovih trodnevnih treninga, kao i mogućnost da kroz besplatni program obuke, zaposleni steknu teoretska i praktična znanja o osnovama umrežavanja koje mogu da budu uvedene u poslovanje kompanije.\nBesplatni trodnevni treninzi za 50 najboljih malih i srednjih preduzeća u Srbiji was last modified: April 10th, 2008 by Redakcija\nNemačko tržište onlajn oglašavanja beleži ponovo snažan rast


У слици и речи: ДЕСЕТ ГОДИНА „ПАЛАНАЧКИХ“ – ШУМАДИЈСКЕ ВЕСТИ\n3. aprila 2016. 4. aprila 2016. admin\t0 Comments\nDevet hiljada naslova i 15.600 fotografija objavljenih u 199 brojeva „Palanačkih“ – rezultat je desetogodišnjeg izlaženja ovih novina, čiji se prvi broj pred čitaocima pojavio 8. decembra 2006. godine. Redakcija, čiji najmlađi član Luka Nikola Crnomarković ima 14, a najstariji Dragutin Paunić 80 godina, obeležila je jubilej posetom i kolektivnim fotografisanjem u Spomen-kući Pere Todorovića u Vodicama, a potom u jednom gradskom restoranu i podsećanjem na početke stvaranja našeg lista.\nUrednike i novinare ovog pisanog medija u Novinarskoj kući u Vodicama, koja se gradi u čast oca modernog srpskog novinarstva, političara i književnika Pere Todorovića, poreklom iz ovog šumadijskog sela, dočekao je predsednik Zavičajno-turističkog udruženja „Vidovača“ Mića Zagorčić sa sinom Milošem. Ovaj agilni Vodičanin, koji od prvog dana domaćinski vodi izgradnju Novinarske kuće, zahvalio je Redakciji „Palanačkih“ na iscrpnom praćenju toka podizanja tog objekta, koji u arhitektonskom smislu predstavlja repliku kuće u kojoj je Pera Todorović rođen, i etno i drugih manifestacija ZTU „Vidovača“.\nPrigodnu reč imao je i direktor, urednik i novinar „Palanačkih“ Dejan Crnomarković, istakavši pri tom da je redakciji, povodom jubileja, stigla i čestitka iz Udruženja novinara Srbije, koju su potpisali predsednica Ljiljana Smajlović i generalni sekretar Nino Brajović. Crnomarković je naglasio da su čestitke stigle i od velikog broja čitalaca, iz zemlje i inostranstva.\nUz Dejana Crnomarkovića, u redakciji ovih novina sarađuje još pet pisaca: Dragutin Paunić, Nikola Vladisavljević, Toma Mitrović, Slobodan Todorović-Toki i Dragoljub Janojlić. Saradnik „Palanačkih“ od prvog broja, Dragoljub Janojlić, je prvi dobitnik Nagrade za novinarsku humanost i društveno angažovano novinarstvo „Đoko Vještica“ Udruženja novinara Srbije. Za to priznanje kandidovale su ga upravo „Palanačke“. Ovoj Redakciji, njenim novinarima i tehničkom osoblju stigla su i druga priznanja poput Zahvalnice Kulturno-prosvetne zajednice Srbije, ZTU „Vidovača“, Književnog kluba „21“, Planinarskog kluba „Jasenica“, Opšte bolnice „Stefan Visoki“, OŠ „Milija Rakić“ i dr.\nPored pomenutih novinara stalni članovi redakcije „Palanačkih“ su i jedan od osnivača Dejan Nikolić, Tanja Cvetković, Stevan Martinović, Lazar Petković, Danijela Vasiljević, Aleksandar Saša Jelić, Zoran Todorović Todor, Vladimir Đurđević, Miloš Janojlić i Slađana Crnomarković.\n„Palanačke“ su, preko Sekcije novinara pisanih medija Šumadije, čiji je predsednik Dejan Crnomarković, inicirale uvođenje nagrade Udruženja novinara Srbije za feljton, koja će nositi ime znamenitog Pere Todorovića, čije prvo dodeljivanje je predviđeno u maju iduće godine. Ovaj list podstakao je mnoge humane akcije i aktivnosti na području Donje Jasenice na šta je Uredništvo veoma ponosno.\nOni, koji učestvuju u stvaranju „Palanačkih“, prvi su podržali i afirmisali ideju da se Vodice proglase Novinarskim selom, jedinim u Srbiji. Uz sve to, zalažu se i daju puni doprinos očuvanju lika, novinarskog i književnog dela Pere Todorovića. Tri književna stvaraoca iz naše redakcije (Slobodan Todorović – Toki, Dragoljub Janojlić i Dejan Crnomarković) pristupili su Književnom klubu „Pera Todorović“. Slobodan Todorović-Toki aktuelni je predsednik te književne družine.\n„Palanačke“ od svog dvestotog broja, uvođenjem nove rubrike, počinju da prelistavaju „Male novine“, čiji je vlasnik i izdavač bio Pera Todorović, s ciljem da svoje čitaoce upoznaju s događajima i temama koje su koncem 19. i početkom 20. veka zaokupljale pažnju Uredništva i čitalaca tog „dnevnog lista za svakoga“.\nZahvaljujemo svima koji su nam povodom desetogodišnjice uputili čestitke i poželeli da dugo trajemo.\n← Pola veka od osnivanja Narodnog muzeja u Smederevskoj Palanci: BITNA TAČKA IDENTITETA\nPalančanka na Maratonu u Parizu →


Iz Niša do Beča Wizz Air avionima od novembra | Megafon\nTROPIKO BEND ZA DOČEK PRAVOSLAVNE NOVE GODINE Glas koji čuva tradiciju i prave vrednosti\nIz Niša do Beča Wizz Air avionima od novembra\nJan 9, 2018 U rubrici: webetext\nNova low-cost linija od Niša do Beča biće uspostavljena 15. novembra sa tri nedeljna leta – utorkom, četvrtkom i subotom i sjajnim mogućnostima za srpske putnike da otkriju jedan od evropskih kulturnih centara uz povoljnu cenu karte već od 19,99 evra ili 2.399 dinara (Cena karte u jednom smeru sa svim uključenim taksama i obaveznim doplatama i ručnim prtljagom maksimalnih dimenzija do 55x40x23cm).\n“Srećni smo što danas najavljujemo našu šestu liniju iz Niša za Beč. Podvlačimo našu posvećenost regionu i radujemo se nastavku našeg plodonosnog partnerstva sa niškim aerodromom kao i otvaranju novih mogućnosti za srpske putnike koji će uskoro moći da otputuju u još jedan dinamičan evropski grad, bilo turistički ili poslovno i to po niskim cenama već od 19,99 evra ili 2.399 dinara. Naša prijateljska i posvećena posada se raduje što će moći da dočeka nove putnike na našim letovima koje obavljamo avionima koji su među najmlađima u Evropi” – kaže Sorina Ratz, PR Wizz Aira.\n“Presrećni smo što novu godinu započinjemo ovako lepim vestima. Aerodrom Konstantin Veliki je spreman da prihvati nove putnike i da opsluži veliki broj aviona. Ova nova destinacija za nas predstavlja novih 45.000 putnika na godišnjem nivou što će doprineti da niški aerodrom i u budućnosti obara rekorde u pogledu broja putnika” – Vladica Đurđanović, generalni direktor JP Aerodrom Niš.\nU odgovoru na pojačanu tražnju i želju za većim brojem povoljnih mogućnosti za putovanja WIZZ nastavlja da širi svoju mrežu linija iz Srbije, nudeći u ovoj godini ukupno 20 linija do 8 zemalja dostupnih sa dva srpska aerodroma, što će dalje doprineti povećenju dolaznih i odlaznih turističkih kretanja i poboljšati poslovne veze između zemalja, saopštavaju iz Wizz Aira.


Predstava na mostu - Pozorištance Vučić u Koceljevi - Nedeljnik Vreme\nPOZORNICA, PUBLIKA I GLAVNI GLUMAC NA KIŠI: Most preko Tamnave,...\nfoto: d. t.\nGospodin Premijer otvorio most od 59,82 metra, koji završen tri puta posle roka, ali koji tri metra širi, i 12 metara duži. Na mostu zahvalio narodu Koceljeve, "koji nas je u ovakvom broju dočekao", jer bez te snage ništa ne bi uradili. A narod, u autobusi, doveo kum Glišić, koji predsednik opštine Ub\nOpština, i varošica, Koceljeva, u zapadnoj Srbiji, na pola puta između Valjeva i Loznice. Tu i dalje, samo što joj se u poslednje vreme događa biblijski napredak. To, taj napredak, koincidira sa prelaskom višegodišnjeg predsednika opštine Veroljuba Matića, koji bio grupa građana, u redove SNS, koji je po zakonima napretka postao Republički poslanik. Od tada je Koceljeva na vrućoj liniji sa vlast. Recimo i npr. gospodin Vučić je, za prošlogodišnjih majskih poplava, prvo pa vojnim helikopterom, sve sa vodu, ćebad i lebac, sleteo na put pored Koceljeve. Na putu dobio aplauze, i rek’o da će doći opet.\nNekoliko meseci po poplavama, tačno početkom oktobra, u Koceljevi počeli radovi na obnovi mosta na obilaznici na koju sa zrakomlat sleteo Vučić. Direktor Puteva Srbije, gospodin Drobnjak, na licu mesta rek’o da je rok za završetak mosta 75 dana. I, posle tri puta po 75 dana, javljeno da lično gospodin Premijer dolazi da otvori most.\nRAŠIRI PO PUTU: Dakle, subota, znameniti 18. april. Na obilaznici pored Koceljeve most, pred kojim na plavoj tabli piše, Most na Tamnavi. Na mostu žuta ograda, ispred njega žuta traka razapeta širinom puta. Na tremu obližnje kuće, uz put, nekoliko ljudi se sklonilo od kiše. Jedan u kožni mantil, na koji radi samo jedno dugme, namešta šajkaču, veli stig’o jutros u osam, ‘oće vidi kako Vučić stiže helikopterom. Ostali ga uveravaju da nema ništa od helikoptera, loše vreme. Pred podne na putu samo policija, obezbeđenje sa žuti putarski prsluci, gdekoji pripadnik naroda.\nDok su žuti prsluci primali naredbe, od motela Dvorac, koji bio nekoliko stotina metara uz put, iz pristiglih autobusa – koje, kako poverljiv izvor objasni, organizov’o pogonski geometar, predsednik opštine Ub, gospodin Darko Glišić, kome lično Vučić bio kum na venčanju – stupi kolona spontanog naroda, koja se strogo držala desne strane puta. Kad priđoše mostu, rekoše im da se rašire po putu. U sve pristiže poslanik Veroljub Matić, koji po Palma ključu samo predsednik Skupštine opštine Koceljeva, kao i više komada devojaka u narodnu nošnju, kod kojih bejahu crveni jastučići i makaze za presecanje vrpce.\nSve se spontano rasporedi, ona Šajkača, što poranila, stala uz ivicu mosta, na glavi neke naočari zasunce, sve drkće od ‘ladnoću. Reporter glasno, i za sebe, reče da epohalni most mora da ima nekoliko desetina metara. Odgovori gologlav čovek, tačno 59,82 metra, lično potpiso projekat. Ošamućen velikom cifrom novinar opazi gospođu koja na prsa držaše neku slikovnicu naslova "Susreti za nezaborav". Gospođa u godinama se spremno izjavi, dogovorila se da to pokloni Premijeru, ima i posvetu, otvori slikovnicu, uze čita: Poštovanom premijeru Srbije, gospodinu Aleksandru Vučiću, sa poštovanjem i divljenjem, u potpisu, Upravni odbor žena Koceljeve, ima i lični potpis, Gordana Jović. Gospođa se lično potvrdi, njen potpis, mnogo joj je drago što je došao jedan tako mlad i perspektivan čovek, i što je za saradnika uzeo gospodina Veroljuba Matića, čoveka koji voli omladinu i poštuje njihovo udruženje, koje slavi 70 godina postojanja. Vučić je za nju novi Tito, i ona apeluje da se čuva bratstvo i sestrinstvo kao zenica oka svoga…\nOnu žutu vrpcu pred mostom zameniše sa crvenom, bi naredba da obezbeđenje skine žute putarske prsluke, da svi budu narod. Jedan što zatez’o svečanu vrpcu skide i šešir, kolege ga savetovaše da namesti kosu, on desnim dlanom uze da ravnja kosu po temenu. Kad sve bilo spremno, SNS poslanik Matić i od Uba Vučića kum Glišić, odoše, na stranu sa koje došla spontana kolona naroda, dočekaju Premijera. Premijer, iako drumom, stiže na vreme, pristigle kamere su bile uključene, narod je bio na putu. Reporter u predstavu pristiže kad je gospodin Vučić spontanom narodu iznosio program: Hvala vam za podršku koju dajete vladi Srbije, jer nam to daje snagu da radimo još jače, još više, još snažnije, još energičnije, odgovorno ćemo nastaviti tako da radimo, i videćete te rezultate. Biće u Srbiji rezultati bolji i sve bolji, kao što vidite ceo svet danas kaže da su nam rezultati u fiskalnoj konsolidaciji bolji nego što smo očekivali, običnom građaninu, svakom od nas, biće potrebno još šest meseci da istrajemo, da biste počeli da osećate boljitak. Hvala vam na svemu, bez vaše snage i energije ne bi mogli ništa da postignemo, a sad vas molim da prošetamo ovim mostom, da vidimo kako to izgleda, i da li su Putevi Srbije dobro obavili posao!\nU TVOJA USTA VERUJEM: Privedeni narod dade aplauz, bi naredba da to bude jače, svi konsolidovano povikaše jače, i udariše u jači aplauz. Priđoše vrpci, poslanik Matić i još jedno lice, novim makazama, presekoše vrpcu, Vučić dade veliki aplauz. Onda nasta opšta spontanost, Vučić se zdravio sa obe ruke, dodadoše mu jednog starijeg i gologlavog koji uze priča problem sa neki lokalni most, Vučić naredi Drobnjaku odma’ da se reši, Gologlavi muškarac je pokušavao da mu poljubi ruku, pređe u klečeći položaj, uze nariče, Samo u tvoja usta verujem! Vučiću primakoše i gospođu koja mu pokloni "Susreti za nezaborav" slikovnicu, bi i jedan sa kesom, u kojoj bejaše rakija za Premijera, jedan iz publike viknu: Vučiću, čuvaj se preletača, preletači su opasni…\n…i premijer Vučić na otvaranju\nPremijera, po taj scenario, primakoše ogradi mosta, pogleda uzvodno. Kiša je sipila, vetar je lomatao, a on gologlav, suve kose, ko da mu glava ima vatru na sopstveni pogon. Povrati se Vučić u predstavu, javi mu se jedan sa papir da nema sve ‘artije da vozi narod u Beč, primakoše i onu Šajkaču što stigla u osam sati, koja se javi, Slušaj, da ti kažem, imaju ovi što primaju penziju, a primaju i platu, Vučić mu zahvali na dolasku, i Šajkača zahvali njemu. Pa Vučić njega upita, Kako vam izgleda most, a ovaj njemu odgovori, Odlično mi izgleda most. Pa Premijer Šajkači, i ostalima koliko ih bilo, završno poruči, Sve najbolje vam želim, Šajkača ko da bi zatečen, ali ostali spremno dadoše repliku, Sve najbolje.\nGospodin Premijer produži u austrijsku fabriku sokova "Rauh" gde odigrana završna scena predstave Na mostu u Koceljevi. Reporter "Vremena" pristiže kad se TV ekipe postrojile dočekaju Vučić gospodina po izlasku iz proizvodnog pogona. Protokol i kamere se sve dogovoriše, viknuše, Evo ga, Vučić stade gde treba, upita, Može li, pa reče, Pre svega hvala vam što ste ovde, hvala narodu, to je most preko koga pređe 2000 vozila dnevno, dobro je urađen, tri metra je širi, 12 metara duži i 70 santimetara viši, koštao je 76 miliona 683 hiljade dinara, ljudi su zadovoljni… došli smo u Rauh, to je jedna od najboljih kompanija, 179 ljudi zaposleno, plus 50 sezonaca… ovo je jedno od mesta najžešće pogođenih poplavama, dosta je urađeno u celoj Srbiji, gotovo da smo sve završili za naš narod, nismo zaboravili na obećanja, zato sam zahvalan ljudima u Koceljevi, koji su nas u ovakvom broju sačekali na mostu, i pokazali da poštuju ono što je država uradila…\nOnda bila ta pitanja, svako bolje od boljeg, prvo pit’o "Pink", Ekonomski pokazatelji bolji, a Vučić gospodin odgovorio da je sve u preticanju u odnosu na april prošle godine, to će dovesti do boljeg standarda, veruje da će građani pre kraja godine osetiti boljitak, i u smislu povećanja penzija i plata, ne odustaje, potrebno je još pet meseci da budemo dobri, to je ono što je važno, kako ide, da se tako nastavi… "Pink" im’o i to Tači pitanje, a Vučić iz prve odgovorio da će se Srbija ponašati u skladu sa zakonom, presuda Tačiju nije ukinuta…\n"Studiju B" zapade pitanje, Da li će, i kada, biti raspisani izbori u Vojvodini, na koje Vučić gospodin spremno odgovori da danas ne bi da priča o partijskim stvarima, ali, u svakom slučaju, ulazi se u izbornu godinu, a uveren je da će ljudi u Vojvodini znati da izaberu svoju budućnost… Bi i spontano pitanje o nabavci helikoptera, a Vučić gospodin objavi da će lično zamoliti šeika Muhameda, da nam pokloni jedan, ili dva helikoptera, tako da ćemo u smislu broja helikoptera biti bolji nego što smo bili.\nKad bilo takoreći gotovo, i RTS se setio svog pitanja, oli će, posle incidenta sa predsednik Nikolić, biti obnove flote za državno rukovodstvo. Gospodin premijer pohvali novinarku, i odgovori iz rukava, Moj odgovor je kratak, ne. Nema para, ili, ako hoćete, ne dam pare. Premijer završi sa svojom završnicom, Sve najbolje vam želim. I ode dalje. Novinarske ekipe ostadoše dobiju po zaslužen "Rauh" sok. Ako se neko pita, što reporter "Vremena" ne pit’o pitanje, odgovor je prost, reporter od protokola ne dobio ni jedno pitanje, na njega se u ovoj predstavi, prosto rečeno, nije računalo.\nSe sabere novinar "Vremena" sedne u kafanu preko puta crkve, u glavnoj, i takoreći jedinoj ulici. Za susednim stolom jedan, zavrnutih rukava, pokazuje ruku kojom se rukovao sa Vučićem. Sa drugog stola, sa flašama velikog piva, stiže odgovor: Ja njemu ne verujem, tri dana ‘leba da ne jedem!


RTI Serbian | Radio Tirana International - Part 90\n22/05/2019\tComments Off on Albansko-kosovska trgovinska razmena povećava konkurenciju u regionu 13 Views\nMinistarka finansija i ekonomije Anila Denaj pohvalio je trgovinske odnose između Albanije i Kosova, ističući da su u prvom periodu 2019. godine zabeležili porast, a očekivanja su da ove razmene budu veće i da ostvare svoj maksimalni potencijal. Ona je bila prisutna u Panalbanskom ekonomskom forumu „Mogućnosti i izazovi trgovinskih odnosa Albanija-Kosovo“. Na drugom koordinacijskom sastanku obiju vlada, ministarka Denaj ...\n22/05/2019\tComments Off on Počeo mandat Fronteksa u Albaniji 11 Views\nMandat Fronteksa počeo na grčko-albanskoj granici, a uskoro će i na ostalim granicama Zapadnog Balkana, izjavio izvršni direktor te agencije Fabris Lageri. Lageri je juče prisustvovao na svečanosti u prestonici povodom današnjeg početka posmatračke misije Fronteks (Evropske agencije za graničnu bezbednost) duž cele granične linije između Albanije i Grčke. On je u intervjuu istakao da postoji dugogodišnja saradnja Evropske unije ...\nLokalni izbori, Rama: Glasanje 30. juna! Baša: Tiranija je zabranjena po svaku cenu!\n21/05/2019\tComments Off on Lokalni izbori, Rama: Glasanje 30. juna! Baša: Tiranija je zabranjena po svaku cenu! 11 Views\nLokalni izbori koji su održani 30. juna otpustili su u daljini premijera Edi Rama i lidera Ujedinjenih nacija Lulzima Bashu. U ponedjeljak ujutro, gospodin Rama je tokom sastanka sa socijalističkom parlamentarnom grupom izjavio da je datum izbora 30. juni i pozvao socijaliste da se pripreme za intenzivnu kampanju. Šef SP-a i izvršne vlasti su zamolili poslanike da budu praćeni na ...\nSnaga Evrope leži u kulturnoj raznolikosti\n21/05/2019\tComments Off on Snaga Evrope leži u kulturnoj raznolikosti 12 Views\nPovodom Svjetskog dana kulturne raznolikosti za dijalog i razvoj, Evropska komisija je objavila zajedničku izjavu potpredsjednice Federice Mogherini i povjerenika za obrazovanje, mlade, kulturu i sport Tibor Navracsics. Oni uvažavaju suštinsku ulogu kulturne raznolikosti u Evropi i širom sveta u podsticanju dijaloga, poštovanja i doprinosa održivom razvoju i rastu. Evropa je kontinent kulturne raznolikosti. Naša društva, institucije i zakoni rezultat ...\nPREMINUO NIKI LAUDA! Formula 1 u žalosti, otišao jedan od NAJBOLJIH IKADA\n21/05/2019\tComments Off on PREMINUO NIKI LAUDA! Formula 1 u žalosti, otišao jedan od NAJBOLJIH IKADA 53 Views\nTrostruki šampion formule 1 Niki Lauda preminuo ju u ponedeljak uveče u 70. godini, saopštila je njegova porodica ovog utorka. Lauda, koji su pre nekoliko meseci transplantirana pluća, hospitalizovan je u januaru zbog pneumonije, podseća Rojters. “S dubokom tugom objavljujemo da je naš voljeni Niki mirno preminuo okružen porodicom”, navodi se u saopštenju koje su preneli austrijski mediji. “Njegova jedinstvena ...\nMis Albanija održaće se od 5. do 6. jula\n21/05/2019\tComments Off on Mis Albanija održaće se od 5. do 6. jula 12 Views\nFinale ovogodišnjeg izbora za Mis Albanije održaće se od 5. do 6. jula na tvrđavi u Libohovi, promovišući nataj način gradove na jugu i turističke objekte koji se nalaze u ovoj zoni. Na takmičenju za Miss Albanijeučestvuje 31 devojka iz Albanije i dijaspore.\n21/05/2019\tComments Off on Goga Basket šampion u muškoj košarci 20 Views\n17/05/2019\tComments Off on Dolazi uplata za autoput Tirana-Drač 36 Views\n17/05/2019\tComments Off on Obezbeđenje u srednjim školama u zemlji 14 Views


Premijer čestitao Mandićevoj i Jovanovu osvajanje medalja | Happy BSC portal\nPremijer čestitao Mandićevoj i Jovanovu osvajanje medalja\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić čestitao je danas srpskim reprezentativcima u tekvondou, Milici Mandić i Drašku Jovanovu, osvajanje medalja na šampionatu Evrope u Montreu.\n"Posle zlatne Tijane, Srbiju su obradovali Milicino srebro i Draškova bronza! Srpski tekvondo na evropskom vrhu!", poručio je Vučić na svom Tviter nalogu.\nOlimpijska šampionka Milica Mandić osvojila je danas srebrnu medalju na šampionatu Evrope u Montreu, pošto je u finalu kategorije do 73 kilograma poražena od Hrvatice Ive Radoš 1:0.\nIstovremeno, Draško Jovanov je u konkurenciji do 87 kilograma stigao do bronze, porazom od Jermena Jermejna u polufinalu na "zlatni bod".\nJovanov je krenuo pobedom nad Poljakom Koleckim 1:0, a potom je dobio Nemca Bečmena 7:3. Srbija je na EP osvojila ukupno tri medalje, pošto je Tijana Bogdanović postala prva Srpkinja šampionka Evrope.


NAŠ “SVETORODNI” SVIJET (4) | Analitika - Informativni Portal\nNAŠ “SVETORODNI” SVIJET (4)\nZnate već ono - ko ne piše svoju istoriju, pisaće mu je drugi; pa: ko ne nauči ništa iz istorije, ponavlja je; pa: ako već ima ponavljanja, onda je to prvi put kao tragedija, a drugi put kao farsa; pa: još i ono o našoj vječitoj učiteljici života... Možda je nešto i zaboravljeno, ali i ovoliko je sasvim dovoljno. Nažalost, ili na svu sreću – kako kome se fata - sve tačno, ali toliko stereotipno, da je postalo pomalo i banalizovano. Biće da se baš tako osjećao stari dobri Argentinac Horhe Luis Borhes, kada je precizno sažeo: Zaborav je najgora osveta!\nObjavljeno: 01. 12. 2019 - 10:44 Promjenite veličinu teksta: A A A\nIvana, Bosara i Stane, tri crnogorke odive, u onoj plamenoj njeguškoj noći, sigurno nijsu imale vremena za dogovore. Ali kao da jesu, jer Crnogorke su uvijek - u pō dana u pō noći – pa i te, za razliku od nekih Crnogoraca, znale što su „naslijeđene - najsvetije zabrane“, ali i najsvetije obaveze. Stane je već bila daleko, na putu bez povratka, neđe niz Lovćenske strane, sa ono trideset i dvoje prognanih - kada su se Ivana i Bosara zarekle, svaka za sebe, da ne dozvole da se na Njegušima ugasi barem jedno guvernadursko ognjište. Jedna u domu, druga u rodu – ali isto ognjište. Jedna, s kakvom-takvom nadom, jer u rodu je, iako je bilo posječeno šljeme, i otrgnute verige, ostalo još bilo muških glava – sada već daleko, ali ostalo je.\nA druga - bez nade ikakve, jer od njenoga trbuha muške glave nije više bilo, ali ostalo je da raste barem jedno drvo, pa kao da su joj rasli sinovi. Zato ga je najnježnije i grlila – majčinski. I često dolazila „sa turske na latinsku granicu“ da ih „oženi“ - sve zbog ognjišta. I sve dok i drvo i korijen drveta, poput, one januarske noći, cijele Glavice, nijesu pretvoreni u još jedno ognjište. Kad su joj sinovi po drugi put obješeni.\nOno što je sigurno – to je da su se crnogorske odive Ivana i Bosara povremeno i srijetale, jer Zeleni put je – tu, odmah ispod Glavice, na sto metara. Koliko često i koliko godina – ne znamo. Ne vjerujemo da je to bilo za svih 29 godina Ivaninih uranaka da potpiri vatru, jer Bosarino srce toliko dugo nije moglo izdržati. Jesu li i što su pričale – ni to ne znamo. Možemo samo zamišljati, ali i to teško. A, i što bi mogle pričati kad je sve bilo ispričano i davno već, na sve polegao pepeo i teška tišina na koju su i one bile navikle - postalo svakodnevica. Kako i može li iko ući u taj njihov svijet?\nVjerovatno je – dovoljno su bile oči dvije odive i susret dva pogleda. Poduži. A tišina je govorila.\nO trećoj Crnogorki iz ove priće - Stani, odivi Petrovića i ženi guvernadura Vukolaja Radonjića, nema mnogo podataka. Sigurno je da se nikada više nije vratila na Njeguše - ni u dom ni u rod. Znamo iz jednoga dokumenta da je do smrti, kao austro-ugarski podanik, živjela u Kotoru i primala izdržavanje. Srijećemo je, za sada, još samo u dva dokumenta- šturo: u jedom, iz 1837. godine izdatom - „Protokolu krštenih pri crkvi S(ve)tago velikomučenika Georgija“, iz kojega saznajemo da : „Rodi se m(ul)ac pola mušćeskoga mjeseca oktomvrija dne 2-a leta 1806-ga. Otac m(ul)ca Vukale Radonić mati že Stane...., i dano bist vo S(ve)tom kršteniju m(ul)cu ime Joan....“ I u drugom – u matičnim knjigama umrlih (MKU) – Kotor, iz kojih saznajemo da je 28. septembra 1855. u Kotoru umrla Stane Radonjić, udovica guvernadura Vuka Radonića, rođena na Njegušima, od oca „Vuka Petrovića i majke Krstinje, rođ. Martinović.“ Za razliku od Ivane i Bosare, ovoj crnogorskoj odivi, kao ni njenom mužu guvernaduru Vukolaju, ne zna se groba. Baš zbog toga što se ne zna, vjerujemo da jesu neđe zajedno. Bilo bi lijepo.\nA u vezi sa guvernadurovom ženom i još nešto. U priči o Bosari, o njoj se govori kao o guvernadurovoj ženi. Teško da je pogriješio Filip Petrović Njegoš, koji je Bosaru mogao i pamtiti i znati, a bili su i rod – prije će biti da je to uradio zapisivač, tako da Bosara može biti jedino žena jednog od trojice guvernadurove braće, tada živih – Sava, Nika, ili Marka, pošto su četvorica od ukupno osam sinova i pet šćeri guvernadura Jovana već bili pod zemljom. Andrija, treći po redu sin guvernadura Jovana, umro je u Trstu, kao 20-togodišnjak, 23. avgusta1800. godine, dok je boravio kod tetke Katerine, ili Bele, na školovanju; četvrti po redu Pero je 3. januara 1813. godine, „bez ikakve zađevice“ prilikom neke „svađe i mejdanah ceklinskijeh“, posječen, a „glavu mu u neprijateljske ruke ponijeli“, kako nekoliko dana kasnije piše mitropolit Petar I u pismu-saučešću duvernaduru Vukolaju; sedmi po redu Filip je kao 25-to godišnjak poginuo 22. oktobra 1813. prilikom crnogorskog zauzeća Kotora od Francuza; a šesti po redu Đuro, ili Đuza, već smo rekli - ubijen je na Njegušima na Đurđevdan 1831. godine.\nIvana, Bosara i Stane – tri žene iz guvernadurske kuće Radonjića - bojati se, biće premnogo na jednome mjestu za naš već davno „zadati“ i uspostavljeni domicilni istorijski red stvari i događaja. A pogotovo, za davno popunjenu galeriju „zaslužnih“ likova? A dodamo li još jednu, iz iste porodice - Katerinu Radonjić, prvu poznatu crnogorsku spisateljicu, čija bi knjiga Kratki opis o Zeti i Crnoj Gori iz 1744. godine, i ideje u njoj iznijete, mogli i danas biti na čast i većim narodima – e to, ne da bi moglo biti, nego je već davno, i samo za sebe, za crnogorsku „zadatu istoriografiju“, prosto nepodnošljivo.\nAli zato je podnošljivo – i istorijski i umjetnički, temeljito je obrađena, sudbina dvije crnogorske princeze „svetorodne familije“, iz katunskoga sela dotičnoga onome odakle su Katerina, Ivana, Stane i Bosara, pa čak i iz komšiluka - kako, ratnih 1915. i 1916. godine, pa onda i sljedećih, gotovo svakodnevno „otomobilom“ obilaze neka druga sela i seljake, ali ne ove naše seljake – izgladnjele, ranjene i očajne, po crnogorskim nahijama, nego sela i seljake u okolini Bordoa, uz redovne šetaje gradom i francuskom atlanskom obalom; pa onda i život princeza u elitnim francuskim vilama i otmenim pariskim hotelima, cijelo vrijeme sa poslugom i ličnim šoferima; i opet, gotovo svakodnevnih šetnji Parizom i Bulonjskom šumom, i sve to uz precizno bilježenje svakojega, ma ne samo koraka, nego i zalogaja, pa čak i sata i minuta, u Dnevniku kraljevske ađutanture.\nI sve tako do Azurne obale - prvih godina, a kasnijih isto, ili slično, kada je, umjesto francuske države, za hotelske i ine troškove crnogorskih prinčeva i princeza, brigu, u vidu redovnih mjesečnih, ili godišnjih apanaža, preuzela jedna potpuno nova balkanska „tamnica naroda“ i njena „proširena dinastija“. A, po potrebi, kada bi hotelski računi bili previsoki, znali bi se za to „pobrinuti“ i antikvari, uglavnom pariski, čije su zbirke pomenuti prinčevi i princeze obogaćivali crnogorskim dragocjenostima i muzealijama. Naravno, za novac. I opet, sve to, dok tvoja, prvo razorena, pa ostavljena i zaboravljena zemlja i narod, iščekuju i konačno dočekaju nestanak, utopljeni u onu novu balkansku „tamnicu naroda“. Koliko li je, zaboga, neophodno nadnaravnoga, ako hoćete i kosmičkoga neznanja - pa ipak, vjerujemo, prije da će biti programirane amnezije, a onda bogami i još ponečega, da od toga crnogorska kuturna elita ispriča i izrežira „kultnu tugovanku“ jedne od dotičnih princeza. I još, u podnaslovu – „tugovanku“ princezinoga doma. Crna Gora se, ionako, nije mogla više naći ni u bilo kojem podnaslovu. Tužnoj, da tužnija ne može biti – nije joj više bila potrebna nikakva tugovanka. Jednostavno - nije je više bilo.\nTako se, između ostaloga, i „identitetski“ branila i odbranila Crna Gora, još i udruženo, sa dvije strane i u dva zemana: nekada, odizvana, iz Evrope – od strane crnogorskih prinčeva i princeza, a danas, odiznutra – umjetničkim, ali bogami i naučno-istorijskim „tugovankama“ o njima istima i predstojećim prenosom njihovih kostiju u „rodnu grudu“, o njenom „protokolarnom“ trošku. Nadajmo se jedino da ova posljednja, zbog toga, neće morati imati posla sa pariskim antikvarima, niti što ostavljati po evropskim zalagaonicama.\nZato su i one dvije priče o tri crnogorske odive, ili Katerina Radonjić i njena pomenuta knjiga, samo neke, od mnogobrojnih prećutanih stranica crnogorske istorije. Obrni-okreni u ovakvoj nadahnutoj „identiteskoj“ politici - zbilja, nema im ni mjesta.\nJer, prosto: nema toga dokumenta i činjenice koji smiju dovesti u pitanje, ovđe - već davno izvedenu računicu o sveukupno - 221 godini „svetosti četvrte crnogorske dinastije“. Tako, hvala da je Bogu velikome, barem u jednoj stvari, danas imamo nikad jaču bratsku slogu i usaglašeno mišljenje Srpske crkve u Crnoj Gori – s jedne strane i s druge – crnogorskih, ili procrnogorskih, kako vam drago, naučnih i kulturnih elita i zvanične politike, a ona glasi: Cetinjska mitropolija, ta jedina sveštena „državotvorka“ pod kapom nebeskom, stvorila je i održala državu Crnu Goru.\nNiko drugi! I ništa drugo!\nA za onu, kako i jedni, i drugi vole da joj tepaju - modernu Crnu Goru, znaju čak tačno i mjesto, i dan, i potez – jedino što niko nije štopovao vrijeme - kojim joj je postavljen kamen-temeljac: 22. jula 1796. godine, na Martinićima, kada je načalnik Cetinjske mitropolije i jedino „radno lice u 'Svobodijadi', u pesmi o tome boju“- gotovo da je nepodijeljeno mišljenje, sve od naučne do kafanske javnosti - „sa krstom u jednoj ruci i mačem u drugoj“, pošao u juriš na Mahmutovu vojsku. Prema „Svobodijadi“, reklo bi se sam.\nA da opet, po „Svobodijadi“, ispada – da je, izgleda, u isto to vrijeme, bio uzeo „slobodne dane“ guvernadur Jovan Radonjića, koji je, inače, komandovao crnogorskom vojskom i u tom boju - na Martinićima. Jednako kao i njegovi preci i on, u svim prethodnim i jednako kao će on i njegov sin Vukolaj komandovati i u svim narednim bojevima - za cijelo vrijeme od 1717. godine, pa sljedećih 114 godina, koliko se u njihovoj kući, a kada je, trebalo i u njihovim rukama, nalazio crnogorski alaj-barjak, znak i dokaz vrhovne vojne komande.\nKo zna, ali tako ispada - „Svobodijada, je možda zbilja naslovljena po „svobodnim danima“ onih kojima, ni po kanonu, ni po funkcijama, mač nije mogao biti u rukama, osim u prigodnim mirnodopskim prilikama.\nI još jednom ono pitanje, od ranije: koga mi to varamo, ili pokušavamo da varamo?\nTek će vrijeme i činjenice, ipak dati, makar većinu odgovora. A ozbiljna crnogorska istorijska nauka (i njene „krovne“ institucije) – kako joj drago. Može mirne duše, i sljedećih 200 godina, na „zadate“ teme, kao i u prethodnih isto toliko, ako se do tada bude uopšte tako zvala. Ona izgleda ima vremena za razliku od Crne Gore kojoj su i godine dragocjene, a kamoli decenije, o stotinama da i ne govorimo.\nI crnogorska zvanična - državna, a onda i njena kulturna - a na uže - kako se to u posljednje vrijeme popularno kaže, identitetska politika, mogu isto - ruku pod ruku sa ovom prvom, sve hrleći na Zapad u mitropolitskim mantijama i toaletama crnogorskih priceza i prestilonasljednica. Ali ako Crna Gora, uporedo sa "prozapadnom koračnicom", dotakne i „istočne komšijske“ (ali i nešto malo dalje) jednoplemene i jednovjerne nebeske visine, kuda je jednom nogom dobro zakoračila, između ostaloga – i dalje upornim njegovanjem političkih i državnih programa „svetorodnih dinasta“ - tu nogu joj iz živoga blata više niko neće moći izvući, pa ni ona sama. A onda joj ni ova druga, i na drugoj strani, neće više biti od koristi. Jer, nema toga Zapada u cipan-cijelom kosmosu, koji bi joj, a i zašto bi, više mogao biti od pomoći. Prije svega ovaj zemaljski. A tek ne mogu ni oni gore - Mjesečev i Marsov zapad, koji su, sve sa kompletnim planetama u Sunčevoga sistema, još od Kosovske bitke, u interesnoj sferi komšijskog naroda.\nDžepovima na zemaljskom Zapadu - „svetorodno“ na nebeskom Istoku!\nAli - dokle ćemo moći da stojimo tako raskrečeni?\nPrethodne tekstove NAŠ “SVETORODNI” SVIJET autora Đorđija Radonjića možete pročitati ovdje:\n01. 12. 2019 - 15:28\na Njeguši bogomdani za sušionice mesa.\n02. 12. 2019 - 08:58\nOdličan i potreban tekst, razgrće mrak ne tako davne ali dobro skrivane crnogorske istorije! Potvrđuje mišljenje da su crnogorski istoričari uvijek i samo sluge aktuelnih režima.\n02. 12. 2019 - 13:05\n02. 12. 2019 - 13:22\nCrnogorsku istoriju niko do sad nije ispričao niti to želi. Stvoreni su stereotipi upakovani u ideološke i demagoške kalupe daleko od istine, taman koliko je daleko od istine priča o "dinastiji" Petrovića koju niko sa zvaničnih adresa ne želi da dovede u pitanje, iako zbog niza činjenica to i nije neki problem. Zato razni kompilatori imaju posla štancujući pamflete, a priče kao ova, koja je istovremeno ogledalo domaćeg "čojstva i junaštva" , ostajǌe jedino u sjećanju onih kojih se najviše tiče.\nTema RAZGOVOR: Dubravka Drakić, glumi... „Grudi“ - priča o onima koji odlaze i onima koji ostaju


14.09.2018 u 17:46\nDvojica verovatno najboljih tenisera svih vremena, Novak Đoković i Rodžer Federer, konačno će se naći na istoj strani narednih dana u Čikagu. I to dva puta. Prvo će Federer biti Đokovićev gost na događaju koji Fondacija „Novak Đoković“ organizuje u utorak u Čikagu, a zatim će zajedno igrati na Lejverovom kupu (21-23. septembar) gde su najavljeni i kao dubl partneri za duel između selekcija Evrope i Sveta. Fondacija će u utorak organizovati „Doručak sa šampionima“, na kojem će se Đokoviću i Federeru pridružiti korporacije i biznismeni koji su „kupili“ stolove, odnosno donirali novac da bi bili tu. Obojica će na bini imati intervjue u kojima će govoriti o svojim uspesima, životnim lekcijama i fondacijama. Sav novac ide Fondaciji „Novak Đoković“ koja je za proteklih deset godina imala 37\n18.08.2018 u 09:58\nFederer pobedio Vavrinku, u polufinalu protiv Gofana\nSINSINATI - Švajcarski teniser Rodžer Federer pobedio je zemljaka Stena Vavrinku 6:7 (2:7), 7:6 (8:6), 6:2 i u polufinalu Mastersa u Sinsinatiju sastaće se sa Belgijancem Davidom Gofanom koji je eliminisao Huana Martina Del Potro iz Argentine 7:6 (7:5), 7:6 (7:4). Federer je posle preokreta dobio „švajcarski klasik”, dok je Gofanu pripao duel protiv 3. tenisera sveta zahvaljujući boljoj igri u oba taj-brejka. U drugom polufinalu večeras od 20 sati igraju srpski as Novak Đoković i Hrvat Marin Čilić, pre Federera i Gofana. Masters u Sinsinatiju igra se za nagradni fond od 6,3 miliona dolara. (Tanjug)\n20.07.2018 u 21:58\nKada je Novak Đoković podizao četvrti pehar na Vimbldonu, mogao je na listu zahvalnica da stavi i dvojicu glavnih gubitnika, Rodžera Federera i Rafaela Nadala. Jer njegov trijumf se meri veličinom poraženih: osmostrukog šampiona, kome su svi predviđali titulu, i ove sezone najboljeg tenisera sveta, koji možda i nikada nije tako dobro igrao na travi. Pomogli su mu Federer i Nadal i na mnoge druge načine. Ni neukom oku nije promakla nagla transformacija Đokovića u polufinalu Rima, pre dva meseca, kada je izašao pred Nadala. Kao da je iz prve brzine prešao u četvrtu. I mada je taj meč izgubio u dva seta, mada je nešto kasnije u četvrtfinalu Rolan Garosa doživeo debakl protiv Čekinata, Novak se i na travi oslanjao na samopouzdanje stečeno prvim rimskim setom. Ako je mogao na šljaci, protiv\n17.06.2018 u 20:33\nFederer u Štutgartu osvojio 98. titulu\nŠTUTGART – Švajcarski teniser Rodžer Federer pobednik je turnira u Štutgartu, pošto je danas u finalu, za 78 minuta, savladao Kanađanina Miloša Raonića sa 6:4, 7:6 (3). Ovo je 36. godišnjem Švajcarcu 98. titula u karijeri, a već plasmanom u finale obezbedio je povratak na prvu poziciju na ATP listi, koju je držao Španac Rafael Nadal. Federeru je ovo bio prvi turnir posle 11 nedelja pauze, pošto je odlučio da propusti deo sezone koji se igra šljaci i vrati se na terene kad počne deo sezone na travi, čija će „kruna” biti Vimbldon. (Tanjug)\n16.06.2018 u 19:14\nŠTUTGART – Švajcarski teniser Rodžer Federer plasirao se danas u finale turnira u Štutgartu i tako obezbedio povratak na prvo mesto ATP liste od ponedeljka. Federer je u polufinalu Štutgarta pobedio Australijanca Nika Kirjosa sa 6:7(2), 6:2, 7:6(5). Švajcarac će u ponedeljak na vrhu ATP liste smeniti Španca Rafaela Nadala i započeti svoju rekordnu 310. nedelju na prvom mestu. On će u borbi za trofej u Štutgartu igrati protiv Kanađanina Miloša Raonica, koji je ranije danas bio bolji od Francuza Luke Puja sa 6:4, 7:6. Biće to 14. međusobni susret Federera i Raonića, a Švajcarac je do sada upisao 10 pobeda. (Beta)\n16.02.2018 u 21:37\nFederer postao najstariji broj 1 u istoriji tenisa\nROTERDAM - Švajcarski teniser Rodžer Federer postao je najstariji broj u istoriji, nakon što je večeras savladao Holanđanina Robina Hasea 4:6, 6:1, 6:1 i plasirao se u polufinale turnira u Roterdamu. Federer će od ponedeljka opet biti najbolji na ATP listi sa 36 godina i oborio je rekord Andre Agasija, koji je bio najbolji sa 33 godine. Federer se vraća na prvo mesto posle više od pet godina. (Tanjug)\n08.02.2018 u 10:45\nFederer igra u Roterdamu, juri prvo mesto\nROTERDAM - Švajcarski teniser Rodžer Federer prihvatio je specijalnu pozivnicu organizatora turnira u Roterdamu i dobio priliku da, u slučaju da stigne do polufinala, vrati se na prvo mesto ATP liste umesto Španca Rafaela Nadala. Uprkos tome što je često isticao da će pažljivo birati nastupe na turnirima, rekorder po broju gren slem titula (20) iznenadio je mnoge i odlučio da na turniru iz serije 500 napadne čelnu poziciju na kojoj mu Nadal beži 155 bodova. Ukoliko se Federer vrati na svetski vrh, prvi put posle oktobra 2012. godine, postaće najstariji teniser ikada kome je to pošlo za rukom. Učešće u Roterdamu ranije su potvrdili Grigor Dimitrov, Aleksander Zverev, Stan Vavrinka, Nik Kirjos, Tomaš Berdih... Turnir u Roterdamu, čiji je nagradni fond 1.862.925 evra, igra se od\n28.01.2018 u 12:52\nFederer oborio rekord i odbranio trofej na Australijan openu\nMELBURN - Švajcarski teniser Rodžer Federer osvojio je Australijan open savladavši u finalu Hrvata Marina Čilića rezultatom 3:2 (6:2, 6:7, 6:3, 3:6, 6:1) posle nešto više od tri sata igre. Federeru je ovo 20. osvojeni Gren Slem u karijeri čime je oborio rekord kao jedini teniser kojem je to uspelo, ujedno današnji trijumf mu je ukupno šesti na Australijan openu. Švajcarskom teniseru je ovo drugi uzastopni trijumf na prvom Gren slemu u godini pošto je u prethodne godine bio bolji od Rafaela Nadala. (Tanjug)\n26.01.2018 u 11:08\nFederer za sat vremena do finala\nMELBURN - Švajcarski teniser Rodžer Federer sedmi put u karijeri plasirao se u finale Australijan opena, nakon što je mu je Hjeon Čung iz Južne Koreje predao meč prvi vođstvu 6:1, 5:2. Federer je bio ubedljiv do trenutka kada je Čung zbog problema sa žuljevima odlučio da se povuče i za samo 64 minuta izborio finale gde će juriti šesti trofej u Melburnu, a drugi uzastopno. Rekoder po broju gren slem titula (19) imaće priliku da pomeri granicu protiv Hrvata Marina Čilića u nedelju u finalu. Ujedno, legendarni Švajcarac sedmim učešćem u finalu po tom parametru prestigao je Novaka Đokovića, ali i dobio šansu da pobedom nad Čilićem izjednači rekord od šest titula na Ozi openu koji drže srpski as i Roj Emerson. Australijan open igra se za ukupni nagradni fond od 43,2 miliona dolara.\n24.01.2018 u 12:04\nFederer ubedljiv protiv Berdiha\nMELBURN - Švajcarski teniser Rodžer Federer plasirao se u polufinale Otvorenog prvenstva Australije, pošto je danas ubedljivo pobedio Tomaša Berdiha. Drugi teniser na ATP listi je pobedio češkog predstavnika sa 3:0 u setovima (7:6, 6:3, 6:4), posle dva sata i 18 minuta igre. Protivnik u borbi za finale biće mu južnokorejski predstavnik i jedno od najvećih iznenađenja na prvom grend slemu u sezoni, 58. teniser sveta Hjeon Čung. (Beta)


Sputnik SrbijaSputnik Srbija (ćirilica)sve verzijePrijavaRegistracijaOdjava19:31 28 Jun 2017\nPočetnaSvetPolitikaEkonomijaŽivotKulturaNaoružanjeRadioMultimedijaEvropaRusijaRegionNaukaSvet sa SputnjikomOrbita kultureSputnjik intervjuEnergija Sputnjika s Jelicom PutnikovićNovi Sputnjik poredak s Nikolom VrzićemFotoInfografikaVideoKarikaturaBeograd+ 34°CNiš+ 35°CSlušajte SputnikPretragaUživo: Vesti Radija Sputnjik (video)Sputnjik u Novom Pazaru: Živi li misao izvan prestoniceOrbita kulture12:02 17.06.2017(osveženo 16:04 17.06.2017) Preuzmite kraći link\n45050Današnja emisija „Orbita kulture“ specijalno je posvećena kulturi koja se stvara u Novom Pazaru. / U želji da saznamo koliko je i na koje sve načine kreativna misao živa i aktivna izvan prestonice, a sa uverenjem da pojam provincija ne označava geografiju, već stanje duha, Sputnjik je otišao u Novi Pazar, stari grad na jugozapadu Srbije iz kojeg godinama dolaze stvaraoci prvog reda, pesnici, prozaisti, slikari, karikaturisti.\n...Google+ViberTelegramWhatsApp50Tagovi:Orbita kulture, SrbijaPratiNe pratiStandardi zajedniceDiskusijaKomentariši preko Facebook nalogaKomentariši preko Sputnik nalogaKomentarDodaj komentar\nDodaj jošSvi komentariPrikaži još komentara (20)Prikaži nove komentare (0)KomentarOdgovorikao odgovor na(Prikaži komentarSakrij komentar) | | Izmeni | ObrišiSačuvaj\nNovostiNajnovijeNajčitanijeNajpopularnije19:25Na Kavkazu se ponovo rađa pravoslavno carstvo19:06Francuski mediji konačno priznali: Ukrajinski neonacisti glavni krivci za sukobe18:50Vesti Radija Sputnjik (video)18:40Šta Srbija ima da ponudi stranim investitorima?18:26Da li je ovo prva ozbiljna najava sastanka Putina i Trampa?Sve novostiPrva odluka Ane Brnabić hladan tuš za Zapad9987Zapadni mediji u panici, procurio snimak koji razotkriva najveću laž (video)9154Sudbonosni sati za Siriju: Amerika sprema totalni rat8857Zakuvalo se: Američki piloti tri puta tražili dozvolu za obaranje sirijskih aviona5961„Gugl spejs“ otkrio vanzemaljsku bazu na Marsu (video)5525Sve novostiNove optužbe Skota: Maligni uticaj Rusa na srpskom tlu... Samo podrivaju10Prva odluka Ane Brnabić hladan tuš za Zapad10Previranja u opoziciji: Vučić blizak Nemcima — Englezi mu spremaju prevrat8Ekspoze Ane Brnabić: Ne okrećemo leđa Moskvi6Sudbonosni sati za Siriju: Amerika sprema totalni rat7Sve novosti\nMultimedijaFotoKarikaturaInfografikaŠta je NATO video u Beogradu: 10 fotografija srpske vojne sileSvet u haosu zbog „Peće“„Msta-S”: Ruski samohodni top za taktičke pobede\nPratite nasFacebookTwitterrs.sputniknews@rs_sputnikVestiSvetEvropaRusijaRegionPolitikaEkonomijaNaoružanjeŽivotNaukaKulturaMultimedijaFotoVideoInfografikaKarikaturaAnalize i mišljenjaIntervjuiKomentari i AnalitikaRadioSvet sa SputnjikomOrbita kultureSputnjik intervjuEnergija SputnjikaNovi Sputnjik poredakSputnikO namaPravila korišćenjaPreuzmite aplikacijuPišite nam\nRegistracijaE-mail:Ime na ekranu:Lozinka:Potvrdi lozinku:Molimo unesite kodPrijavaPolitika privatnostiKlikom na "Registracija dajete Vašu saglasnost za obradu Vaših ličnih podataka, kao i saglasnost sa Politikom privatnostiRegistracija* Potrebno je popuniti sva polja\nMolimo potvrdite e-mail adresu za nastavak. Uputstva za potvrdu su poslata na OKReinstalacija lozinkeUnesite e-mailMolimo unesite kodPonovno pokretanjePrijavaPolitika privatnosti\nE pa sjajno! Instrukcije za reinstalaciju lozinke poslate su na OKRegistracijaDa li imate rs.sputniknews.com nalog?DaNeRegistracija\nE-mail:Lozinka::Zapamti mePrijavi meNemam nalog na rs.sputniknews.com RegistracijaZaboravili ste lozinku?Politika privatnostiOKRegistracija\nE-mail:Ime na ekranu:SledećePrijavaImam nalog na rs.sputniknews.comOKObriši korisnički nalogDa li ste sigurni da želite da obrišete svoj rs.sputniknews.com nalog?DaNeVaš nalog je obrisan! Možete ga ponovo pokrenuti u narednih 30 dana, tako što ćete kliknuti na link u e-mail poruci koju ste dobili tokom procesa registracije naloga.ZatvoriStandardi zajednice Registracija i autorizacija korisnika na Sputnik portalima preko jednog ili više naloga na socijalnim mrežama podrazumeva da su korisnici prihvatili ova pravila. Korisnici su pri ostavljanju komentara dužni da poštuju nacionalne i međunarodne zakone. Obavezuju se da se s dužnim poštovanjem obraćaju drugim učesnicima u diskusijama, kao i čitaocima i pojednicima koji se pominju u pojedinačnim postovima. Administratori portala zadržavaju pravo da obrišu komentare napisane na jezicima na kojima se ne objavljuje veći deo sadržaja na određenom Sputnik portalu. U svim jezičkim (lokalizovanim) verzijama portala sputniknews.com, svaki komentar koji se objavi može biti naknadno izmenjen (opcija Edit). Komentar korisnika biće obrisan sa portala ukoliko: ne odgovara temi posta; promoviše mržnju i diskriminaciju na rasnoj, etničkoj, seksualnoj, verskoj ili socijalnoj osnovi, ili narušava ili na drugi način ugrožava prava manjina; ugrožava prava maloletnika ili im nanosi bilo koju vrstu štete, uključujući i moralnu; promoviše ili sadrži ekstremističke ideje, ili poziva na druge protivzakonite aktivnosti; sadrži uvrede na račun drugih korisnika ili pretnje korisnicima, pojedincima ili organizacijama, vređa čast ili podriva nečiju poslovnu reputaciju; sadrži uvrede ili poruke koje iskazuju nepoštovanje prema portalima ili drugim sadržajima koje proizvodi Sputnik; ugrožava privatnost, otkriva lične podatke ili podatke o trećim licima bez njihove saglasnosti, ili narušava privatnost privatne prepiske i lične komunikacije; opisuje ili ukazuje na scene nasilja, ili opisuje i promoviše okrutnost prema životinjama; sadrži informacije o metodama izvršenja samoubistva, ili poziva na izvršenje samoubistva; ima za cilj komercijalnu aktivnost, sadrži neodgovarajuće reklamne poruke, protivzakonite političke promotivne slogane, ili linkove ka spoljnim izvorima koji sadrže takve ili slične informacije; promoviše proizvode ili usluge trećih lica bez prethodne odgovarajuće dozvole; sadrži uvredljive ili vulgarne izraze i njihove izvedenice, kao i naznake korišćenja jezičkih termina ili jezičkih elemenata koji bi se mogli definisati ili prepoznati kao uvredljivi ili vulgarni; sadrži spam poruke, reklamira spam aktivnosti, promoviše masovne mejling usluge ili piramidalne i šeme po principu “obogati se brzo”; promoviše upotrebu narkotika ili psihoaktivnih supstanci, ili sadrži informacije o njihovoj proizvodnji ili korišćenju; sadrži linkove koji vode ka elektronskim virusima ili tzv. “malicioznom” softveru; čini deo organizovane aktivnosti koja podrazumeva slanje ili prijem velikog broja komentara s istim ili sličnim sadržajem na isti post ili u različite diskusije ("flash mob"); pravi “poplavu” komentara u određenoj diskusiji velikim brojem nekoherentnih ili irelevantnih komentara i poruka; narušava pravila pristojnog ponašanja, etikecije, ili demonstrira bilo koju vrstu agresivnog ili ponižavajućeg ponašanja, ili ponašanja koje ukazuje na bilo kakvu vrstu zlostavljanja ("troling"); ne poštuje pravila jezičkih standarda – na primer, otkucan je u celosti ili prevashodno velikim slovima, ili nije podeljen na razumljive ili logične rečenice. Administratori imaju pravo da svakom korisniku spreče pristup određenoj strani, ili bez upozorenja obrišu korisnički nalog ukoliko korisnik krši ova pravila, ili se ponaša tako da ukazuje na moguće kršenje ovih pravila. Korisnik može da inicira povraćaj (“recovery”) svog naloga ili njegovo otključavanje tako što će kontaktirati direktno Sputnik moderatore putem ovog linka: moderator.rs@sputniknews.com Pismo koje korisnik šalje mora da sadrži: Subject: povraćaj naloga / otključavanje pristupa Korisnički ID Objašnjenje za ponašanje ili postupke koji su doveli do kršenja gorenavedenih pravila i doveli do zaključavanja naloga. Ukoliko moderator smatraju da je moguće ponovo uspostaviti pristup nalogu ili otključati ga/omogućiti njegovo slobodno korišćenje, to će biti učinjeno. Ukoliko dođe do ponovnog kršenja gorenavedenih pravila, korisnički nalog će biti po drugi put blokiran, odnosno zaključan, i ne može biti ponovo otključan / odblokiran. Ako želite da kontaktirate Sputnik tim moderatora, pišite im na moderator.rs@sputniknews.comPrijavaE-mail:Lozinka::Zapamti mePrijavi meRegistracijaZaboravili ste lozinku?Politika privatnostiDrugi načini prijave:OK


Region Autor:Beta28. jul. 202116:49 > 16:5010 komentara\nVladika zvorničko-tuzlanski Srpske pravoslavne crkve (SPC) Fotije ocenio je da visoki predstavnik u Bosni i Herecegovni Valentin Incko nametanjem kažnjavanja za negiranje genocida u Srebrenici izvodi "eksperiment nad Srbima" i "nameće verbalni delikt".\n„Poslednja iskra slobode ako postoji u demokratskoj Evropi, sigurno će ustati protiv nametanja verbalnog delikta“, ocenio je Fotije na crkvenom skupu u manastiru u Dragaljevcu, kod Bijeljine, prenela je danas SPC.\n„Živimo u apsurdnom vremenu da mnogi Evropljani propovedaju demokratiju samo sebi, a drugima tiraniju. Oni hoće da nama Srbima u Republici Srpskoj postave šta da mislimo, govorimo, jedemo, kojim jezikom ćemo sutra da govorimo, kojim pismom da pišemo“, rekao je vladika Fotije.\nOcenio je da su Srbi „slobodarski, svetosavski, mučenički i kosovski narod“ i podsetio da su se „Srbi na Кosovu borili upravo za hrišćansku Evropu koja Srbima sada nameće pravilo verbalnog delikta koje je davno prevazidjeno u svim oblicima demokratije u svetu“.\n„Osnovno pravo čoveka je sloboda mišljenja, pravo na govor, i veoma je opasan ultimatum koji se nameće u BiH jer vrlo lako može da se izrodi u tiraniju koju slobodarski srpski narod neće prihvatiti“, ocenio je vladika Fotije.\nOn je „izrazio uverenje da će srpski narod izabrati put slobode, jedinstva i zajedništva kako bi prevazišao sve prepreke koje su pred njega postavljene“.\nPrema njegovim rečima, „Srbi su narod koji nije naučio da bude rob i pokoran silama i vlastima ovoga sveta, nego hoće da bude dostojanstven i uvažavan kao narod“. „Srbi na progone i porobljavanje uzvraćaju uvek dobrom i to nam uzimaju za slabost, što nije, nego vidimo očima vere dalje od onoga što se trenutno dešava i dobro znamo kuda i kako da hodimo, šta da činimo i u dobru i u zlu“, poručio je episkop Fotije, prenela je SPC.


Korijev skriveni dragulj: Luxe brvnara na južnoj obali\nDomaćin Erin je primio ocene od 5 zvezdica od 95% gostiju.\nSkrivena u srcu grada, ova nova konstrukcija je najbolje čuvana tajna Korija! Biće vam lako da prošetate do svega što Kori ima da ponudi: plažu, restorane, taverne i prodavnice, ali i dalje imate mir i tišinu koji čine južnu obalu tako restaurirajućim mestom za bekstvo od svakodnevice. Ova dvosobna, jedna brvnara u kupatilu spaja vrhunske pogodnosti koje nova konstrukcija može da ponudi sa rustičnim šarmom Nortvudsa.\nNaći ćete gurmansku kuhinju iz snova sa svim uređajima od nerđajućeg materijala (plinska rerna/šporet, mašina za sudove i najluksuzniji frižider ikada), trpezarijom i dnevnim boravkom otvorenog plana, dve spavaće sobe sa bračnim krevetima (jedna spavaća soba sa TV-om pričvršćenim na zid) i kupatilom (uključujući kadu - raritet za izdavanje smeštaja za odmor u ovoj oblasti). Da li smo pomenuli i mašinu za pranje i sušenje veša u punoj veličini? Sumnjamo da ne želite da odete.\nSvaki aspekt ove brvnare je pažljivo dizajniran i dekorisan, sve do predivnog kupatila i kuhinjskih površina i štitnika od prskanja. U dnevnom boravku nalazi se kožni kauč koji je pretvoren u bračni krevet, kao i jednako udobna kožna stolica i prevelika stolica. A za porodične filmske noći, dnevna soba ima pametni TV i zvučni bar pričvršćen za zid. Za trpezarijskim stolom udobno sedi šest osoba.\nSpoljašnjost ima drvenu terasu, plinski roštilj, pa čak i ognjište u kojem možete uživati na svježim i hladnim večerima.\nPobeći na južnu obalu ne znači da ćete ostaviti sve prednosti! Brvnara ima brzi Wi-Fi, centralno grejanje I klima-uređaj, pametne televizore u dnevnoj i glavnoj spavaćoj sobi, pa čak i ugrađene utičnice za punjenje. Malo drugih smeštaja za odmor nudi ovu neverovatnu kombinaciju luksuznih smeštaja u hotelskom stilu i opuštene atmosfere koja je Kornukopiju pretvorila u tako divno odredište za odmor.\nPlaža je samo nekoliko ulica udaljena, kao i Debeli Radiš, Korni kafa, Ejlerova opšta prodavnica, Mali Niki 's Bar, novi Fishermen' s Hideout (fantastična riba pržena riba i još mnogo toga), Lost Creek Adventures kajakaški izleti i neobične prodavnice u marini u blizini plaže.\nKornukopija je takođe savršena srednja tačka za istraživanje regiona. Kilometri i kilometri staza, plaža, kao i Bejfild, Vašbern i Ešland su udaljeni jednu jednostavnu vožnju. Domaćin će se pobrinuti da na najbolji mogući način iskoristite posetu, pružajući preporuke i itinere po meri na osnovu aktivnosti u kojima želite da uživate tokom boravka.\nRadujemo se što ćemo vas uskoro ugostiti u Kori 's najboljoj tajni!\nJužna obala je pravo mjesto za bijeg od svega, ali ne tako daleko od modernih pogodnosti koje pružaju hranu i gas kao napor. Knjiga gostiju sadrži savete o svim neverovatnim aktivnostima na otvorenom, lokalnoj umetnosti i mestima za kupovinu namirnica, večeru, piće itd. Ovo je stvarno odredište tokom cijele godine, bilo da uživate u aktivnostima na otvorenom, lokalnoj kuhinji, umjetnosti ili jednostavno u društvu prijatelja i porodice na jednoj od najljepših lokacija u sjevernoj SAD\nDom je udaljen samo nekoliko minuta hoda od centra Kornukope, koji ima sjajnu opštu prodavnicu/pijacu, odličan kafić, više barova/restorana, farmu i marinu. Bejfild je udaljen oko 25 minuta, kao i Vašbern (gde se nalazi najveća prodavnica u tom području).\nVaš domaćin živi svega nekoliko kilometara dalje i na raspolaganju vam je kad god vam zatreba pomoć i želi da gostima omogući da na najbolji mogući način iskoriste posetu južnoj obali.


SIMPOZIJUM "ULOGA JAVNOG BELEŽNIŠTVA U UNAPREĐENJU PRAVNOG PROMETA U REPUBLICI SRBIJI": 27. maj 2013. godine\nMinistarstvo pravde i državne uprave upućuje poziv da se u ponedeljak, 27. maja 2013. godine, sa početkom u 10 časova prisustvuje Simpozijumu pod nazivom "Uloga javnog beležništva u unapređenju pravnog prometa u Republici Srbiji", koji će biti održan u hotelu "Metropol Palace", Bulevar kralja Aleksandra br. 69.\nSimpozijum će svečano otvoriti pomoćnik ministra pravde i državne uprave Ljiljana Blagojević, a prisutnima će se obratiti i eminentni domaći stručnjaci, kao i predstavnici javno-beležničke profesije iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Makedonije, Republike Francuske i Savezne Republike Nemačke.\nCilj ovog simpozijuma je da pripremi Republiku Srbiju za što kvalitetniju izradu, dopunu ili usklađivanje procesnih i materijalno-pravnih zakona, kao jednog od preduslova za uspešnu primenu Zakona o javnom beležništvu u Republici Srbiji od septembra 2014. godine, ali i da upozna buduće javne beležnike Republike Srbije sa proširenim nadležnostima u javno-beležničkoj profesiji.\nSimpozijum o proširenim nadležnostima budućih beležnika organizuje Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju i održivi razvoj (GIZ) u saradnji sa Ministarstvom pravde i državne uprave Republike Srbije.\nIzvor: Vebsajt Ministarstva pravde i državne uprave, 23.5.2013.


New Balance Sportska obuća Roza Patike - New Balance 997 - Office Shoes Srbija\nŠifra proizvoda: CW997HKC-PNK\nUkoliko tragate za udobnom obućom i želite da da budete autentični model 997 morate imati ove sezone. Oslonite se na dugogodišnje nasleđe New Balance-a i priuštite sebi kvalitetnu obuću koja će ispuniti sva Vaša očekivanja.\nNew Balance Ženske Roza Patike officeshoesshopping


Google je zatražio dozvolu za testiranje dronova za gašenje požara | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 7.2.2021. u 15:01\nIz Googlea su naknadno objavili da su promijenili planove te trenutno ipak neće krenuti s testiranjima, no postalo je jasno kako su vatrogasni dronovi jedno od njihovih područja interesa.\nSve smo bliže vremenu u kojem će poštare u plavim odijelima na motorima ili na biciklima zamijeniti bespilotne letjelice. To možda neće biti tokom sljedećih nekoliko godina, no dugotrajno i s daljnjim napretkom tehnologijom i promjenom regulative, bespilotne letjelice trebale bi postati dostavljači koji će nam donositi sve, od poštanskih paketa do pizza. To je samo jedan od načina na koje će se dronovi koristiti u budućnosti, a ekipa iz Googlea (čiji odjel Wing u SAD-u testira dostavne dronove) pokrenula je projekt s ciljem korištenja bespilotnih letjelica u – gašenju požara.\nTako je nedavno otkriveno da je američka kompanija, odnosno njen odjel koji se bavi istraživanjem klime i energije, zatražila od Federalne zrakoplovne administracije dozvolu za testiranje vatrogasnih dronova. Dozvola je zatražena za testiranje na privatnom posjedu u Firebaughu u Kaliforniji, korištenjem bespilotne letjelice HSE-UAV M8A Pro. Ta vrsta drona već se koristi za špricanje hemikalija i pesticida po usjevima tako da se njeni spremnici, umjesto hemikalijama, mogu napuniti vodom koja bi se ispuštala iznad opožarenog područja.\nS obzirom na to da su posljednjih godina požari opustošili brojne zemlje – od Australije do SAD-a, a velikih problema s vatrenim stihijama imali smo i na Jadranu, jasno je koliko bi dodatna pomoć iz zraka dobro došla. Npr. dronovi koji bi bili postavljeni na nekakvim strateškim mjestima mogli bi, pogotovo na nepristupačnim mjestima, reagirati brže od vatrogasaca i krenuti s brzim gašenjem požara. Naravno, bespilotne letjelice kakve se danas koriste imaju velika ograničenja – ne mogu nositi puno tereta/vode te je vrijeme zadržavanja u zraku kratko, no s daljnjim napretkom tehnologije očekujemo i veći doseg i nosivost, što će itekako pomoći da jednom dronovi postanu učinkovit vatrogasni alat. (Zimo.hr)\nKljučne riječi: Australija, dronovi, google, požari


Novogodišnji koncert Plesnog kluba Luna - Ozonpress :: internet portal\nPlesni klub Luna će 27. decembra u sali Doma kulture sa početkom u 19 i 30 časova održati tradicionalni Novogodišnji koncert!\nPozivamo sve sugrađane da dodju i uživaju u plesnoj čaroliji naših plesača koji ovu godinu završavaju sa izvanrednim takmičarskim rezultatima.\nPored latino i standardnih plesova predstavićemo vam i sjajne koreografije na temu domaće muzike.\nObećavamo sjajan provod i veče ispunjeno divnim plesnim tačkama\nVidimo se u četvrtak.\nPlesni klub Luna se priključio humanitarnoj akciji „Osmeh na dar“ pa će pre i u toku koncerta biti istaknuta kutija za prikupljanje slatkiša, igračaka i opreme za školu od kojih će se praviti paketići za decu iz ugroženih porodica. Molimo sve koji dođu na koncert da ponesu po neku sitnicu i priključe se ovoj akciji jer naše malo nekome će biti mnogo.\nŠerbedžija: Pamtim jedan lud nastup u Čačku\nboleroin 26/12/2018 u 19:08 Odgovorite\nza plesni klub LUNA


Najefikasniji promotivni materijali u 2020-oj | Akter.co.rs\nby Admin · 2. марта 2020.\nInovativnosti u marketingu dolaze iz godine u godinu, tako da je postalo prilično teško pohvatati šta je danas aktuelno, naročito onima koji nisu profesionalci.Iako je digitalni marketing preuzeo primat u oglašavanju, neki oblici tradicionalnog marketinga, kao što su razni promotivni materijali, i dalje imaju značaj.\nDeljenje promotivnih materijala spada pod tradicionalan marketing koji se ne menja tako brzo kao što to čini digitalni marketing. Ipak, i tradicionalni marketing se mora na neki način modernizovati.\nAko ne obraćate pažnju i ne osluškujete tržište možete sasvim promašiti sa promotivnim materijalom, što može biti propala investicija. Recimo, deljenje letaka na ulici već duže vreme ne treba da predstavlja osnovni način reklamiranja.\nKada je u pitanju promotivni materijal, ono što će vašu kampanju definitivno učiniti uspešnom jeste korišćenje ovog materijala kao poklona za poslovne partnere, zaposlene u vašoj firmi ili potencijalne mušterije i klijente.\nTako gledano, letak ne predstavlja poklon, već samo informaciju odštampanu na parčetu papira. A već smo svi prenatrpani informacijama. Što znači da će u najvećem broju slučajeva vaš letak završiti u korpi za smeće, a to svakako ne želite.\nSa poklonima je stvar drugačija, oni traju nekad i više godina. Oni konstantno podsećaju na onog ko vam je poklon uručio, što automatski stvara pozitivnu sliku o vašem brendu. Upravo je to ona asocijacija na koju treba da ciljate.\nNo, od velikih ponuda promotivnih materijala, za poklon teško je odabrati koji je onaj pravi za vaše potencijalne kupce. Možete birati između rokovnika, kalendara, torbi, šolja, majici, kačketa, kapa… Skoro svaka stvar koja se svakodnevno koristi može biti iskorišćena kao promotivni materijal. Šta onda odabrati?\nU narednim rednovima ćemo govoriti upravo o tome: koji su to pokloni koji se prema statistikama najviše koriste, koji najviše traju i koji su korisnicima najdraži?\nMajice, kao i reklamni tekstil uopšte, su jedan od omiljenih promotivnih materijala zato što dugo traju, zato što relativno malo koštaju, zato što se na njima može štampati zanimljivi i privlačan dizajn, a pre svega zato što osoba koja nosi majicu sa vašim brendom predstavlja vašu besplatnu hodajuću reklamu.\nUpravo se na taj način podiže svest o brendu, nenamentljivo i tiho, a ipak ste tu stalno prisutni. Baš takav način reklamiranja i daje najviše poverenja potrošaču, a ako dobijete poverenje to je mnogo bolje i dugotrajnije od brze zarade koju biste dobili nekim drugim vidovima reklamiranja.\nHemijske olovke su možda najklasičnija vrsta promotivnog materijala. Koriste se u tu svrhu već više decenija i još uvek odlično ispunjavaju tu svrhu. Svako je barem jednom tokom života dobio promotivnu hemijsku na poklon, a prilično smo sigurni da trenutno imate barem jednu takvu u svojoj torbi ili na radnom stolu.\nOne predstavljaju odličan reklamni materijal baš zbog njihove široke upotrebe. No, jedina im je mana to što ne traju preterano dugo, brzo se iskoriste i zamene drugom hemijskom, što nekad ne daje dovoljno vremena potrošaču da mu vaš brend postane prepoznatljiv. Zato biste mogli uložiti u penkala ili hemijske kojima se minice menjaju, jer će to značajno proširiti njihov rok upotrebe.\nStatistika kaže da svako drugo domaćinstvo ima bar jednu promotivnu šolju ili čašu. Znate onu šolju sa logoom Grand kafe koju koristite svakog jutra? Ili vam je ipak draža krigla Jelen piva uz koju se opuštate sa prijateljima? Upravo na to mislimo kada govorimo o promotivnim šoljama ili čašama.\nOne se svakodnevno koriste, niko ih neće odbiti kao poklon jer ih nikad nema dovoljno. A tu su, u domu potrošača, svakog dana ga podsećaju na vaš brend.\nKalendari predstavljaju još jednu vrstu promotivnog materijala u koje potrošači gledaju svakog dana. Retko ko zapravo kupuje kalendare, većinom se dobijaju na poklon od firmi. Na samom kalendaru je po pravilu naznačen logo firme.\nTo znači da je veoma mala mogućnost da neko ne zapamti naziv firme, ili da mu barem postane prepoznatljiv logo te firme tokom tih godinu dana dok kalendar bude bio okačen na zidu.\nNa ovo mislimo kada kažemo da i promotivni materijal treba da se prilagodi potrošačima. Mnogi brendovi sasvim izgube iz vida da se kao promotivni materijal mogu koristiti i novije tehnologije. Tu svakako spadaju USB-ovi koji se svakodnevno koriste u najrazličitije svrhe.\nDanas se i dalje USB drajveri najčešće kupuju, pa baš iz tog razloga predstavljaju odličan poklon, koji u našoj zemlji nije do te mere komercijalizovan. Međutim, svako bi se obradovao da dobije USB sa velikom memorijom, a to podrazumeva da će zapamtiti i naziv vašeg brenda.\nSlično kao i USB drajveri, eksterne baterije (power banks) su i dalje nepravedno zanemarene kao promotivni materijal. Ovo jeste skup poklon, ali je zasigurno isplativ jer govori o vašem brendu i o tome da mu je prilično stalo do potrošača.\nDalje, ovakav poklon će se koristiti godinama, te će potrošač sasvim sigurno znati i za vašu firmu i čime se bavite. Kada mu bude bile potrebne usluge ili proizvodi koje vi nudite, mnogo je veća mogućnost da će se obratiti upravo vama za pomoć.\nZa bilo koji od ovih reklamnih rekvizita da se odlučite, nećete pogrešiti. Ulaganje u marketnig, kako digitalni, tako i tradicionalni, pomoći će vam da optimizujete vaše poslovanje i postanete uspešni na tržištu.\nby Admin · Published 22. априла 2022.\nBrendiranje firme, prvi korak do poslovnog uspeha\nby Admin · Published 13. новембра 2019.\nNext story Usporavanje starenja i poboljšavanje pamćenja uz pomoć škole stranih jezika\nPrevious story Da li su behaton ploče dobar izbor za popločavanje dvorišta?


Opasan plan: Sarajevo gura Bosnu u NATO — okupacijom Srpske - 18.08.2017, Sputnik Srbija\nCilj je da NATO, knjiženjem vojnih objekata na BiH, zauzme važne tačke u Republici Srpskoj, pa i u samoj Banjaluci i da se na taj način srpski narod na silu gurne... 18.08.2017, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, bosna i hercegovina, republika srpska (rs), anđelko kozomara, denis zvizdić, nenad stevandić, vukota govedarica, amer jerlagić, nato, ustavni sud bih, knjiženje vojne imovine rs na ime bih\nCC0 / / Bosna i Republika Srpska - ilustarcija\nCilj je da NATO, knjiženjem vojnih objekata na BiH, zauzme važne tačke u Republici Srpskoj, pa i u samoj Banjaluci i da se na taj način srpski narod na silu gurne u naručje Severnoatlantske alijanse.\nOdluka Apelacionog veća Ustavnog suda BiH konačna je i na nju više niko nema pravo žalbe — vojni objekat Veliki Žep u Han Pijesku mora se uknjižiti na ime BiH, umesto kao što je do sada bilo, na ime Republike Srpske.\nKnjiženje perspektivne vojne imovine, one vojne imovine koja je potrebna za funkcionisanje Oružanih snaga BiH (neperspektivna vojna imovina već je uknjižena na entitete), poslednji je korak koji se zahteva za aktiviranje Akcionog plana za članstvo BiH u NATO (MAP).\nIz Federacije BiH, kao i od funkcionera centralnih vlasti u Sarajevu dolaze pozitivne reakcije na takvu odluku. Tako predsednik Saveta ministara BiH Denis Zvizdić smatra da odluka Ustavnog suda predstavlja važan korak ka kredibilnoj realizaciji uslova iz Talina i konačnoj aktivaciji MAP-a za članstvo BiH u NATO-u, kao sinonimu savremenih standarda, političke stabilnosti i ekonomskog prosperiteta.\n29 Jun 2017, 08:00\nSlično misli i Amer Jerlagić, predsednik Stranke za BiH. Prema njegovim rečima, na bazi tog presedana moguće je da se sva vojna imovina uknjiži na ime OS BiH, odnosno na BiH, čime se otvara put te države prema članstvu u NATO-u.\nBanjalučki analitičar Anđelko Kozomara pita se šta ima „perspektivno“ u objektu Veliki Žep, u koji vojnička noga nije kročila od 1995. godine? Kome je potrebno oko 11.500 kvadratnih metara zapuštenih objekata? Prema Kozomarinim rečima, cilj je sasvim drugačiji. Ono što nisu uspeli ni 22 godine posle rata, da obore Republiku Srpsku na kolena, bošnjački lideri sada pokušavaju putem sile i podrške NATO-a, kaže Kozomara.\n„NATO ima cilj da ovlada ključnim tačkama u RS. Znamo da je JNA imala najpovoljnije lokacije u svim većim gradovima u zemlji za svoje kasarne. Tako je i ovo što je ostalo u RS. Oni su svesno proglašavali perspektivnom vojnom imovinom ona mesta za koja je NATO zainteresovan da instalira svoje jedinice“, kaže Kozomara.\nOn očekuje da će i neke lokacije u samom centru Banjaluke, takođe ogromne po površini, posle takve odluke Ustavnog suda, biti uknjižene na BiH, a po pristupanju BiH u NATO to bi postalo vlasništvo Severnoatlantske alijanse.\nDrugo pitanje je da li je Ustavni sud BiH imao pravo da zadire u Dejtonski sporazum, jer takvom odlukom, kaže Kozomara, Republika Srpska ostaje bez 49 odsto teritorije, koja joj je tim sporazumom zagarantovana.\nGreškama u merenju zemljišta posle kraja građanskog rata u BiH RS je već ostala oštećena za pola procenta od teritorije koja joj pripada. Sada se, knjiženjem vojnih objekata ogromne površine na ime BiH, razlika u veličini, međunarodnim ugovorima zagarantovane teritorije RS i one koja joj faktički pripada, još više povećava. Zbog toga je iz Uprave za geodetske i imovinsko-pravne odnose RS (RUGIP) i stiglo saopštenje da nema uslova za sprovođenje odluke Ustavnog suda.\nDodik — Ivancov: Rešenje krize u BiH je vraćanje na izvorni „Dejton“\n21 Februar 2017, 17:56\nPoznat je stav većine građana RS, kaže Kozomara, da ne žele pristupanje NATO-u, odnosno da će slediti put koji Srbija odredi — ako Srbija ne ulazi u NATO, RS neće dozvoliti ni da BiH postane članica tog vojnog saveza.\n„Međutim, ono što je bojazan za sve Srbe u RS da su i 1. marta 1992. dva naroda, bošnjački i hrvatski, referendumom odlučila da se BiH izdvoji iz Jugoslavije. Srbi na tom referendumu nisu učestvovali, a međunarodna zajednica je priznala takav referendum. Referendum u RS o tome da li BiH treba da pristupi NATO-u ili ne bio bi vrlo upitan, jer velike sile ne odlučuju po volji naroda, nego po volji svojih interesa“, kaže Kozomara.\nNenad Stevandić, potpredsednik Skupštine RS, kaže da je lažna i nelogična teza da će knjiženje vojne imovine na ime BiH ubrzati NATO integracije. Zbog toga što zadire u Dejtonski sporazum po već pomenutom pitanju procenta teritorije, RS nije u mogućnosti da odluku suda sprovede, što otvara novu krizu u BiH. Tako podeljena, sa još jednom krizom, BiH neće biti u stanju da pristupa nikome, kaže Stevandić.\n„Ovo je jedan vid pritiska, jedan način da se izazove kriza i da se odmah projektuju Srbi kao odgovorni za tu krizu, jer je evidentno da mi na te stvari ne možemo da pristanemo, kao što nismo mogli da pristanemo na takav odnos prema datumu nastanka RS. Potpuno iste premise su i sada. Cilj je, što je još 1992. ostalo u stereotipu, da se prave odluke koje ne možemo da prihvatimo, koje od nas traže da se odreknemo sebe, svojih prava i kada mi na to ne pristanemo, onda dobijemo optužbu da smo remetilački faktor“, objašnjava Stevandić.\nOdluke Ustavnog suda, poput ove poslednje, neće ubrzati put u NATO, već destrukciju BiH, dodaje Stevandić, jer činjenica je da je nekoliko poslednjih odluka Ustavnog suda izazvalo velike političke krize.\n27 Jul 2017, 19:03\nNi ovaj put nije izostala polemika između članova vladajuće koalicije okupljene oko SNSD-a, koji predvodi predsednik RS Milorad Dodik, i opozicionog Saveza za promene (SZP). Tako Stevandić kao cilj onih koji podržavaju odluku Ustavnog suda navodi pripremu novih lidera RS, koji će biti kooperativniji prema zahtevima zapadnih sila.\nSa druge strane, Vukota Govedarica, lider opozicionog SDS-a, kaže da je politika pristupanja BiH u NATO bila odluka Predsedništva BiH, u kojem je sedeo i član Dodikovog SNSD-a. On takođe ukazuje i na, kako kaže, pogrešne odluke RUGIP-a, koje su, prema njegovom mišljenju, uzrokovale takvu odluku Ustavnog suda.\nOno što, međutim, u današnjem vremenu ujedinjuje sve srpske stranke u BiH, bez obzira da li se nalaze u vlasti ili u opoziciji, jeste stav prema NATO-u. Dok je Srbija neutralna, ni srpske stranke u RS neće podržavati put BiH države u NATO. Takav stav zastupa i Govedarica.\n„Dok Srbija ima takvu poziciju, mislim da RS nema potrebu da se opredeljuje na drugi način, izuzev da ima identičnu poziciju. Ukoliko Srbija bude menjala svoje stavove po tom pitanju, to zasigurno otvara prostor da Srbi u BiH razmisle i da i oni krenu u nekom drugom pravcu“, kaže Govedarica.\nknjiženje vojne imovine RS na ime BiH


Dan održivosti: JAVNI POZIV: ODRŽIVOST U FOKUSU - Goethe-Institut Bosnien und Herzegowina\nIdi direktno na sadržaj (Alt 1) Idi direktno na glavnu navigaciju (Alt 2)\nDan održivosti JAVNI POZIV: ODRŽIVOST U FOKUSU\nČe, 05.05.2022 -\nGoethe-Institut Sarajevo Sjedište\nSlam na Dan održivosti u Goethe-Institutu\nPod motom GOETHE GOES GREEN, Goethe-Institut i Café Goethe by Kawa 4. juna 2022. organiziraju Dan održivosti u Goethe-Institutu.\nNa kraju cjelodnevnog događaja sa prezentacijama i radionicama, kao i sajmom održivosti i izložbom o 17 ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda (SDG17), svi zainteresirani mogu iznijeti svoje ideje i razmišljanja za veću održivost u Bosni i Hercegovine na Otvorenoj sceni.\nU okviru „Slama" za održivost imate priliku da publici predstavite svoje ideje na temu održivost u 5 do 10 minutnom formatu.\nPošaljite nam kratki opis svoje projektne ideje koju biste željeli predstaviti na Danu održivosti putem e-maila do 25. maja.\nPomoću aplikacije „menti.com“ publika će glasati za onu prezentaciju, koja je ostavila najjači dojam.\n5 najboljih prezentacija ili projektnih ideja će na osnovu glasova publike osvojiti glavne nagrade. Svi ostali učesnici dobiće vaučere za knjige na temu održivosti od izdavačke kuće Buybook i poklon set za održivost Goethe-Instituta.\nSaksija za začinsko bilje\nVaučer za organske proizvode u vrijednosti od 150 KM\nVaučer za restoran BistroZdravo (za 2-3 osobe) u vrijednosti od 100 KM\nU opuštenoj atmosferi, veče je posvećeno održivim projektnim idejama i temama koje su izazovne i relevantne za Bosnu i Hercegovinu.\nRepertoar tema može se kretati od kreativnih do inovativnih i treba ih posmatrati kao fiktivni doprinos "poboljšanju sutrašnjeg svijeta".\nProjekti mogu uključivati jedan ili više od 17 ciljeva održivosti i kreću se od umjetničkih formata do istraživačkih projekata i izuma.\nVašoj kreativnosti nema granica! Na Vama je kako ćete predstaviti svoje projektne ideje: da li uz PowerPoint ili kao poetski slam, najvažnije je da svoj nastup učinite uzbudljivim i zabavnim!\nNa javni poziv mogu se prijaviti sva fizička lica starija od 16 godina koja se žele uključiti u održivu budućnost Bosne i Hercegovine.\nOd učešća su isključeni predstavnici organizacija uključenih u Dan održivosti.\nZainteresovane osobe ili timovi mogu dostaviti kratak opis projektne ideje Goethe-Institutu Bosna i Hercegovina putem e-maila do 25.maja.\nRok za predaju: 25. maj 2022. 18:00 sati po srednjeevropskom vremenu.\n17 ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda:\nSiromaštvo, glad, zdravlje, obrazovanje, rodna ravnopravnost, voda, energija, pristojan rad, industrija/infrastruktura, smanjene nejednakosti, sigurni/održivi gradovi, potrošnja/proizvodnja, klimatske promjene, okeani, kopneni ekosistemi, mir, partnerstva.\nCijena: Slobodan ulaz