3 vrste prijatelja kojih se treba kloniti | Lični razvoj | Life coach\n3 PRIJATELJA KOJIH SE UVEK TREBA KLONITI, A ČESTO SU U NAŠOJ BLIZINI: Oni su otrovne osobe - pazite kome poklanjate srce 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n08.09.2021. / 14:36\n3 vrste prijatelja kojih se treba kloniti - negativno utiču na vaše zdravlje, sreću i smaopouzdanje!\nTokom odrastanja, naročito u srednjoj školi želimo da imao što više prijatelja i poznanika, a u zrelom i odraslom dobu, shvatamo da su nam najvažniji oni pravi prijatelji koje, kako ljudi kažu, možemo izbrojati na prste jedne ruke.\nTokom godina mnogi "prijatelji" nestaju iz vašeg života, što zbog obaveza, preseljenja, novog načina života ili navika. I to je sasvim u redu. Međutim, treba se čuvati novih, ali i promena onih koji ostaju jer lako je upasti u zamku toksične i manipulativne osobe. Kada ste okruženi toksičnim ljudima, to negativno utiče na vaše mentalno zdravlje, sreću i samopouzdanje. Zbog toga je važno da redovno filtrirate svoje odnose i da u svom životu sačuvate samo one ljude koji su izvor iskrene ljubavi i prijateljstva.\nEvo kojih "prijatelja treba da se klonite - ova 3 slučaja mogu biti toksična:\n1. Večni kritičar\nDefinitivno se treba kloniti kritičarakoji jendostavno ne mogu bez vrednosnog suda. Najčešće su takvi ljudi odrasli u neprijateljskom okruženju, gde je svaki njihov postupak bio podvrgnut rigoroznoj analizi, a svako neslaganje sa planom bilo je strogo kažnjavano. Sada su i oni sami spremni da čuvaju apstraktne koncepte dobrog i pogrešnog, mereći vaše postupke i odluke. U početku, kritika može zvučati u prijateljskom, ali ako se iznova ponavlja može predstavljati pravi rat protiv vaših nesavršenosti. U odnosu sa ovakvim prijateljem uvek ćete biti u odbrambenom položaju, a vaše samopouzdanje stalno će biti na udaru.\nAko imate prijatelja koji tokom svakog susreta ne prestaje da priča iza leđa vašim zajedničkim poznanicima, budite uvereni da pola grada već zna vaše tajne. Osoba za koju je izraz "Samo nemoj nikome reći" okidač za upijanje i širenje sočnih vesti nije vredn poverenja. Čuvajte se ljudi koji ogovaraju, jer oni vas mogu uvek lako izdati.\nPrijateljstvo sa takvom osobom je kao jednostrana igra. Ukoliko vi stalno pomažete svom prijatelju, stalno ste tu kada mu trebate, uvek ga saslušate, dajete mu podršku i radite na njegovim važnim stvarima, a zauzvrat ne dobijate nikad ništa, onda ste iskorišćeni. Kada pomažete prijatelju, ne treb aočekivati nagradu, ali svakako očekujete da će se on nekada vama naći u nekoj situaciji i pružiti pomoć. Međutim, on nestaje kada je vama nešto važno, a ponovo se javlja kada ste mu potrebni. Takvi ljudi su sposobni da prekrše čak i najjednostavnije dogovore - da ne zovu, da ne dođu kod vas kada vam je potrebna pomoć... Vaš život i brige mu nikada neće biti na listi prioriteta, a vi ste mu koristan resurs da ostvari svoje planove.


Hapšenja u Sarajevu: U blizini Rajlovca pronađena i zastava ISIL-a | Banjaluka.net\nHapšenja u Sarajevu: U blizini Rajlovca pronađena i zastava ISIL-a\nPretresi koji su jutros počeli u blizini mjesta Rajlovac, gdje se prije dva mjeseca desio teroristički napad u kojem su ubijena 2 vojnika OS BiH, tačnije u sarajevskim naseljima Boljakov Potok, Osijek, Sokolje i drugim lokacijama na području opštine Novi Grad usmjereni su na oko 15 osoba za koje postoje saznanja i dokazi da su bliski i održavaju kontakte sa radikalnim grupama i strukturama ISIL-a, kao i strukturama povezanim sa osobama na ratištima Sirije i Iraka.\n– Ove osobe su pod istragom su zbog kaznenih djela javnog poticanja na terorističke aktivnosti i vrbovanje radi terorističkih aktivnosti iz članka 202a. i 202b. KZ BiH- stoji u saopštenju Tužilaštva BiH.\nKako je saopšteno iz Tužilaštva BiH vrši se pretres dva mjesta vjerskog okupljanja radikalnih osoba, kao i više kuća i privatnih objekata koje koriste. Prilikom pretresa pronađeni su određeni dokazni materijali koji ukazuju na povezanost sa strukturama IDIL-a, kao i zastava ove organizacije.\nIz Tužilaštva BiH poručuju građanima da Bosna i Hercegovina ima kapacitete da otkrije i procesuira osobe povezane sa terorizmom i radikalnim grupama, te da će zajedno sa policijskim i bezbjednosnim agencijama u BiH, kao i sa partnerskim agencijama u inostranstvu, poduzeti sve aktivnosti, kako bi se otklonile terorističke prijetnje i opasnosti za građane BiH.\nKako se navodi, ova akcija se vrši po nalogu tužioca iz Odsjeka za terorizam, a realiziraju je policijski službenici Federalne uprave policije uz podršku partnerskih policijskih agencija i OSA BiH.


Izvor: Vostok.rs, 12.Jun.2021, 12:22\nPiše: Đorđe Popadić za OKO Leta 1941. Hitlerova Nemačka je na vrhuncu moći. Njene trupe, koje su pregazile Evropu i sada nastupaju prema Moskvi i Lenjingradu ostavljajući pustoš za sobom, čine se nepobedivim. Jugoslavija je raskomadana i izbrisana sa geografskih karata, ali već tokom jula u njoj se diže pokret otpora protiv okupatora, najsnažniji u Srbiji. Tokom leta i jeseni 1941. godine, u Sovjetskom savezu se, u znak podrške jugoslovenskim ustanicima, ali i hrabrenju sopstvenih ljudi da nisu ostali sami na svetu da se tuku sa nacističkim zlom, snimaju dva filma čija je radnja smeštena u Srbiju - Sto za jednoga i Noć nad Beogradom. Ovaj drugi film neposredno nakon rata dobiće i nastavak, i to u Beogradu, ali ne na filmskom platnu. Ali, krenimo redom. Borbeni filmovi Nekoliko nedelja po napadu Nemačke na Sovjetski savez, u moskovskim i lenjingradskim studijima počinju da se snimaju kraći propagandni igrani filmovi prikazivani u okviru filmskog žurnala naslovljenog Kolekcija borbenih filmova - Boevoй kinosbornik. Tokom 1941. i 1942. godine snimljeno je ukupno petnaest ovih žurnala u kojima je prikazano četrdesetak ostvarenja. Iz filma "Noć nad Beogradom" (1941) Isprva snimani u Moskvi i Lenjingradu, ovi filmovi su od kraja leta 1941. godine snimani uglavnom u Srednjoj Aziji, u Alma Ati i Taškentu, gde su sovjetski studiji bili izmešteni pred nemačkom ofanzivom. U filmovima Kinozbornika pored prikaza požrtvovane i herojske borbe Sovjeta protiv okupatora bilo je i nekoliko koji su za temu imali i rat saveznika protiv Nemačke - Britanaca i Jugoslovena. Već u drugom Kinozborniku, s datumom 11. avgust 1941, među pet kratkih filmova prikazanih u njemu, emitovan je i dvadestominutni film Sto za jednoga, reditelja Gerberta Rapaporta. Radnja ovog filma odvija se, kako se na njegovom početku kaže, „u jednom od gradova Jugoslavije, porobljene od nemačkih fašista". "Sto za jednoga" (od 33.41 minuta) Film počinje scenom u kojoj dva nemačka vojnika tokom policijskog časa na ulici nailaze na jedan ljubavni par i počinju da ga maltretiraju, a kada jedan od njih pokuša da siluje devojku, mladić mu se suprotstavlja, u koškanju devojka otima pištolj i ubija vojnika. Okupatorske vlasti objavljuju odmazdu koja glasi: „Sto za jednoga" - sto civila će platiti životom smrt jednog nemačkog vojnika. Nemci sprovode raciju, a u pokušaju da spreče odmazdu, mladić i devojka se predaju priznajući krivicu. Međutim, Nemci ih samo priključuju ostalim taocima i vode na streljanje van grada. Kada stignu do mesta određenog za egzekuciju, taoci napadaju vojnike, oslobađaju se i beže u šumu gde se pridružuju partizanima. Iz filma "Sto za jednoga" Zanimljivo je da je ovaj film premijerno prikazan 11. avgusta 1941, nedelju dana pre nego što će Nemci, s ciljem gušenja ustanka koji je u Srbiji tokom leta te godine buknuo, na Terazijama u Beogradu obesiti tela pet srpskih rodoljuba, a dva meseca kasnije u Srbiji zaista početi sa odmazdama „sto za jednoga" - naredba okupatorske vrhovne komande bila je da se za jednog ubijenog Nemca strelja 100, a za ranjenog 50 talaca, što će dovesti do masakara u Kragujevcu i Kraljevu u oktobru te godine. Noć nad Beogradom Iste te jeseni 1941, u dalekom Taškentu, u režiji Leonida Lukova sniman je film s temom iz okupiranog Beograda, naslovljen Noć nad Beogradom. Prvi put je u prikazan u osmom Kinozborniku, 7. februara 1942. godine. Iz filma "Noć nad Beogradom" Film počinje na ruskom frontu. Tamo se među crvenoarmejcima našao i jedan Srbin, bivši pripadnik pokreta otpora iz Beograda. On je nasilno mobilisan u Vermaht i poslat na Istočni front, gde je dezertirao i predao se sovjetskoj vojsci. On sada okupljenim vojnicima priča događaj iz okupiranog Beograda. Uvodne kadrove Beograda prati pesma: „Spaljen je i srušen Beograd, i kamenje vrišti za osvetu... moj grad je stradao u velikom ratu, ali narod će izboriti pobedu... i srećni ljudi će pevati... moj voljeni slobodni Beograd...". Slede scene u kojima nemačke patrole na beogradskim ulicama hapse i ubijaju ilegalce, a zatim kako dvojica bahatih vojnika maltretiraju Mirka, vlasnika jedne beogradske kafane koji pred okupatorom nije pokazao dužnu poniznost. Kada nemački vojnici Mirka nazovu Jevrejinom, on im hladnokrvno odgovara da nije Jevrejin već Srbin, na šta mu ovi, uperivši u njega oržuje, kažu: „Firer će vam svima podići spomenik na glavnom trgu, a na tvom će pisati: \_'Ovde leži grozna srpska svinja koja nije razumela veličinu germanske rase\_'". Kafedžija Mirko se tada poziva na zaštitu vojnog komandanta grada, oberlajtanta Fišera, koji stanuje na spratu njegove krčme, i oni ga poštede. Iz "Noći u Beogradu" U sledećoj sceni vidimo Fišera koji je u sobu doveo lokalne muzičare da ga razonode. Muzikanti mu sviraju melodiju pesme o spaljenom Beogradu s početka filma, pokazujući time prkos. „Zašto muzikant ne plače", obesno pita Fišer violinistu. „Ti ne poštuješ nemačke oficire, današnji muzikant mora da svira uz suze". Beograd u Taškentu Ubrzo se ispostavlja da Mirko nije običan kafedžija, već vođa pokreta otpora u Beogradu. Pod njegovim vođstvom, beogradski ilegalci u maniru Otpisanih uzimaju Fišera za taoca i provaljuju u Radio Beograd. Mirko ulazi u studio i uživo čita proglas Slovenskog komiteta iz Moskve kojim se svi slovenski narodi pozivaju na borbu protiv okupatora. „Slušajte me, Srbi, Hrvati, Crnogorci, svi Sloveni - saslušajte me... Danas u Moskvi naši ustali su drugovi, predstavnici ugnjetenih naroda svih slovenskih zemalja... Ustajte i vi na borbu protiv germanskog fašizma... Beograd je zverski razrušen, Krv za krv, smrt za smrt!... narodi Sovjetskog saveza i Crvena armija je s nama, s nama su sve demokratske zemlje, čitavo napredno čovečanstvo. Ustanite u borbu za oslobođenje, protiv hitlerizma! Smrt fašističkim bandama Hitlera i Musolinija, tim ubicama slovenskih naroda! Da živi naša pobeda nad krvavim hitlerizmom!" "Noć nad Beogradom" Mirko s ilegalcima zatim napušta studio, a spikerka koja se u njemu zatekla zaključava se, staje pred mikrofon i počinje u etar da peva prkosnu pesmu Noć nad Beogradom, sa refrenom:\n„Plamen besa u grudima gori, plamen besa u pohod nas vodi, spreman je čas obračuna: smrt za smrt, krv za krv, u boj Sloveni, zora će svanuti!". Pristigli nemački vojnici ubijaju spikerku, ali njena pesma dalje odjekuje uz kadrove naroda koji se masovno diže na ustanak. Reči pesme napisao je Boris Laskin, autor mnogih popularnih sovjetskih pesama, dok je melodiju napisao Nikita Bogoslovski, kompozitor, pored ostalih, i poznate pesme Tamna je noć, na stihove Vladimira Agatova. Tatjana Okunjevska peva "Noć nad Beogradom" Uočljivo je da ni u filmu Noć nad Beogradom, kao ni u Sto za jednoga nema nikakvih ideoloških konotacija, nigde se ne spominje komunizam, već se bratski slovenski narodi pozivaju na borbu protiv hitlerizma koji svim Slovenima preti istrebljenjem. Nema ni nacionalnih konotacija. Iako su junaci filma Srbi, poziv na ustanak upućen je i Hrvatima i Crnogorcima, a u samoj pesmi Noć nad Beogradom kaže se, pored ostalog: „Hrvatsko nebo milo, stenje karpatskih gora, groznom se kune silom, neprijatelju pružiće otpor". Ova pesma nadživela je i rat i film za koji je napisana. Svoj novi život započeće u - oslobođenom Beogradu. Beogradska premijera Oktobra 1944. godine, nekoliko dana pošto su borbe za oslobođenje Beograda završene, u Narodnom pozorištu, ispred koga na Trgu republike tek što je bila iskopana masovna grobnica u kojoj su sahranjeni crvenoarmejci poginuli u borbama, organizovana je priredba za sovjetske i jugoslovenske vojnike i oficire. Sahrana crvenoarmejaca na Trgu Republike u oktobru 1944. godine Sahrana crvenoarmejaca na Trgu Republike u oktobru 1944. godine Ovu priredbu je u reportaži za moskovsku Pravdu opisao Konstantin Simonov, pisac, pesnik i novinar, kod nas najpoznatiji po pesmi Čekaj me, ja ću sigurno doći, koju je recitovao Rade Šerbedžija i pevao Toma Zdravković. U publici su bili većinom jugoslovenski partizani, zatim crvenoarmejci, ali i nekoliko srpskih sveštenika u prvom redu, u crnim rizama i s velikim krstovima na grudima, piše Simonov. Vrhunac večeri u Narodnom pozorištu bio je nastup Ruskinje po imenu Dusja Željabova. Dusja je 1941. radila kao rasvetljivačica u filmskom studiju u Taškentu gde je sniman film Noć nad Beogradom, a onda se u proleće 1942. prijavila u Crvenu armiju kao dobrovoljac, i na kraju stigla s njom do Beograda. Kako je pevačica orkestra koji je trebalo da nastupi u Beogradu poginula u borbi tri meseca ranije, zamenila ju je Dusja. U Narodnom pozorištu je uz pratnju harmonike otpevala nekoliko pesama, a onda, zatvorenih očiju, prisećajući se snimanja filma prve ratne godine u Taškentu, i pesmu Noć nad Beogradom. „Završila je pesmu i otvorila oči; publika je ćutala kao omađijana", pisao je Konstantin Simonov. „A onda se dogodilo nešto što Dusja nikada nije videla. Ljudi su počeli da plješću. Pljeskali su sve jače i jače. Zatim su počeli nešto da viču i ustaju jedan po jedan, i dalje da stojeći plješću. I ona je shvatila da neće otići odatle dok ovu pesmu ne otpeva još jedanput. Bespomoćno, poput deteta je podigla ruke pred uzvicima i tutnjavom koji su odjekivali. Dvorana je na to zaćutala isto onako iznenadno i pokorno, kao što se iznenada i silovito prethodno podigla... \_'Ova pesma\_', rekla je tada Dusja koraknuvši napred, \_'nastala je iz filma o vašem Beogradu. Snimili smo taj film pre tri godine, vrlo daleko odavde, u evakuaciji. Nemci su bili zauzeli Harkov i bili su blizu Moskve. Ali mi smo opet snimili taj film. Tada sam radila u filmskom studiju...\_' I zbog toga što je sebe spomenula, postidela se, načinila korak unazad i rekla zbunjeno: \_'Evo... pevaću ponovo\_'. I ponovo je počela da peva. Na velikoj pozornici Narodnog pozorišta u Beogradu stajala je mala, ružnjikava devojka u vojničkoj bluzi i grubim čizmama od kirze i nesigurnim, ponekad zvonkim, ponekad lomnim glasom pevala pesmu Noć nad Beogradom. A u sali su svi plakali. Plakali su ti ljudi, bivši partizani koji su tri i po godine ne jednom gledali smrti u oči. I kad se sada sećam ove večeri, mislim da je Dusja možda i nije baš dobro pevala. Ali ljudi su plakali. To je, u stvari, i sve što sam hteo da kažem". Simonov na kraju članka poziva nadležne da kada budu slali filmove u Jugoslaviju obavezno pošalju i taj Kinozbornik u kome je Noć nad Beogradom. „Možda taj film i nije dobro snimljen, ali u njemu je očito i snaga nade i dar predviđanja. A to je ono što dira ljudska srca, kao i najveća umetnost". Film u Beogradu Dusjin nastup u Narodnom pozorištu, nakon koga je Noć nad Beogradom počela da se peva u Beogradu, i Simonovljev članak o beogradskoj priredbi objavljen decembra 1944. godine u moskovskoj Pravdi, skrenuli su pažnju i na pesmu i na film. Sovjetske vlasti su pozvali Tatjanu Okunjevsku, glumicu koja je u filmu glumila spikerku i koja je Noć nad Beogradom prva i otpevala, da je ponovo snimi u studiju. Pesma je i u SSSR-u i u Jugoslaviji, ali i u celoj Istočnoj Evropi, munjevito postala veliki radijski hit. Na talasu popularnosti pesme i još neokrnjenog prijateljstva sovjetskih i jugoslovenskih komunista, početkom 1945. godine dogovorena je i jugoslovenska distribucija filma Noć nad Beogradom, a uskoro je usledio i zvaničan poziv da glumica i pevačica Tatjana Okunjevska prisustvuje jugoslovenskoj premijeri filma i održi koncert. Sovjetske vlasti ne samo da su se s predlogom složile već su odlučili da Okunjevskoj organizuju turneju u svim zemljama kud je prošla sovjetska vojska - u Bugarskoj, Rumuniji, Jugoslaviji, Mađarskoj, Čehoslovačkoj, Austriji, Poljskoj i Nemačkoj. U svakom mestu na turneji biće prikazivan jedan od popularnih filmova u kojima je Tatjana Okunjevska do tada igrala - Noć nad Beogradom, Aleksandar Parhomenko ili Bilo jednom u Donbasu, nakon čega će ona održati i solistički koncert. Ova turneja odrediće dalju sudbinu Tatjane Okunjevske. O tome će ona sama svedočiti mnogo decenija kasnije u autobiografiji Tatjanin dan, objavljenoj u Rusiji nekoliko godina nakon njene smrti, 2002. godine. U ovoj knjizi Okunjevska opisuje svoj život, ali i svedoči o nekim događajima čija se verodostojnost dovodi u pitanje. Nešto od ovoga što sledi svakako se odigralo, a da li baš onako kako Tatjana Okunjevska opisuje u svojim memoarima, možda će se jednom i utvrditi. Sovjetska zvezda Tatjana Kirilovna Okunjevska rođena je 1914. godine, u mestu Zavidovo u Moskovskoj guberniji. Sa sedamnaest se udala za studenta režije Dmitrija Varlamova, kasnijeg Ejzenštajnovog asistenta i poznatog reditelja naučnih filmova. S njim je 1933. dobila ćerku Ingu, ali se ubrzo potom od njega i rastala. Godine 1934. snimila je prvi film, Dundu u režiji Mihaila Roma, po Mopasanovoj priči, a već sledeće godine dobila je glavnu ulogu u komediju Vreli dani. Uloga u ovom filmu učiniće je sovjetskom filmskom zvezdom - drusna, jedra, puna života, Okunjevska je izgledala kao da je na veliko platno sišla s nekih Dejnekinih slika koje su veličale socijalističku svakodnevicu - likom i stasom bila je oličenje uzorne komsomolke. Nakon Vrelih dana Okunjevska počinje da nastupa i u pozorištu, zatim snima film Poslednja noć 1936. godine, a onda se njena filmska karijera naglo ugasila pošto su u Staljinovim čistkama 1937. nestali njeni otac i baba, a ona bila stavljena na crnu listu. Tek kada se 1940. godine udala za uticajnog sovjetskog književnika Borisa Gorbatova, sekretara partije Saveza pisaca SSSR-a, Okunjevska nastavlja da snima filmove. Film Noć u Beogradu (1941) označiće njen veliki povratak, a za njim uslediće ratni naslovi Aleksandar Parhomenko (1942) i Bilo jednom u Donbasu (1945), koji su obnovili njenu predratnu slavu. Pozorišna predstava Sirano de Beržerak u režiji Serafime Birman, u kojoj je igrala Roksanu, glavnu rolu, bio je moskovski pozorišni hit. Krajem rata Tatjana Okunjevska ima status državne umetnice prvog reda, uz sve privilegije koje s takvim statusom idu, uključujući i druženje s visokim partijskim funkcionerima. Uoči turneje tokom koje će nastupiti u Jugoslaviji, Okunjevska dobija poziv da pred partijskim vođama održi koncert u Kremlju, ali posle ponoći, što je bilo uobičajeno doba za razonodu sovjetskih moćnika. Okunjevska odlazi u Kremlj, ali koncert nije održala. U svojim sećanjima opisuje mučnu scenu - te noći ju je silovao svemoćni i zloglasni šef NKVD-a Lavrentij Berija. Beogradski koncert Marta 1945. godine Okunjevska stiže u Jugoslaviju. Film Noć nad Beogradom već je distribuiran u zemlji i ona je dočekana kao velika zvezda, što je za nju iznenađenje. Čini joj se da su je Jugosloveni pomešali s Marlen Ditrih i Gretom Garbo. Nastupa u Ljubljani, Zagrebu, Sarajevu, Titogradu, Skoplju i Beogradu. Predusretljiv domaćin i vodič na jugoslovenskoj turneji bio joj je Radovan Lalić, slavista i urednik kulturne rubrike Borbe. Beogradski koncert bio je glavni događaj na jugoslovenskoj turneji. U publici je u prvom redu sedeo maršal Tito s čitavim generalštabom. Koncert je završen ovacijama. Pesmu Noć nad Beogradom Tatjana Okunjevska otpevala je na bis tri puta. Bina je bila zatrpana cvećem. Sutradan je dobila poziv na ručak u Belom dvoru, Titovoj novoj rezidencijui. U knjizi se Okunjevska seća prvog susreta s Titom. „Obična kapija, i iza nje prema meni ide maršal u civilnom odelu - na koncertu je bio u uniformi - sa baštenskim makazama i upravo odrezanim crnim ružama, uz nogu mu je lep ovčarski pas koji očima pilji u mene. \_'Sada ćemo da proverimo kako se vi odnosite prema meni. Ako loše, Reks će Vas odmah pred mojim očima raskomadati!\_'". Okunjevska u Tatjaninom danu opisuje Tita, njegov veliki prsten s crnim brilijantom koji mu, kako joj je rekao, donosi sreću, zatim članove njegovog generalštaba prisutne na ručku - „svi mladi, visoki, lepi, u divno sašivenim uniformama". Među njima je i Vladimir Vlado Popović s nadimkom Španac, predratni pitomac NKVD-ove škole, španski borac, partizanski general, prvi ambasador nove Jugoslavije u Moskvi i Titov čovek od najvećeg poverenja. Atmosfera je bila vesela, opuštena, Tito se Tatjani udvarao, a ručak koji je poslužen iznenadio ju je obilatošću, za razliku od skoro sirotinjskog kakav joj je poslužen u Crnoj Gori. Sećaće se Okunjevska kasnije i „šarmantnog Đilasa" i drugih jugoslovenskih komunista, sasvim drugačijih od sovjetskih kojima je bila okružena. Za dedinjski prijem u čast sovjetske glumice i Titovu zainteresovanost, naravno, znali su i Sovjeti. Tatjana napušta Beograd, nastavlja turneju po Istočnoj Evropi, a po povratku u Moskvu Berija je ponovo siluje. Ona je ponižena i posramljena. „Što ne pričaš kako te je dočekao jugoslovenski maršal", pita je Berija cinično. „Lepotan, a?" Valcer s Titom u hotelu „Metropol" Već sledećeg meseca, aprila 1945. godine Tito dolazi u Moskvu na susret sa Staljinom i na potpisivanje Ugovora o prijateljstvu, uzajamnoj pomoći i posleratnoj saradnji između vlada SSSR i Demokratske Federativne Jugoslavije. O ovoj poseti i atmosferi u kojoj održana iscrpno piše Đilas u Razgovorima sa Staljinom. Knjiga Tatjanin dan je evocira na drugačiji, čini se dosta slobodan način, navodeći jednu epizodu u kojoj je ona odigrala glavnu rolu. Potpisivanje ugovora o prijateljstvu, uzajamnoj pomoći i posleratnoj saradnji između vlada SSSR i Demokratske Federativne Jugoslavije, aprila 1945. u Moskvi. Potpisivanje ugovora o prijateljstvu, uzajamnoj pomoći i posleratnoj saradnji između vlada SSSR i Demokratske Federativne Jugoslavije, aprila 1945. u Moskvi. U Titovu čast, po rečima Okunjevske, organizovan je prijem u moskovskom hotelu „Metropol". Na prijemu je došla s mužem, Borisom Gorbatovom. Na prve zvuke valcera, praćen pogledima prisutnih, Tito joj prilazi i moli je za ples. On je u maršalskoj uniformi opervaženoj zlatom, a ona u „somotskoj haljini boje krvi", piše Okunjevska u svojoj knjizi. „Nisam mogla da pretpostavim da jedan maršal tako sjajno pleše", kaže, „kao carski oficiri što su plesali". Rekonstruišući noć u „Metropolu", Okunjevska opisuje razgovor koji su ona i Tito vodili tokom plesa, sami na podijumu, okruženi pogledima zvanica. Dok plešu, Tito joj na uvo tiho govori: „- Evo, konačno vas držim u zagrljaju. Mislio sam da vas nikada neću dočekati, čak ni moji obaveštajci nisu mogli da vas pronađu. Ja sam lično udesio ovaj prijem i brinuo se da li ćete biti slobodni da dođete. Sutra igrate u Siranu, mogu li da dođem da vas gledam u pozorištu? - Šta je s vama! U našem pozorištu nema zvaničnih loža, oni bi rasturili pozorište da bi vas svejedno primili, i sve bi to otišlo do Centralnog komiteta. - Onda dozvolite, pozvaću pozorište da s vašom predstavom dođe k nama u Jugoslaviju... A sada, molim vas, nastavite da se osmehujete i slušajte me, drugu mogućnost da razgovaram s vama neću imati... Vi ste mi neodoljivo potrebni, ja bez vas ne mogu ni da živim, ni da postojim, sada već odavno, od kada sam vas u ratu video u Noći nad Beogradom, ja sam bio taj koji je naredio ambasadoru da vas pozove u Jugoslaviju! Ne, ne, smešite se, molim vas, kao da ćaskamo o sitnicama. Ja znam sve o vašoj porodici, ali čak i kada biste se vi saglasili da budete moja žena, među nama su nepremostive prepreke: ja nemam prava da se vama oženim, u zemlji su smutna vremena i ja se nikako ne bih mogao oženiti strankinjom, pa još Ruskinjom, vidite kako se menjaju odnosi Rusije prema nama posle rata, pa prosudite kako bi to izgledalo da vas oženim. Ali ja vas pozivam u moju domovinu Hrvatsku, mi ćemo za vas u Zagrebu, koji vam se toliko svideo, izgraditi studio, moći ćete da snimate šta želite, jezik ćete naučiti, a u prvo vreme će vam prevoditi. Sve sam smislio. Vi ste videli kako vas je primio narod u Jugoslaviji, zaboravićete sve teškoće. - Ja ne mogu da odem iz svoje zemlje... Ali imam i ja ideju: preselite se vi kod nas, a mi bismo vam pripremili neko toplo mestašce u CK! Osmehujte se! Kao da govorimo o beznačajnim sitnicama! On se nasmejao. Bila sam zadihana od valcera, uzbuđenja, napora. - Molim vas, mislite na mene, razmislite dobro o svemu, i ako ja ne budem došao još jednom da vas zagrlim, makar u plesu, vi svoju odluku recite Vladu, ambasadoru, s kojim ste se već upoznali, ja njemu apsolutno verujem." Kada je ples završen, priča Okunjevska, Tito ju je otpratio do njenog muža Borisa Gorbatova, koji je sijao od sreće: „Bilo me je sramota kada je Boris poskočio i ulizički nam potrčao u susret svojim sitnim koračićima". Odnosi između supružnika odavno, blago rečeno, nisu bili dobri. Sutradan su Tatjanu pozvali iz njenog pozorišta i rekli joj da ih je zvao lično maršal Tito, raspitivao se može li dođe na predstavu Sirana, a kad mu je rečeno da protokol to ne dozvoljava, Tito je onda uputio poziv pozorištu da gostuje u Jugoslaviji. Trebalo je samo dobiti dozvolu sovjetskih vlasti. Okunjevska je uveče nastupila u Siranu. U publici nije bio „njen maršal", kako su je u pozorištu već zadirkivali. Ali bio je tu jugoslovenski ambasador Vladimir Popović. Nakon zavese, na pozornicu su izneli ogromnu korpu sa dve stotine crnih ruža. Publika je bila zatečena. To nije bio uobičajen poklon glumici u moskovskim pozorištima. Na poruci zakačenoj za korpu pisalo je: „Ove ruže nisu ubrane mojom rukom, ali jesu u onom vrtu, pre nekoliko sati... Ja stalno mislim na vas, a vi nikada nećete moći sasvim da me izbrišete iz svoga srca...". Tatjana i Tito se više nisu videli. Gostovanje njenog pozorišta u Jugoslaviji sovjetske vlasti nisu dozvolile. Lepi Crnogorac Nakon epizode u „Metropolu", ambasador Vlado Popović nastavlja da poziva Okunjevsku u Jugoslaviju. Maršal traži od nje da dođe, govorio joj je, ali Okunjevska to ne želi. A onda, nakon nekoliko susreta, ambasador i glumica započinju strasnu ljubavnu vezu. Okunjevska se zaljubila u lepog i kršnog Crnogorca „s neverovatnim hristolikim očima kakve imaju gotovo svi Južni Sloveni, i divnim, iskrenim, dobrim rukama", kako ga opisuje. I ambasador je, kaže, do ušiju zaljubljen. „Oprosti mi sve - i netaktičnost, i uplitanje u lične odnose s maršalom", govorio joj je Popović. „Izgubio sam glavu, volim prvi put, volim te svim svojim bićem, nepromišljeno, još od prvih kadrova filma u kome sam te video...". „Opijenost... opsesija... Topim se u njegovim hristolikim crnogorskim očima...", sećala se kasnije Okunjevska svoje najveće životne strasti. S vremenom njihova veza postaje sve komplikovanija. Popović joj navodno nudi brak, ali ona ne može da se razvede. Ambasador čak poziva na razgovor nesrećnog Borisa Gorbatova kako bi razrešio mučnu situaciju... Uzalud. U međuvremenu, odnosi Jugoslavije i Sovjetskog saveza postaju sve lošiji. Nakon Rezolucije Informbiroa, sovjetski tenkovi su na granicama Jugoslavije, a Konstantin Simonov potpisuje pamflet u kome Tita upoređuje s Gebelsom i naziva ga izdajnikom i zapadnim špijunom. Veza Tatjane Okunjevske i Vladimira Popovića se prekida. Godine 1948. Popović je opozvan iz Moskve. Nakon toga on uskoro odlazi za ambasadora Jugoslavije u Vašington, a Tatjana Okunjevska - u logor. Pesma Noć nad Beogradom skinuta je sa svih radio stanica i u Sovjetskom savezu i u Jugoslaviji i vremenom je pala u zaborav. Od zvezda do logora Septembra meseca 1948. po Okunjevsku u njen stan dolazi tajna policija. Nalog za hapšenje potpisao je, kako navodi u svojoj knjizi, Berijin naslednik na mestu šefa policije Viktor Abakumov. Abakumov, bivši šef SMERŠ-a („Smrt špijunima") bio je ne samo brutalan egzekutor kakvog ga opisuje Solženjicin u Prvom krugu već i opsednut glumicama i pevačicama. Okunjevska je jednom odbila njegovo nasrtanje i ošamarila ga. Sada ju je poslao u zloglasnu Lubjanku, pod optužbom za izdaju, protivdržavno delovanje, veze sa strancima, planirano bekstvo u Jugoslaviju i beogradski prijem na kome je navodno igrala gola na stolu pred Titom... Istraga je trajala trinaest meseci i Tatjana Okunjevska je na kraju osuđena za antisovjetsku agitaciju i propagandu na deset godina zatvora. Šalju je u gulag, najpre u Steplag u Kazahstanu, a zatim Vjatlag na Kirovskoj oblasti. Dok je ona u logoru, 1953. umire Staljin, krajem godine ubijen je Berija, sledeće Abakumov. Godine 1954. umire i njen muž Boris Gorbatov. Ništa dobro o njemu Okunjevska u svojim memoarima nije napisala, prezirala ga je dok su bili u braku. Konstantin Simonov je povodom smrti Gorbatova, čiji je prijatelj bio, napisao pesmu o Okunjevskoj, opisujući je kao lenju, histeričnu i lažljivu. Nakon pet logorskih godina, Okunjevska je puštena na slobodu. Pokušava da se vrati glumi, ali dobija samo sporedne uloge u pozorištu i na filmu. Optužuje Konstantina Simonova da spletkari protiv nje. Do kraja sedamdesetih nastupa kao pevačica, peva pored ostalog meksikanske i argentinske pesme. Nakratko je u braku s gruzijskim glumcem Arčilom Gomijašvilijem, koji će se kasnije proslaviti u ulozi Ostapa Bendera u ekranizaciji Dvanaest stolica Iljfa i Petrova iz 1971. godine. Od osamdesetih godina ponovo počinje da igra na filmu i televiziji, uglavnom epizodne uloge. S padom SSSR-a, njeno ime počinje češće da se pojavljuje u ruskim medijima. Nekadašnja diva sovjetske kinematografije dobija zakasnele počasti, novinari s njom rade intervjue, o njenoj sudbini se snimaju dokumentarni filmovi. Tatjana Okunjevska je imala 86 godina kada je otišla na plastičnu operaciju zatezanja lica. Operacija se iskomplikovala, ona je dobila hepatitis C, zatim cirozu jetre, pa rak kostiju. Dve godine provodi u krevetu, ne primajući nikoga. Umrla je 15. maja 2002. godine. Kada je 2005. posthumno izašla njena autobiografija Tatjanin dan, Tatjanina ćerka Inga, udata za Viktora Suhodreva, ličnog prevodioca za engleski Hruščova, Brežnjeva, Kosigina, Andropova i Gorbačova, izjavila je da u memoarima njene majke ima verodostojnih činjenica, ali i dosta preterivanja i konfabuliranja, te da njenoj majci ne treba verovati baš sve što je u knjizi napisala. Titovih crnih ruža, recimo, Inga se nije sećala. Popovićevih buketa - da. Pesma Noć nad Beogradom, koja je promenila sudbinu Tatjane Okunjevske, poslednjih godina izronila je iz poluvekovnog zaborava i sve češće se pojavljuje na Jutjub kanalima. Priredio Đorđe Popadić za OKO


McLaren P1 GTR trkačka igračka vredna gotovo tri miliona evra - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili\nMcLaren P1 GTR trkačka igračka vredna gotovo tri miliona evra\nKako bi neko naručio McLaren P1 GTR direktno iz fabrike, potrebno je da poseduje regularni P1...\nAli, kako bi kupio P1 GTR na tržištu polovnih automobila, sve što je jednom superčoveku potrebno jeste par miliona evra na bankovnom računu.\nNa svu sreću, po sve bogate kupce, sada je moguće da kupe neverovatno lep žuto/crni primerak, koji se prodaje u Holandiji. Sve što je potrebno jeste da izdvoje oko 2,8 miliona dolara. Ah, šta je to. Za Bila Gejtsa, verovatno.\nIako je ovaj automobil van svih domašaja velike većine, ne možemo poreći da predstavlja pravi dragulj, a ovaj P1 GTR je ujedno i drugi po redu koji smo primetili na listi aukcijske kuće Carlink International. Za razliku od prvog modela, ovaj P1 GTR ne podleže zahvatima kompanije Lanzante Motorsport i njenim ulično legalnim konverzijama, ali gotovo da nije ni vožen. Zapravo, automobil poseduje svega 203 pređena kilometra na odometru i jednostavno je savršen za svako buduće tjuniranje.\nProdavac tvrdi da je ovo 38. automobil od 58 jedinica ikada proizvedenih, a ispod žute i crne farbe, nalazi se enterijer kojim dominiraju izložena ugljenična vlakna i sva oprema koja je potrebna za nezaboravne trenutke na trkačkoj stazi.


1. Treba da imate ukljucen blutut, koji niko nije upalio jos od prebacivanja mp3 fajlova od 2007 godine kada je to bila fora.\n2. Druga osoba treba takodje da ima upaljen blutut non stop.\n3.Vi treba da instalirate aplikaciju, i druga osoba da instalira aplikaciju i da ne brisete aplikaciju godinama.\n4. Kada se neko zarazi on javno kaze u aplikaciji, LJUDI JA SAM ZARAZEN UMIREM, tako da ostali preko blututa vide da je ta osoba imala koronu u tom periodu i da li ste vi bili blizu nje.\nHAHAHAHAHA Nista smesnije nisam procitao u zivotu, a citao sam od Njutna do S. Marinkovic.\n(smesno bas, 21. maj 2020 08:07)\nHahaha pa ti uopste ne kontas kako ovo radi. Smesno bas.\n(abchotto, 25. maj 2020 14:52)\nKako ce aplikacija dobijati informaciju o tome ko je zarazen npr. u Srbiji? Ako to ne bude omoguceno, a zapravo svi telefoni bili Android ili iOS krenu sa pracenjem, onda ce to biti samo softver koji prati ljude.\n(Milos, 20. maj 2020 21:21)\nEvo kako radi: ja i ti sedimo na razdaljini od 6’ ili manje sa telfonima. Bicon tehnologija utvrdi to i telefoni razmene kriptovane kodove putem bluetooth. Posle 10d npr ja se razbolim od covid. DOBROVOLJNO unesem tu informaciju u app. App onda upload sve oodove iz mog telefona u cloud i onda se korisnici telefona ciji kodovi su upload upozore putem notifikacija da su bili sa nekim u kontaktu u zadnjih 14 dana ko se razboleo. Notifikacije ne znaju ko je bolestan, samo cinjenica da ste bili u kontaktu. To ce raditi i u srbiji i u tunguziji pod oretpostavkom da imate legalni telefon.\n(abchotto, 25. maj 2020 14:49)\nTako to kreæe, malo podmetnes dobrovoljno, mali za koronu, dok se ljudi ne priviknu, ko onaj pozitivni refleks kad psu das hranu, a onda krene zakonska procedura, pa obaveza, pa onda javno osudjivanje onih koji su protiv interesa društva i zajednice. U dve reèi: Crna Gora\n(Fakrutim, 21. maj 2020 18:12)\n@smesno bas, 21. maj 2020 08:07\nA sta ocekujes, da nosis Nokiu 3310 i da ti ona radi sken i na prisustvo virusa i na prisustvo antitela na 60 sekundi? Jedni se plase pracenja, drugi hoce da ucestvuju opciono, treci hoce ali nece GPS. Ovo je sasvim dobra alternativa svim DOBROVOLJNIM ucescima u bilo kakvim akcijama, od seedovanja torenta do dobrovoljnog nosenja maske. Ucestvuj (tako sto ces da ukljucis bluetooth, koji inace vlasnici slusalica i smart satova stalno drze ukljucenim i ne znam otkud ti da od 2007. godine niko ne koristi to - notorna glupost) i ucestvovace i drugi, na dobrovoljnoj osnovi. I eto resenja, imas info, niko te ne prati, dovidjenja prijatno.\nUostalom, ako je nesto bas smesno, to je da jedan Milojko iz Srbije komentarise kako je neka zajednicka akcija dva IT giganta "bas smesna".\n(Runzo objektivni, 21. maj 2020 14:27)\nA da se mi kolektivno oprostimo od ovih šatro "smart" telefona i vratimo na dugmetare, aman ostavite nas na miru, više.\n(Branislav, 21. maj 2020 00:00)\nI dalje ništa efektno. Ajde to što je domet blututa veæi od preporuèene fizièke distance i da velièina i oblik prostorije utièu na signal, ima i drugih problema. To što je neko dobio informaciju da je bio u prisustvu osobe testirane pozitivno u periodu od 14 dana, ne znaèi da æe taj to da prihvati (pravi se da ništa nije bilo). Drugo morali bi svi da koriste aplikaciju. Kina je ovo rešila tako da onaj ko se kreæe mora da ima aplikaciju i da oèita barkod na nekom od punktova i tu se osoba identifikuje i odredjuje šta je potrebno. GPS može da se koristi izmedju telefona da bi se verifikovao kontakt i da se ne povredi privatnost na isti naèin kao blutut, tako da privatnost nije razlog za njegovo nekorišæenje. Razlog je pre preciznost od 10 m, uz to GPS ne radi baš u zatvorenom prostoru masivnih zgradetina. Sistem koristi kripto-poruke koje telefoni razmenjuju i sakupljaju. Kada vlasnik telefona bude testiran pozitivno, kripto-poruke koje je slao njegov telofon se objavljuju. Što on mora da pristane da uèini i za šta mu treba odobrenje recimo lekara da ne bi spamovao, dakle lekar mora da mu da pristup da objavi kripto-poruke karakteristiène samo za njegov telefon. Ostali telefoni periodièno proveravaju ove objave i porede da li su ih primili. Sve u svemu, jeftina zamena za epidemiološku službu, prepuštenu savesti i testiranju. Bez testiranja ništa ne vredi. A ko je sa kime u kontaktu je isto privatna informacija, a može se doæi do toga iz prikupljenih podataka.\n(123, 20. maj 2020 23:44)\n(Sheriff, 20. maj 2020 23:36)\nA šta ako je bluetooth iskljuèen? Kako æe onda pratiti?\n(Radule, 20. maj 2020 23:34)\nDobra fora, samo treba da imaju dobru bezbednost i zastitu podataka jel ce morati da te prate, a pritom znaju i ko si.\n(bla, 20. maj 2020 22:34)\nA kako æe me pratiti ako sam na symbian_u? Ili na novom Huawei sistemu? A i dalje cu prijatelje da ljubim tri puta! BuaHaHa\n(Zeljko, 20. maj 2020 22:07)


EU pomaže BiH u borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma\nViše od 20 predstavnika policijskih agencija, sudova i tužilaštava sudjelovalo je 04. i 05. juna u Sarajevu u dvodnevnoj obuci o borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma.\nObuka koja je organizirana u okviru tvining projekta Evropske unije “Borba protiv pranja novca” bila je prilika za učesnike da razmijene iskustva i nauče na koji način identifikovati i kontrolirati pranje novca i finansiranje terorizma u skladu sa evropskim standardima.\nŠef Odjela za vladavinu prava u Uredu specijalnog predstavnika EU u BiH Richard Wood je rekao da je BiH do sada postigla dobre rezultate, ali je istaknuo da je neophodno zajedničkim snagama nastaviti sa radom u sprječavanju pranja novca i financiranja terorističkih aktivnosti. Naglasio je da će EU nastaviti pomogati BiH u tom smjeru.\n“Ovaj tvinning projekt će povećati nadležnost institucija BiH kako bi se efikasnije borili protiv pranja novca do nivoa koja je potrebna za pristupanje EU. Projekat će pomoći u poboljšanju zakonodavstva, kapaciteta i vještina relevantnih tijela, institucija i agencija, te ojačati suradnju i koordinaciju financijskih istražnih jedinica i svih odgovarajućih agencija za provedbu zakona,” rekao je Wood.\nSudija Okružnog suda u Beču Helmut Weichhart je rekao da će ovaj tvining projekt pomoći da svi uključeni akteri uvide svoju uloga u aktivnostima na sprječavanju pranja novca, kao i identifikovati i definisati probleme u svakodnevnom radu između tužilaštva, istražitelja i sudija.\n“Rezultat mješovite radionice će biti izrada adekvatnog programa obuke kroz kreiranje materijala za obuku i budućih profila trenera, a koji bi integrisali ovaj program obuke u postojeće strukture za obuku,” rekao je Weichart.\nTokom obuke međunarodni eksperti iz Austrije su predstavili kompleksan primjer istrage pranja novca izvršenog preko banke u iznosu od 4 miliona eura, a koja je završena pravosnažnom presudom i oduzimanjem imovine.\nTwinning projekat „Borba protiv pranja novca“ finansira Evropska unija u iznosu od 2 miliona eura, a provode austrijsko-slovenački konzorcij. Korisnici ovog projekta su Ministarstvo sigurnosti BiH i sve agencije za provedbu zakona u Bosni i Hercegovini.


ČOVIĆ: Ako se ne formira vlast, BiH bi upala u krizu sa nesagledivim posljedicama - Poskok.info | Poskok.info\nČOVIĆ: Ako se ne formira vlast, BiH bi upala u krizu sa nesagledivim posljedicama\nZAGREB – Predsjednik Hrvatskog narodnog sabora /HNS/ i HDZ-a BiH Dragan Čović rekao je da BiH nema drugog puta nego da ubrzano formira vlast, a ako se to ne ostvari BiH bi došla u krizu nesagledivih posljedica.\nČović je pojasnio da su pri izradi sporazuma o formiranju vlasti na nivou BiH bila primarana dva cilja – izborno zakonodavstvo i mehanizam koordinacije i izrazio nadu da se ovog puta, nakon što su potpisani principi djelovanja ministara i svih nivoa vlasti u BiH, neće moći izbjeći formiranje vlasti bez obzira na to što političko Sarajevo četiri dana nakon toga otvara kojekakve rasprave.\nS obzirom na to da opozicija sa svih strana, i bošnjačke i Republike Srpske i hrvatske, tvrdi da je sporazum trojice lidera SNSD-a, SDA i HDZ neodrživ, Čović kaže da ne vjeruje da se može napraviti veći nivo usaglašenosti.\nČović je istaknuo da je cilj uspostaviti vlast, pristupiti pregovorima s EU i nadmašiti istočne susjede u procesu pristupanja.\nKomentirajući stav SDP BiH i Naše stranke koje smatraju da će postignutim dogovorom HDZ BiH imati monopol na predstavljanje Hrvata u BiH, Čović je za HRT rekao da političko Sarajevo i stranke već duže vremena kad nemaju drugih argumenata onda izlaze s takvim inicijativama.\n“Ono što mi želimo jeste da tri konstitutivna naroda imaju legitimno predstavljena na svim administrativnim nivoima u BiH, što je vrlo jasna Ustavna odredba BiH. Kao najmanji konstitutivni narod inzistirat ćemo na tom predstavljanju”, naglasio je Čović.


source.ba | Sastanak Čovića i Izetbegovića u Mostaru\nDelegacije HDZ BiH i SDA danas će se sastati u Mostaru u sjedištu HDZ BiH gdje će se razgovarati o formiranju državne vlasti odnosno Vijeća ministara, ali i vlasti u Federaciji BiH.\nStranačke delegacije predvodit će predsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović i predsjednik SDA Bakir Izetbegović.\nTurković u Pragu s ministrom vanjskih poslova Slovenije, na sastanku i ambasadorica Martina Mlinarević


"Udarne teme biće izazov za Romnija"\nVertman: Pred Romnijem je takođe važan izbor potpredsedničkog kandidata\nPolitički analitičar Džon VertmanxPolitički analitičar Džon Vertman\nKakvi su izgledi predsednika Baraka Obame i verovatnog republikanskog kandidata Mita Romnija na predsedničkim izborima kasnije ove godine? O tome za Glas Amerike govori politički analitičar Džon Vertman.\nVertman: “Prema sadašnjim anketama javnog mnjenja predsednik Barak Obama uživa podršku oko 50 odsto birača, a verovatni republikanski predsednički kandidat Mit Romni oko 45 odsto. Pitanje koje Romni sebi mora da postavi jeste da li će izvršiti smeo izbor potpredsedničkog kandidata, ili sigurniji izbor kao što su guverner iz Minesote, Tim Polenti ili senator iz Ohaja, Rob Portmen, ili bi mogao da napravi potez kao što je senator Mekejn učinio 2008. godine i izabrao guverenera Aljaske, Saru Pejlin; u toj kategoriji bi bili guverner Luizijane Bobi Džindel ili senator iz Nju Hempšira Keli Ajadi. Dakle, Romnijev izbor se kreće od poznatih i proverenih kandidata, do relativno nepoznatih, a ovaj drugi bi mogao da bude daleko riskantniji“.\nGlas Amerike: Na osnovu republikanskih predsedničkih debata i izjava, koji bi bili spoljnopolitički prioriteti Mita Romnija?\nVertman: „Tipičan obrazac u nedavnim predsedničkim izborima je da je republikanski kandidat uživao statističku prednost nad demokratskim kandidatom u pogledu inostrane politike i odbrane. To neće biti slučaj ovaj put, pošto je predsednik Obama veoma popularan u pogledu spoljne politike, tako da će Romni morati da bude oprezan koje spoljnopolitičke teme će uneti u predsedničku trku. Romni bi mogao da kritički predstavi Obamino vođenje rata u Avganistanu, odnose sa Iranom, ili liderstvo u oblasti ekonomije i ekonomskih odnosa sa Evropom. Međutim, izbor tema koje bi mogle da zadaju definitivan udarac Obami biće izazov za Romnija“.\nGlas Amerike: Kako tumačite odluku Vrhovnog suda o Obaminom zdravstvenom programu i šta on u stvari znači?\nVertman: “Veliko pitanje u odluci Vrhovnog suda o zdravstvenom osiguranju će biti koliki će biti doprinos svake pojedinačne države u svoj program Medikejda, zdravstvenog osiguranja za porodice sa nižim primanjima. Kao što je predloženo, svaka država će moći da dobije za svaki svoj dolar - dolar iz federalnog budžeta. Međutim, republikanski guverneri u 50 država su nagovestili da će odbaciti dodatna federalna sredstva i da neće obezbediti zdravstvenu negu za one koji nisu osigurani. Mislim da će to biti dobra prilika da predsednik Obama izloži kritici te guvernere, a kroz njih i samog Romnija, koji je oštro kritikovao zakon o zdravstvenom osiguranju. U stvari, Romni je rekao da će ukinuti taj zakon ako dođe u Belu kuću. Fokus presednika Obame će morati da bude da svaki građanin dobije što je bolje moguće zdravstveno osiguranje i da taj koncept, koji je sasvim suprotan Romnijevom, iznese pred birače”.


HRT: Ministarstvo kulture - reklama na zvoniku Eufrazijane neprimjerena\n14:18 / 06.07.2017.\nMinistarstvo kulture - reklama na zvoniku Eufrazijane neprimjerena\nReklama na zvoniku Eufrazijeve bazilike neprimjerena je premda nema materijalne štete na katedrali. Kažu u Ministarstvu kulture nakon što su dobili prijavu o projekciji reklame za restoran na tom najznačajnijem kulturnom dobru u Poreču, upisanom na UNESCO- listu svjetske baštine.\nPoreč je danas posjetila inspekcija ministarstva kulture nakon prijave o, kako kažu, neprimjerenom reklamiranju jednog ugostiteljskog objekta putem projekcije na zvoniku Eufrazijeve bazilike, hrvatske i svjetske kulturne baštine. Evo što nam je rekla načelnica sektora za konzervatorske odjele u ministarstvu kulture Tatjana Lolić, najavljujući kako će nakon inspekcijskog uvida poduzeti konkretne mjere. Poslušajte izjavu..


2 ( video, audio, foto)\nTanjug 21. septembra 2021. 15:12\nZakon postoji, ali uvođenje 5G mreze u Srbiji kasni\nBEOGRAD, 21. septembra (Tanjug) – Regulatorni okvir kojim je stvoren preduslov za početak procesa javnog nadmetanja za dodelu frekvencija za korišćenje 5G mreze u Srbiji postoji, izjavila je rukovodilac Grupe za planiranje i razvoj elektronskih komunikacionih mreža i usluga u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Vladana Radisavljavić Đorđević.\n„Nakon donošenja pravilnika od strane Ministarstva, regulator raspisuje javno nadmetanje čiju proceduru i sprovodi“, rekla je Vladana Radisavljević Đorđević.\nViše učesnika konferencije je iznelo stav da se sa uvođenjem 5G mreže u Srbiji kasni, a Zoran Živković iz firme „Towers net“ je ukazao da smo 2019. godine imali ozbiljne najave da se uvodi 5G mreža i da tender samo što nije raspisan, a da dve godine kasnije tog tendera još nema.


Učiteljica muslimanka među žrtvama napada u Briselu – Minber\nožu. 28, 2016 at 4:22 pm\nUčiteljica muslimanka među žrtvama napada u Briselu\nPopularna učiteljica koja je radila u islamskoj školi u Briselu jedna je od žrtava koja je poginula u napadima u Briselu.\nUčitelji i učenici ove škole tuguju zbog smrti Loubne Lafquiri, mlade majke troje djece, nakon što je potvrđeno da je poginula u napadu.\nStrahovali su od takve vijesti od utorka, kada su se desili napadi, jer taj dan nije došla na posao. Do škole je putovala metroom.\nU koordiniranim napadima na aerdoromu Zaventem i stanici metroa Maelbeek poginula je 31 osoba, a odgovornost za to je preuzela Islamska država Irak i Levant.\n„Ne možemo osjećati ništa osim ljutnju i odbaciti vjerovanja ovih ljudi koji tvrde da su muslimani. Ne postoji nijedna religija u svijetu koja zagovara ubijanje ljudi“, rekao je Mohamed Allaf, generalni sekretar Udruženja muslimanskih škola.\nNastavnik fizičkog u ovoj školi ohrabrio je učenike da izraze svoje osjećaje kroz crtanje, pisanje pjesama i poruke. Drugi nastavnici su rekli da se nadaju da će ovo pomoći djeci da se nose sa gubitkom.\n‘Zar ne bi trebali tajiti da smo muslimani?’\nU džamijama širom Brisela, napadi su bila glavna tema vjernika u petak. Muslimani su razgovarali o njihovom mjestu u belgijskom društvu i bili su zabrinuti za svoju budućnost.\nKhadija Zamouri, zastupnica muslimanka u belgijskom Parlamentu, kazala je da su joj njena djeca počela postavljati pitanja o njihovoj vjeri.\n„Čujem od vlastite djece. Govore ovako: ‘Možemo li još govoriti da smo mi muslimani? Zar ne bi to trebali tajiti? Da li možemo reći Allah je najveći?’ Kao da je sve što je vezano za religiju postalo zaprljano“, rekla je za Al Jazeeru.\nŽrtve u napadima su bile iz nekoliko zemalja, uključujući Veliku Britaniju, SAD, Indiju, Moroko, Peru i Kinu.


Vesti online / Danas joj je rođendan, a suprug joj je priredio nezaboravno iznenađenje (FOTO, VIDEO)\nDanas joj je rođendan, a suprug joj je priredio nezaboravno iznenađenje (FOTO, VIDEO)\nObjavljeno: 23. 4. 2019. u 17:46.


Kako najlakše pronaći različite usluge na jednom mestu? - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tKako najlakše pronaći različite usluge na jednom mestu?\nKako najlakše pronaći različite usluge na jednom mestu?\nOd pojave interneta načini komunikacije među ljudima su se skroz promenili. I dok smo nekada za ponudu poslova morali da se raspitujemo preko prijatelja i poznanika, odlazimo u nadležne službe ili pretražujemo oglase u dnevnim novinama i specijalizovane magazine sa ponudama za posao, danas je situacija skroz drugačija.\nInternet je promenio percepciju dolaska do željenih poslova, ali je sa druge strane i ponuđačima poslova olakšao put dolaska do adekvatnih kadrova. U poslednjih deset godina se sve bitke na relaciji ponuda-potražnja poslova vode isključivo na internet bojnom polju. Najveći uticaj ipak internet je na ovom polju imao u domenu pružanja servisnih usluga.\nPortal UTrenu.com predstavlja domaći proizvod koji za cilj ima da spoji korisnike sa profesionalnim pružaocima usluga, a sve u cilju da obe strane budu zadovoljne. Korisnici biraju ponudu profesionalaca koja im najviše odgovara, a sve funkcioniše po principu kreiranja zahteva za uslugu koja je potrebna korisniku (smernice oko obavljanja posla, vreme koje odgovara korisniku i druge bitne informacije), nakon čega zahtev biva prosleđen svim registrovanim profesionalcima koji pružaju traženu uslugu u skladu sa željama i potrebama korisnika. Ovakvim konceptom i pristupom izbegava se pojava praznog hoda između dogovora na relaciji korisnik-profesionalac i dobija se na vremenskom resursu, ali i što bržoj realizaciji dogovora. Jedini uslov je da i korisnici i profesionalci budu registrovani na veb portalu. Sama procedura registrovanja se odvija u nekoliko koraka i veoma je jednostavna – neophodno je samo slediti smernice.\nUTrenu.com u osnovi predstavlja mesto gde se na najsigurniji, najlakši i najbolji način sreću korisnici i profesionalci. Sve je osmišljeno tako da korisnici dobiju ponude od profesionalaca koji su slobodni kada korisnicima to zaista odgovara, motivisani i spremni da završe posao najbolje moguće i u što kraćem vremenskom periodu. Na sajtu je moguće pogledati cene njihovog rada, kao i ocene od strane korisnika koji su sa istima imali iskustva. Sajt je podeljen u veliki broj sekcija (Obrazovanje, Muzika, Sve za dom, Zabava…) i podsekcija koje suštinski pokrivaju najveći broj usluga i servisa u Srbiji i regionu. Neke od najposećenijih sekcija iz dana u dan se obogaćuju i postaju još zanimljivije i primaljivije kako za krajnje korisnike, tako i za same profesionalce. Posetite UTrenu.com i saznajte kako da na najlakši način rešite ako ne sve, onda bar većinu vaših svakodnevnih problema.


Ovo o turskoj kafi sigurno niste znali: Kako do savršenog ukusa ovog napitka\nOVO O TURSKOJ KAFI SIGURNO NISTE ZNALI: Kako do savršenog ukusa napitka! NAJVEĆI NEPRIJATELJI VLAGA I VAZDUH\nNajbolji način da prepoznate sveža zrna kafe je miris - potrebna je slatka, zemljasta aroma kafe.\nNajveći neprijatelji zrnima kafe su vlaga i vazduh. Kada su jednom izložena ova dva faktora, aromatična ulja kafe brzo se rasplinu. Kafa će duže ostati sveža ako kupite i čuvate cela zrna, najbolje u neprozirnoj i dobro zatvorenoj posudi. Kupujete li više kafe nego što planirate potrošiti u desetak dana, višak slobodno stavite u zamrzivač.\nU pripremi kafe nema neke velike tajnovitosti, osnovni postupak je uvek isti – preko mlevene kafe prelijete vruću vodu i tada će se izlučiti aromatična ulja koja daju dobar ukus.\nKako biste uvek skuvali dobru kafu, bez obzira služite li se aparatima ili običnom posudom, važe neka univerzalna pravila:\n- pribor mora biti čist- koristite svežu, hladnu vodu- koristite odgovarajuću krupnoću mlevenja i pazite na vreme pripreme napitka- pripremite kafu s vodom odgovarajuće temperature prema uputstvima- kafu uvek poslužite odmah nakon pripreme.\nU džezvu je potrebno staviti dve kašike praškaste kafe i jednu kašičicu šećera, pa preliti sa 120 ml vode. Važno je da džezva u tom trenutku ne bude puna više od polovine, jer će kafa nadolaziti kako bude kipela. Kada dodate vodu, kafu promešajte nekoliko puta da bi se šećer otopio. Kada voda zakipi, kafu kuvajte do dva minuta i zatim je pomerite s vatre, ostavite da odstoji dvadesetak sekundi. Postupak ponovite još jednom ili dva puta, pa na kraju ostavite kafu da odstoji minut kako bi se slegla.\nkafaKuvanjesavršena kafaturska kafa


Naslovna / Događaji / Reconnect 2021\n11. augusta u botaničkoj bašti Zemaljskog muzeja BiH se održava 6. Reconnect konferencija\ndatum početka: 11. Avgust '21\ndatum završetka: 11. Avgust '21\nVrijeme početka: 19:01\nLokacija: Zemaljski muzej BiH, Sarajevo\nReconnect konferencija u organizaciji udruženja Restart.ba, uz pokroviteljstvo USAID projekta Diaspora Invest, održava se sa ciljem uvezivanja lokalnih poduzetnika iz BiH i naše dijaspore iz svih sfera poslovnog života, radi kreiranja prilika za razvoj BiH ekonomije, te očuvanja trajnih veza sa našom dijasporom.\nFokus ovogodišnje, 6. za redom, Reconnect konferencije, planirane za 11. august u botaničkom vrtu Zemaljskog muzeja BiH, jesu žene u poduzetništvu i predstavljanje uspješnih poslovnih priča iz BiH koje dokazuju da je i u najtežim uslovima, u različitim industrijama, sa većim ili manjim kapacitetima, resursima i pristupom kapitalu, moguće napraviti pozitivnu i uspješnu poslovnu priču.\nOve godine će na panelu govoriti Edin Halilović, Lilium, Irma Ćosić, Argerr, Erna Šošević Bizbook.ba, Jasmin Marić, Olx uz moderiranje Adnana Berberovića, uspješnog dijasporca iz Švedske.\nTakođer, održat će se i sajam i 14 uspješnih ženskih biznisa će predstaviti svoje proizvode i usluge, nakon čega slijedi neformalni networking dio i druženje.\nKonferenciju možete pratiti uživo ili virtuelno, s tim da je broj mjesta uživo ograničen na 100 mjesta.\nRegistracije su otvorene na stranici www.reconnect.ba/registration


U protekla 24 časa u Trebinju rođeno šest beba | Trebinje Live\nRADOSNE VIJESTI – U protekla 24 časa u Trebinju rođeno šest beba!\nTREBINJELIVE 04. 03. 2016. - 10:44h\nU trebinjskom porodilištu u protekla 24 časa rođeno je šest beba, što odavno nije zabilježeno u Hercegovini, potvrdio je Srni načelnik Ginekološko-akušerskog odjeljenja Bolnice Trebinje Srdan Lugonja.\nLugonja kaže da su svih šest beba – tri dječaka i tri djevojčice, kao i njihove majke dobro i da nije bilo problema prilikom porođaja.\n„Jedna porodilja je iz LJubinja, jedna iz Bileće, a ostale su sa područja Trebinja“, rekao je Lugonja i dodao da se nadaju da će ovako dobar trend biti nastavljen.\nU porodilištu ističu da su od početka godine rođene 64 bebe, odnosno tri više nego u istom periodu prošle godine, ali napominju da je svake godine evidentno smanjenje broja porođaja za jedno odjeljenje.\nMilos\t 11:01, 04. мар. 2016.\nOvo je predivno pogledati male slatke bebe, ovo svaki napredak i buducnost svakog drustva i drzave. Gdje nema malik da se radjaju nema ni velikih !!!\nDrVe\t 13:20, 04. мар. 2016.\nCestitam srecnim roditeljima\nGoričanin\t 19:33, 04. мар. 2016.\nRađajte što više, to je naša budućnost. Šta će nam zemlja, ako nema koga da tu živi?!


U Lazarevu sahranjen rođak koji je skrivao Ratka Mladića\nBranislav Mladić, u čijoj kući u selu Lazarevu je uhapšen njegov rođak, general Ratko Mladić, sahranjen je danas na seoskom groblju u tom mestu kod Zrenjanina.\nMeštani i danas, kao što je bilo i kada je general Mladić maja 2011. godine uhapšen posle 16 godina bekstva i skrivanja, nerado govore o tome.\nKažu samo da je Branislav, brat od strica generala Mladića, živeo sam i da je neko vreme bio bolestan.\nNekoliko meseci nakon hapšenja Ratka Mladića, neki od meštana Lazareva su podneli inicijativu da se naziv njihovog sela promeni u Mladićevo, jer ga, kako su naveli, smatraju herojem, ali je Skupština grada Zrenjanina taj predlog odbila.\nOptužen jer je od aprila 2006. do maja 2011. godine skrivao begunca, Branislav Mladić je sklopio sporazum o priznanju krivice s Tužilaštvom za ratne zločine, čime je prihvatio kaznu zatvora od godinu dana, uslovno na tri godine, što je početkom avgusta 2012. godine potvrdio Viši sud u Beogradu za ratne zločine.\nALEKSINAC PLAČE ZA ALEKSOM Sahranjen mladić koji je ubijen na proslavi rođendana, drugovi na majicama nosili PORUKU ZA NJEGA


Zanimljivosti o ritmičkoj gimnastici III deo\nSvaka devojčica izabere neki sport da trenira i najčešće se ta odluka više puta menja kroz odrastanje. Gimnastika je savršena za lepši pol, iz razloga što razvija gracioznost, koordiniranost pokreta, okretnost, spretnost, i kasnije, kada devojčice porastu, dobijaju na ženstvenosti i lepoj figuri i građi tela.\nIpak, da bi se to postiglo, potrebno je mnogo odricanja, život dobija određen raspored i pravila koja se moraju poštovati. Sve što je u početku bilo igra, sada postaje ozbiljna stvar, koja može voditi velikim uspesima i satisfakciji jednog dana.\nKljuč uspeha u ritmičkoj gimnastici jeste shvatiti da je to zahtevna disciplina, koja će vam uzeti mnogo, ali isto tako dosta toga i dati – samo ako budete uporni i spremni da pobedite kako druge, tako i same sebe.


IZVADILA SILIKONE I OBJAVILA ŠOK FOTKE! Dalila na operacionom stolu s kopčama na usnama - Mislila sam da ću da umrem!\nMondo - 21.07.2021\nDalila Dragojević se javila posle operacije usana. Bivša učesnica rijalitija objavila je pre odlaska za Beograd snimak u kojem je navela da se plaši, a nakon toga usledili su i snimci iz ordinacije. "Spremam se da idem na operaciju, malo me je strah jer do sada to nikada nisam ...\nDALILA IZVADILA SILIKONE, PA OBJAVILA SLIKE SA OPERACIJE! Pokazala kopče na usnama: Mislila sam da ću da UMREM! (FOTO)\nBivša učesnica rijalitija Dalila Dragojević , nikad nije krila da je imala brojne estetske intervencije, a sada je odlučila da izvadi silikone iz usana. Ona, naime, nije bila zadovoljna izgledom istih, o čemu je pričala ranije, pa je rešila da preduzme nešto tim povodom.\nKOPČE NA USNAMA Dalila Dragojević IZVADILA SILIKONE, proces nije bio nimalo prijatan\nNekadašnja učesnica rijalitija "Parovi", "Maldivi" i "Zadruga", Dalila Dragojević , nikad nije krila da je imala brojne estetske intervencije, a sada se odlučila na vađenje silikona iz usana. Ona, naime, nije bila zadovoljna izgledom istih, o čemu je pričala ranije, pa je rešila ...\nDALILA HITNO OPERISANA: Krv na sve strane - ISPLIVAO jeziv snimak sa OPERACIONOG stola\nDalila Dragojević podvrgla se operaciji usana danas popodne i sve to je podelila sa svojim pratiocima na Instagramu. Hvala bogu sve je prošlo u najboljem mogućem redu i ona je sada dobro. - Operacija je prošla u najboljem red.\n(FOTO) JEZIVE FOTOGRAFIJE NAKON OPERACIJE! Dalila IZVADILA SILIKONE, pa otkrila: MISLILA SAM DA ĆU UMRETI!\nDalila Dragojević poslednjih godina stekla je veliku popularnost, te je s godinama počela da radi korekcije na svom izgledu. Jedna od njih je bila i stavljanje silikona u usne. Sada je rešila da se vrati prirodnijem izgledu, te da operacijom izvadi silikone koje je godinama ...\nDALILA DRAGOJEVIĆ SE OPERISALA! UZNEMIRUJUĆE SCENE NAKON INTERVENCIJE: Svuda krv, ona nepomično leži! (FOTO)\nDragojević izvadila silikone, proces nije bio nimalo prijatan. Nekadašnja učesnica rijalitija "Parovi", "Maldivi" i "Zadruga", Dalila Dragojević , nikad nije krila da je imala brojne estetske intervencije, a sada se odlučila na vađenje silikona iz usana.\nDALILA DRAGOJEVIĆ POKAZALA SVIMA JEZIV PRIZOR! IZVADILA SILIKONE, PA OBJAVILA SLIKE SA OPERACIJE! Pokazala kopče na ...\nNije za one sa slabim želucem! Bivša učesnica rijalitija Dalila Dragojević , nikad nije krila da je imala brojne estetske intervencije, a sada je odlučila da izvadi silikone iz usana. Ona, naime, nije bila zadovoljna izgledom istih, o čemu je pričala ranije, pa je rešila da ...\nDalila Dragojević izvadila silikone iz usana, pa pokazala kako to izgleda: Prizor je jeziv!\nBivša učesnica rijalitija Dalila Dragojević , nikad nije krila da je imala brojne estetske intervencije, a sada je odlučila da izvadi silikone iz usana. Naime, ona nije bila zadovoljna izgledom istih, o čemu je pričala ranije, pa je rešila da preduzme nešto tim povodom, o čemu ...


18.01.2020. / 8:44\nHAG/MOSKVA, Englesko-holandska korporacija “Šel”, jedan od evropskih partnera “Gasproma” u izgradnji gasovoda “Severni tok 2”, ostaje privržena projektu.\n“Šel” podržava projekat bez obzira na američke sankcije protiv gasovoda, rekao je novinarima predsjednik koncerna u Rusiji Sederik Kremers.\n“Mi smatramo da je Sjeverni tok 2 vrlo važan za energetsku bezbjednost Evrope. Mi smatramo da gasovodni transport ima prednosti, zato mi podržavamo projekat. Sankcije koje su bile uvedene utiču na projekat. One su razlog zbog kog on zaista može biti odložen na neko vrijeme”, rekao je Kremers.\nRusija ne sumnja da sama može da završi izgradnju Sjevernog toka 2. Predsjednik Rusije Vladimir Putin je naglasio da završetak izgradnje treba da bude odložen na nekoliko mjeseci, ali je izrazio nadu da će do kraja 2020. godine građevinski radovi biti završeni i da će gasovod da profunkcioniše, prenosi Sputnjik.\nKrajem decembra predsjednik SAD Donald Tramp je potpisao vojni budžet zemlje za 2020. godinu, koji, između ostalog, predviđa uvođenje sankcija Sjevernom toku 2 i Turskom toku. Sputnik\nTagovi: donald trampgaspromholandijarusijasankcijeselSjeverni tok 2vladimir putin\n05.12.2017 | 9:00\nUlažu 3,4 milijarde dolara u danska gasna polja\n27.09.2016 | 15:20\nNigerija: Šel zatvorio ključni naftovod zbog požara


U Bosanskoj Gradišci kažnjeno 18 vozača zbog tehničke neispravnosti vozila\n19.02.2021 / 10:10 Crna hronika - Akcija policije\nPolicija u Bosanskoj Gradišci je sankcionisala 18 vozača u akciji provjere tehničke ispravnosti vozila, a jedno vozilo je i oduzeto jer je vozač odbio da ga podvrgne tehničkom pregledu.\nIz Policijske uprave Bosanska Gradiška saopćeno je da su kontrolisali 21 vozilo i da su dva vozača sankcionisana zbog počinjenih ostalih prekršaja, dok je vozilo marke Golf oduzeto osobi inicijala H.H. iz Živinica, koja je vozila bez važeće vozačke dozvole, te odbila da podvrgne vozilo vanrednom tehničkom pregledu.\nNa osnovu provjera je utvrđeno i da ova osoba na ime neplaćenih kazni duguje 5.630 KM.\nPolicijski službenici su ovog vozača zaustavili u mjestu Nova Topola, nakon čega su mu privremeno oduzeli putnički automobil, a protiv njega će biti podnesen zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka nadležnom sudu.\nAkcija pojačane kontrole saobraćaja sa akcentom na tehničku ispravnost vozila provedena je jučer od 8 do 15 sati.\nPolicijska uprava Bosanska Gradiška apeluje da se svi učesnici u saobraćaju pridržavaju odredbi Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH, kako bi vlastitu i sigurnost drugih građana podigli na što veći nivo.


CIК BiH: Đureviću kazna 2.000, a SNSD 3.000 КM | Radio Televizija BN\nCIК BiH: Đureviću kazna 2.000, a SNSD 3.000 КM\nOdlukom Izborne komisije BiH stranka SNSD „Milorad Dodik“ i njen kandidat za načelnika opštine Višegrad na lokalnim izborima zbog nepoštovanja izborne ćutnje kažnjeni su sa ukupno 5.000 КM.\nRepublika Srpska 25.12.2020 | 14:02\nPolitička partija „Pokret za Višegrad“ dobila je odluku Centralne izborne komisije po kojoj je uvažena žalba ove stranke u postupku utvrđivanja kršenja odredbi Izbornog zakona BiH od strane Saveza nezavisnih socijaldemokrata i kandidata za načelnika Mladena Đurevića na proteklim lokalnim izborima.\n- Žalba se uvažava i utvrđuje se da je politički subjekt SNSD Milorad Dodik odgovoran što je Mladen Đurević, kandidat ovog poliitičkog subjekta dana 15.11. 2020.godine objavljivanjem teksta na zvaničnoj internet stranici Opštine Višegrad pod naslovom „Đurević očekuje pobjedu" uticao na birače čime je prekršio pravila ponašanja u izbornoj kampanji iz člana 7. Tačka 4 stav 1 tačka 3 Izbornog zakona BiH i zbog toga mu se izriče novčana kazna - stoji u obrazloženju odluke.\nКazna SNSD iznosi 3.000 КM, a lično Mladenu Đureviću kao odgovornom licu za sajt opštine Višegrad 2.000 КM.\nPredsjednik „Pokreta za Višegrad“ Mile Lakić kaže da je odluka prvostepena ali da je pravda ipak zadovoljena.\n- Tačno je da je pravda zadovoljena kad se zna da opozicione stranke u predizbornoj kampanji nisu imale pristupa površinama na kojima se objavljuju predizborni pamfleti i lijepe plakate, a svjedoci smo da je sve to bilo pokriveno propagandnim materijalom SNSD i njegovih koalicionih partnera. A na dan izbora osvanuo je i pomenuti tekst na zvaničnom sajtu opštine - kaže Lakić.\nOn ističe da i 40 dana poslije izbora određeni bilbordi i transparenti ove stranke vise po gradu što, kako primjećuje, očigledno nema veze sa politikom već sa nekim drugim stvarima.\nVijest „Đurević očekuje pobjedu“ objavljena je na dan izbora na sajtu opštine.\nTo znaci da gradjani Visegrada moraju da plate sumu od 5.000 maraka.\nBaš tako! Đje će suza, neg' pod oko?!\nKrivi su oni sto mijenjaju sastav cik.a..mi smo potpuno nevini\nMa viste zlato sad imate i ikonu .pocete izgleda i bogu da se molite..\nНије слагао човек ништа. Победио је како је и очеивао.\nTačno , šta se sad promijenilo, čovjek je pobijedio, a gubitnici ....oni mogu malo da se raduju , al džaba .\nZnači ono glasova što je dobio svojim lopovlukom platio je. CIK ! alo ! alo ! Pa kupovinu glasova legalizujete.?.?\nBrine me kako ce platiti toliku kaznu\nŠta je sa najavljivanom konferencijom za štampu pozicije, koja je obećana po pitanju većine. Kako je načelnik Đurević prošao u Sarajevu kod predsjednika NiP-a.\nГосподине Лакићу, директоре ХЕ Вишеград, срећно, наставите борбу за наш опјевани Вишеград.\nPlatit ce radnici koji nisu tehnoloski visak\nМи смо земља апсурда.Најгори начелник у историји нашег града,а обновио мандат.Ми се вишеграђани надамо да неће дуго.\nОпозицији на поштеној смјени малог гладанца са мјеста директора водовода,а новоизабраном дир.Радивоју Видаковићу честитамо преузимање дужности.Почело је почело!!!\nИма још директора које треба смјенити, директора без факултета, директора који бирају канцеларије, директора са два упослена, све који су страначки постављени, директора без дана радног стажа, без стручности,Боже здравља, опозицијом храбро напред!\nKaznu ce narod platiti, kao i uvjek. Mislim od plate novo zaposlenih ili od onih koji nisu tehnoloski visak.


Ankara će nastaviti braniti prava Turske i kiparskih Turaka u istočnom Mediteranu | TRT Bosanski\nMevlut Čavušoglu, ministar vanjskih poslova Turske rekao je da će Turska nastaviti braniti svoja prava, kao i prava Turske Republike Sjeverni Kipar.\n"Mi svo vrijeme branimo svoja prava i prava kiparskih Turaka. Učinićemo šta bude potrebno kada dođe do radnji koje će naštetiti tim pravima", rekao je Mevlut Čavušoglu na zajedničkoj konferenciji za novinare sa svojim poljskim kolegom Zbigniewom Rauom u Varšavi, glavnom gradu Poljske.\nNaglašavajući da Turska podržava uspostavljanje mehanizma za ravnomjernu podjelu bogatstva na ostrvu, Čavušoglu je rekao kako se nada da će poljski predsjednik Andrzej Duda tamo "saslušati obje strane" i dati "prijateljski savjet" tokom predstojeće posjete.\nNaglasio je da su razlog trenutnih napetosti u regiji istočnog Mediterana maksimalistički stavovi Grčke i Uprave kiparskih Grka, dodajući da Turska uvijek daje prednost diplomatiji.\n"U posljednje vrijeme, nažalost, bilo je nekih provokativnih akcija iz Grčke i sa strane kiparskih Grka. Njihovi brodovi pokušavaju ući u naš kontinentalni pojas", rekao je, dodajući da Turska poduzima potrebne korake s tim u vezi.\nČavušoglu je podsjetio na prijedlog Ankare o regionalnoj konferenciji za okupljanje zemalja mediteranske regije, napominjući da EU tek treba odgovoriti.\nTagovi: #kiparski turci , #Turska Republike Sjeverni Kipar , #Poljska , #Turska , #Andrzej Duda , #Mevlut Čavušoglu


Znamenitosti Trsta koje su pale u senku 'šopinga'\nB92\t02.09.2019 19:10\nTrst je mnogo više od dobrog 'šopinga'\nKako je kroz istoriju uvek bio važan trgovinski centar, oduvek je bio značajan kada je u pitanju kupovina dobre robe po povoljnoj ceni, a to važi čak i danas. Mnoge škole ubrajaju Trst kao destinaciju đačke ekskurzije, a zapravo veći deo dana bude posvećen obližnjem autlet centru, a samim znamenitostima Trsta pruži se svega sat, dva pažnje.\nTrst je oduvek bio važan grad i luka i mnogi vladari su davali sve od sebe da bude u posedu njihovih država. Zbog toga ovaj grad u sebi krije “tragove“ svih onih koji su uspeli barem na kratko da budu deo Trsta.\nDo nedavno, postojao je tramvaj koji se smatrao najstarijim u voznom stanju u Evropi, a saobraćao je od centra sve do brda iznad grada, sa kojeg se pruža pogled na grad i luku. Sada se do Opicine može stići autobusom i uživati u prizoru, a u blizini postoji i parking za one koji dolaze automobilom u Trst.\nIznad grada se nalazi San Đusto, dvorac koji su podigli Mlečani na tokom srednjeg veka na ostacima rimskog utvrđenja. U 14. veku dvorac je srušen, potom su ga obnovili Habzburzi i dodatno učvrstili, pa i danas deluje sigurno, masivno i moćno.\nDvorac je na odličnom strateškom položaju, pa mnogi dolaze ovde samo zbog prelepog pogleda sa vrha tornja odakle posmatraju pristanište i grad. Unutar samog dvorca, koji je pretvoren u muzej, mogu se naći informacije o istoiji dvorca, vojne zastave, grbovi i oružje iz raznih perioda.\nU blizini se nalazi istoimena katerala ili prosto Tršćanska katedrala. Ova crkva ima romanički i gotski dizajn, posebno unutrašnjost koju krase brojne dekoracije gde se ističe kupola glavnog oltara. U katedrali San Đusto nalazi se zvonik iz 14. veka sagrađen na ostacima rimskog hrama.\nNajznačajnije što je ostalo nakon Rimljana u Trstu jeste teatar. Nalazi se u centru istorijskog dela grada, a odelelo je vekovima turbulentne istorije grada, pa je i dan danas u odličnom stanju. Statue koje su nekada krasile teatar nalaze se u muzeju, a samo pozorište je “muzej rimske arhitekture“.\nU blizini rimskog teatra nalazi se Trg ujedinjenja, glavni i najveći trg u Trstu. Trg je ogroman, a okružen je upečatljivim zdanjima. Najupečatljivija zgrada sa prelepom terasom je zapravo opština, a i ostala zdanja danas predstavljaju sedišta gradskih vlasti.\nNa sredini trga nalazi se Fontana četri kontinenta, koja je simbol povezanosti Trsta sa svetom. Pošto je izgrađena sredinom 18. veka simboliše samo tada poznate delove sveta.\nTrg izlazi na more koje razbija sivilo ovog trga koji je u potpunosti popločan, bez imalo zelenila, što je slučaj sa većim delom grada.\nJoš jedan trg koji bi trebalo posetiti je Ponte Roso. Na ovom trgu se nalazi kanal Grande, vodeni put koji omogućava brodovima da uplove u sam grad. Ovo je svakako omiljeno mesto našim turistima, jer se u blizini nalazi srpska pravoslavna crkva Svetog Spiridona i Svetog Trojstva.\nCrkva je sagrađena u vizantijskom stilu krajem 19. veka, a prepoznatljiva je po centralnoj velikoj plavoj kupoli i četri manje.\nNekada je tu bila srpsko-grčka crkva iz 18. veka koju su srušili jer su zidovi počeli da pucaju u cilju da se sagradi nova. Zbog nesuglasica, srpski trgovci su podigli crkvu Sv. Spiridona, a Grci crkvu posvećenu Sv. Nikoli.\nPored srpske crkve nalazi se i katolička crkva Sv. Antonija koja je izgrađena u neoklasičnom stilu, a pogled na spoljašnjost ovih crkava možete sagledati sa mosta na kanalu Grande na kojem se nalazi i spomenik u prirodnoj veličini čuvenom irskom piscu Džejmsu Džojsu koji je baš u Trstu napisao neka svoja najpoznatija dela.\nPrelepa arhitektura krasi i Berzanski trg, koji predstavlja ekonomski centar grada. Od zdanja se izdvaja nekadašnja zgrada berze koja podseća na antičke građevine sa svoja četri stuba kao simbole trgovine sa, tada jedino poznata, četri kontinenta. Na istom trgu nalazi se Neptunova fontana, kao simbol zaštite trgovačkih flota.\nJedna od najvažnijih znamenitosti je dvorac na litici Miramare, koji se nalazi na periferiji grada. Izgrađen je krajem 19. veka za austrijskog nadvojvodu Franca Maksimilijana i njegovu ženu šarlotu od Beglije. Oni su oko dvorca uredili i vrt koji se prostire na 22 hektara koji je ukrašen biljkama iz raznih delova sveta.\nMiremar je opremljen autentičnim nameštajem, ukrasima i predmetima iz 19. veka. U dvorcu mogu da se vide Maksimilijanove odaje, Šarlotina soba, podaci o dvorcu i njegovim stanarima jer je nakon smrti graditelja služio kao boravište Habzburovaca, a među njima i same carice Sisi.\nNegde na sredini puta između dvorca i centra Trsta, nalazi se jedan od najviših svetionika u Svetu, 68 metara. Svetioik pored toga što obasjava Tršćanski zaliv, pedstavlja i sećanje na pale borce u Prvom svetskom ratu. Za one koji mogu da savladaju 285 stepenika, sa vrha svetionika je veličanstven pogled.\nKao i svuda u Italiji koja je poznata po gurmanima, i u Trstu neće postojati problem u potrazi za kafićima i restoranima, a svaki je izbor pravi. A na Trgu Ujedinjenja možete potražiti dezert u nekoj od đelaterija i počastiti se sladoledom u zemlji gde je ova letnja poslastica zvanično najbolja.\nEritreja: Zemlja bez bankomata, interneta i pasoša:Vrt Francuske: Čudesni dvorci u dolini LoareOstrvo Arkoi: Za ovo ostrvo Grci kažu da pripada drugoj dimenzijiKultura, bonton i običaji: Šta ne treba da radite u zemlji vedrog duha - Irskoj?Šefšauen: Marokansko plavoKo kaže da stiže zima: 5 destinacija gde leto traje zauvekLozana - Novi 'glavni grad' umetnosti u EvropiMali nepoznati raj: Ostrvo Mustik - omiljena destinacija poznatih ličnostiZbog ovoga je Ada Bojana pravi biser Crne GorePet najlepših mesta u Italiji koje treba posetiti u jesenGrad koji je nepravedno zapostavljen: Pravi primer italijanske lepoteOve destinacije su idealne za poslednje letnje daneMetamorfozis: Zelena oaza Egejskog moraUtakmica o kojoj se PREVIŠE pričalo na kraju je došla kao KAZNANovi trend na Maldivima: Spavanje na krevetima koji lebde iznad mora!24 časa u Abu Dabiju: Kafa uz pogled sa 62. sprataPlatarija: Prirodni hlad i drevni HadLongjerbijen: Grad u kojem niko nije umro već 69 godinaAko ste se pitali koje je grčko ostrvo za vas, donosimo vam vodič


BARinfo - VIDEO: Opština i NVO potpisali ugovore o finansiranju projekata\nby Vesna Šoškić, photo: Vjera Vučićević, snimatelj Zoran Milošev, montaža Adi Karađuzović | 25:03:2019 | 15:15:40\nPredsjednik Opštine Bar Dušan Raičević i predstavnici nevladinih organizacija danas su potpisali ugovor o dodjeli novčanih sredstava, koja su im opredijeljena na osnovu javnog konkursa. Ovaj vid podrške lokalne uprave uslijedio je nakon osam godina pauze, te je time još značajniji za nevladin sektor koji se bavi izuzetno važnom problematikom i najranjivijom kategorijom ljudi.\nOpština Bar je budžetom u 2019. godini predvidjela 68.400€ za civilni sektor, od čega je 60% namijenjeno za programe nevladinih organizacija, a 40% za one čiji je rad od posebnog značaja za građane.\nPredsjednik Opštine Dušan Raičević istakao je da ga posebno raduje to što je lokalna uprava uspjela da, nakon višegodišnje pauze, podrži rad nevladinog sektora, koji je, kako je kazao, veoma važan činilac društva.\n“Jedino u saradnji sa civilnim sektorom možemo ići u pravcu kreiranja modernog,prosperitetnog i demokratskog društva, jer kroz participaciju građana direktno ili kroz nevladin sektor, unaprjeđujemo društvene procese u našoj opštini”, naglasio je Raičević.\nKonkurs je bio javan, a procedura izbora objektivna, jer je uz tri predstavnika lokalne uprave, član komisije bio i nezavisni procjenjivač.\n“Projekti su bodovani na osnovu značaja i prioritetnih oblasti iz kojih dolaze. Važno je što smo imali projekte nevladinih organizacija koje dugo učestvuju na konkursu i koje su već potvrđeni partner društva i opštine, ali i programe novoformiranih udruženja i organizacija iz veoma važnih segmenata, poput životne sredine ili poljoprivrede i ruralnog razvoja. Opština Bar direktno i kroz nevladin sektor podržava projekte koji se bave promocijom i zaštitom poljoprivrednih proizvoda, jer je to, uz turizam, prioritetna privredna grana i našeg grada i države. Predstavnici NVO mogli su da ostvare uvid u dokumentaciju i bodovanje, pojedinačno svakog člana komisije, i posebno mi je drago što su sami istakli da su rad komisije i izbor ove godine prezentovani na krajnje transparentan način”, kazao je medijima predsjednik Opštine Dušan Raičević.\nPredstavnici civilnog sektora zahvalili su se lokalnoj upravi na podršci. Za NVO Osmjeh, koja se bavi djecom intelektualno ometenom u razvoju, dobijena novčana podrška bila je uslov da opstanu. “Za nas je to slamka spasa, jer smo bili na ivici egzistiranja. Ova sredstva su za nas koji se bavimo humanitarnim radom od neprocjenjivog značaja i sada tek možemo da sagledamo u kakvoj smo ‘provaliji’ bili ovih osam godina. Radimo sa najranjivijom grupom, djecom intelektualno ometenom u razvoju koja ne mogu sama da brinu o sebi i koja gotovo ne izlaze iz kuće, nemaju osmišljen život i osnovna prava. Nadamo se da ćemo biti u prilici da javnosti pokažemo kako i što radimo”, kazao je profesor Slobodan Vuković, koji je i predsjednik UO Saveza “Naša inicijativa”, najbrojnije organizacije u invalidskom pokretu Crne Gore, koja okuplja dvadeset roditeljskih udruženja u 17 gradova.\nSredstva su veoma značajna i za NVO Adria, koja u prostoru koji im je ustupila Opština organizuje dnevni boravak sa različitim sadržajima za osobe sa invaliditetom. “Zahvaljujem lokalnoj upravi što smo poslije niza godina dobili ponovo sredstva. Naš dnevni boravak iziskuje mnogo više finansijskih srdstava koja moramo obezbijediti, a na konkurs smo aplicirali sa programima rada. Novac koji smo dobili biće upotrijebljen za učenje raznih životnih vještina osoba sa invaliditetom, sa edukatorima u prirodi, van Bara, jer naši korisnici nisu često u mogućnosti da negdje otputuju”, kazala je za Radio Bar i Bar Info Marta Anđelić, predsjednica NVO Adria.\nDruštvo dobrovoljnih davalaca krvi ima status NVO od posebnog značaja, te je imalo i drugačiji tretman kod raspodjele budžetskih sredstava. “Bar je jedina opština u Crnoj Gori koja je obezbjedila povlašćen status za našu organizaciju i mi smo svim ostalim društvima dostavili tu odluku, kako bi se i oni izborili za nešto slično. Sredstva su nam značajna, ali nijesu dovoljna, jer nemamo prostor za rad. Nadamo se da se Luka Bar, pod čijim okriljem radimo decenijama, neće uskoro privatizovati i da će i dalje biti naš sponzor. Trenutno radimo pod nadstrešnicom, a ove godine ova humanitarna organizacija koja je od ogromnog značaja za život i zdravlje građana, obilježava pola vijeka postojanja”, kazao je Božo Joličić, predsjednik DDDK, koji je apostrofirao da dobrovoljno davalaštvo, mora, poput drugih, razvijenijih zemalja, postati dio institucionalnog, nacionalnog programa i brige.\nPrvi put je učestvovala na konkursu i ostvarila pravo na budžetska sredstva namijenjena civilnom sektoru, Kalafatska radionica “Bokovac”. “Drvena brodogradnja je najstariji zanat od početka čovječanstva. Mi se trudimo da ga sačuvamo, jer kroz tradiciju i kulturu najbolje čuvamo jedno društvo . U našoj radionici nastaju brodovi i čamci, koji na jedrima nose logo Opštine Bar i koji su prava turistička atrakcija, ne samo grada, već i države. Mi smo jedini na Jadranu koji se bavimo izgradnjom i repariranjem drvenih brodova i čamaca. Kroz ovaj nagrađeni projekat upoznaćemo i naše sugrađane i turiste sa onim što radimo, a nadam se da ćemo imati prilike i za promociju van granica naše zemlje”, kazala je direktorica Kalafatske radionice Miroslavka Bokovac, koja se takođe zahvalila lokalnoj upravi i Komisiji za raspodjelu sredstava nevladinim organizacijama.\nOpština Bar je posebna budžetska sredstva, koja će uskoro dodijeliti, namijenila prvoj Narodnoj kuhinji u Baru, koju je osnovalo Udruženje “Žene Bara”.


Naslovna Društvo Privreda Crni petak: Gde Bačkopalančani mogu da kupuju po sniženim cenama? (VIDEO)\nBAČKA PALANKA: Kupovna navika započeta u Sjedinjenim Američkim Državama, a zatim proširena na ceo svet, godinama unazad i u Srbiji donosi velike popuste poslednjih dana novembra.\nCrni petak tradicionalno donosi popuste u mnogim prodavnicama, a sniženja često traju nekoliko dana. Mi smo proveravali u kojim prodavnicama u Baćkoj Palanci danas ima popusta.\nEuro af salon nameštaja\nPrethodni tekstPoznati Tovarišanin: Jevrem Mladenović\nSledeći tekstVanredna situacija – šta to znači za građane opštine Bačka Palanka? (VIDEO)\nUvek povoljna kupovina u Norland sportu


M&M FRUITS DOO - Plastična ambalaža za pakovanje i paletizaciju voća i povrća\nPlastična ambalaža za pakovanje i paletizaciju voća i povrća\nM&M Fruits počinje sa proizvodnjom ambalaže za pakovanje i paletizaciju voća i povrća 2005. godine. Stalnim rastom kvaliteta voća i pozitivnim trendom razvoja voćarstva u Srbiji, povećala se i potreba za što kvalitetnijom ambalažom, čime se udeo M&M Fruits-a na tržištu Srbije povećavao i sama firma postala prepoznatljiv brend.\nSadašnja ponuda preduzeća M&M FRUITS d.o.o. obuhvata sve proizvode koji su potrebni za ambalažiranje i paletizaciju svežeg voća i povrća kao i transport u Srbiji i međunarodnim lokacijama.\nPlastične posudice za pakovanje voća\nM&M Fruits u ponudi ima širok izbor rešenja za pakovanje u posudice: bez poklopca, sa odvojenim poklopcem i sa integrisanim poklopcem. Posudice su napravljene od PP i PET materijala i u njih možete spakovati širok asortiman voća i povrća. Sve posudice su prilagođene slaganju u standardne dimenzije kutija, imaju perforacije za cirkulaciju vazduha i odvod vlage.\nNaše posudice su vrhunskog kvaliteta, izdržljivosti i trajnosti. Pružaju maksimalnu zaštitu Vašim jagodama, malinama, kupinama, borovnicama, šumskom voću, kiviju, breskvama i nektarinama. Na zahtev izdajemo i analize o zdravstvenoj ispravnosti.\nPlastične podloške za voće\nNaše plastične podloške za voće su visokog kvaliteta, velike izdržljivosti i plasirane su na tržište celog Balkanskog poluostrva. Podloška za voće i povrće (poznata i kao uložak, alveola, saće) proizvodi se u svim stadardnim dimezijama.\nIdealne za prezentaciju i transport voća podloške za jabuke, breskve i nektarine su fleksibilne i jake, štite plod od međusobnog dodira i kontakta sa ambalažom, a perforacije na dnu omogućavaju cirkulaciju vazduha i adekvatan odvod za vlagu.\nPP i PET trake se izrađuju za ručnu i automatsku paletizaciju u više širina i debljina. Prečnik hilzne može biti 200mm, 393mm ili 406mm.\nTrake su visokog kvaliteta i izuzetne izdržljivosti i imaju široku primenu u transportu i sektoru voća i povrća.\nDodaj komentar Komentari1 Štampaj Preuzmi PDF Dodaj u favorite Prijavite grešku\nNajbolja ambalaža, 23-02-2018 05:35\nNajbolja i najpovoljnija ambalaža koju sam ikada poručila


Ljubomir Tozev | petak 31. juli 2020. 11:23h\nSanja Marinković sa suprugom • Goran Srdanov / RAS Srbija\n- Shvatili su da se posle mnogo godina njihova razmišljanja i stavovi razlikuju. Razgovarali su o svemu i shvatili da je najbolje rešenje da se u miru raziđu, te da svako krene svojim putem. Nakon što su se do detalja dogovorili oko svih stvari, Sanja je ostala da stanuje u njenom stanu, dok se Aleksandar preselio na drugu adresu. Trenutno su papiri na sudu, a svako od njih uživa u svom životu. Sanja je nedavno boravila u Rovinju, gde je sa sinom i njegovim drugovima uživala u čarima ovog grada. Sa druge strane dogovaraju se oko svih detalja kada je reč o tome kako će i sa kim njihov sin provoditi vreme. Period koji je iza nje, Sanja je iskoristila kako bi se posvetila brojnim projektima na kojima već mesecima aktivno radi - otkriva za “Blic” izvor blizak voditeljki.\nKako bismo proverili tačnost naših saznanja, kontaktirali smo s voditeljkom najgledanije emisije „Magazin In“, koja nam je poručila:\nSanja Marinković • Snežana Krstić / RAS Srbija\n- Oduvek sam verovala da je rastanak lek kada ljubav počne da bledi, a ne brak i da svako od nas ima pravo da zavrti novi krug ljubavi. Veoma cenim svoje emocije i svoj mir, zato naša ljubav više ne živi na istoj adresi - kratko je u SMS poruci izjavila voditeljka kada smo je upitali da prokomentariše razvod.\nBurmu skinula prošle godine\nNa brojnim fotografijama koje objavljuje na društvenim mrežama, može se primetiti da je Sanja nasmejana, srećna i raspoložena. Ni u jednom momentu ne odaje utisak da joj je zbog turbulencija na emotivnom planu život stao, a može se reći da je ljubav ispratila sa osmehom i da je, kao i svaka slobodna žena, spremna da zavrti novi krug svoje sreće. Ono što se, takođe, može primetiti na fotografijama jeste da od prošle godine na ruci ne nosi burmu.


Pionirke - OSSRB - Odbojkaški savez Srbije\nItalija pobednik EP za pionirke\nItalija je prvi pobednik Evropskog prvenstva u konkurenciji pionirki. Danas u Sofiji, u velikom finalu Italiajnke su savladale Rusiju sa 3:0 po setovima 25:22, 25:22 i 25:17 i zasluženo odnele prvo mesto na prvom istorijskom Evropskom prvenstvu u ovoj kategoriji. U borbi za bronzano odličje domaćin Bugarska je nadigrala Belorusiju u pet setova 20:25, 25:16, 25:14, 20:25 i 15:13.\nItalija i Rusija u finalu Evropskog prvenstva za pionirke\nItalija i Rusija boriće se za prvaka I Evropskog prvenstva u konkurenciji pionirki. Danas su u polufinalu Italijanke porazile Belorusiju u tri seta, dok je Rusija imala nešto teži posao protiv Bugarske, meč je završen u taj brejku. Susret za zlatno odličje kao i za bronzanu medalju ali i plasman od 5. do 8. mesta na programu je sutra, u subotu 29. jula.\nItalija – Belorusija i Rusija – Bugarska u polufinalu EP za pionirke\nItalija i Bugarska iz A grupe kao i Rusija i Belorusija iz B grupe igraće polufinale u Sofiji na I EP 2017. u konkurenciji pionirki. U poslednjem, 5. kolu u okviru grupa pobede su zabeležili Finska, Italija i Bugarska u A grupi, dok su u B grupi pobede odneli Rusija, Češka i Turska. Danas (četvrtak, 27. jul) na prvenstvu Evrope je slobodan dan a zatim u petak, 28. jula se igraju mečevi za razigravanje od 1.-4. i od 5.- 8.mesta.\nItalija i Belorusija prvi polufinalisti\nPosle dana pauze, u Sofiji i Samokovu, na I EP 2017. u konkurenciji pionirki, u utorak su odigrane utakmice 4. kola. U A grupi Grčka je nadigrala Finsku, Bugarska je bila bolja od Danske a Italija je zabeležila četvrtu pobedu i plasirala se u polufinale. U B grupi, Belorusija je ostala neporažena i izborila mesto u polufinalu, dok je Rusija zabeležila novi trijumf. U sredu, 26. jula na prvenstvu Evrope odigraće se i poslednji mečevi po grupama, a dve prvoplasirane ekipe u grupi igraće u polufinalu šampionata.\nPonedeljak slobodan dan na EP u Bugarskoj – u utorak i sredu preostala dva kola\nU Sofiji i Samokovu, na I EP 2017. u konkurenciji pionirki, u nedelju su odigrane utakmice 3. kola. U A grupi Italija i Holandija su ostvarile treće pobede, a Bugarska drugu. U B grupi, neporažene su Rumunija i Belorusija, dok je Rusija zabeležila drugi trijumf. Danas (ponedeljak, 24. jul) je na prvenstvu Evrope slobodan dan, a preostala dva kola po grupama odigraće se u utorak i sredu.


Da li je pesimizam u stvari LOŠA NAVIKA? | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Original Da li je pesimizam u stvari LOŠA NAVIKA?\nDa li je pesimizam u stvari LOŠA NAVIKA?\nImao otac dvojicu sinova. Došlo je vreme novogodišnjih praznika i on reši da im ostavi nešto ispod jelke. Nije imao dovoljno novca pa je rešio da poklone potpuno isto upakuje i ostavi ispod jelke, pa kome šta pripadne. U ponoć, deca poželeše da otvore poklone, prvi dečak otvori kutiju i zateče u njoj sjajan i lep električni vozić kome bi se svako dete obradovalo. Ali ovaj dečak nije mogao da ne misli o tome šta će raditi s njim kad nestane baterije, i šta ako ne bude mogao da ih kupi ili se vozić pokvari i zauvek stane… Drugi dečak otvori identičnu kutiju, ali ova beše gotovo prazna, tu su bili samo prazan papir i jedna olovka, a na vrhu papira stajala je reč srećno. Otac ih upita šta su dobili i jesu li zadovoljni. Dečak sa vozićem beše zamišljen i reče ocu svoje brige, dok drugi reče – Ja sam dobio lično od Deda Mraza papir za spisak svojih želja koje će mi cele godine ispunjavati, prva je da brat dobije još jedan par baterija za novi vozić. Da, pogađate, jedan sin bio je optimista, a drugi pesimista.\n(Ideja za priču nastala je na osnovu vica koji sam nedavno čula)\nKako vam se dopala priča o optimisti i pesimisti koji od malena pokazuju da vrednost svemu dajemo mi sami, da naša sreća ne zavisi od spoljnih uslova već od naše dalekovidosti i spremnosti da stvari okrenemo u svoju korist, da u svemu vidimo priliku i izazov za novu mogućnost. Da li ste od onih koji kad je kiša traže dugu ili se nervirate zbog mokrih cipela i kaputa? Kad je mrak umete li da se radujete jer se samo tada mogu videti sjajne zvezdice ili se sve vreme plašite mraka?\nPriznajem, kod mene nije tako jasno podvučena granica između radosti i tuge. Nekad sam, čini mi se, sklona da bez nekog pravog razloga naginjem ka mračnoj strani i gotovo mazohistički uživam u talasu tužnih i teških osećanja. S druge strane tu su dani odnosno mnogi trenuci u danu kada umem onako detinje da se radujem i malim stvarima, lepoti dana, trenutka, osećanja i nečije energije koja me dodirne, uđe u moj unutrašnji prostor i sve zasija i šareno je, kao duga. Ali, ako pričamo o načinima gledanja na problem ili izazov (kako vam drago, ali razmislite koju reč ipak češće koristite i šta to znači) sa lakoćom ćemo utvrditi da li sebe percipiramo kao optimistu ili pesimistu. Što se više bavimo time, dolazimo i do razloga koji su u osnovi našeg pogleda na svet. U velikoj meri taj naš pogled jeste konstrukcija od misli i rečenica kojima nas je hranila okolina, a potom smo, nesvesno preuzeli ta uverenja i držimo ih se čvrsto ne shvatajući da su to samo uverenja a ne dokazane istine i činjenice koje treba uzimati kao zakon. One se mogu menjati, a kad promenimo uverenja, menjamo i pogled na svet, od crne boje dobijamo polako sivu, pa sve svetlije sivu, stižemo tako do bele, a kad smo uspeli da je vidimo, to znači da možemo dobiti koju boju poželimo, na nama je da odaberemo sa čudesne palete života. Setimo se sada pesimističnog dečaka sa početka priče, verujem da ćemo se složiti da je u osnovi njegove tuge i zabrinutosti odsustvo zahvalnosti! S druge strane, ono što njegovom bratu ne manjka, osim bogate mašte, jeste i osećaj za druge – prva želja mu je bila da brat dobije nove baterije! Možda su upravo ove dve stavke ključne za razvoj pesimizma odnosno optizma. Odsustvo zahvalnosti i sebičnost, odnosno mašta da bi se razvila šira slika i veselija pogled na budućnost u kojoj je sve moguće, jer svaki dan zaista jeste nova prilika!\nZahvalnost je introspekcija sa pozitivnim bilansom, bez izuzetka. Treba se potruditi da što više dobrih dela posejemo kako bi žetva bila plodna i kako sutra, kad nastupi kriza ne bismo ostali gladni jer imamo dovoljno zaliha dobrote koja je dala rezultate pa se zahvalno možemo osmehnuti životu jer nije sve tako mračno, čim je rodilo, znači da je bilo sunca na našem nebu i da je kiša bila korisna jer je zemlja mogla da dobije dovoljno vode.\nZato je važno ali i korisno posmatrati pesimizam kao lošu naviku sopstvenog uma koji se više bavi strepnjom od korova i lošim uslovima za sopstvenu oranicu nego time da je sasvim dobro što za početak uopšte i imamo to parče zemlje oko koje se uvek možemo truditi i posuti je semenom dobrote i pozitivnih nadanja, ohrabrenja, vere, ljubavi. Pesmizam je nekada “opravdan” ali nikad nije koristan, jer sužava vidike i vodi u sopstveno zatočeništvo. Tada, iako postoji izlaz mi ga ne vidimo jer smo sami pogasili svetla, a plašimo se da krenemo i možda nađemo neko drugo svetlo, neku zaboravljenu sveću u ćošku koji nikad ne obilazimo a možda čak i baklju – svetlost pobednika koji se nije plašio onog šta ako!\nPesmizam je i siguran put do mnogih bolesti, jer ta navika slabi i telo i duh. Ali ga treba ga razlikovati od tuge, one koja je izazvana nekim događajem, gubitkom. Tuga traži suočavanje, prihvatanje na izvesno vreme sa svešću da tako mora i da će proći, da je tu na izvesno vreme. Ona je deo svih nas i amplitude životne putanje svakog čoveka.\nSajan način za udaljavanje od pesimizma jeste brisanje očekivanja od drugih. Dakle, na skali radio programa u našoj glavi treba do daske pojačati misli zahvalanosti a utišati kakofoniju očekivanja. Očekujte od sebe – više truda, vere i ljubavi za sebe i ceo svet, na tome se radi, predano i uporno. Poslovica kaže Ko ima volje nađi i način, ko nema – nađe izgovor. Deluje da je lakše naći izgovor nego način, a onaj ko traži prečice i lakše puteve definitivno znači da pati i od lenjosti! Tako da pesimizam i jeste neka vrsta lenjosti – a za lenjost se svi slažemo da je možda i najgora vrsta navike!\nČuvarka tuđih priča i kreatorka svojih – ili šta se desi kad bibliotekarka progovori…


"Tenis" najavio ulaganja u Srbiju - Stočarstvo | Agroklub.rs\n"Tenis" najavio ulaganja u Srbiju\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić, tokom jednodnevne posete Nemačkoj, sastao sa vlasnikom nemačke mesne industrije "Tenis" Klemensom Tenisom, koji je najavio ulaganja u Srbiju.\nFoto: bigstockphoto.com, ChiccoDodiFC\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić, tokom jednodnevne posete Nemačkoj, sastao se sa vlasnikom nemačke mesne industrije "Tenis" Klemensom Tenisom, koji je najavio ulaganja u Srbiju. Vučić je nakon sastanka sa nemačkim privrednikom poručio da će prisustvo kompanije "Tenis" u Srbiji promeniti kulturu poslovanja.\nDelegaciju Srbije činili su i ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović, predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež i ekonomski savetnik predsednika Vlade Srbije Danilo Cicmil. Poseta je počela obilaskom dvorca u gradu Reda, gde se nalazi sedište "Tenisove" proizvodnje, nakon čega se predsednik Vlade Srbije sastao sa gradonačelnikom Rede Teom Metenborgom.\nProjekat "Tenis" započet je u decembru 2014. godine, a 27. aprila 2015. godine potpisan je Memorandum o razumevanju između kompanije "Tenis" i Republike Srbije, koji opisuje projekat ulaganja u Srbiju. U tom dokumentu se navodi da je ta kompanija zainteresovana za izgradnju do 20 tehnološki najsavremenijih farmi svinja u Srbiji, pri čemu će svaka od njih imati kapacitet 2.500 krmača i isporučivaće 65.000 tovljenika godišnje, a investicija po svakoj farmi iznosiće približno 21 milion evra.\nTenis Svinjarstvo Svinje Aleksandar Vučić Stočarstvo Investicije


Dragi Nestorovic – Strana 3 – GRAD Kruševac\nNaslovna » Arhiva oznaka : Dragi Nestorovic (strana 3)\nArhiva oznaka : Dragi Nestorovic\nInvesticije – kamen skupštinskog razdora\n1. marta 2016.\tKomentari su isključeni na Investicije – kamen skupštinskog razdora 233 Pregleda\nDa li je u Kruševcu u prethodne četiri godine bilo investicija ili smo „najgori grad u Srbiji po tom pitanju“, raspravljalo se na današnjem skupštinskom zasedanjuRasprava je krenula sa razmatranjem potencijalnog investicionog zaduženja grada, a rasplamsala se kada je Saša Živković, član odborničke grupe SDSS rekao da tri i po godine u gradu ništa nije urađeno u vezi sa „realnim investitorima“.-Kruševac je najgori ...\nNovim tačkama po hitnom postupku počela sednica skupštine Grada Kruševca\n1. marta 2016.\tKomentari su isključeni na Novim tačkama po hitnom postupku počela sednica skupštine Grada Kruševca 465 Pregleda\nDodavanjem desetak tačaka na dnevni red po hitnom postupku, među kojima i odluku o mogućnosti investicionog zaduživanja grada, započela je poslednja sednica Skupštine Grada u ovom sazivuPredlog odluke o zaduživanju Grada za finansijske kapitalne investicione rashode u visini od 1,1 milijardu dinara, stavljanje van snage odluke o konverziji duga 14. oktobra prema Gradu Kruševcu u osnovni kapital lokalne amouprave koja je doneta u decembru ...\nUdruženje ratnih vojnih invalida obeležava deceniju i po postojanja\n24. februara 2016.\tKomentari su isključeni na Udruženje ratnih vojnih invalida obeležava deceniju i po postojanja 202 Pregleda\nKruševačko Udruženja ratnih vojnih invalida, koje okuplja stotinak članova, ratnih vojnih invalida i članova porodica palih boraca koji su status stekli posle 17. avgusta 1990.godine, obeležava deceniju i po postaojanja. Predstavnike Udruženja je tim povodom primio gradonačelnik Kruševca, Dragi NestorovićPredstavnici Udruženja, Zoran Radenković i sekretar, Dragan Pribanović, podsetili su da je Udruženje sprovodilo više projekata iz oblasti boračko – ...\n15. januara 2016.\tKomentari su isključeni na Sednica socijalno-ekonomskog saveta 277 Pregleda\nDanas je održana prva ovogodišnja sednica Socijalno – ekonomskog saveta grada Kruševca, na kojoj je razmatrana aktuelna privredna situacija u Gradu.\nPomoć države neophodna\n8. decembra 2015.\tKomentari su isključeni na Pomoć države neophodna 125 Pregleda\nMinistar Velimir Ilić obišao klizištaMinistar za vanredne situacije, Velimir Ilić obišao je prošle nedelje nekoliko kritičnih klizišta na području Kruševca i tom prilikom obećao pomoć države\n28. maja 2020., 09:54\nBesplatan ulaz na večerašnjoj utakmici\nAntena bez para i signala


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Poznatoj glumici preti zatvor zbog posedovanja kokaina\nPoznatoj glumici preti zatvor zbog posedovanja kokaina\nAmerički mediji pišu da poznatoj glumici Rouz Makgauan preti deset godina zatvorske kazne, zbog posedovanja kokaina.\nGlumica i aktivista Rouz Makgauan upravo je saslušana zbog posedovanja kokaina tokom incidenta koji se desio na aerodromu u januaru 2017. godine.\nNaime, Rouz se tereti za posedovanje kokaina, nakon što je policija pronašla nekoliko kesica bele praškaste supstance u njenom novčaniku koji je ona slučajno zaboravila na aerodromu, nakon što je doputovala u Vašington.\nČetrdesetčetvorogodišnja glumica je kazala da nije kriva, tvrdeći da je čak pet sati bila bez novčanika. Rouz veruje da je njen novčanik ukraden iz ranca, dok je bila u toaletu na aerodromu, kao i da je droga stavljena u njega i ostavljena kako bi je osoblje pronašlo.\nPortal "Nju dejli njuz" piše da u slučaju da se dokaže da je Rouz kriva, preti joj kazna od 10 godina zatvora. Datum suđenja će biti određen u narednom periodu.\nNjen advokat Hose Baez tvrdi da se Rouz čvrsto drži, te da će se snažno boriti da dokaže svoju nevinost. On je napomenuo da je Rouz Makgauan aktivistkinja koja se bori za prava žena širom sveta.\nPodsećamo, Rouz je jedna je od mnogih koje su izašle u javnost sa detaljima seksualnog zlostavljanja holivudskog producenta Harvija Vajnstina, a potom se priključila pokretima "I ja" (MeToo) i "Vreme je isteklo" (Time’s Up).\nŠOUBIZNIS Lepotica iz "Dinastije" uhapšena" zbog nasilja u porodici\nŠOUBIZNIS Holivudska zvezda koja nikad nije držala dijetu, a izgleda kao boginja\nŠOUBIZNIS Iznenađeni? Ovako jedna od najlepših žena na svetu izgleda bez šminke (FOTO)


Vratili avion, putnica zaboravila bebu na aerodromu - Narod.ba\nVratili avion, putnica zaboravila bebu na aerodromu\nVijesti 12. Marta 2019.\nAvion jedne aviokompanije iz Saudijske Arabije morao se vratiti u Džedu ubrzo nakon polijetanja za Kuala Lumpur, jer se jedna putnica sjetila da je ostavila bebu u čekaonici aerodroma. Lokalni mediji objavili su i snimak na kojem se jasno čuje glas pilota, koji traži od kontrolora zračnog saobraćaja dozvolu za povratak na aerodrom. – Neka […]\nAvion jedne aviokompanije iz Saudijske Arabije morao se vratiti u Džedu ubrzo nakon polijetanja za Kuala Lumpur, jer se jedna putnica sjetila da je ostavila bebu u čekaonici aerodroma.\nLokalni mediji objavili su i snimak na kojem se jasno čuje glas pilota, koji traži od kontrolora zračnog saobraćaja dozvolu za povratak na aerodrom.\n– Neka Bog bude s nama. Možemo li se vratiti ili šta dalje da radimo? Putnica je zaboravila svoju bebu u čekaonici – čuje se glas pilota na snimku.\nKada je kontrolor tražio da pilot potvrdi izgovorene riječi, on mu je odgovorio da je putnica ostavila svoju bebu na terminalu i da odbija nastaviti putovanje.\nOperater im je nakon toga dao dozvolu da se vrate.