MVC arhitektura — Википедија\n6Interakcije između komponenti\n7Prednosti i mane\n8Primena MVC arhitekture u web aplikacijama\n9Unapređivanje MVC arhitekture\nToggle Unapređivanje MVC arhitekture subsection\nDijagram interakcije između komponenti projektnog uzorka MVC model - prikaz - kontrolor\nMVC (енгл. Model-view-controller) arhitektura je projektni uzorak (енгл. pattern) koji se obično koristi za razvoj korisiničkih interfejsa. Počiva na ideji o ponovnoj upotrebi već postojećeg softverskog koda, olakšavanju razvoja i kasnijem održavanju aplikacionog softvera metodom razdvajanja na posebne komponente: model, prikaz podataka (pogled) i kontrolor (upravljač), pri čemu je komponenta za prikaz informacija odvojena od interakcije korisnika sa tim informacijama.\nMVC arhitektura se sastoji od određenih komponenti u kojima je svaka zadužena za obavljanje specifičnih funkcija. Takvo rešenje je mnogo bolje u odnosu na ranije rešenja u kojima se sve nalazilo na jednom mestu, što je dovodilo do otežanog čitanja izvornog koda, otežanog pronalaženja i ispravljanja grešaka, kao i do znatno manje funkcionalnosti i fleksibilnosti. MVC ja kao okvir softverske arhitekture nastao pre nego što je izmišljen veb-pregledač, i u početku je korišćen samo za kreiranje grafičkog korisničkog okruženja.\nNorveški informatičar Trigvi Riensku (норв. Trygve Reenskaug) je tokom posete Ziroksu sedamdesetih godina prvi put predstavio MVC arhitekturu primenjenu na Smalltalk-76. On je MVC kao apstraktni prikaz arhitekture softvera definisao na sledeći način:\nModel predstavlja podatke. Podaci mogu biti samo jedan objekat ili struktura objekata. Veza između modela i onoga što vidi korisnik trebala bi da bude 1 na 1. Komunikacija između modela i spoljašnjeg sveta bi trebao da se obavlja uz pomoć kontrolora.\nPogled ili vizualna prezentacija modela, je povezana sa modelom ili jednim njegovim delom. Ponaša se kao filter, koji iz modela naglašava određene vrednosti koji opisuju podatke (atributi), dok neke druge potiskuje i tako filtrirane podatke prikazuje korisniku. Takođe, ima mogućnost ažuriranja modela, slanjem odgovarajućih zahteva korisnika.\nKontrolor je veza između korisnika i podataka. On korisniku, u zavisnosti od njegovog zahteva prikazuje podatke.\nZatim su osamdesetih godina Džejms Altof (нем. James Althoff) i drugi upotrebili verziju MVC-a za Smalltalk-80 biblioteku klasa. Tek u članku iz 1988-e MVC je predstavljen kao poseban pojam.\nU početku MVC šablon nije funkcionisao kao danas, već je izgledao ovako:\nmodel je podatak koji aplikacija prikazuje\nprikaz podataka iz modela, pri čemu jedan podatak može više načina prikazivanja. Na primer, očitanje temperature se može prikazati visinom stupca ili oznakom za temperaturu\nkontrolor prikuplja akcije koje korisnik napravi i na osnovu njih menja model. Tako na primer, kontrolor može da prikuplja akcije koje korisnik napravi mišem, a zatim, na osnovu njih može da izmeni model. U tom smislu, kontrolor je predstavljen kao program koji radi s ulaznim podacima, slično kao što se u korisničkom okruženju radi sa izlaznim podacima.\nNa taj način, prikaz podataka se ažurira direktno, na osnovu izmena u modelu. Kada se model izmeni, on pokrene akciju koja menja prikaz podataka, pri čemu kontrolor ne upravlja prikazom podataka, već samo menja model, a prikaz podataka se ažurira tek nakon promena realizovanih u modelu.\nOsnovna prednost MVC arhitekture je što se razdvajanjem u posebne celine, kod velikih projekata, na kome može da radi više osoba, omogućava laka izmena nekog elementa, bez velike intervencije u drugim elementima, kao i ponovno korišćenje već napravljenih elemenata.\nMVC projektni šablon se sastoji od tri zasebne, ali međusobno povezane komponente:\nmodel — je centralni deo aplikacije, koja obuhvata promenljivu (dinamičku) strukturu podataka, direktno upravljanje podacima, logikom i pravilima aplikacije\nprikaz, pogled ili pregled podataka (енгл. view) - bilo koji izlazni prikaz podataka u korisničkom okruženju (na primer grafički pomoću dijagrama), pri čemu se isti podaci mogu prikazati na više načina (na primer stubični dijagrami za menadžment i tabelarni prikaz za računovodstvo)\nupravljač ili kontrolor (енгл. controller) — ulazne podatke pretvara u komande koje upravljaju modelom ili prikazom podataka u korisničkom okruženju.\nPraktično, u ovakvoj arhitekturi, model predstavlja „telo”, prikaz podataka su „oči”, a konotrolor „mozak” projekta.\nModel[уреди | уреди извор]\nModel sadrži glavne programske podatke, kao što su informacija o objektima iz baze podataka, sastoji se od skupa klasa koje modeliraju i podržavaju rešavanje problema kojim se aplikacija bavi. Obično je stabilna komponenta, koja traje koliko i sam problem. Sva poslovna logika aplikacije sadržana je u modelu. Postoji nekoliko načina konstrukcije kostura modela. Naime, programer može najpre da konstruiše model, definisanjem klasa i atributa unutar klasa, te kasnije, na osnovu klasa da formira bazu podataka.\nČešći način je projektovanje najpre baze podataka, na osnovu kojeg se kasnije generišu klase. U svakom slučaju, potrebno je uzeti u obzir i veze između modela u aplikaciji.\nU MVC arhitekturi postoje model područja ili domena (енгл. Domain model), i model aplikacije (енгл. Application model). Model područja sadrži glavne podatke o strukturi podataka, dok model aplikacije sadrži sve potrebne funkcije za upravljanje tim podacima, odnosno za upis, izmenu i brisanje podataka.  Zavisno od potreba, razlikuju se tri vrste modela: konceptualni, logički i fizički model. Konceptualni model sadrži samo prikaz naziva entiteta. Logički model sadrži i nazive atributa, primarnih i sekundarnih ključeva. Fizički model sadrži informaciju o tome kako se podaci „vide“ u memoriji.\nSvi podaci se mogu dobiti preko modela, ali se model ne može direktno pozvati, već se to vrši preko kontrolora, u obliku zahteva. Ove zahtev model zatim obrađuje, te vraća kontroloru zahtevane podatke. Kontrolor dalje prikazuje dobijene podatke krajnjem korisniku.\nModel predstavlja jednu ili više klasa sa svojim stanjima, koja se mogu prikazati na zahtev korisničkog okruženja, a kontrolor ih može i menjati.\nRazlikuju se aktivni model u kome se stanje menja posredstvom kontrolora i pasivni model, kod koga se stanje u modelu vrši bez učešća kontrolora. Međutim, u praksi je češći scenario u kojem model ima aktivnu ulogu i predstavlja deo poslovne logike. U tom slučaju, model obezbeđuje metode koje će se koristiti da bi se ažuriralo trenutno stanje objekata. Model takođe može obavestiti korisničko sučelje o promeni stanja, pri čemu se prikaz trenutno osvežava.\nU osnovnom obliku model nema nikakvo saznanje o prikazu podataka i kontroloru, dok u proširenoj verziji MVC arhitekture, model može da sadrži i osnovne operacije za rad sa prikazima, kod takozvanog „posmatračkog” projektnog uzorka (енгл. Observer pattern).\nPrikaz podataka[уреди | уреди извор]\nKomponenta za prikaz podataka je poslednji sloj MVC arhitekture, koji sadrži okruženje aplikacije, odnosno obezbeđuje različite načine za prezentovanje podataka dobijenih od modela, preko kontrolora.\nKorisnik može videti samo ono što se vidi u ovoj komponenti, dok su model i kontrolor obično skriveni od korisnika.\nNajvažnija osobina ove komponente je njena jednostavnost, jer predstavlja vizuelni prikaz modela koji sadrži metode za prikazivanje i omogućava korisniku da menja podatke. Ona svakako ne treba da bude nadležna za skladištenje podataka, osim kada se koristi keširanje kao mehanizam za poboljšanje karakteristika.\nNjegov zadatak je što jasnije prikazivanje podataka koji zanimaju korisnika te do tih podataka korisnik treba doći što jednostavnijim putem. Struktura pregleda ne sme biti previše kompleksna i niti imati preveliku odgovornost. Najbolji prikazi podataka su oni koji odgovaraju samo za jedan model, te prikazuju podatke samo tog modela. Moguć je prikaz jednog ili više objekata iz modela, pri čemu se ne bavi obradom podataka. Prikaz podataka zavisi od modela, odnosno metoda modela preko kojih se podaci dobijaju. Prikaz mora što jasnije prikazivati podatke koji zanimaju korisnika te do tih podataka korisnik treba doći što jednostavnijim putem. Vizualna reprezentacija podataka može se nalaziti u različitim formatima, kao što su veb-pregledač, ili datoteke u HTML, XML ili PDF formatu.\nKontrolor[уреди | уреди извор]\nKontrolor predstavlja posrednika između prikaza podataka i modela. Sadrži glavne mehanizme za kontrolu toka programa, odnosno ponašanje same aplikacije i upravlja korisničkim zahtevima. On je programski najzahtevniji deo aplikacije.\nKontrolor interpretira ulazne podatke korisnika i prosleđuje ih do modela ili ih prikazuje korisniku. On sadrži deo aplikacijske logike i ima sposobnost da utiče na stanje modela, odnosno odlučuje kako model treba da se izmeni, kao rezultat korisničkih zahteva, kao i način na koji će se podaci prikazati.\nInterakcije između komponenti[уреди | уреди извор]\nOsim podele aplikacije u tri odvojene komponente, MVC arhitektura omogućava i interakciju između njih:\nprikaz (енгл. view) - prikazuje korisniku stanje modela, obezbeđuje korisničko sučelje, pomoću koga korisnik unosi podatke i poziva odgovarajuće operacije koje treba da se izvrše nad podacima\nkontrolor (енгл. controller) - osluškuje i prihvata zahteve klijenta za izvršenje neke operacije. Nakon toga poziva operaciju koja je definisana u modelu, i ukoliko model promeni stanje, prikazuje ga korisniku.\nmodel - predstavlja stanje sistema koje se može promeniti izvršavanjem operacija nad objektima u modelu podataka. Za model nije bitno kako se upravlja podacima, niti način na koji se podaci prikazuju korisniku.\nVažno je zapamtiti da prikaz u korisničkom okruženju i konotrolor zavise od modela, dok model ne zavisi niti od prikaza, niti od kontrolora komponenti, što omogućava razvoj i testiranje modela nezavisno od njegove prezentacijske logike.\nPrednosti MVC arhitekture:\nmodel se može prikazati na više načina\nlakše je dodati novi prikaz podataka (na primer novu internet stranicu koja prikazuje postojeće podatke ili deo njih)\nlakša se menja interakcija sa korisnikom\nviše programera može raditi istovremeno i paralelno na različitim komponentama\nmogućnost ponovna korišćenja koda\npojedinačni delovi se mogu lako testirati, menjati i poboljšavati\nprikaz podataka je odvojen od logike obrade podataka\nMane MVC arhitekture su:\npreviše kompleksna za primenu kod razvoja manjih aplikacija, što dovodi do pogoršanja kako njenog dizajna, tako i njenih karakteristika\nusled čestih izmena modela prikaz podataka može ostati preplavljen zahtevima za izmenu, što može dovesti do kašnjenja u odgovorima na zahteve.\nPrimena MVC arhitekture u web aplikacijama[уреди | уреди извор]\nMVC je široko prihvaćen kao projektni uzorak za aplikacije na svetskoj mreži, u svim značajnijim programskim jezicima. Nekoliko komercijalnih i nekomercijalnih programskih okvira (енгл. framework) koriste ovaj projektni uzorak. Svaki od njih varira u interpretaciji načina na koji su podeljene odgovornosti između klijenta i servera. Kod onih ranijih, ceo model, prikaz i konotrolor su se nalazi na serveru. Klijent je samo slao zahtev (na primer preko formulara), a potom primao kompletnu novoformiranu veb-stranicu.\nU veb-aplikacijama komponenta za prikaz (pogled) sadrži: HTML, CSS, Javaskript, XML ili JSON i druge, pri čemu se prva tri ne preporučuju u kontroloru. U veb-aplikacijama kontrolor predstavlja prvi sloj koji se poziva kada veb-pretraživač pozove neku veb-adresu.\nNapredak tehnologije je omogućio da se MVC komponente delom izvršavaju kod klijenta (Ajax).\nUnapređivanje MVC arhitekture[уреди | уреди извор]\nMVC arhitektura se već neko vreme bavi unapređivanjem prethodnih verzija, pa je razvijeno više različitih verzija MVC arhitekture. Sve one su uglavnom slične, s manjim razlikama u logici odvijanja procesa i nazivima komponenti.\nU modernim aplikacijama od 2000-te godine, kontrolor je program ili deo kompjuterskog koda koji služi za komunikaciju između modela i korisničkog okruženja, direktnim pozivanjem ili pomoću posmatrača (енгл. observer). S obzirom da delovi klasičnog MVC-a nemaju smisla kod „debelih” klijenata, i aspekti MVC arhitekture su takođe evoluirali, ali samo kao varijante originalnog pojma, kao što su HMVC (енгл. Hierarchical model–view–controller), MVA (енгл. Model-View-Adapter), MVP (енгл. Model-View-Presenter arhitektura), MVVM (енгл. Model-View-ViewModel), kod kojih je MVC arhitektura prilagođena na drugačije načine.\nMVA[уреди | уреди извор]\nMVA arhitektura se sve više koristi u veb-tehnologiji, naročito na strani aplikacije klijenta (na primer u Javaskriptu) postoji posebna komponenta - adapter koja se nalazi između komponenti modela i prikaza podatka, koja reguliše procese tako što prati rad i procese, na osnovu odgovora koje dobija od okolnih komponenti. Na primer, kada komponenta za prezentaciju šalje „signal“ da je u tekstualno polje u formularu upisano ime, adapter prima tu informaciju i šalje zahtev modelu da ažurira podatak, koji će se kasnije spremiti u bazi podataka. Moguć je i obrnut proces. Ukoliko se podaci u modelu promene, model će poslati signal adapteru koji će reagovati u komponenti za prezentaciju korisniku, tako što će ažurirati sadržaj formulara.\nMVP[уреди | уреди извор]\nMVP arhitektura je najzastupljenija kod obrasca u Androidu. Model je od korisnika najudaljeniji i sastoji se od spoljašnjih entiteta koji komuniciraju s bazom podataka ili vrše mržno povezivanje. U modelu se obavlja pretvaranje podataka iz jednog u drugi tip, kako bi se obezbedili čisti podaci u korisničkom sučelju. Sloj u kome se prikazuju podaci, odnosno sloj platforme je najduži deo MVP šablona. Služi isključivo za prikaz sučelja i podataka u njemu, kao i poslove vezane za korisničku interakciju sa slojem prezentacije. Dok ovaj sloj zavisi od platforme, ostali slojevi se mogu bez problema ponovo iskoristiti u nekim drugim projektima ili delovima aplikacije. Nakon korisničke interakcije, sloj prezentacije prima poruku o istoj. Nakon ispitivanja zahteva, iz sloja prezentacije u modelu se pokreće zahtevana akcija (kao na primer registraciju korisnika), a pri čijem se završetku, sa novim podacima prezentacija obaveštava i odatle prikazuju korisniku. Svaka akcija koju preduzima korisnik mora da bude prosleđena sloju prezentacije, koji odlučuje o tome na koji način će prikaz korisniku dalje nastaviti s radom. Ovakav šablon u kome postoji sloj prezentacije koji striktno govori sloju u kome se prikazuju podaci kako će se podaci prikazati ili šta će se naredno dogoditi, je nezgodan zbog toga što iziskuje ispisivanje veoma dugačkog programskog koda koji se ponavlja, jer je za svaki tip podatka potrebno ispisati posebnu funkciju.\nMPMV[уреди | уреди извор]\nMPMV arhitektura je razvijena uporedo sa MVP arhitekturom. Njena struktura je vrlo slična, s tom razlikom što se umesto sloja za prezentaciju, koristi povezivanje podataka (енгл. Data Binding — DB) i grupni podaci za svako stanje prikaza podataka (енгл. View State — VS), koji se vezuje za sloj u kome se prikazuju podaci, preko modela prikaza (енгл. View State — VS). Na kraju svakog ciklusa, samo se menja stanje prikaza, tako da sloj u kome se prikazuju podaci automatski dobije poruku da treba da se ažurira, odnosno nije potrebno slati zahteve, pošto sloj za prikazivanje reaguje na promene i automatski ih beleži. Međutim, pošto je MVVM arhitekturu teško primeniti, posebno kod veb-pregledača. Jedno rešenje je upotreba dodatnog sloja veb-pregledača, kojeg predstavljaju mrežni usmerivači (енгл. router). Drugo rešenje je korišćenje kombinacije MVP i MVVM pristupa, gdje se MVP pristup brine o porukama i veb-pregledaču, a MVVM deo se brine o toku podataka kroz ciklus i o ažuriranju sloja prikaza podataka.\nHMVC[уреди | уреди извор]\nStrukturna šema aplikacije po HMVC arhitekturi\nHMVC arhitektura je dosta složenija struktura, u kojoj se jedna veća aplikacija razdvaja na manje, takozvne module, od kojih svaki ima sopstvenu unutrutrašnju strukturu izrađenu prema MVC arhitekturi. Najbolji primer korišćenja HMVC arhitekture su sistemi za dinamičko upravljanje sadržaja (CMS) na mrežnim stranicama. Kod njih se pojedine funkcionalnosti, kao što su mogućnost pisanja članaka ili komentara razdvojeni u module, koji funkcionišu zasebno, ali tako da korisnik ne primećuje da se stranica koja se prikazuje pomoću veb-pregledača sastoji od manjih delova.\n^ Smijulj & Meštrović 2014, стр. 217.\n^ Krasner, Glenn E.; Stephen T. Pope (1988). „A cookbook for using the model-view controller user interface paradigm in Smalltalk-80”. The JOT. SIGS Publications. Also published as "A Description of the Model-View-Controller User Interface Paradigm in the Smalltalk-80 System" (Report), ParcPlace Systems; Retrieved 2012-06-05.\n^ а б Papratović 2016, стр. 3.\n^ а б Markuš Mitrinović 2016, стр. 14.\n^ а б в г д ђ е ж з и Markuš Mitrinović 2016, стр. 17.\n^ а б в Bistrović 2018, стр. 8.\n^ Markuš Mitrinović 2016, стр. 16.\n^ а б Markuš Mitrinović 2016, стр. 19.\n^ а б Smijulj & Meštrović 2014, стр. 218.\n^ а б Babić 2018.\n^ Papratović 2016, стр. 2.\nMarkuš Mitrinović, Elizabeta (2016). Arhitektura MVC aplikacije sa primerima u PHP-u - Master rad (PDF). Niš: Univerzitet u Nišu Prirodno-matematički fakultet Departman za računarske nauke. Приступљено 29. 10. 2018.\nSmijulj, Adrian; Meštrović, Ana (2014). Hirnig, Saša, ур. „Izgradnja MVC modularnog radnog okvira”. Zbornik Veleučilišta u Rijeci. Rijeka: Veleučilište u Rijeci. 1 (2): 215—232. ISSN 1849-1723. Приступљено 30. 10. 2018.\nBabić, Filip (2018). Arhitektura android aplikacija - završni rad. Osijek: Sveučilište Josipa Juraja Štrosmajera. Приступљено 31. 10. 2018.\nPapratović, Nikola (2016). Izrada aplikacije za oglasnik ponude i potražnja proizvoda - završni rad. Osijek: Sveučilište Josipa Juraja Štrosmajera. Приступљено 31. 10. 2018.\nBistrović, Tiana (2018). Implementacija prototipnog sustava autentikacije putem AAI@EduHr u ASP.NET Core web aplikacijama pomoću postojećeg PHP rješenja uz korištenje baze podataka - završni rad. Čakovec: Međimursko veleučilište u Čakovcu. Приступљено 1. 11. 2018.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=MVC_arhitektura&oldid=24130366”\nДатум и време последње измене странице: 6. новембар 2021. у 20:13


Ponovna proizvodnja Punta od 23. novembra\n18 Nov 2009 - 00:27 Domaće tržište Link\nPonovna proizvodnja „punta", koju je u subotu zaustavio požar u fabrici, biće nastavljena u ponedeljak 23. novembra, ali upola manjim kapacitetom, otkriva za Press predsednik sindikata fabrike Zoran Mihajlović.\nOn je dodao da će puna proizvodnja od 120 „punta" dnevno početi kroz dve nedelje.\n- Od ponedeljka će sa traka svakoga dana silaziti od 50 do 60 „punta". Do kraja ove nedelje radnici montaže će raščistiti mesto požara i instalirati pomoćnu liniju za prenos školjki, koja ima upola manju propusnu moć, do 60 vozila dnevno. Tako ćemo premostiti period u kome će radnici „Goše" iz Smederevske Palanke pomoću svoje mehanizacije srediti krovnu konstrukciju na koju treba ponovo instalirati transporter, odnosno traku za prenos vozila iz hale u halu. Istraga je pri kraju, ali još se ne zna koliko je oštećena instalacija zapaljene trake. Kada se to bude znalo, slede nabavka materijala i popravka. Uveren sam da će sve biti završeno za dve nedelje - kaže Mihajlović.\nPredsednik Upravnog odbora Grupe „Zastava vozila" Aleksandar Ljubić kaže za Press da u ovom trenutku naši i inženjeri „Fijata" ispituju sigurnost ostatka fabričke zgrade, kako bi se proverilo da nije slučajno požar oštetio i taj deo.\n- Nakon toga će se pristupiti sanaciji dela koji je bio zahvaćen požarom, kako bi se što pre nastavila proizvodnja „punta" - rekao je Ljubić, i dodao da je „Zastava" osigurana kod „Dunav osiguranja" ali da ne želi da licitira kolika je šteta. U „Dunav osiguranju" kažu za Press da nije završena zvanična procena štete u „Zastavi".\n- Nezahvalno je govoriti o visini štete pre nego što procena bude gotova. Očekujemo da ćemo to znati vrlo brzo - saopštili su u „Dunav osiguranju".


Novasloboda | Pretežno oblačno s kišom i snijegom\nTemperature vazduha u 07 sati: Bjelašnica -4 stepena, Zenica 0, Sokolac i Tuzla 1, Ivan Sedlo i Zvornik 2, Bijeljina i Trebinje 3, Brčko i Livno 4, Bugojno 5, Doboj, Grude, Jajce, Sarajevo i Srebrenica 6, Gradačac i Mostar 7, Bihać, Prijedor i Široki Brijeg 8, Banja Luka 9, Sanski Most i Stolac 10, Neum 11 stepeni.\nNajviša dnevna temperatura vazduhaod 3 do 10, na jugu od 7 do 13 stepeni, saopšteno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nTokom prijepodneva će biti ugodnije, potom će se, pod uticajem pogoršanja vremena i padavina, opšta slika pokvariti.\nPri tome će uticaj južine oslabiti, temperature će biti primjerenije ovom periodu godine i neće oscilirati u velikom rasponu, što će djelimično olakšati tegobe osjetljivim osobama.\nU manjem obimu, moguće su reakcije, poput glavobolje, nervoze, nesanice.\nMagla i niska oblačnost ovoga jutra smanjuju vidljivost na pojedinim dionicama uz rijeke Bosnu i Drinu, kao i na putevima: Priluka-Glamoč, Livno-Šuica, Konjic-Drežnica i Prozor-Gornji Vakuf/Uskoplje. Kolovoz je mokar ili vlažan, dok je mjestimična poledica moguća na zasjenjenim dijelovima puteva u višim predjelima. Upozoravamo na učestale odrone na brojnim dionicama. Na regionalnom putu R-419 Mihalji-Blidinje obustavljen je saobraćaj za vozila čija ukupna masa prelazi 3,5 tine.\nS obzirom da meteorolozi najavljuju za danas nove padavine, apelujemo na vozače da prilagode vožnju trenutnim uslovima i stanju na putevima, te da na put ne kreću bez zimske opreme.\nNa snazi su zimski uvjeti vožnje, pa u skladu s tim, u slučaju obilnijih sniježnih padavina, može doći do zabrane saobraćaja priključnim vozilima na planinskim prevojima gdje je kolovoz zasniježen, do stvaranja uslova za sigurno saobraćanje. Također, u slučaju potrebe autobusi i teretna vozila moraju na pogonskim točkovima koristiti lance na planinskim prevojima, saopšteno je iz BIHAMK-a.


Početna/Nagrađeni najbolji učenici\nOve godine 16 učenika je ostvarilo značajne rezultate. Reč je o prvim, drugim i trećim mestima na republičkim, međunarodnim takmičenjima i olimpijadama iz likovne kulture, scenskog i filmskog stvaralaštva, fizike i matematike. Grad je odvojio sredstva za ovu namenu u iznosu od 125 hiljada dinara.


Višestruka hapšenja zbog dojava rezultata utakmica | Hercegovina Press\nVišestruka hapšenja zbog dojava rezultata utakmica\nPolicijski službenici Policijske Uprave Foča su pod nadzorom Okružnog javnog tužilaštva Trebinje, 10.11.2017.godine nastavili aktivnosti u sklopu operativne akcije kodnog naziva “Dojave“.\nNa osnovu Naredbe Osnovnog suda u Foči izvršen je pretres na 12 lokacija i to 11 na području opštine Foča i jedan pretres na području Bosansko-podrinjskog kantona u Foči, i uhapšeno je o 11 osoba, za koje postoji osnova sumnje da su počinili kaznena djela Prevare i Pranje novca.\nPrilikom pretresa privremeno su oduzeti predmeti koji mogu poslužiti kao dokaz u kaznenom postupku i koji će biti predmet vještačenja. Uhapšene osobe nalaze se u prostorijama Policijske uprave Foča nad kojim se vrši kriminalistička obrada. Broj oštećenih ovim kaznenim djelima je preko 1.300 osoba koja se nalaze na prostoru bivše Jugoslavije i zemalja Zapadne Evrope, a protupravna imovinska korist koju su dvanaest osumnjičenih osoba pribavili izvršenjem navedenih krivičnih djela iznosi oko 800.000,00 konvertibilnih maraka.\nPolicijski službenici nastavljaju rad na dokazivanju kaznenih djela Prevare i Pranja novca, kao i otkrivanju ostalih izvršioca i oštećenih osoba ovim kaznenim djelima, prenosi N1. Akcija Dojave je počela u maju ove godine kada je izvršen pretres na 16 lokacija, a slobode je lišeno 17 osoba kojima se na teret stavljaju kaznena djela iznude i prevare. Uhapšeni su se sumnjičili da su oštetili više od 300 osoba na prostoru bivše Jugoslavije i u zemljama Zapadne Evrope, a šteta koju su prouzrokovali broji se u milionima KM.\nNezvanično uhapšene osobe su putem društvenih mreža vršili prevare u vidu dojava rezultata sportskih susreta te iznuđivali novac.


VELIKI OBRT! Tijani HAPŠENJE smestila ONA: Ajfonka završila u ZATVORU zbog svoje BIVŠE DRUGARICE | Najnovije vesti - Srbija danas\n31.05.2020. • 22:30 Srbija Danas/Kurir\nFoto: Youtube printscreen/Balkan Danas\nTijani Maksimović, poznatijoj kao Tijani Ajfon, hapšenje je namestiila madam sa Zvezdare (ime i prezime anonimno), s kojom je poslednjih meseci na ratnoj nozi.\nKako se saznaje, starleta koja je u javnost dospela preko rijalitija "Parovi", nekadašnja šefica je prijavila preko njoj bliskih ljudi koji su iz Bijeljine. Ona je dojavila kada će Tijana sa tri drugarice čamcem preći Drinu i ilegalno preći na teritoriju Republike Srpske zbog orgija na kojima su bile angažovane.\nPrema priči ljudi koji poznaju Tijanu, njih dve su u svađi od prošle godine zbog neraščišćenih računa. Prošlog leta je Tijana radila za tu gospođu, koja joj je ugovarala posao u Hrvatskoj. Maksimovićeva je tada otišla da odradi angažman, ali je nastao haos i, umesto honorara od nekoliko hiljada evra, dobila je batine. Starleta tada nije mogla da se vrati u Srbiju jer je ostala bez prebijene pare. Ipak se snašla posle nekoliko dana, i kada se vratila u Beograd, vršila je pritisak na madam da joj isplati novac umesto mušterije. Dala je otkaz i odlučila da postane samostalna u tom poslu.\nNije gubila vreme, već je napravila svoju mrežu i krug devojaka koje žele da se bave prostitucijom, i krenule su u akciju. Tijana je unajmila kombi i vozača koji ih je vozio na dogovorene lokacije, gde su se sastajale sa mušterijama. To je tako funkcionisaloneko vreme, ali neraščišćeni računi između nje i madam sa Zvezdare su ostali. Ona je preko jedne od devojaka koje su bile sa Maksimovićkom u čamcu saznala da će starleta sa svojim "radnicama" ilegalno da pređe granicu, te joj je smestila hapšenje.\nA post shared by TIJANA AJFON LAVICA🐯👑 (@tijana_ajfon_fp1) on Jan 27, 2018 at 5:33am PST\nPodsetimo, Ajfonka je prošle srede završila iza rešetaka i podređen joj je pritvor od 30 dana. Ona je uhapšena sa još 35 osoba. Starleta je na saslušanju rekla da je išla na žurku na koju ju je pozvao prijatelj, ali na ostala pitanja nije htela da odgovori.\nU akciji "Kristal", Uprave za organizovani i teški kriminal i Policijske uprave Bijeljina te noći u vikendici nadomak Bijeljine oduzeti su 14 paketića kokaina, 10 pištolja, medicinska droga, tri pancira kao i nešto više od 10.000 evra u različitim valutama, prenosi "Kurir".\nTijana Ajfon skandal hapšenje zatvor


“Iz radova Damira Gamulina koje smo odabrali za ovu izložbu prepoznaje se, prije svega, ideja kako posao dizajnera nije samo ispunjavanje zadatka na osnovu predviđenih parametara, ili dovršavanje nečeg što je netko drugi već započeo kao urednik, organizator, kustos, investitor ili arhitekt. Naprotiv, ovi radovi uvjerljivo svjedoče o tome kako dizajner samosvjesno iščitava temu, iznova je artikulira na visoko konceptualan, racionalan i informiran način te je interpretira koristeći sva sredstva i instrumente koji su mu na raspolaganju, uključujući i one koji možda još ne postoje, ali projekt zavređuje da se zbog njega razviju. Damir Gamulin počinje dizajnirati tako što pokušava razumjeti, ući u tajne filma, likovne umjetnosti, arhitekture, glazbe, suvremenih tehnologija, suvremenih teorija, programiranja, i prevesti to što je tamo pronašao vlastitim jezikom u drugi medij, vjerojatno dijelom i zato što vjeruje da, unatoč svim razlikama i nužnosti uspostavljanja jasnih načelnih distinkcija, sva ta područja djelovanja na spoznajnoj razini negdje duboko traže odgovore na slična pitanja. Za njega svaki zadatak zavređuje maksimum pažnje, bez obzira je li riječ o nekom niskotiražnom izdanju nastalom u kontekstu izvainstitucionalne kulturne scene, ili o novom raskošnom turističkom smještajnom objektu negdje na Jadranu.”


Konkurs za učešće na Akademiji ravnopravnosti 2019 | Diskriminacija.ba\nAkademija ravnopravnosti 2019 je koncipirana od tri trodnevna modula, koji se sastoje od predavanja, radionica i diskusija. Predavači/ce dolaze iz političke prakse, međunarodnih organizacija, institucionalnih mehanizama za ravnopravnost spolova, akademske zajednice, medija i organizacija civilnog društva iz BiH, navode organizatori/ce.\nPrvi modul "Politike ravnopravnosti spolova" održat će se od 15. do 17. marta (Sarajevo), drugi modul "Feminizam za sve" od 12. do 14. aprila (Jahorina), a treći modul "Politika ženama" održat će se od 10. do 12 maja (Neum).\nAkademija ravnopravnosti namijenjena je zastupnicima/ama i poslanicima/ama parlamenata na državnom i entitetskom nivou, te kantonalnih skupština, savjetnicima/ama lidera/ki političkih stranaka i ministara/ica, kao i članovima/icama rukovodećih partijskih organa parlamentarnih političkih stranaka.\nPrijavu za učešće potrebno je poslati do 20. februara na sljedeće adrese: merima.ejubovic@fes.ba i maida@soc.ba (obje).\nOrganizatori/ce snose troškove smještaja, ishrane, osvježenja, te učešća na Akademiji ravnopravnosti, dok učenici/e snose putne troškove.\nViše informacija o uslovima i načinu prijave možete pronaći na ovom linku.


Danas je 23.04.2021. (113. dan u godini). Do kraja godine ima još 252 dana.\nNa današnji dan 23.04. dosili su se sledeći događaji:\n1999. godine - Tridesetog dana vazdušnih napada NATO-a na Jugoslaviju pogođena zgrada državne televizije. Poginulo 16, povređeno 18 radnika. Uništeno i više repetitora Radio-televizije Srbije.\n1998. godine - U Srbiji, na referendum o stranom posredovanju u rešavanju problema na Kosovu i Metohiji, izašlo 73,05 odsto glasača. Protiv učešća stranih predstavnika izjasnilo se njih 94,73 odsto.\n1965. godine - Lansiran je prvi sovjetski satelit za komunikaciju.\n1913. godine - Glavni komandant crnogorske vojske, prestolonaslednik knez Danilo Petrović, i komandant turskog Skadarskog armijskog korpusa, Esad paša Toptani, potpisali su u Prvom balkanskom ratu sporazum o povlačenju turske vojske iz Skadra i predaji ovog grada Crnogorcima. Prema sporazumu, turske trupe su istog dana napustile Skadar, u koji su ušle crnogorske jedinice, svečano dočekane od građanstva. Sledećeg dana, Esad paša je sačekao na kapiji Tvrđave kneza Danila i predao mu ključeve Tvrđave. Po pašinom odlasku, knez Danilo je, uz zvuke vojne muzike i ispaljen 21 artiljeriski plotun, postavio crnogorsku zastavu na Skadarsku tvrđavu, ali su Crnogorci 14. maja 1913, u skladu sa odlukom velikih sila, morali da se povuku iz Skadra, koji je pripao novoformiranoj albanskoj državi.\n1867. godine - Rođen je srpski političar i pisac Jaša Prodanović, član Srpske akademije nauka i umetnosti. U kraljevini Srbiji bio je ministar prosvete i ministar privrede, a posle Drugog svetskog rata - potpredsednik Vlade FNRJ. Kao ministar privrede, izborio je u Skupštini 1910. usvajanje Zakona o radnjama na osnovu kojeg su stvorene radničke i druge komore i uvedeno zaštitno radno zakonodavstvo. S Ljubom Stojanovićem osnovao je 1921. Republikansku stranku, koju je predvodio do smrti 1948.\n1815. godine - U Takovu su srpske starešine odlučile da podignu Drugi srpski ustanak, jer srpski narod nije više mogao da izdrži zulum Turaka, koji su, posle sloma Prvog srpskog ustanka 1813, ponovo zaposeli Srbiju. Za vođu ustanka izabran je Miloš Obrenović. Porta je požurila da silom uguši ustanak, ali je Miloš i vojničkim i diplomatskim akcijama uspeo da nadvlada aspiracije Otomanskog carstva. Tome je doprinela i Rusija, koja je, posle sloma Napoleona, bila u mogućnosti da izvrši pritisak na Portu. Turci su pristali na primirje i obećali Srbiji samoupravu, a potom je Miloš Srbiji postepeno izborio status autonomne kneževine, a sebi dostojanstvo naslednog kneza.\n1616. godine - Umro je Migel de Servantes Saavedra, slavni španski književnik. Njegovo najpoznatije delo - "Don Kihot" - najvernije odražava piščevu umetničku genijalnost pripovedanja, kreiranja dijaloga, finog parodiranja i nenadmašnog, duboko ljudskog humora.\n1564. godine - Rođen je Vilijem Šekspir, centralna figura svekolike engleske književnosti i jedan od velikana svetske književnosti. Osim u plodnom dramskom stvaralaštvu, svoj genije Šekspir je ovaplotio i u sonetnoj formi: napisao je 154 soneta izuzetne književnoumetničke vrednosti. Širokoj čitalačkoj publici poznat je, ipak, prvenstveno po svojim dramskim ostvarenjima: komedijama ("San letnje noći", "Mletački trgovac", "Kako vam drago"...), tragedijama ("Hamlet", "Magbet", "Otelo", "Kralj Lir", "Romeo i Julija"...) i istorijskim dramama ("Ričard III", "Henri IV"...).


Sportske.net - Ovo smo čekali! Murinjo nije razočarao izjavom nakon meča!\nOvo smo čekali! Murinjo nije razočarao izjavom nakon meča!\nPričao je o tome kako mu je trebalo šest izmena i kako ime kluba, istorija i dres ne igraju ulogu u modernom fudbalu. Zar ste očekivali da će biti drugačije?\nMnogi su sa nestrpljenjem čekali na izjavu menadžera Mančester junajteda nakon duela sa Lesterom.\nPortugalac se zadržao nešto duže u razgovoru sa novinarom televizije koja je radila prenos i tom rekao mnogo toga što će zanimati navijače Junajteda ali i sve ostale ljubitelje fudbala.\nPored toga što je objasnio kako mu je bilo potrebno šest izmena zbog umora igrača, Žoze Murinjo nije propustio priliku da podvuče da je Junajted savladao kvalitetan tim koji je više uložio u kupovinu igrača tokom minulog prelaznog roka.\n"Mislim da smo odigrali dobro u određenim delovima utakmice. Odigrali smo dobro protiv kvalitetnog tima koji je investirao više od nas, potrošili su više od nas", rekao je Murinjo.\nPortugalac se nije zaustavio na tome, pomenuo je veličinu kluba, istoriju i dres...\n"Treba se navići na to da ćemo igrati protiv timova koji imaju igrače istog kvaliteta kao što su naši. Zaboravite ime, istoriju i dres, svi imaju dobre timove i svaki meč je težak. Tri boda nakon ovako teške sezone su važna", konstatovao je menadžer Junajteda.\nUpitan da li i dalje stoji pri tome da će sezona biti teška zbog toga što Junajted nije kupovao Murinjo je odgovorio potvrdno.\n"Naravno da će biti teška, biće teška i za druge, ne samo za nas. Imao sam svoje planove mesecima unazad i našao sam se na početku prvenstva sa zatvorenim tržištem i to nije ono što sam očekivao. Gotovo je, ne želim da govorim više o tome, transfer period je gotov", zaključio je Murinjo.\nHoće li Junajted biti kadar da se bori za trofeje i pored svega rečenog?\n"Rekao sam juče da moramo da sačekamo kraj novembra i početak decembra da shvatimo kako će se stvari odvijati i da li ćemo se boriti za titulu", konstatovao je Portugalac.\nMozda nece biti najkvalitetnija sezona, ali najteza definitivno. Nema vise lakih meceva, svi imaju dobre timove. Nema odmaranja, svaki mec mora da se igra 100%.\nBenitez je vodio Real i bilo je kako je bilo i onda je dosao Zidan i za 3 od postavio domaci zadatak a da pritom nije morao da razbija kasicu i realno skoro da nista nije ni kupio... To su bile dve iste ekipe a dva razlicita trenera... Tebi da daju i ovu postavu Sitija ili Liverpula da vodis, ne bi uzeo nista i igrao bi degradiran fudbal...\nStvarno ne bih voleo da je na celu tima za koji navijam Zoze Murinjo.Covek samo kuka.\nKakav bolid! Odlazi što pre!\nU neku ruku je i u pravu, svi ulazu i svi prave dobre ekipe. Ali Mancester Junajted ce uvek privuci kvalitetne igrace zbog brenda, tako da itekako ime znaci i u modernom fudbalu. I zbog toga ne moze da trazi opravdanje u ovakvim stvarima, koji jos manji klub od njih moze da priusti ili jos bolje receno privuce Sanceza, Pogbu, De heu, Lukakua itd? Sam je kriv sto gaji uzasan stil igre i to ce njega kostati posla, a ne "moderni fudbal i ulaganja"\nPrerano je postao Zivadinovic.\nČovek je toliko preterao sa svojom arogantnošću da ga više nije opšte zanimljivo slušati kao nekad!\nMurinjo Murinjo, kako te ne mrzi..\nAko se Junajted sa ovom igrom bude borio do oktobra za titulu bicu iznenadjen. Nadam se da gresim, ali Junajtedu max dajem 4 mesto ove sezone, ne zbog toga sto se nisu nesto pojacali, vec zbog lose igre.\nRealno.Ali ja mislim 6. mesto\nRealno covek je rekao istinu. Murinjo je bio drugi u prosloj sezoni, covek nema igru, ali rezultati su relativno uredu. Verujem da moze ove sezone iznenaditi, skinuo je pritisak sa ekipe ovakvim izjavama, Taj tim ima kvalitet, dobre igrace, Murinjo ume na rezultat, samo je poceo da preteruje.\nManje price vise rada. Dozovi se pameti covece.\nNalupacete mi minuse ali bas bi voleo da united osvoji pl..\nMister patetik....sramota kakav covek vodi nekada slavnog kluba!\nBorba za titulu je san. Ove godine ce biti dobro i ako izboris Ligu Sampiona. Jednostavno mnogo lose izgleda igra j to se vidi.\nne vjerujem da Junajted moze do titule,al sacekajmo maj :)\nОсим прве изјаве,све је на месту што је рекао. И ја сам разочаран сам примљеним голом,а тек колико је Мурињо...\nVimbldon - Alkaraz zelen za grend slem, Siner čeka Novaka!


Na današnji dan, 28. avgust | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna ZANIMLJIVOSTI Na današnji dan, 28. avgust\nDanas je sreda, 28. avgust 2019. Do kraja godine ima 125 dana.\n430 – Umro je Aurelije Avgustin, poznatiji kao Sveti Avgustin, episkop u rimskoj severnoj Africi, najznamenitiji predstavnik rane hrišćanske filozofije (patristike). U najvažnijem delu “O državi Božjoj” istoriju čovečanstva objašnjavao je Božjim namerama. Pritom je pravio razliku između idealne, večne “države Božje” i privremenih, prolaznih oblika zemaljske države. To delo je dugo bilo osnov crkvenog tumačenja svetovnih ustanova. Napisao je i neku vrstu autobiografije – “Ispovesti”.\n1645 – Umro je holandski pravnik, pisac i humanista Hugo Grocijus, osnivač nauke o međunarodnom pravu. Pripadao je “školi prirodnog prava” i dokazivao je neophodnost jednakosti ljudi pred zakonom. Takođe je tvrdio da su okeani opšte dobro i da pojedine zemlje nemaju pravo njihovog ekskluzivnog korišćenja. U Holandiji se u vreme oštrih sporova rimokatolika i protestanata zalagao za versku toleranciju, zbog čega je 1618. uhapšen u Utrehtu i 1619. osuđen na doživotnu robiju kao jeretik. Uspeo je 1621. da pobegne u Francusku i od 1635. do smrti bio je ambasador Švedske u Francuskoj. Dela: “De iure belli ac pacis”, “Mare liberum”, “De iure praedae”, “De veritate religionis Christianae”, “Via et votum ad pacem ecclesiasticam”, drame – “Christus patiens”, “Sophomphaneas”, “Adamus exul”.\n1749 – Rođen je nemački pisac Johan Volfgang Gete, jedno od najvećih imena svetske literature. Nekoliko godina posle završenih studija prava u Stazburu preselio se u Vajmar, gde je 28 godina bio upravnik pozorišta. Pored literarnog stvaralaštva – pisao je liriku, drame, romane, intenzivno se bavio filozofijom, prirodnim naukama, slikarstvom i državničkim poslovima u Vajmaru. Srbe je zadužio pisanjem o srpskoj narodnoj poeziji, kojom se oduševljavao, i prevodom više narodnih pesama, uključujući “Hasanaginicu”. Bio je pod uticajem Herdera koji je takođe bio sklon Srbima. Ostavio je jednu od najvećih i najzanimljivijih zbirki pisama. Dela: romani “Faust”, “Vilhelm Majster”, “Verter”, “Izbor po srodnosti”, drame “Gec od Birlinhema”, “Egmont”, “Ifigenija na Tauridi”, “Torkvato Taso”, tragedije “Klaviho”, “Vanbračna kći”, ep “Herman i Doroteja”, putopis “Putovanje po Italiji”, autobiografsko delo “Iz mog života”, poezija “Marijenbadska elegija”, “Rimske elegije”, “Zapadno-istočni divan”, epigrami “Ksenije”, “Teorija boja”.\n1877 – Rođen je engleski proizvođač automobila i pilot Čarls Stjuart Rols, koji je s Frederikom Rojsom 1906. osnovao kompaniju za proizvodnju automobila “Rols-Rojs”. Rojsova firma počela je 1904. da pravi automobile, koji su impresionirali Rolsa, i njih dvojica su dve godine kasnije postali suvlasnici kompanije čija su vozila u automobilskoj industriji postala simbol luksuza i kvaliteta. Kompanija “Rols-Rojs” proizvodi i avionske motore. Rols je prvi pilot koji je – u junu 1910. – preleteo Lamanš u oba pravca bez zaustavljanja, a u julu 1910. je kao prvi britanski pilot poginuo u avionskoj nesreći.\nPrethodni tekstZahtevima Maji Pavlović podrška Međunarodne i evropske federacije novinara


'Nisam u sukobu interesa' - Klix.ba\n31.8.2009. u 17:19\nCentralna izborna komisija (CIK) BiH je donijela odluku i potvrdila da nisam u sukobu interesa, kazao je danas za Fenu kandidat za ministra sigurnosti BiH Sadik Ahmetović, upitan da prokomentira nedavnu izjavu delegatkinje u Domu naroda PSBiH Dušanke Majkić.\nPodsjećajući da je Ahmetović član Upravnog odbora Memorijalnog centra u Srebrenici, što nije ocijenjeno kao sukob interesa, Majkić je nedavno izrazila uvjerenje da će CIK provjeriti navode da je kandidat za ministra sigurnosti suvlasnik zemljoradničke zadruge iz Srebrenice koja je ove godine od Vijeća ministara dobila 40.000 KM.\n„ Dušanka Majkić treba znati da su zadruge izuzete iz Zakona o sukobu interesa. Druga stvar je da sam 2006. godine, prije nego što sam ušao u parlament BiH, izašao iz zadruge u Srebrenici. To se može provjeriti“, kazao je Ahmetović, napominjući da tu nema ništa sporno.\nTakođer je kazao da je u Zakonu o Memorijalnom centru Srebrenica-Potočari visoki predstavnik u jednom članu rekao da članovi Upravnog odbora nisu u sukobu interesa, „s obzirom na to da kompletan Upravni odbor čine uglavnom izabrani funkcioneri iz parlamenata ili iz vlada“.\nUpitan da prokomentira dovođenje u vezu njegovog imenovanja na poziciju ministra sigurnosti BiH s imenovanjem direktora nekih državnih institucija, Ahmetović je kazao da prvobitni dogovor ili sporazum koji su stranke potpisale, jeste o formiranju Vijeća ministara.\n„Tamo postoji jasan dogovor i raspored pozicija koje su stranke dobile. SDA je dobila mjesto ministra sigurnosti i zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara, tako da ne vidim ništa sporno niti bilo šta možete povezati s ovim, jedino ako hoćemo da stvaramo neku vrstu političke igre i na kraju da stvaramo politički problem u BiH“, kazao je Ahmetović.\nŠpirić se sastao s delegacijom EUROSTAT-a\n31.08.2009. u 17:29\nPribližava se uragan Jimena\n31.08.2009. u 17:11


Abazović: Crna Gora nikad neće postati srpska Sparta, za DPS nema mjesta u ekspertskoj vladi – SLOBODNA VOJVODINA\nAbazović: Crna Gora nikad neće postati srpska Sparta, za DPS nema mjesta u ekspertskoj vladi\nCrna Gora nikad neće postati srpska Sparta, niti pokrajina Velike Albanije. Ne želimo u Crnoj Gori događaje iz Makedonije 2015. godine, poručio je na današnjoj konferenciji za medije nosilac liste Crno na bijelo Dritan Abazović.\nOn je najoštrije osudio dešavanja od sinoć, prijetnje, nasilje, bez obzira pripadnicima koje nacije bile upućene.\n“Na izborima smo pobijedili mafiju, ali nikada niko neće pobijediti našu zajedničku državu Crnu Goru. Pozivamo sve da ostanu kod kuće, i da slave u svojim domovima. Pružamo ruku svima, manjinskim partijama, svim narodima koji žive u Crnoj Gori. Crna Gora se može razvijati isključivo kao građanska država, i kao država koja strijemi ulasku u Evropsku uniju. Ne dozvolite da svojim ponašanjem ili ubačenim elementima, ugrozite pobjedu svih građana Crne Gore”, kazao je Abazović.\nOva koalicija, uvjerava Abazović, neće ugroziti nijedan nacionalni interes Crne Gore.\n“Možete potpuno sigurno da se osjećate sigurno u Crnoj Gori. Ne želimo u Crnoj Gori događaje iz Makedonije 2015-te. Ljudi koji su glasali za DPS, možda su politički gubitnici, ali su kao građani dobitnici. Dajte da sačuvamo mir, i da se ponašamo kao ozbiljno društvo i država. Ja dajem riječ da koalicija Crno na bijelo neće podleći ni pod jednim pritiskom i da će se voditi samo nacionalnim interesima Crne Gore, a najveći interes je da završimo tranziciju i da formiramo ekspertsku vladu”, kazao je Abazović.\nKomentarišući najavu okupljanja procrnogorski orjentisanih građana u nedjelju u Podgorici, Abazović je rekao da da je u zabludi onaj ko misli da će se vlast u Crnoj Gori mijenjati uz ruže i aplauze.\nOn je kazao da je kraj tranzicije blagotvoran za Crnu Goru.\n“Oni koji su podržali DPS možda jesu politički gubitnici, ali oni su kao građani dobitnici. Niko ko je častan i odgovoran građanin ne treba da se plaši bilo čega što se tiče politike. Jedini kome će biti usko, da tako kažem, su ljudi koji su se ogriješili o zakon. Ostali vrlo relaksirano mogu da čekaju rasplet. Nije dobra blokovska podjela Crne Gore, kao što smo imali sinoćnje slavlje. Molim vas, dajte da sačuvamo mir u Crnoj Gori i dostojanstvo i to je mnogo važna poruka. Uvjeren sam i da u DPS ima ljudi koji dijele ovakva mišljenja i ne žele državu da guraju u probleme”, ističe Abazović.\nDodaje da je njihova platforma od početka bila jasna.\n“Mi smo koalicija koja je zahtijevala promjene i tražili smo građanima glas da do toga dođe. Nas su glasali ljudi nezadovoljni stanjem u državi koji vjeruju da Crna Gora može biti mnogo uspješnija i bogatija i uređenija nego šta je sada slučaj. Mi to povjerenje ne možemo da iznevjerimo i nećemo. Ja dajem riječ, Dritan Abazović i ova koalicija neće podleći ni pod pritiskom i da će striktno voditi nacionalnim interesima Crne Gore, a naš nacionalni intees je da završimo pokrenemo demokratski točak”, jasan je Abazović.\nPonavlja da se nezavisnost Crne Gore ne dovodi u pitanje.\n“Ja bih volio da me neko pogleda u oči ko misli da će neko od ovih ljudi ovdje ugroziti suverenitet Crne Gore. Mi smo se borili za suverenitet, mi smo vratili građanima suverenitet. Građani poslije nedjelje veče vjeruju da njihov glas nešto znači. Građani su prvi put osjetili da im glas znači”, naglasio je Abazović.\nOn je prokomentarisao i to što su sinoć građani dominantno slavili sa srpskim zastavama i trobojkama.\n“Ja sam rekao da mi ne možemo da odgovaramo za slavlje drugih političkih opcija. Ne želim da mi neko spočitava odgovornost koja nama ne pripada”, ističe Abazović.\nOn je istakao da bilo kakav nacionalizam šteti Crnoj Gori.\n“Da je URA jedan mandat bila na vlasti, ne mogu da kažem da ne bi bilo incidenata, ali bi učinjeli mnogo više na emancipaciji i uključivanju građana”, poručio je Abazović.\nKazao je o da se status Crne Gore u NATO neće mijenjati, to su prihvatile i njihove opozicione kolege.\n“Nema nikakvih promjena spoljnopolitičkog kursa”, kazao je Abazović.\nKadrovima DPS-a neće biti mjesta u ekspertskoj vladi\nDodaje da je načelno sa kolegama iz opozicije dogovorio principe buduće vlade.\n“Moramo da formiramo ekspertsku vladu, i da krenemo da rješavamo nagomilane probleme. Kadrovima DPS-a neće biti mjesta u ekspertskoj vladi, ali u administraciji svakako da. Moramo da koristimo sve ljudske kapacitete naše države. A za neke od kadrova DPS-a će biti mjesta i pred pravosudnim organima naše zemlje”, poručio je Abazović.\nRelated Topics:Crna GoraDritan Abazovićizbori\nMinistrova „nova zanimanja“ privredi nepoznata\nLajčak: Rokove nemamo, ali imamo ‘crvene linije’ za razgovore o Kosovu


ce FAHRO SE IZDIŽE IZNAD REVANŠIZMA! Radončić: Kad bih se ja svetio nekome, cijela Bosna bi gorjela\n16.02.2018. u 23:44\nPredsjednik SBB-a Fahrudin Radončić sa gnušanjem odbacuje političko pozorište vrha SDA koja napada RS i tako jedni drugima nameću političke poene\nFOTO: Radončić (Avaz)\n„ Danas smo saznali da je prethodnu saglasnost za nabavku oružja MUP-u RS-a dao direktor OSA-e Osman Mehmedagić. Sa gnušanjem odbacujem političko pozorište vrha SDA koja napada RS i tako jedni drugima nameću političke poene, jer se očigledno radi o dobro sinhroniziranoj izdajničkoj akciji“, ocijenio je Radončić.\nRadončić je danas potvrdio da će SBB podržati inicijativu za smjenu premijera KS Elmedina Konakovića.\n„ SBB je koaliciju pravio sa SDA i izborna volja građana prije tri godine je bila da SDA vodi ovaj kanton i da ima svog premijera. Nismo pravili koaliciju sa njihovim premijerom. Onaj ko podnese ostavku u svojoj stranci, logično je da podnese i ostavku na mjesto premijera jer ga je ta stranka izglasala“, kazao je on.\nGovoreći o v.d. direktoru Porezne uprave FBiH Šerifu Isoviću, Radončić je rekao da SBB-u ne smeta da Isović ostane v.d. dok se ne izabere novi direktor, pa ni da bude legalno izabran. Međutim, postavio je pitanje zbog čega Isović nije ranije reagirao na "vjerovatno najveću poslijeratnu pljačku poreza" u akciji Zadruga, za koju je optužio firme pod kontrolom SDA.\nO odnosima u vladajućoj koaliciji Radončić je rekao:\n„Mi smo tražili da naši ministri napuste funkcije i da SDA i HDZ nađu drugog koalicionog partnera, ali oni to ne mogu. Mislim da koalicija nema opcije prije novih izbora i ova situacija će ostati do tada“.\nRadončić je, na vlastitu inicijativu, iako mu novinari to pitanje nisu postavili, govorio i o paljevini četiri automobila u vlasništvu porodice njegovog bivšeg vozača Armina Cibre koji su izgorjeli jutros u Sarajevu, a za što je Cibra kao nalogodavce optužio Fahrudina Radončića i Ekrema Lekića. Šef SBB-a nazvao je ovaj događaj dijelom "prljave predizborne kampanje".\n„Prljava kampanja je apsolutno na snazi i bit će još prljavija. Izlaz iz ovakve situacije je da se promijeni vlast koja koristi sve da kompromituje svoje protivnike i to preko najcrnjeg ološa“, kazao je Radončić.\nZa svog bivšeg vozača Cibru rekao je da je bio pripadnik federalne obavještajne službe, te da je u kompaniji Avaz dobio otkaz "zbog nekih sitnih krađa i svađa s kolegama".\nKnjigu koju je o njemu napisao i objavio Cibra, Radončić smatra projektom iza kojeg stoje "tajne službe".\n„To su radile tajne službe, neko mu je dao stotinjak ili 200 hiljada da odštampa tu knjigu u 20.000 primjeraka. Mi smo ga tužili. Kad bih se ja svetio nekome što piše negativne tekstove protiv mene, cijela Bosna bi gorjela“, kazao je Radončić i uz osmijeh dodao da su najgore tekstove protiv njega pisali Bakir Hadžiomerović, Senka Kurt i Vlastimir Mijović, i da svi oni danas rade u Avazu.


ILI DOŽIVOTNI ZATVOR\nPodnaslov: ILI DOŽIVOTNI ZATVOR\nTizer: Parlament Iraka izglasao je danas zakon kojim se uvodi krivična odgovornost za normalizovanje odnosa i uspostavljanje bilo kakvih veza, uključujući poslovne, sa Izraelom.\nPo tom zakonu, prekršiocu prijeti smrtna kazna ili kazna doživotnog zatvora.\nZa zakon je glasalo 275 poslanika u parlamentu s 329 mjesta. U saopštenju je Parlament je naveo da je zakon "istinski odraz volje naroda".\nUticajni šiitski sveštenik Mutkada al Sadr čija stranka je osvojila najveći broj mjesta na poslaničkim izborima prošle godine, pozvao je Iračane da izađu na ulice i proslave novi zakon kao "veliko dostignuće". Stotine ljudi kasnije su se okupile u centru Bagdada i uzvikivale antiizraelske parole.\nKako navodi AP, nije jasno kako će zakon biti primijenjen pošto Irak nije priznao Izrael od kada je formiran 1948. godine i dvije zemlje nemaju diplomatske odnose.\nZakon predstavlja rizik za kompanije koje rade u Iraku i za koje bi se utvrdilo da krše njegove odredbe.\n26.05.2022 - 21:56 | *\nTagovi: Irak, zakon, Izrael, doživotni čl-\nSAD posreduje između Izraela i Libana\nIzraelski pregovarači sastali su se sa američkim posrednikom u nastojanju da se riješi spor oko pomorske granice sa Libanom, saopštilo je izraelsko ministarstvo.\nZaključak UN istrage: Novinarku Al Džazire ubili su Izraelci\nMoskva: Izrael napravio ozbiljan incident\nNapad Izraela na civilni aerodrom u Siriji je veoma ozbiljan incident koji je na određeno vreme onemogućio isporuku humanitarne robe u Siriju.\nSenat podržao brže usvajanje Zakona o naoružanju\nVAŠINGTON - Američki Senat učinio je napredak ka donošenju prvog zakona u Sjedinjenim Američkim Državama o kontroli oružja u posljednjih nekoliko decenija, podstaknut nedavnim masovnim pucnjavama u zemlji.


Imenovana privremena uprava Aluminija | Istinomjer\nImenovana privremena uprava Aluminija\n14. Oktobra 2015.\t Istinomjer\nČlan Predsjedništva BiH i predsjednik HDZ BiH, Dragan Čović je početkom augusta 2015. godine diskutovao o sudbini jedne od bosanskohercegovačkih fabrika koja se u javnosti najviše spominje, mostarskog Aluminija.\nTom prilikom Čović je izjavio:\n“Aluminij je danas u planu privatizacije jer je doveden u stanje neodrživosti, tako da aktuelna vlast spašava što se spasiti može, uz maksimalnu socijalnu osjetljivost i angažman na zaštiti prava radnika u tom procesu. Nova uprava će raditi na sanaciji poduzeća kao da neće biti prodaje, ali su uvjeti na tržištu takvi da ćemo biti sretni ako nađemo kupca koji će biti spreman dati pristojnu ponudu i ujedno ispoštovati socijalne i društvene aspekte ugovora. Međutim, u ovom trenutku upravljačka struktura još uvijek nije promijenjena, to će se dogoditi do kraja ovog mjeseca.”\nPrvi koraci ka imenovanju nove upravljačke strukture Aluminijuma su napravljeni krajem augusta, kada su na sjednici Skupštine dioničara Aluminijuma smijenjeni dotadašnji članovi Nadzornog odbora Mirsad Mujić, koji je bio i predsjednik Nadzornog odbora, te Mladen Alpeza i Mehmed Jahić. Umjesto njih su kao vršioci dužnosti u trajanju najduže od 90 dana imenovani Rafael Gagro, Zdenko Klepić i Dalibor Miloš.\nNakon toga, 18. septembra 2015. godine na sjednici Nadzornog odbora Aluminija, donijeta je odluka o razrješenju Nikice Ljubića s mjesta direktora Društva, ujedno i cjelokupne Uprave odnosno i izvršnih direktora Ivana Grle, Tomislava Lovrića i Amara Hadžiomerovića. Odmah nakon razrješenja, za vršitelja dužnosti direktora Društva jednoglasno je imenovana Ružica Udovičić, dugogodišnja djelatnica Aluminija koja je obnašala više odgovornih dužnosti. Po njenom su prijedlogu, potom, na mjesta v.d. izvršnih direktora imenovani Marinko Ivanović (tehnički poslovi i razvitak) i Marinko Ostojić Sušac (ekonomsko-financijski, računovodstveni i komercijalni poslovi). Vršitelj dužnosti izvršnoga direktora za pravno-kadrovske i zajedničke poslove biti će imenovan naknadno.\nČović dobija ocjenu ispunjeno, iako je Uprava imenovana 20 dana od roka koji je postavio u svojoj izjavi.\nNakon što su delegacije HDZ-a BiH i SNSD-a, u Istočnom Sarajevu u ponedjeljak 12. novembra, razgovarale o formiranju...\nDragan Čović ima još 147 članak/a na Istinomjeru, više informacija o ovom akteru možete naći ovdje\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Mirko Šarović je početkom maja parafirao Sporazum o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Turske, koji je finaliziran nakon intenzivnih...\nFadil Novalić ima još 136 članak/a na Istinomjeru, više informacija o ovom akteru možete naći ovdje\nShodno zakonu, i to Zakonu o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH, između ostalih i izabrane zvaničnike, što zastupnici u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH jesu, niko i ništa ne...


Real Sociedad - Athletic Bilbao • MAXtv\nU nedjelju navečer na rasporedu je baskijski derbi, Real Sociedad na Anoeti dočekuje svog najvećeg rivala, Athletic Bilbao. Ni jedni ni drugi nisu zadovoljni tijekom recentne sezone, pa bi im pobjeda u velikom lokalnom derbiju donijela mir u svlačionici i koliko-toliko mirne blagdane.\nMomčad iz San Sebastiana igra jednu prilično slabu sezonu i nakon gotovo polovine prvenstva puno je bliže zoni ispadanja nego pozicijama koje donose plasman u 'Europu', što je proklamirani cilj Sociedada. Odlazak Griezmanna, Claudia Brava i Seferovića snažno je uzdrmao Sociedad, a spasitelja su vidjeli u liku Davida Moyesa, nekadašnjeg trenera Evertona poznatog i po neuspjeloj kampanji u Teatru snova. Otkad je Škot preuzeo Sociedad, upisao je pobjedu, poraz i dva remija ili, drugim riječima, momčad iz San Sebastiana nastavila je s prosječnim partijama.\nAthletic Bilbao je također imao uspavan start sezone, a čini se da ih je i plasman u skupinu Lige prvaka dosta poremetio. Ipak Valverdeovi Baski su se sredinom jeseni pribrali i ušli u formu - u La Ligi su nanizali nekoliko dobrih rezultata i popeli se u gornji dio tablice, a LP su okončali s dvije vezane pobjede. U prošlom kolu Athletic je neplanirano izgubio od Cordobe, a te već unaprijed upisane bodove Muniain i društvo planiraju nadoknaditi na Anoeti.\nVeć dvije sezone zaredom Athletic nije uspio pobijediti Sociedad, a hoće li uspjeti ove nedjelje, pogledajte na kanalu SportKlub 2 ili putem PPV usluge.


Vip priča 29.03.2018. - 14:23h Autor: tportal.hr\nIako je bilo zakazano da prva dama i predsednik zajedno, prvo u službenom helikopteru, a potom i službenim avionom Air Force One, otputuju iz Bele kuće ka Floridi i njegovom rizortu u Mar-a-Lagu, Melanija je u poslednjem trenutku promenila plan. Čak i nekoliko minuta, koliko bi trajao let helikopterom, za nju je bilo previše da provede u blizini Trampa, pa je do baze, gde je bio smešten avion, odlučila da dođe automobilom, izbegavajući fotografe da ih usnime zajedno.\nTime je Melanija još jednom pokazala da je nezavisna od svog supruga i da sama odlučuje šta će i kako da uradi, bez obzira ko je on i na kojoj poziciji. A ovom njenom odgovoru prethodio je intervju bivše Plejbojeve zečice Karen Mekdugal, koja je za CNN u detalje opisala svoju vezu s američkim predsednikom, samo tri meseca nakon što je Melanija rodila sina Barona.\nAli, njen intervju nije bio jedini, jer je samo tri dana kasnije svoju priču za "60 Minutes" ispričala i porno zvezda Stormi Danijels.\nPortparolka 47-godišnje prve dame rekla je da je Melanija "trenutno fokusirana na to da je na prvom mestu majka i da uživa sa sinom u prolećnim praznicima u Mar-a-Lagu, ujedno radeći na budućim projektima."\nZa razliku od nje, izvor blizak Melaniji otkrio je da ona trenutno prolazi kroz najgori period svog života, jer "javnost pomno prati svaki njen korak i odnos sa suprugom, pa to nije ni najmanje dobro za nju."\n"Ona je jako nesrećna zbog svog života i svega što joj se događa. Kada bi mogla, otišla bi od Donalda i bila sa svojim sinom", otkrio je izvor blizak porodici.\nZbog svih ti događaja postavlja se pitanje - koliko će još Melanija da trpi sva javna sramoćenja koje joj je poslednjih meseci priredio njen suprug? Kada će joj napokon dozlogrditi u toj meri da će napustiti Trampa i zatražiti razvod?\nMelanija TrampDonald TrampPrva dama AmerikePrevareVaranjeLjubavnicePoniženjeBela kuća


SPA galerija – Institut Dr Simo Milošević – Igalo\nInstitut Dr Simo Milošević - Igalo > Dodatna ponuda > SPA galerija\nHerceg Novi je, još od svoje znamenite Umjetničke škole koja je iznjedrila evropski važne umjetnike, bio i inspiracija i stjecište i stalna luka slikara, mjesto gdje slike jednostavno traže da nastanu. Kao dio toga svijeta, Institut Igalo pored najplemenitije misije koja postoji – očuvanja ljudskog zdravlja, dodaje još jedan argument plemenitosti, umjetnost.\nSPA galerija okupila je i okuplja izuzetan broj umjetnika iz Crne Gore i okruženja, predstavljajući tako naš civilizacijski portret, naš udio na kulturološkoj mapi Evrope. Zahvaljujući radu SPA galerije, Institut „Dr Simo Milošević“ vlasnik je preko 600 umjetničkih djela izuzetne vrijednosti


PRAVNA BAZA PARAGRAF LEX NA DAN 20. MAJ 2016.\nOBRAZAC 1A - BILANS STANJA\nOBRAZAC 1B - IZVEŠTAJ O TOKOVIMA GOTOVINE\nMALOPRODAJNE CENE DUVANSKIH PRERAĐEVINA KOJE VAŽE OD 27. MAJA 2016. GODINE - "JT International" a.d. ("Sl. glasnik RS", br. 47/2016)\nODLUKA O EMISIJI DUGOROČNIH DRŽAVNIH HARTIJA OD VREDNOSTI BROJ 424-3327/2016-1 ("Sl. glasnik RS", br. 47/2016)\nPRAVILNIK O UGOVARANJU ZDRAVSTVENE ZAŠTITE IZ OBAVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA SA DAVAOCIMA ZDRAVSTVENIH USLUGA ZA 2016. GODINU ("Sl. glasnik RS", br. 110/2015, 3/2016 i 47/2016)\nREŠENJE O UTVRĐIVANJU LISTE OZNAČENIH LICA ("Sl. glasnik RS", br. 69/2015, 86/2015, 97/2015, 114/2015, 8/2016, 15/2016, 29/2016, 32/2016 i 47/2016)\nPrivredni apelacioni sud: RASPOLAGANJE IMOVINOM BEZ NAKNADE ILI UZ NEZNATNU NAKNADU - Zakon o stečaju: član 124\nMinistarstvo finansija: (NE)POSTOJANJE OBAVEZE PLAĆANJA POREZA PO ODBITKU NA USLUGE DOSTAVLJANJA PERIODIČNIH IZVEŠTAJA U VEZI SA KORIŠĆENJEM PLATNIH KARTICA KOJE NEREZIDENTNA BANKA PRUŽA REZIDENTNOJ BANCI - Zakon o porezu na dobit pravnih lica: član 40\nAKTUELNE VESTI NA DAN 20. MAJ 2016.\nVISOKI SAVET SUDSTVA NALOŽIO DA SE ISPITA KO JE ODGOVORAN ZA PLENIDBU IMOVINE OSNOVNOG SUDA U NIŠU: VSS se zalaže da tužioci plaćaju sporove koje izgube\nDRŽAVNO VEĆE TUŽILACA: Nije usvojen predlog da se popuni 59 upražnjenih mesta u osnovnim i višim tužilaštvima u Srbiji\nADVOKATSKA KOMORA BEOGRADA PRIMILA POTVRDU PRESUDE APELACIONOG SUDA NA PRESUDU VIŠEG SUDA BR. P1071/15 OD 02.10.2015. GODINE\nPRAVOSUDNA AKADEMIJA: Seminar "Maloletnici kao učinioci krivičnih dela i maloletna lica kao oštećena krivičnim delom" 4. juna 2016. godine\nPRIVREDNA KOMORA BEOGRADA: Stručni skup u saradnji sa Privrednim sudom u Beogradu 20. maja 2016. godine - Teme "Naknada nematerijalne štete pravnom licu" i "Izgubljena dobit"\nIAKO NE POSTOJI PROPIS KOJI TO DEFINIŠE, NAKON FORMIRANJA NOVOG SAZIVA NARODNE SKUPŠTINE RS, IZ PROCEDURE ĆE BITI POVUČENO VIŠE ZAKONSKIH PREDLOGA\nZAKON O SLOBODNOM PRISTUPU INFORMACIJAMA OD JAVNOG ZNAČAJA: Protiv opština koje su u obavezi da objavljuju Informatore o radu, a to ne čine na Zakonom predviđeni način, do sada nije podneta nijedna prekršajna prijava\nZAKON O VISOKOM OBRAZOVANJU: Studentska konferencija univerziteta Srbije traži izmene Zakona, kako bi 48 bodova bio uslov za budžetski status i naredne školske godine, kao i produžetak roka za diplomiranje posle 30. septembra 2016. godine, za studente koji su upisali studije po starim propisima\nZAKON O KOMUNALNIM DELATNOSTIMA: Udruženje privatnih pogrebnika Srbije smatra da je Zakonom uspostavljen monopolski položaj javno-komunalnih preduzeća za pogrebne usluge, što je potvrdila i Komisija za zaštitu konkurencije. U Beogradu uvedeno pravilo kojim se sve zdravstvene i ustanove socijalne zaštite obavezuju da prijave svaki slučaj smrti javnom preduzeću, koje preuzima posmrtne ostatke\nPREDNACRT ZAKONA O ZAŠTITI OD NASILJA U PORODICI: Prednacrtom zakona uređuje se organizovanje i postupanje državnih organa radi efikasnog sprečavanja porodičnog nasilja i krivičnih dela protiv polne slobode. Policija naredbom, bez prava žalbe, zabranjuje nasilniku povratak/prilazak domaćinstvu na 48 sati. Formiraju se posebne policijske jedinice i uvode nova krivična dela, poput proganjanja i seksualnog uznemiravanja\nPOGLAVLJE 27: U naredne četiri godine neophodno potpuno usaglašavanje sa zakonodavstvom EU u oblasti životne sredine i razvoj velikih infrastrukturnih projekata


Pročitajte sve vesti na temu bratislav jugović - mediji.net\nPrvostepena presuda kojom se predsednik Aleksandar Vučić obavezuje da Bošku Obradoviću uplati 200.000 dinara zbog povrede ugleda i časti dovoljno govori o Aleksandaru Vučiću kao "diktatoru" i o Srbiji kao "nedemokratskom društvu", ocenio je večeras narodni poslanik i član GO SNS Bratislav Jugović.\nSMEJURIJA OD KODEKSA: Poslanici sad i zvanično mogu da se psuju i pljuju, a da ne plate ni dinar!\nU predloženom kodeksu ponašanja nema novčanih kazni za kršenje pravila. Najteža sankcija - javna opomena, i to na skupštinskom sajtu\nNe zna da priča, ali zna da je Đilas KRIV ZA SVE (VIDEO)\nPoslanik Srpske napredne stranke, Bratislav Bata Jugović, u pokušaju da provuče ime predsednika Stranke slobode i pravde, Dragana Đilasa, kroz još jedno skupštinsko blato, zapetljao se i zamuckivao do te mere da niko u skupštinskoj sali nije razumeo što je tačno hteo da kaže.\nJugović: Obradović će rušiti dijalog kao što je rušio Dveri\n"Politička scena u Srbiji je podeljena na političke snage koje su usmerene na borbu koja ima za cilj da posledice pandemije budu podnošljive za privredu i stanovništvo i na političke snage koje opaki virus drže za svog saveznika u političkoj borbi. Dijalog je nemoguć sa ljudima koji pristaju da im...\nBRATISLAV JUGOVIĆ: Đilas hoće na vlast bez izbora jer tajkuni ne mogu da je osvoje\nNarodni poslanik i član GO SNS Bratislav Jugović saopštio je danas da je politička scena u Srbiji podeljena na političke snage koje su usmerene na borbu koja ima za cilj da posledice pandemije budu podnošljive za privredu i stanovništvo i na političke snage ...\nBoško Obradović kritikuje mini šengen samo zato što će ojačati privredu u Srbiji i regionu. Jaka privreda će ojačati standard građana Srbije, a ujedno oslabiti moć tajkuna, rekao je Bratislav Jugović, narodni poslanik i član Glavnog odbora SNS-a.\nBRATISLAV JUGOVIĆ: Boško Obradović je u svojoj političkoj borbi izabrao opaki virus za saradnika\nNarodni poslanik i član Glavnog odbora SNS-a Bratislav Jugović rekao je da je Boško Obradović đavo u savezništvu s virusom.Tako je reagovao na kritike lidera Dveri koji je izjavio da se Kriznom štabu ne može verovati.- Stiče se utisak da bi se Boško Obradović ...\nJugović: Stiče se utisak da bi se Boško Obradović obrušavao na krizni štab čak i kad bi patrijarh bio na čelu ovog tela!\nBratislav Jugović, narodni poslanjik i član Glavnog odbora SNS-a, rekao je da je Boško Obradović u svojoj političkoj borbi izabrao opaki virus kao saradnika, a tajkuna Dragana Đilasa kao svog gazdu.\nJUGOVIĆ: Boško bi kritikovao krizni štab i da je patrijarh na njegovom čelu!\n- Boško Obradović je u svojoj političkoj borbi izabrao opaki virus kao saradnika, a tajkuna Dragana Đilasa kao svog gazdu - istakao je Jugović\nPoslednjim nastupom u Šolakovim medijima Boško Obradović se igra građanske neposlušnosti. U slučaju propalog političara kao što je Boško Obradović ova igra je bezopasna, zato što se Boško Obradović ove igre igra sam sa sobom, rekao je Bratislav Jugović, narodni poslanik i član Glavnog odbora SNS-a.


NTI: Takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju | PC Press\nNTI: Takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju\n10. mart 2010. 7. avgust 2017. Ana Maksimović\nZahvaljujući ovom projektu od 2005. godine otvoreno preko 60 inovativnih preduzeća i 200 novih radnih mesta. Cilj takmičenja je promovisanje preduzetničke klime u Srbiji i pomoć potencijalnim i postojećim high-tech preduzetnicima, koji su spremni i sposobni da sopstvene ideje i invencije pretoče u tržišno valorizovane inovacije.\n· Nagradni fond 12.000.000 dinara.\n· Rok za prijavu na takmičenje je 31. mart 2010.\n· Prijave se vrše isključivo preko portala www.inovacija.org.\n· Takmičenje se održava u tri kategorije: Realizovane inovacije, Inovativne ideje i Potencijali (u nastavku je dat detaljniji opis kategorija).\n· Početak takmičenja je u februaru, kada počinju prijave takmičara, a završetak, je prema kalendaru, 23. decembra 2010, kada će se u direktnom prenosu na RTS-u održati veliko finale (u nastavku je dat detaljan kalendar dešavanja).\nU 2010. godini planirano je takmičenje u tri kategorije i to:\n· Realizovane inovacije,\n· Inovativne ideje i\nDosadašnja takmičenjima u brojkama glase:\n· Podneto je 1.354 prijava. U drugi krug takmičenja prošlo 722 inovacije.\n· Napisano je 411 biznis planova,\n· Na projektu učestvovalo 4.360 takmičara\n· Održano 183 treninga\n· Nagradni fond je sa 1.750.000 u 2005, dostigao 12.000.000 dinara u 2009.\n· Od 2005. do danas osnovano 60 inovativnih preduzeća i 200 novih radnih mesta\n· U procesu recenziranja učestvovalo preko 350 recenzenata\nDosadašnji pobednici po godinama:\n· Aero Akva Inženjering za 2005.\n· Kristal za 2006.\n· HIO Tehnologija za 2007.\n· Rudari Kolubare za 2008.\n· Tajfun za 2009.\nTagovi: inovacija, NTI, NTI 2010, takmičenja, takmičenje\n← PC Press: clientsfromhell.tumblr.com <link>\nAvganistanci napravili laptop na pedale →


Miniću, jesu li i revizori pogriješili?\nKo je 'čist', odlučuju pravosudni organi, kojima je relevantno ko je šta potpisivao, a zbog čega su u drugim predmetima niži službenici završavali u zatvorima\n296 pregleda\t4 komentar(a)\n20.02.2013. 16:15h Ažurirano: 20.02.2013. 16:15h\nBivši pomoćnik direktora Uprave policije Sektora za ljudske resurse, pravna pitanja, telekomunikacione i informacione sisteme Dragoslav Minić raspolagao je milionima eura, koliko je svake godine iznosio policijski budžet, sve dok nadležnost nad njim nije preuzelo Ministarstvo unutrašnjih poslova, piše u odgovoru novinarki “Vijesti” Mile Radulović i Jelene Jovanović, upućenom Miniću.\nNjihovo reagovanje prenosimo u cjelini:\n"Kada su 2008. godine, uz saglasnost Ministarstva finansija, podijeljene 'ušteđene' pare, takav predlog kolegijumu UP mogao je podnijeti Minić - jer je to njegova nadležnost.\nTakođe, kada su ukinuti operativni dodaci a službenici UP ostali bez naknada tokom državnih praznika i slično, predlog kolegijumu je takođe morao podnijeti Minić. Raspisivanje spornih tendera, o kojima odlučuje tužilaštvo, takođe je bilo u njegovoj nadležnosti.\nMinić pod lupom zbog nabavke opreme i kredita>>>\nMinić: Nemam tri stana, nisam dobio kredit>>>\nDa li je on 'čist', odlučuju pravosudni organi, kojima je naravno relevantno ko je šta potpisivao, a zbog čega su u drugim predmetima niži službenici završavali u zatvorima, dok je protiv onih na vrhu rijetko bilo dokaza.\nMožda ovdje to bude izuzetak jer Minić uvijek može da potegne činjenicu da je potpis stavljao njegov nadređeni Veselin Veljović, a ne on. A kolektivne odgovornosti nema, kao što to zna i sam bivši javni funkcioner, pa je lako pozivati se na Kolegijum UP.\n'Vijesti' nijesu tvrdile da je sve ovo nezakonito jer o tome odlučuju pravosudni organi, već su citirale podatke sa sajta Komisije, u kojima se jasno vidi da je Minić na početku mandata stambeno neobezbijeđen, da bi na kraju imao dva stana\nNa sajtu piše da Minić u kartonu za 2007. nema stana, ali da je prijavljen na adresi Bratstva jedinstva. Zatim godinu dana kasnije prijavljuje stanove od 84 i 43 kvadrata, koje je kupio, kako tvrdi od novca stečenog prodajom porodičnog stana u elitnom dijelu Podgorice.\nU istom kartonu za 2008. evidentirana je kvadratura koja upućuje na tri stana, ali su 'Vijestima' juče u Komisiji za sukob interesa objasnili da su u pitanju dva, pa je gospodin Minić u pravu - stan od 54 kvadrata nije postojao.\nNesporno je takođe da je on zatim prodao stan od 84 kvadrata i kupio 112 kvadrata, u godini kada je evidentirao 100.000 eura prihoda od prodaje kvadrature u Bloku VI.\n'Vijesti' nijesu tvrdile da je sve ovo nezakonito jer o tome odlučuju pravosudni organi, već su citirale podatke sa sajta Komisije, u kojima se jasno vidi da je Minić na početku mandata stambeno neobezbijeđen, da bi na kraju imao dva stana.\nŠto se tiče onog u blizini 'Delte', 'Vijesti' su izrazile sumnju da je on Minićev, jer na to upućuje niz indicija. U zvaničnom telefonskom imeniku Telekoma navodi se da osoba sa tim imenom posjeduje nekretnine na adresama Cetinjski put (dva), Studentska 13/zg Kroling (iza 'Delte') i u Lutovačkih barjaktara na Zlatici.\nMeđu punoljetnim Podgoričanima, samo su dvojica imenjaka Dragoslava Minića, a jedan od njih je bio pomoćnik direktora policije kada je ona skopila ugovor sa GP „Kroling“ o izgradnji stanova na Starom aerodromu.\nDa li je tu nešto sumnjivo, posao je istražnih oragana, onih za koje Minić ne spori da su zahjtev za prikupljanje dokaza stavili u fioku sektora za organizovani kriminal UP, dok je na čelu bio Rajko Malović.\nS obzirom na to da Uprava policije odbija da dostavi podatke o tome kako su dijeljeni krediti i stanovi, 'Vijesti' su ostavile prostor sumnji o tome kako je trošen novac iz državne kase dok je nju u policiji držao Minić.\nU izvještajima Državne revizorske institucije, Upravi policije je za vrijeme njegovog mandata zamjerano da, uz Ministarstvo odbrane, troši najviše gotovinskog novca, da adekvatno ne pravda novac od službenih putovanja, ne sprovodi dobru tendersku proceduru, da su plate obračunavane po propisima koji ne važe.\nZbog čega se tužilaštvo nije bavilo nalazima revizora ili jeste pa javnost nije upoznata, ne zna se”, piše u odgovoru novinarki Radulović i Jovanović.\nUprava policijeDragoslav Minić


Dan Stanislava Petrova - Milan M. Ćirković - Peščanik\nDan Stanislava Petrova\nMilan M. Ćirković26/09/2010\nMali podsetnik na velike probleme\nNa današnji dan, 26. septembra 1983, čovek koji danas mirno živi kao penzioner u Frjazinu, mestašcu 25 km od Moskve, dao je veći doprinos spasavanju sveta od svih političara, aktivista i demagoga za koje ste čuli. Njegovo ime je Stanislav Jevgrafovič Petrov i – nažalost! – više je nego neopravdano nepoznato širom planete. Već nekoliko godina, međutim, postoji inicijativa više nevladinih organizacija iz celog sveta da Ujedinjene nacije proglase 26. septembar za Petrovljev dan – no sasvim nezavisno od ishoda te inicijative, ovaj dan suštinske već jeste njegov, posebno u ovoj epohi kada nam prete globalni rizici, verovatno više nego ikada u stotinama hiljada godina postojanja vrste homo sapiens na ovoj planeti.\nU jesen 1983, nuklearne supersile našle su se bliže nuklearnom ratu – i globalnom uništenju koje bi ga, kako pokazuju moderne računarske simulacije „nuklearne zime”, izvesno pratilo – nego bilo kada nakon kubanske krize. Prvog septembra sovjetsko vazduhoplovstvo oborilo je južnokorejski putnički avion KAL007 blizu ostrva Sahalina na sovjetskom dalekom istoku, pod izgovorom da se radilo o špijunskom avionu. 269 putnika i članova posade je poginulo, među njima i kongresmen Lorens Mekdonald. Predsednik Regan je ovo nazvao “varvarstvom” i “zločinom prema čovečnosti koji ne sme biti zaboravljen”. NATO-ovi manevri Able Archer 83 koji je trebalo uskoro da počnu interpretirani su od strane već teško bolesnog Andropova i ostatka čvrstorukaškog komunističkog rukovodstva u Kremlju kao priprema za nuklearni napad zapadnih saveznika. Svi istoričari se slažu da je nivo paranoje, naročito podgrevan u krugovima KGB-a, u ovom periodu dosegao apsolutni hladnoratovski maksimum.\nU takvoj situaciji, pukovnik Stanislav Petrov sedeo je u bunkeru kontrole vazdušnog i svemirskog prostora u tajnoj bazi Serpuhov-1, kada je, tog 26. septembra u ranim jutarnjim satima, nedavno instalirani novi sistem za satelitsko osmatranje i uzbunjavanje zabeležio lansiranje jednog interkontinentalnog balističkog projektila sa teritorije SAD. Petrov je sačuvao smirenost, podozrevajući da se radi o kompjuterskoj grešci. Nešto kasnije, sistem je prijavio još četiri lansiranja, sva naizgled usmerena ka teritoriji SSSR.\nOno što se zaista desilo, kako je istraga kasnije utvrdila, jeste retka atmosferska pojava kada se sunčeva svetlost prelama na neobičan način na vrhovima oblaka u najvišem delu atmosfere i proizvodi fatamorganu rakete u letu.\nNije jasno šta se tačno dešavalo u osmatračkom centru, jer Petrov nije ostavio zvanične beleške. Po standardnom protokolu, Petrov je bio zadužen da prijavi nuklearni napad direktno sovjetskom rukovodstvu koje je imalo svega nekoliko minuta da odluči da li da pritisne “crveno dugme”, tj. pokrene lansiranje hiljada interkontinentalnih raketa koje su danonoćno bile u stanju pripravnosti tokom čitavog perioda hladnog rata. Prema nekoliko svedočanstva, uprkos glasnom zvučnom i vizuelnom signalu za uzbunu, Petrov je ostao potpuno miran. O kakvoj se ličnosti radi, svedoči njegova hladnokrvna izjava data docnije vojnim istražnim organima na pitanje zašto nije ostavio službenu belešku: “Zato što sam držao telefon jednom rukom, prekidač interkoma drugom, a nemam treću.”\nKonačno, Petrov nije ništa preduzeo. Zapravo, poslao je pretpostavljenim oficirima poruku da je došlo do greške u satelitskom sistemu. Kako se ispostavilo mnogo kasnije i na sreću svih nas (i tada živih, a možda i više onih koji će se tek roditi), bio je sasvim u pravu.\nPetrova su prvo pohvalili, a zatim izveli na vojni sud, gde je bio strogo opomenut zbog kršenja procedure. Nekoliko meseci kasnije je penzionisan. Sve do raspada Sovjetskog saveza, za njegov čin nije znao niko, sem malog broja vojnih lica. Tek početkom ovoga veka je istina o tome koliko je svet bio blizu nuklearne kataklizme počela da izlazi na videlo, pa je 2008. snimljen i dokumentarni film o Petrovu.\nZašto je Petrovljev dan važan? Pre svega, to je dobar povod da se prisetimo da su problemi velikih rizika za civilizaciju, čovečanstvo i planetu istinski globalni i utiču podjednako na Srbiju kao i na bilo koju drugu sredinu. Zagrevanje naše planete kao posledica efekta staklene bašte danas je povezano sa poskupljenjima hrane na Futoškoj ili Kalenić pijaci. Svetska ekonomska kriza iz 2008. se vrlo jasno – uprkos neukim i arogantnim tvrdnjama domaćih političara – osetila i odrazila na standard miliona građana naše zemlje. Prizemljenje aviona zbog, suštinski minorne, erupcije vulkana na dalekom Islandu iskomplikovalo je život putnicima na aerodromu Nikola Tesla podjednako kao i na Hitrou, Šeremetjevu ili milanskoj Malpensi. Ukoliko je to slučaj sa događajima manjeg obima, utoliko pre se odnosi na događaje ogromnih razmera kao što je potencijalni nuklearni rat iza koga – kako pokazuju savremene numeričke simulacije – ne bi ostalo čak ni ono malo ljudi prikazanih u filmovima poput Poludelog Maksa ili Aleje prokletstva.\nKao što je jedan od najvećih humanista i vizionara svih vremena, Herbert Džordž Vels, naglašavao još 1920. godine, “istorija čovečanstva sve više postaje trka između obrazovanja i katastrofe.” Budući da je u svetu koji je spasao Stanislav Petrov uglavnom anoniman, nemamo mnogo razloga da budemo optimistični u pogledu ishoda ove trke.\nO prazničnom praznoslovlju\nUstanove kulture – mesta poricanja ratnih zločina\nUganda, život u nevakcinisanoj zemlji\nDanilo Kiš o cenzuri


Tag / Umetnici / Vesti online\nNeobične navike velikih umetnika\nUmetnici su uvek smatrani posebnom vrstom ljudi, "višim bićima" koji imaju neke posebne moći: da stvaraju umetnička dela. Običnim ljudima ostaje misterijan šta je to u njihovoj glavi što ih...\nPodršku Prespanskom sporazumu danas je potpisalo oko 250 grčkih intelektualaca i umetnika.\nDijasporu i maticu spaja i knjiga\nU okviru Pesničkog fesivala bečkog udruženja Reč, boja, ton pesnik, svoja dela je u glavnom gradu Austrije predstavio Predrag Bjelošević, predsednik Udruženja književnika Republike Srpske....\nSrpski umetnici sve cenjeniji u svetu: Ordenje od Francuza i Rusa\nSrpski umetnici sve su cenjeniji u svetu. Nižu nagrade i međunarodna priznanja, i to ne samo na festivalima, već i od respektabilnih državnih institucija. Poslednji u nizu je slikar Vladimir...\nJedno veče, dva koncerta\nPutin: Umetnici, preteraste sa "slobodom govora"!\nMuke umetnika sa makazama\nOdlazak kompletne reprezentacije Srbije u kojoj je i frizer Dragan Stojanović iz Frankfurta neizvestan jer nema dovoljno novca za put u Južnu Koreju.\nUkinuo pa vratio nacionalne penzije\nSukob naprednjaka i socijalista i njihova ukrštena koplja oko izmena Zakona o kulturi, prelomio je premijer Aleksandar Vučić. Priredio je veliko iznenađenje usprotivivši se predlogu Zakona Vlade...\nZabrana izložbe zbog golotinje\nLikovni salon u makedonskom gradu Velesu zabranio je članovima umetničkog kolektiva Ad akta da izlažu svoja dela.


Predsjednik Montpelliera: Ukoliko ne dobijemo pomoć, bankrotirat ćemo – Svijet Rukometa\nPredsjednik Montpelliera: Ukoliko ne dobijemo pomoć, bankrotirat ćemo\nEvropski prvak iz 2018. godine, francuski Montpellier, teško je pogođen pandemijom korona virusa. Predsjednik Montpelliera je istakao da će klub biti suočen sa velikom financijskom krizom ukoliko u septembru budu morali igrati pred praznim tribinama.\nKao i mnoge druge evropske zemlje Francuska je okončala rukometno prvenstvo, što znači da povratka na rukometne terene neće biti do septembra mjeseca, kada bi trebala početi nova sezona.\n„Nervozan sam. Ako ne možemo nastaviti sa rukometom u normalnim okolnostima ili ako država ne poveća svoju financijsku pomoć, tada će svi klubovi bankrotirati“ rekao je na online konferenciji za novinare Julien Deljarry, predsjednik Montpelliera.\nPrekid tekuće sezone već je stvorio financijske probleme klubovima, a čak i ako dobiju pomoć naredna sezona će imati za cilj financijsku stabilizaciju kluba, smatra Deljarry.\n„Ukoliko klubovi naredne sezone počnu igrati bez publike, ipak će dobiti nešto novca od TV prava, ali to uopšte neće biti dovoljno“ istakao je šef Montpelliera.\nProdaja TV prava predstavlja samo 3 do 4% budžeta klubova, a rame uz rame sa Deljarriem stao je i predsjednik Nantesa, Gaël Pelletier.\n„Nema smisla igrati bez publike, to je kao da glumci nastupaju u praznoj sobi“ dodaje Pelletier.\nVođa navijača Montpelliera pozvao je svoje kolege da se odreknu novčane nadoknade za sezonske karte zbog otkazivanja preostalih susreta u korist kluba, kako bi pokušali spasiti klub od bankrota.\nKako prenose francuski mediji, prošlogodišnja prodaja ulaznica u francuskoj ligi donijela je klubovima oko 8,5 miliona eura prihoda, što znači da bi eventualni početak sezone bez publike, bio veliki udarac za francuske rukometne klubove.\nPrevious: Kraj još jedne velike karijere, Kari Aalvik Grimsbø završava sa rukometom\nNext: Da se naježiš, navijači Kielca bakljadom se oprostili od Aginagaldea


BMW: Carine mogu da ugroze radna mesta u SAD\nDirektor nemačkog proizvođača automobila "Be-Em-Ve" (BMW) Oliver Cips rekao je američkim trgovinskim predstavnicima, uključujući i specijalnog predstavnika Roberta Lajtizera, da bi intenziviranje globalnog trgovinskog spora moglo da ugrozi radna mesta u Južnoj Karolini.\nPrema njegovim rečima, uvođenje trgovinskih prepreka moglo bi da oteža sposobnost najvećeg postrojenja "Be-Em-Ve", čije je sjedište u Spartanburgu u Južnoj Karolini, da izvozi oko 70 odsto svojih proizvoda širom sveta.\n"Ukoliko to učine onda smo svi na gubitku. Imam utisak da pažljivo slušaju. Izvozni model održava brojna radna mesta u SAD", naglasio je Cips u obraćanju prisutnima na konferenciji u Štutgartu.\nOn je naglasio da postrojenje u Spartanburgu do sada nije moralo da smanjuje svoj prizvodni kapacitet, ali da bi dodatne globalne trgovinske prepreke mogle dovesti do toga.\nSAD su uveče početkom oktobra carine od deset odsto na avione koje proizvodi evropski "Erbas" i 25 odsto na francusko vino, te škotski i irski viski, kao i sir iz čitave Evrope kao kaznu za nelegalne subvencije EU avionskoj industriji.\nBela kuća je u više navrata upozorila da će uvesti carine i na evropske automobile.


Uz pomoć zvezda do srodne duše – Nadlanu.com\nObjavljeno 11. jan 2014. / 08:16:20\nSvakim zodijačkim znakom vlada neki od četiri elementa: Vatra (Ovan, Lav, Strelac), Zemlja ( Bik, Devica, Jarac), Vazduh (Blizanci, Vaga, Vodolija) i Voda (Rak, Škorpija, Ribe). Ukoliko tražite svoju srodnu dušu, probajte na mestima gde je najveća mogućnost da sretnete ljude koji najviše odgovaraju vašem zodijačkom znaku, odnosno pridržavajte se pravila četiri elementa.\nVazdušni znakovi su intelektualni, objektivni i analitičari. Ukoliko ste pod uticajem ovog elementa, potreban vam je patner koji vas može pratiti u vašoj spiritualnoj debati. Bacite oko na neke klubove ljubitelja knjige, ili pisaca, poeta, socioloških debatora, ili na neke političke organizacije, ukoliko tražite srodnu dušu. Ljudi rođeni u znaku Blizanaca, Vage i Vodolije su radoznali i mogu pronaći ljubav u biblioteci, knjižari ili nekoj državnoj instituciji – bilo gde, gde se mogu pronaći mnoštvo informacija različite namene. Vazdušni znaci moraju imati angažovane umove, tako da možete tražiti društvo tamo gde je inteligencija na vrhuncu, postavljena kao premija. To je za vas veliki izazov. Klonite se mesta gde je nagrada medioktitet.\nPolicija preti štrajkom zbog bonusa i penzije


"Ljudi mrze PSŽ" - B92\nJuri Ðorkaef, bivši francuski fudbaler, prokomentarisao je kako izgleda igrati za Pari Sen Žermen.\nSN Izvor: B92 utorak, 21.09.2021. | 13:00\nNema logike navijati za strane klubove, osim ako si još u vrtiæu. Englezi takve ismejavaju…\n(SrbinMusliman, 21. septembar 2021 22:25)\nМени је невероватно да град као Париз нема клуб веће традиције.\n(омега мужјак, 21. septembar 2021 18:00)\nTi to ne mozes da razumes, jer si normalan covek. A Bayernovi hejteri su mentalno poremeceni ljudi,koje samo psihijatri mogu da razumeju,heheheh\n(Oliver, 21. septembar 2021 17:45)\nBoli te,boli,cim si se tako uzbudio i poceo da vredjas. Meni uvrede ne mogu nista,jer se ja nikad ne uvredim. Stene i kamenje mogu da mi slome kosti,ali reci nikada ne mogu da me povrede. Da si stvarno ravnodusan,onda ne bi vredjao,heheheh. Samo nastavi slobodno,to nece spreciti Bayern da osvoji nove titule,niti ce mene spreciti da jos vise volim Bayern. Kad vidim kakve su moralne i intelektualne nakaze Bayernovi hejteri,onda mi je Bayern jos drazi i jos ga vise volim,ako je to uopste moguce,heheheheh\n(Oliver, 21. septembar 2021 17:39)\nsamo mbape i kipembe su Francuzi i igraju startnu\n(Jaime Vardy magièna devetka, 21. septembar 2021 13:30)\nAhahahahaha Mbape i Kimpembe, prvi Francuzi hahahaha\n(stanoje, 21. septembar 2021 17:33)\nZasto bi neko mrzio Bajern? Ja im se divim. U Evropi razvaljuju ekipe koje trose trostruko vise novca, posluju u plusu,ne kupuju velike zvijezde,ne odricu se svojih legendi pri kraju karijere,vec im obezbijede mjesto u upravi ili sl. A ostali "velikani"? Raul,Kasiljas,Suarez,Mesi, itd. Zasto Dortmund nije osvojio titulu zadnje dvije godine?Imali su i Halanda i Sanca,ili Lajpcig,isto su potrosili brdo para pa nista.\n(buc kasidi, 21. septembar 2021 17:32)\nMeni je PSŽ posebno drag iz vremena kad je igrao Ronaldinjo ,Mendy , Pochetino , Okoèa, Anelka , Hainze i Arteta uvek sam ih bio na WEleven ne mogu se iskreno setiti još nekog ali ove igraèe sam odlièno zapatio 2000-2004 god. ako se ne varam\n(Sch.., 21. septembar 2021 17:03)\nSta ima da me boli.Meni ni iz džepa ni u džep. Ja xamo iznosim èinjenièno stanje u Nemackoj po pitanju klubova u Bundes ligi. To je liga gde jedan klub pre poèetka prvenstva pali sveæice da proslavi titulu. Neinteresantna liga koja nema konkurenciju. Gde jedan klub dominira na uštrb drugih. Gde jedan klub kupi sve sto valja i dovede u svoje redove a drugi nisu u toj moguænosti. I na taj nacin se pravi razlika. Xamo teške psihopate i idioti prate i navijaju za taj klub.To je najomrazeniji klub ubedljivo u Nemackoj tetrijebu ako nisi znao sine.\n(Pall Mall, 21. septembar 2021 16:59)\n(Challenger, 21. septembar 2021 16:52)\nNemoj sada ljudima da uništavaš maštarije? Ne treba biti tako okrutan. Baš me zanima šta bi svi oni rekli na pitanje zašto simpatišete Bajern, Liverpul, Barselona a ne npr. Bohum, Sanderlend, Osasunu?\n(smeh, 21. septembar 2021 16:52)\nNajjaèi su mi idioti koji kazu da je Bayern "rezimski klub". A sta je lose u tome tupsoni??? Rezim je na vlasti,rezim ima Moc,valjda je pametno biti na vlasti i imati Moc,a ne biti u opoziciji i nemati Moc. Boze,kakvih idiota ima,hahahaha\n(Oliver, 21. septembar 2021 16:37)\nTvoji prijatelji iz "Studgarta" se retko raduju,jer Bayern retko gubi u LS,hehehehe\n(Oliver, 21. septembar 2021 16:33)\nA jel te boli sto Bayern ima rezultate? Jel te bolelo kad je Bayern osvojio LS prosle godine? Znam da jeste,samo neka boli,meni je vas bol dusevna hrana,hahahaha\n(Oliver, 21. septembar 2021 16:32)\nSto volim ove zaklete ultrase iz Srbije sto navijaju za Bajern, Lpul, Real itd itd a u zivotu na utakmicu 'svog' tima nisu otisli :)\n(stormtr00per, 21. septembar 2021 16:03)\nako ne navijas za neki tim odnosno navijas protiv njega. Ovako razmisljaju\noni koji misle da se svijet vrti oko fudbala.\n(Taras, 21. septembar 2021 16:00)\nIsto bi moglo da se kaže i za Bajern - svi mrze Bajern u Nemaèkoj osim navijaèa Bajerna...\n(kako je do neprepoznavanja dovedena suština prevare, 21. septembar 2021 14:4\nOvo nije istina, upoznavao sam ljude u Berlinu koji navijaju za Bajern, posebno ako su bili deca 70ih kada su veliki igraci proslavili Bajern i Nemacku\n(Sasa, 21. septembar 2021 15:32)\nPa to je zato jer su ljudi koje si upoznao u Berlinu navijaci Bayerna.\nOn nije rekao da u Nemackoj svi mrze Bayern osim ljudi iz Minhena, vec osim navijaca Bayerna, kojih ima sirom Nemacke, a ne samo u Minhenu.\n(Puh, 21. septembar 2021 16:00)\nja volim PSG, vise bez Mesija ali sta je tu je...\n(XADV, 21. septembar 2021 15:59)\nDaj ne provalijuj se da ljudi iz Berlina vole Bajern. Najodvratniji klub u Nemackoj. Samo Bavarci vole svoj klub u Nemackoj jer je rezimski klub decenijama. Niti imaju konkurenciju niti neki klub moze da im parira ni po igraèkom ni po finansijskom kadru. Ljudi 70 godina su odrastali uz Hertu Dinamo Drezden KarlCajs Union istoèno nemacke klubove. Bajern je najodvratniji klub u Nemackoj bas kao Pariz u Francuskoj. Xa tim sto Bajern ima rezultate dok je Pariz mlad klub tek 1970 godine i nema nekih rezultata u Evropi. Bolji od njega su bili i uspešniji Lion Marselj Monako ranije Nant Sentetjen.\n(Pall Mall, 21. septembar 2021 15:55)\nOvo za Bajern je sigurno istina, mrze ga Nemci iz svih krajeva Nemaèke i smatraju da je uvek on favorizovan i da to nije pošten odnos, sedeo sam sa Nemcima iz Študgarta i raduju se kad Bajern gubi u LŠ, mrze zašto u Nemaèkoj samo Bajern, Bajern.\n(Toza, 21. septembar 2021 15:54)\nZanimljiva opaska, u pravu si "cist" francuz je u pitanju, a posebno je bitno gde je rodjen hahaha nesto slicno kao i Tesla.\nSto se ovog komentara tice, pa vezali su malo vise od 2 titule pa ih opet ne vole, a sto se tice LS...\nCekace jos jedno 30 godina...\n(mich, 21. septembar 2021 15:53)\n(Silvio, 21. septembar 2021 15:52)\nI te kako je tacno, evo u Kelnu samo asocijalni nemci navijaju za Bajern…\n(Aleksandar I, 21. septembar 2021 15:47)\nJa volim PSŽ.\n(Panter, 21. septembar 2021 15:46)\nTako je,i mi navijaci Bayerna prihvatamo i obozavamo tu mrznju. Mi obozavamo sto nas mrzite. Jer,niko ne mrzi slabe,neuspesne,siromasne i jadne,svi mrze uspesne,bogate i mocne! Zato je nas moto:"Vasa mrznja je nasa cast,vasa zavist je nas ponos."\n(Oliver, 21. septembar 2021 15:17)\nUkratko : Sazaljenje dobijes dzabe, zavist treba da se zasluzi.\n(El Loco, 21. septembar 2021 15:45)\nblizance isto tako\n(ipce, 21. septembar 2021 15:20)\nIstina, oko 3,5% Srbije ih mrzi...ako gledamo zbirno koliko ih ljudi u Srbiji podržava.\n(donko, 21. septembar 2021 15:40)\nI blizance isto tako\n(kako je do neprepoznavanja dovedena suština prevare,\n(kako je do neprepoznavanja dovedena suština prevare, 21. septembar 2021 14:45)\nMbape je rodjen u Parizu sta je drugo nego Francuz.\n(BANAT, 21. septembar 2021 14:37)\nLS mozda za10 godina\n(wgong, 21. septembar 2021 14:25)\nAman ne mrze ih od sad, nego oduvek, i dok nisu imali novac i šeike\n(Valjevska podvala, 21. septembar 2021 14:22)\nZato sto je veštaèki klub\n(nrmk, 21. septembar 2021 14:22)\n(kakav dres, 21. septembar 2021 14:10)\nBas ih mrze, zato su za dva dana isplatili pola mesijevog ugovora od prodaje dresova\n(Markonjero, 21. septembar 2021 14:10)\nNema sta. Originalni Francuzi...\n(hm, 21. septembar 2021 13:46)\nPa svi ostali klubovi imaju neku istoriju i tradiciju za razliku od PSG-a. A sigurno nije pomoglo to sto su vec sad poceli da ulazu tolike pare, i zele da kupe trofeje, a ne da grade lagano tim. Kad bi to radili lagano, sa boljom idejom za buducnost, mozda bi vise ljudi postovalo sta rade.\n(Duke, 21. septembar 2021 13:45)\nNiste ga bas razumeli, oduvek ih mrze, i pre seika, zato sto su iz Pariza. Parizane nigde ne vole, svi su kontra njih...\n(Mister Vo, 21. septembar 2021 13:37)\nTako su mrzeli Celzi, pa Mancester Siti, pa sad se ljudi polako navikavaju na njih. Ono sto PSZ nema su rezultati. Kad budu vezali dve titule plus uzeli bar jedan LS odmah ce se promeniti odnos. Ovako svake godine mnogo buke niokocega.\n(Block, 21. septembar 2021 13:19)\n(Zoranovic, 21. septembar 2021 13:04)


Urbani deo Novog Sada bojkotovao izbore, prigradska naselja donela ubedljivu pobedu SNS-u | Novosadski informativni portal 021\nProtekli lokalni izbori u Novom Sadu neće biti upamćeni samo po rekordno niskoj izlaznosti od 42% (vidi OVDE), već i po tome da je grad jasno podeljen na opozicioni urbani i pozicioni prigradski deo grada.\nNa osnovu podataka sa svih 197 biračkih mesta, SNS je skoro u glas ponovio rezultat koji je ostvario predsednik ove stranke Aleksandar Vučić na predsedničkim izborima 2017. godine, (82.638 - 2017, odnosno 82.591 - 2020). Ukoliko se uzmu podaci i sa lokalnih izbora iz 2016. godine i pogledaju glasovi, a ne sami procenti, SNS je u prigradskim naseljima dobio i po 100 glasova više na nekim mestima, dok u širem centru beleži pad pristalica.\nGlasanje u nedelju pokazuje i da je najveća izlaznost bila u Stepanovićevu - više od 60%, a zatim slede Sajlovo, Kać i Veternik sa preko 55%, potom Begeč, Futog, Čenej, Budisava, Kovilj, Ledinci i Stari Ledinci sa više od 50% izašlih.\nU Novom Sadu više od 50% izašlih je u Šangaju, na Klisi i delovima grada severno od Kanala DTD, Adice i Petrovaradin imaju izlaznost od 45% do 50%, veću od 40% Satelit, dok su Telep i Stara Detelinara na oko 40%.\nOstali delovi Novog Sada idu na oko 35% i to su Novo naselje, Nova Detelinara, Salajka i Podbara, dok je izlaznost od svega 30% pa i manje zabeležena u Centru, na Limanima, Rotkvariji, Banatiću, u bloku oko Betanije i na Grbavici. Koliko je 021.rs uspeo da utvrdi, najveći broj biračkih mesta koja imaju manje od 30% izlaznosti su na Limanu i Grbavici, kao i delovima Malog Limana (Stari grad).\nKada se gledaju glasovi, SNS je svuda prvi. Skoro da nema biračkog mesta u prigradskom naselju gde imaju manje od 55% ukupno osvojenih glasova, a taj procenat često ide i na više od 70, dok u urbanim delovima Novog Sada taj procenat retko prelazi 55%. SNS je ubedljivo najmanju podršku dobio na Malom Limanu gde nigde nema više od 41% osvojenih glasova, a slično je svuda u naseljima u širem centru, što se dešavalo i na prethodnim izborima.\nKako pokazuje analiza 021.rs na osnovu rezultata sa svih 197 biračkih mesta, SNS je brojčano najviše glasova dobio na Sajlovu - 1.022 gde su osvojili 74% uz izlaznost od oko 55%. Ipak, rekord u procentima je biračko mesto 91 u Jovana Andrejevića na Vidovdanskom naselju i tu SNS ima 76,86% glasova. Podsetimo, za ovo biračko mesto na Vidovdanskom naselju u nedelju je prijavljena kupovina glasova.\nSNS je inače najmanje glasova osvojila u Kisaču i to na biračkom mestu 96 gde su imali 38,98%, a u Novom Sadu na biračkom mestu 133 - Maksima Gorkog 54 gde su dobili svega 32,65% glasova izašlih.\nNa svim biračkim mestima SNS je prvi, a skoro svuda SPS drugi, dok kako pokazuje analiza 021.rs, treće mesto u prigradskim naseljima uglavnom pripada SRS-u, a u urbanom delu grada na toj poziciji se smenjuju LSV, DSS i SPAS.\nKako većina od 197 biračkih mesta u Novom Sadu ima od 1.500 do 2.000 birača, lako se može prikazati kako je išlo osvajanje glasova u brojevima. U prigradskim naseljima SNS je dobijao po biračkom mestu od 500 do 700 i više glasova, SPS do 100, a DSS, SPAS i LSV od 20 do 30 glasova. U urbanom delu Novog Sada SNS je dobijao od 200 do 500 glasova (osim Klise), a ostali stoje na istim brojevima, izuzev na Telepu gde SVM svuda ima više desetina glasova.\nVan konkurenacije je najmanje biračko mesto na Pejićevim salašima gde je glasalo oko 60% upisanih birača i gde je SNS sa 123 glasa uzeo skoro 77% od ukupnog broja važećih listića. Na ovom mestu niko nije dao svoj glas za SVM, DSS, Ratne veterane, SPAS i Zdravu stranu grada, po jedan glas dobili su Ruska stranka i Istina, dva glasa koalicija Zelene stranke i Nove stranke, SRS četiri glasa, Sasvim druga priča sedam i SPS-JS 14.\nPomenimo i ove zanimljivosti sa glasanja.\nKoalicija Zelene stranke i Nove stranke nije dobila nijedan glas na BM 11 u Futogu, BM 97 u Kisaču, BM 117 u Budisavi i BM 119 u Kovilju, nula je imala i Ruska stranka u Kisaču na BM 95 i BM 98, kao i Zdrava strana grada u Kovilju na BM 120 i na Limanu III na BM 143, SVM na BM 141 na Limanu i Istina na BM 119 u Kovilju.\nSVM je najbolji rezultat imao na BM 34 na Južnom Telepu u Janošikovoj 1A i to kao drugi sa 114 glasova, a u prigradskim naseljima u Budisavi na oba biračka mesta.\nLSV je najbolji rezultat imao u Kisaču na sva tri biračka mesta. Oni su u tom mestu bili drugi sa više od 20% glasova, a najviše na BM 96 gde su osvojili 131 glas, odnosno 24,67%. Ligaši su u gradu najbolji bili na BM 43 u Petrovaradinu u Čajkovskog 1A sa 67 glasova.\nSPS je najbolji rezultat imao na BM 163 na Limanu IV u Narodnog fronta 53 gde su osvojili 15,66% glasova i toliko procenata su skoro imali na još nekoliko biračkih mesta u Novom Sadu kao drugi, ali pojedinačno najbolji su bili u Kovilju na BM 118 sa osvojenih 24,29% glasova.\nDSS je na BM 68 na Novoj Detelinari u Janka Veslinovića 22 osvojila 7,22% glasova, bila je treća i to joj je najbolji rezultat na nekom biračkom mestu.\nSRS je najbolji rezultat imala u Šangaju gde su sa 8,5% osvojenih glasova, tj. u brojevima 71 glasom, bili treći.\nO tome kako će izledati Skupština grada nakon izbora možete pogledati OVDE.\nAnalizu izbora po biračkim mestima iz 2017. može videti OVDE, dok analizu iz 2016. pročitajte klikom na ovaj link OVDE.\nSvi komentari 194 Ostavi komentar