Vučić: Dolazim u Sarajevo ako me pozovu – inmedia.ba\nVučić: Dolazim u Sarajevo ako me pozovu\n0 18 Marta, 2014 09:03\nOn je na brifingu za strane medije u sjedištu SNS-a u Beogradu nakon apsolutne pobjede na jučerašnjim izborima istakao da će buduća vlada nastaviti sa politikom poštivanja donosa u regionu.\nVučić je odgovarajući na pitanje kako će se budući rad Vlade Srbije reflektovati na region, posebno na BiH i odnose Srbije sa bh. entiteom Republikom Srpskom ponovio stav da Srbija poštuje teritorijalni integritet BiH.\nNajvejrovatnije budući premijer Srbije, kako je i sam Vučić potvrdio, je što se tiče odnosa Srbije i BiH rekao da Srbija ima specijalne odnose sa Republikom Srpskom (RS) ali da niti jednog trenutka nije ugrozila niti podaništavala i negativno se odnosila prema teritorijalnom integritetu i suverenitetu BiH.\n„Srbija će se na tako ozbiljan i odgovoran način odnositi i u budućnosti. Ja mislim da BiH nije imala pouzdanijeg partnera od prethodne srpske vlade, a taj odnos mislimo da nastavimo i unapređujemo”, poručio je Vučić i podvukao da isto misli za ostale zemlje u okruženju.\nVučić je izrazio spremnost da posjeti Sarajevo i da očekuje da ga neko pozove kao i da se riješi više problema, pogotovo ekonomskih koje dvije zemlje imaju.\nBudući premijer Srbije je izrazio spremnost na održavanje sjednica vlada dviju zemalja.\n„Imaćemo zajedničku sednicu dveju vlada, nemamo problem da bude u Sarajevu ili Beogradu ali želim da pripremimo tu sednicu da ona donese realne rezultate. Ne da odemo u Sarajevu da se slikamo iza nekog bilborda i da kažemo dve – tri lepe reče, to je u redu, to je lepo, biće više poverenja između naših građana. Ja bih voleo da rešimo više ekonomskih problema i da vidimo da se zajednički pojavimo na trećim tržištima”, kazao je on.\nOdovarajući na pitanje o „ukrajinskom scenariju” rekao je da će gledati da Srbija nema taj scenario, nerede i nemire i da Srbija bude što bogatija i da „ne turamo nos u tuđe poslove i tamo gde ne možemo puno da rešimo”.\n„U Srbiji takvih scenarija neće biti i ja ih ne želim nigde”, istakao je Vučić i na opasku šta povodom zahtjeva za otcjepljenjem poručuje predsjedniku RS Miloradu Dodiku ponovio stav o poštovanju integriteta BiH.\nOn je za nekoliko dana najavio susret sa Miloradom Dodikom.\nNa pitanje novinara Anadolije kako će se formiranje i rad nove vlade u Srbiji reflektovati na susjedne zemlje, najprije na BiH s obzirom na česte polemike o naglasku Srbije na posebnim vezama sa jednim bh. entitetom RS Vučić je rekao:\n„Ne mislim da je iko iz regiona, sem iz svojih internih razloga, mogao da kaže bilo šta protiv nas. Za divno čudo u Novom Pazaru pobedila je lista Aleksandar Vučić-SNS i nije pobedila samo u Beogradu i Novom Sadu, Nišu…Ta lista je ubeljivo pobedila u Novom Pazaru gde su 81 posto Bošnjaci. Moja odgovornost prema građanima bez obzira na veru i naciju je potpuno jednaka”.\nVučić je dodao i da će za građane u Novom Pazaru da radi jednako kao za one u bilo kojem drugom mjestu u Srbiji. On je izrazio očekivanje da će se Vlada Srbije ubzo formirati i pozvao sve stranke koje su ušle u parlament da uzmu ulešće u formiranju skupštineke većine.\nMapa: Sloboda medija – BiH na 66. mjestu po slobodi medija\nMUP USK: Prošlomjesečne nemire na svojoj koži najviše osjetili policajci


Trenutna cena kukuruza na tržištu i predviđanje njenoga kretanja | Strana 1274 | Poljoinfo\nPrvo Prethodna 1274 od 1311\nKukuruz 16.2 plus pdv...\nKo plaća 16,2 +pdv ?\nJedan otkupljivac u SM...\nJuce otisao na kamion po 17din/kg, subjektivan osecaj da je otisa za ispod 15din/kg u odnosu na jesenji terminski prodat po 16din.\nJedno kajanje ti nikad ne gine.\nJuce pricao sa jednim otkupljivacem,rece da ce psenica brzo na 20+din, a da kukuriz tesko ide u zetvi preko 15-16din.... Kaze psenice ima malo,a nije los kvalitet,mada ce se kaze i kukuriz dosta traziti zbog deficita psenice koja ide u izvoz\nZnam i sam zato je deo terminski, deo se vuklo s proleca i deo sad otisao.\n@Petre meni je neuporedivo lakse proizvesti 8t/ha kukuruza, nego psenice, a takodje i jednostavnije. Tako da je po meni to mala razlika u ceni.\nI danas sam bio vredan, otišlo pola tone, sve po 20, džakiran...\nMada je bilo ponude u Rumi na pijaci, ali je pratila i tražnja, bilo je onih što su cenili i po 22 i prodali !!!\nZa (pret)poslednju rečenicu(e) se izvinjavam za ...\nReagovanja: rekreativac i zektor\nAlmex ugovore spustio na 15+pdv\nNajnovije vesti direkt sa tržišta, "Rumskog Vašarišta"...\nPonuda kukuruza u zrnu, džakiranog, jutros bila NEVEROVATNA !!!\nCena se kretala od 18-20 dinara...\nSimptomatična pojava u vidu "mini-ponude", prodavci s putničkim vozilima, uglavnom tipa "karavan", natrpanih sa 6-8 džakova kukuruza, koji su uglavnom prodavali po ovoj nižoj ceni, i to kukuruz zaista diskutabilnog kvaliteta, do koga su, verovatno, došli preko "tudjih" ledja, pa je zbog toga i ta cena...\nAli, bilo ih je bukvalno, preko 20 !!!\nTo još nisam video...\nDosta je bilo i prodavaca poput mene, sa traktorom i prikolicom natovarenom, ili tzv.korpama i bikarama...\nDesetina nakupaca sa Tamićima i kombijima...\nMoje se zna, držao sam se svoje cene od 20 dinara, nov džak i striktna mera od 50 kg u džaku, stabilan kvalitet ponuđene robe, i uspeh, u takvoj konkurenciji, nije izostao...\nProdao sam 8 džakova od 12...\n4 će sačekati iduću Subotu, ako pre toga ne nađu kakvu mušteriju...\nEvidentan je rast ponude, koju prati pad cene...\nNaravno, izgledi za ovogodišnji rekordan rod su sve verovatniji, pa ljudi kreću da se rešavaju starih zaliha...\nMoje neko razmišljanje...\nJes ti siguran u ovo štos napisao?\nKolko smo već puta pisali da u momentu klasanja kreće drugo poluvrijeme utakmice.\nRekordni rod, gde, u svetu, kod nas?\nKako gde,50% vojvodine je dobilo kisu i 80% sumadije. Kod mene je jos blato u kukuruzu od kise pre 4-5 dana.\nKod nas da nije bilo oluje sve predispozicije su bile za dobar rod, ovako sad neme price o tome\nKod nas kisa ne treba ovako kako stoji min 6t pa na vise. AKO padne koja kisa ce se kraju makine\nZa Kikindski atar se ne moze reci da nije bilo kise, ali zemlja pocela da puca i kukuruz da se uvrce.\nAu brate polovina Jula...zasusilo samo tako a kise ni u najavi...\nPošto vidim da je Tema cena kukuruza, a zalepili ste se za moje mišljenje, a napomenuo sam da je to MOJE NEKO MIŠLJENJE i počela je kuknjava, brišem moje Postove, i neću više pisati po kojoj sam ceni prodao, a Vi nastav"te da komentarišete moje mišljenje i kukate !!!!\nŠteta što ne mogu da obrišem sve...??????\nŠteta što ne mogu da obrišem sve...������\nJeste, prepusticemo ceo forum i koncepte diskusija na volju ko kako hoce da pise i brise.\nPo meni,do polovine avgusta je rod kukuruza pod znakom pitanja.Neki dan sam išao za Novi Sad i vidim gde su dolje da je usev loš-i kukuruz i suncokret.Uglavnom većina obećava ali još je rano za prognoze.Treba da napuni ovo što je napravljeno.Bila bi potrebna kiša bar oko Svetog Ilije.\nOno što je bilo na lageru otišlo po 16.3 krajem prošlog meseca. U ponedeljak prodali iz čardaka po 16.5.


Datum venčanja - Restoran Oxygen\n- Nemojte odabrati dan kada se menja vreme. Letnje računanje vremena počinje u poslednjoj nedelji marta i završava se poslednje nedelje oktobra. U noći između subote i nedelje u 2 sata ujutru vreme se pomera za jedan sat unapred. Može se desiti da Vaši gosti ne pomere sat, i na taj način porane ili zakasne na ceremoniju.\n- 1. april takođe nije dobar odabir, osim ukoliko niste i sami velike šaljivdžije. Ako se pak odlučite za ovaj datum, pripremite se za šale na Vaš račun i Vaš brak, one sigurno neće izostati, pogotovo nakon što odmakne koji sat i gosti su već popili.\n- 1. maj je veliki praznik. Ovaj datum veliki broj ljudi iščekuje, jer im je potreban odmor koji se najčešće organizuje u prirodi. Ukoliko planirate veliko slavlje, obiđite ovaj datum, da se ne bi desilo da se određeni gosti ne pojave.\n- 1. septembar je datum kad će gosti sa mlađom decom sigurno imati mnogo obaveza jer deca polaze u školu. Takođe je moguće da nekolicina njih ranije ode kući kako bi dočekali decu iz škole ili ih pripremili za naredni školski dan.\n- Vreme posta takođe može biti problem, ukoliko planirate crkveno venčanje. Informišite se koji to dani nisu pogodni za crkveno venčanje, pre nego napravite odluku.\n- Izbegnite najpopularnije verske praznike, jer ljudi vole da te datume provedu u krugu porodice.\n- Za kraj, ukoliko ste sujeverni, izbegnite petak 13. Iako vi niste sujeverni, većina ljudi jeste, pa će neki pokušati da izbegnu dolazak.


Banjaluka proglašena za Evropski grad sporta 2018. godine\nsreda, 06 decembar 2017 18:54\nBanjaluka je jedini grad iz BiH koji se okitio ovom titulom, i ujedno, jedini van Evropske unije koji će nositi ovaj naziv u 2018. godini.\nPrestižno priznanje, koju dodjeljuje Evropska federacija metropola i gradova sporta, večeras je u Evropskom parlamentu u Briselu, u ime grada, primio gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić.\n-Ovo je velika stvar i za međunarodnu afirmaciju grada, pogotovo što cijela BiH, pa tako i Banjaluka, u evropskoj javnosti još uvijek nosi teret posljednjeg rata. Danas, tu sliku, kad je riječ o Banjaluci, pokušavamo promijeniti nametanjem u prvi plan priča o kulturi, sportu i poboljšanju poslovnog okruženja - rekao je Radojičić.\n-Naš cilj je da u godini pred nama razvijamo sportsku bazu, dajući podršku razvoju školskog sporta. Konkretno, Grad će finansirati sportske programe u školama, stavljajući fokus na djecu u uzrastu do šestog razreda. Sa školama ćemo razviti posebne programe sa nastavnicima fizičkog vaspitanja o dodatnim sportskim aktivnostima koje bi bile besplatne za tu djecu. Drugim riječima, Grad bi plaćao dodatne sportske programe, a oni koji bi se, po isteku programa, dalje odlučivali na bavljenje sportom, bili bi usmjeravani prema sportskim klubovima - naveo je Radojičić.\nViše iz ove kategorije « Prognoza vremena za Banjaluku, četvrtak 07. decembar Prijedlog budžeta za 2018. godinu pred gradskim odbornicima 22. i 23. decembra »


KB4345402 - Ispravka: Sinhronizaciji baze podataka je potrebno mnogo vremena da se završi u SQL Server 2017\nPretpostavimo da ažurirate instalaciju sistema Microsoft SQL Server Analysis Services (SSAS) 2016 na Microsoft SSAS 2017. Kad ti sinhronizujte bazu podataka u SSAS 2017, sinhronizaciji je potrebno mnogo vremena (oko dva sata) da se završi. Za istu operaciju u SSAS 2016 potrebno je samo oko 10 minuta da se završi.\nDa biste zaobišli ovaj problem, postavite svojstvo EnableDisklessTMImageSave na 0u datoteci Msmdsrv.ini (u fascikli /OLAP/Config) i za izvorni i za ciljni servers.


Istraživanje: Ovo je idealna količina sna za starije od 40 - N1\nIstraživanje: Ovo je idealna količina sna za starije od 40\nZdravlje Autor:Hina09. maj. 202207:231 komentar\nIz iskustva znamo da će nam dan na poslu biti težak nakon dugog izlaska prethodne večeri, no premda zvuči paradoksalno, više sna i nije nužno dobro za osobe srednje i starije životne dobi, pokazalo je istraživanje čiji su rezultati objavljeni u časopisu Nature Aging.\nIstraživači s britanskog Sveučilišta u Cambridgeu i šangajskog Sveučilišta Fuhan otkrili su da je sedam sati sna noću idealno za ljude u srednjoj ili starijoj životnoj dobi te su zaključili da više ili manje sna od toga može negativno utjecati na njihovo mentalno zdravlje i uzrokovati lošije mentalne performanse.\nIstraživači su proučili podatke koji su se odnosili na 500.000 odraslih u dobi između 38 i 73 godine, prikupljene iz goleme baze podataka UK Biobanke.\nIspitanici su odgovarali na pitanja o obrascima spavanja, o mentalnom zdravlju i općem stanju, a ispunjavali su i kognitivne testove. Istraživači su imali pristup MRI snimkama mozga i genetskim podacima gotovo 40.000 ispitanika.\nTrajanje sna utječe na kognitivne performanse\nZnanstvenici su otkrili da je previše ili premalo sna povezano sa smanjenim kognitivnim performansama. Ispitanici su bili sporiji pri rješavanju testova, imali su kraći raspon pažnje i lošije su rješavali probleme. I njihovo mentalno zdravlje bilo je lošije, a u većine su zamijećeni porast anksioznosti, simptomi depresije i lošije opće stanje.\nPojasnili su da su smetnje tijekom plitkog sna (sastavnog dijela dubokog sna) moguć razlog smanjenja kognitivnih performansi. One se povezuju s nakupljanjem beta-amiloidnih molekula. Smatra se da ove proteinske naslage, čije se velike nakupine nalaze u mozgu pacijenata koji boluju od Alzheimera, doprinose smrti neuronskih stanica.\nAnaliza snimki mozga također je pokazala da postoji veza između neujednačenog spavanja i razlika u strukturi moždanih regija uključenih u kognitivnu obradu i pamćenje. Među njima je i hipokampus, koji se smatra centrom za pamćenje.\nPremalo ili previše sna moguć je rizični faktor u starijoj dobi\nIstraživači su otkrili da je redovitih sedam sati sna tijekom noći idealno za kognitivne performanse, opću dobrobit i mentalno zdravlje u ljudi srednje i starije dobi.\nIako u istraživanju nije objašnjena uzročno-posljedična veza, rezultati pokazuju da premalo ili previše sna može predstavljati faktor rizika za kognitivni pad u starijoj dobi, tvrde istraživači. “Ne možemo sa sigurnošću reći da premalo ili previše sna uzrokuje kognitivne probleme, no analiza u sklopu koje smo proučavali više pojedinaca tijekom dužega perioda potvrđuje tu tezu”, kazao je profesor Jianfeng Feng sa Sveučilišta Fudan u Kini u priopćenju za javnost.\n“Razlozi zbog kojih stariji ljudi imaju lošiji san kompleksni su i pod utjecajem su naše genetike i strukture mozga.“\nKoautorica studije Barbara Sahakian sa Sveučilišta Cambridge je dodala: “Dobar san važan je u svim fazama života, ali posebno kako starimo. Pronalaženje načina za poboljšanje sna moglo bi biti presudno za održavanje dobroga mentalnog zdravlja i izostanak kognitivnog pada u starijih ljudi, posebno kod onih koji pate od psihičkih poremećaja i demencije.“\nProblemi sa snom u porastu su u svim dobnim skupinama\nPrema njemačkom društvu za istraživanje i medicinu spavanja (DGSM), starije osobe često prijavljuju poteškoće sa spavanjem, kraće ukupno trajanje sna, više drijemanja tijekom dana i povećanu upotrebu tableta za spavanje.\nIpak, sve više poteškoća sa snom pojavljuje se kod svih dobnih skupina diljem svijeta.\nSamo u Njemačkoj se, u istraživanju koje je 2017. provela osiguravateljska kuća Techniker-Krankenkasse, trećina ispitanika žalila na poteškoće sa spavanjem, dok je svaki drugi ispitanik kazao da spava šest sati dnevno ili manje. Po uputama koje je objavila Nacionalna zaklada za san iz SAD-a (NSF) odrasli bi tijekom noći trebali spavati od 7 do 9 sati. No duljina potrebnog sna može varirati od osobe do osobe, zaključuju.\nBol u testisu: Uzrok, simptomi i kada se morate obratiti liječniku?\nReal Madrid 14. put prvak Evrope, Vinicius i Courtois igrači odluke\nDelije vrijeđale Piksija, on sa Stankovićem gleda finale Lige prvaka\n27. maj. 2022 4\n27. maj. 2022 9\nSvađa u studiju N1, voditeljica morala nakratko prekinuti 27. maj. 2022


UPDATE DEC.22.2015: Jos jednu lepu vest imamo da podelimo sa vama . Nasa mala Kejt, koja nam je ostavljena na skupljanju hrane je udomljenaaaaaaaaaaaaaaa. Presrecni smo jer je otisla u diiiiivnu porodicu i uskoro ce ova lepotica biti jos jedna u nizu nasih sticenika koja ce krasiti ulice najlepse opstine u gradu smile emoticon Kejt nam je postala stanovnik Vracara.\nJedva cekamo da nam se javi iz doma sa novim slikama. Veeeeeeliko hvala Ivani i Borisu , nasim veterinarima koji su je cuvali, pazili i mazili u stacionaru i izasli nam u susret jer je zaista nismo imali gde , hvala svima koji su delili njen album, hvala Ivani i Djurdji na posterima i naravno hvala divnim udomiteljima.\nMOLIMO VAS DELITE zaista je nemamo gde!\nSecate se malene koja nam je ostavljena kada smo skupljali hranu pre dve nedelje ispred Pet centra? Dalje zivi u ambulanti, u stacionaru, jer je nemamo gde. Danas smo je obisli, ona je zeljna trcanja, paznje i igre, ali mi nemamo gde da je smestimo.\nMala je za pansion, stanovi su nam puni i ona sedi svaki dan u kavezu i nada se da ce neko doci po nju.\nBeskrajno smo zahvalni nasim veterinarima sto su nam izasli u susret i cuvaju je, paze i maze koliko mogu ali njoj je HITNO potreban dom ... ili makar privrmeni smestaj, jer ne znamo ni kako cemo da platimo troskove koji ce nam ostati iza nje. Stara je oko 3.5 meseca, kratkonoga , bice manjeg rasta. Ociscena je od parazita, primila je prvu vakcinu ...


Održana konferencija „Oslikavanje turističke ponude u novoj normalnosti“ | TVTeuta\nOdržana konferencija „Oslikavanje turističke ponude u novoj normalnosti“\nBy tvteuta 23 априла, 2021 Нема коментара\nU organizaciji Asocijacije za demokratski prosperitet i parntera iz Albanije „Djeca danas“ u Podgorici je održana konferencija pod nazivom „Oslikavanje turističke ponude u novoj normalnosti“, koja je privukla veliki broj učesnika iz Crne Gore i Albanije. Naime, hibridna konferencija okupila je predstavnike turističke privrede iz Italije, Slovenije, Austrije, Grenlanda i regiona i posvećena je učešću kreativnih i kulturnih industrija u razvoju turističke ponude, naročito u predstojećem periodu koji pod uticajem kovid pandemije prerasta u novu normalnost. Navike, stil života i način provođenja slobodnog vremena su promijenjeni usljed pandemije. Samim tim turistička ponuda se mijenja prilagođavajući se novim potrebama i trendovima.\nIz Ministarstva ekonomskog razvoja poručuju da je važno učiti na greškama i da se uz ovakve projekte zajedničkim snagama sektor turizma razvija i unaprjeđuje.\nNavike, stil života i način provođenja slobodnog vremena su promijenjeni usljed pandemije. Samim tim turistička ponuda se mijenja prilagođavajući se novim potrebama i trendovima. Glavni grad, će prema riječima menadžera Marjana Junčaja u narednom periodu fokus staviti na iskorišćavanje prirodnih potencijala, jer je priroda nepresušan resurs u kome jednako uživaju i djeca i odrasli.\nChildfriendly projekat je jedinstvena priča koja je stvarana uz mnoštvo kreativnih ideja, sa ciljem prilagođavanja turizma djeci.\n„Nije lako bilo predstaviti takve novine i projekat brojnim hotelijerima i vlasnicima smještaja kada je sezona neizvjesna, ali je kvalitet ideje i projekta prepoznat i preko granica“, kazala je Kristina Gačević, konsultantkinja na projektu.\nChild-friendly turizam u prekograničnoj regiji podržan je u okviru prvog poziva IPA programa prekogranične saradnje Crna Gora – Albanija 2014-2020. U okviru projekta, nekoliko apartmana i hotela u Albaniji i Crnoj Gori dobilo je vrijedne donacije, u vidu onoga što je potrebno djeci tokom njihovog boravka u određenom smještaju, poput kreveca, pomagala, zabavnih predmeta i društvenih igara i još mnogo toga.


Srpski carinici imaju pune ruke posla: Droga pronađena u patikama i među novogodišinjim slatkišima | SecuritySEE.com\nNaslovna Sektori Logistika Srpski carinici imaju pune ruke posla: Droga pronađena u patikama i među...\nZbog potražnje miliona korisnika, godišnje svetom kuži na milijarde evra u ilegalnim narkoticima, a krijumčari droge razradili su brojne načine za krijumčarenje i neprestano pokušavaju da pronađu nove.\nKoliko se šverceri trude da budu korak ispred carinika, toliko i carinici rade sve – kako bi im onemogućili da budu uspešni u svojim namerama.\nTako je prošle nedelje prilikom pretresa jednog makedonskog državljanina, otkriven nesvakidašnji slučaj krijumčarenja droge u patikama, kada su ispod uložaka u patikama, carinici otkrili dve pvc kese sa 423 grama heroina!\nNedugo nakon toga, je redovnom kontrolom Mercedesa turskih registarskih oznaka, zaplenjena mašinica za mlevenje marihuane, oko 120 grama hašiša, 20mg kanabisovog ulja, kao i čokoladice i keks sa dodatkom kanabisa!\nDa krijumčari „ne spavaju” dokazuje i treći slučaj kada je tokom redovne kontrole putnika i prtljaga na graničnom prelazu Horgoš, u jednom novopazarskom autobusu zaplenjeno preko 1.1 kilograma marihuane i oko 300 grama zlatnog nakita.\nKrijumčarenje opojnih droga zauzima posebno mesto i narkotici se krijumčare svim carinskim putevima, a tehnike koje koriste zavise upravo od puteva koji se koriste za prenos droge. Krijumčari spadaju u vrstu kriminalaca koji su jako inteligenti, sa posebnim darom za improvizaciju, što se i odražava na tehnike koje koriste.\nMeđutim, iskustvo carinskih službenika, savremena tehnika i tehnologija, međunarodna saradnja i obaveštajni podaci, presudni su za otkrivanje krijumčarene droge. Posebnu pomoć prilikom otkrivanja krijumčarene droge carinskim službenicima pruža savremena tehnika koju koriste. Naime, uz pomoć skenera, fiber optike, bustera i specijalnih vozila, carinski službenici iz Odeljenja za suzbijanje krijumčarenja drogu mogu otkriti i na nezamislivim mestima.\nUpravo je korišćenje skenera i fiber optike koja omogućava snimanje nepristupačnih delova i šupljina vozila, omogućilo carinskim službenicima da pre nekoliko godina na carinskom prelazu Gradina, u jednoj hladnjači otkriju 38 kilograma čistog kokaina, čija je vrednost tada procenjena na preko 2 miliona evra.\nPrethodni članakStanje zaštite podataka u Srbiji zabrinjavajuće: Uskoro javna rasprava o Nacrtu novog zakona\nSledeći članak15 grešaka zbog kojih je vaš dom lopovima laka meta


Han: Beogradu i Prištini ponudio sam ideje za problem trgovine | N1 Srbija\n03.12.2018. |19.20 |\nHaradinaj ne odustaje od taksi ni posle razgovora sa Johanesom Hanom\n"Želeo sam da vam dam garacije da svi radimo na evropskoj perspektivi kako bi postale članice EU. Svih šest zemalja (zapadnog Balkana) imaju evropsku perspektivu ali jedan od ključnih kriterijuma da bi se postalo članicom EU je da se reše sva bilateralna pitanja u ovom slučaju reši pitanje dijaloga sa Srbijom", kazao je Han.\n"Želim da kažem da je Kosovo učinilo mnogo da doprinese ukidanju barijera u slobodnoj trgovini i ove nedelje je godišnja konferencija CEFTE gde je ona domaćin. Svi smo bili iznenađeni i razočarani kada su uspostavljene takse od 10 i kasnije od 100 odsto", kazao je on.\n"U interesu je da obe strane bave tim pitanjima i ja sam predložio da se obe zemlje usredsrede na rešavanje pitanja koje se odnose na trgovinu, što znači više biznisa i mnogo više novih radnih mesta", kazao je Han.\n"To zavisi od obe strane koje treba da se u tome angažuju, nadam se da će se to uraditi u potrebno vreme a ne mnogo kasnije", kazao je Han.\n"Sada je pitanje u Evropskom savetu koji uzima najviše vremena da ovaj korak prođe i ja verujem da će se to dogoditi 2020. godine, ali nemojte biti taoci brojki", kazao je Han.\nJohanes Han Kosovo takse\nNe razumem ovako nesto nikako,zasto ne ukinu te takse nego se daju neke glupe ideje.\nDakle EU je po neki put infdriorna u odnosu na SAD koja stoji iza ovoga. Jer ovaj lik je bio tako sitan i nevažan kada smo zatražili da reaguje.\nDobro bre, Evropo... Ako ste već toliko zabrinuti za problem taksi, dajte lupite šakom od sto i recite vlastima u Prištini da nema ništa od vizne liberalizacije sve dok se takse ne povuku.


Organizacija društvenog aktivizma » Uloga građanskog društva u procesima EU integracija i evropeizacije Srbije\nFond za otvoreno društvo organizuje debatu na temu “Evropeizacija Srbije: Građansko društvo”.\nPovod za raspravu je studija Fonda za otvoreno društvo i Centra za primenjene Evropske studije koja analizira ulogu građanskog društva u procesima EU integracija i evropeizacije Srbije, razloge zbog kojih je otvaranje procesa približavanja Srbije EU 2005. promenilo društveni i politički kontekst u kome organizacije građanskog društva ostvaruju svoju misiju, izazove koje su ovi procesi stavili pred građansko društvo i moguće odgovore na njih.\nCilj skupa je da se otvori nekoliko ključnih pitanja koja predstavljaju preduslov za aktivno i delotvorno učešće građanskog društva u procesima pridruživanja EU i evropeizacije Srbije. Kako bismo podstakli usredsređenu raspravu, ponudili smo konkretna pitanja koja bi trebalo da posluže kao osnova za raspravu u okviru tri panela.\nDebata će biti održana u sredu, 6. jula 2011. u hotelu Kontinental, sa početkom u 10h. Putni troškovi za sve učesnike koji nisu iz Beograda će biti nadoknađeni.\nMolimo vas da nas obavestite o svom učešću najkasnije do 01.07.2011. na adresu mzivkov@fosserbia.org ili rkominac@fosserbia.org ili na telefon 011/3025-800.\nStudija “Evropeizacija Srbije: Građansko društvo” je dostupna na sajtu Fonda za otvoreno društvo www.fosserbia.org, dok ćete štampano izdanje primiti naknadno.\nJadranka Jelinčić, izvršni direktor


U planu održavanje festivala zimnice | Regionalne\nVest: U planu održavanje festivala zimnice\n– Mi planiramo da održimo Festival kao lokalna samouprava i rukovodstvo. Biće upućen zahtev republičkoj komisiji. Kako će to sve izgledati zbog pandemije, pod kojim uslovima će to biti moguće učiniti, ne možemo u ovom trenutku da predvidimo, ali ćemo se potruditi da manifestaciju organizujemo. Naravno da će biti nekih novih uslova i da neće biti uobičajeno, ali daleko smo još uvek od tog događaja i svašta može da se desi- poručio je predsednik skupštine opštine Koceljeva i narodni poslanik u republičkom parlamentu Veroljub Matić.\nOn je podsetio da Festivala zimnice, kao i ostalih događaji u Srbiji prošle godine nije bilo te da bi ova lokalna zajednica želela da poslednjeg vikenda u septembru mesecu ugosti proizvođače zimnice, izlagače i posetioce a da njihov plan može jedino da promeni eventualna nepovoljna situacija sa kovid epidemijom.\nMatić je najavio i početak radova na rekonstrukciji parka kod Doma kulture odmah po okončanju ovogodišnjeg Festivala zimnice.


Kreirajte sopstvene "fotke" slika i tekstova iz otvorenih dokumenata, fajl menija, web strana, prezentacija ili PDF fajlova pomoću samo nekoliko poteza.\nABBYY Screenshot Reader kreira kopije slika koje možete lako da preuzmete i prenesete iz vašeg klipborda u Microsoft Word, Excel, PowerPoint grafičke fajlove. Možete koristiti Screenshot Reader da bi selektovali i kopirali delove teksta sa slika, fleš fajlova, PDF-a i drugih fajlova baziranih na slici i prevesti ih u pravi tekst koji možete uređivati ili uneti u drugi dokument.\nSnimite slike sa ekrana\nSnimite zanimljiv deo ekrana i sačuvajte ga ili razmenite sa prijateljima\nPošaljite tehničkoj podršci snimak poruke o greški\nUbacite sliku sa ekrana u prezentaciju, izveštaj ili drugi dokument\nIskoristite snimke ekrana da bi kompletirali uputstva ili vodiče\nPrebacite snimke ekrana u tekst koji se može uređivati\nUbacite informaciju u izveštaj\nJednostavno štampanje predloženog pravca za vožnju ka odredištu\nSačuvajte u Excel fajlu liste sa websajta\nPreuzmite deo teksa iz grafičkog fajla\nProbajte besplatno ABBYY Screenshot Reader i uverite se da odgovara vašim potrebama!\nABBYY Recognition Server je serversko rešenje za automatsku obradu dokumenata, OCR i PDF konverziju. ABBYY Recognition Server je dizajniran za automatsko konvertovanje velikog obima papirnih dokumenata ili slika dokumenata u potpuno pretraživ elektronski tekst, pogodan za poslovne procese, kao što je arhiviranje, elektronsko pretraživanje i slično. Ovaj proizvod omogućava automatsku obradu dokumenata, kojom se može upravljati sa jednog mesta, a pristupati sa različitih tačaka unutar organizacije ili putem interneta. Recognition Server može se takođe povezati sa različitim pratećim sistemima i aplikacijama putem skripti, XML tickets, API web servisa, ili API COM-based. ABBYY-jeva intiligentna OCR i PDF tehnologija za konverziju, isporučuje precizno obrađena dokumenta na 190 svetskih jezika.\nKreiranje pretraživih arhiva i digitalnih biblioteka\nZahvaljujući svojoj prilagodiljivoj, distributivnoj ahitekturi, ABBYY Recognition Server je vrlo efikasan u kovertovanju dokumenata. Recognition Server 3.0 uključuje Server Manager, centralnu jedinicu namenjenu sistem menadžementu, koja može biti povezana sa neograničenim brojem stanica za obradu. Zahvaljujući ravnomernoj raspodeli radnih zadataka, tj korišćenju njihovih procesora, vrši se balansiranje sistemskih resursa.\nSkeniranje dokumenata - front-end za ECM sisteme\nABBYY Recognition Server je moćan, a podesan front-end za ECM systeme. Nudi intuitivan interfejs za skeniranje i indeksiranje dokumenata, isto kao i za automatski OCR engine za konvertovanje istih u pretražive formate. Dokumenta se klasifikuju bilo automatski, bilo od strane operatera i usmeravaju na odgovarajuću destinaciju, u zavisnosti od tipa i atributa. Proizvod takođe može funkcionisati kao web servis i podržava upload preko interneta.\nSvakodnevni OCR servis\nNajefikasnije rešenje za velike organizacije u pogledu distribucije OCR servisa, je implementiranje jedinstvenog, centralizovanog OCR i servisa za konverziju dokumenata, koji radi na serveru.\nOCR za velike sisteme za pretragu, koji indeksira sva skenirana i fotografisana dokumenta:\nOCR for the Google Search Appliance™\nOCR for Microsoft® search systems:\nPokriva sve korake od skeniranja dokumenata, preko indeksiranja, do izvoza u sisteme za arhiviranje upravljanje sadržajem\nBrz za implementiranje i jednostavan za upotrebu\nDizajniran za obradu velikog broja dokumenata\nKompatibilan sa brojnim skenerima i ECM sistemima\nSpreman za povezivanje sa Microsoft i Google sistemima za pretragu\nZasnovan na nagrađivanoj ABBYY OCR tehnologiji\nABBYY Recognition Server sastoji se iz nekoliko komponenti, koje mogu biti instalirane na istom ili različitim računarima u LAN mreži. Glave komponente su:\nServer Manager – centralna komponenta sistem, koja kontroliše proces obrade, praveći liste čekanja i distribuirajući zadatke radnim stanicama;\nProcessing Station – servis, koji obavlja prepoznavanje i konverziju dokumenata;\nScanning Station – klijentska stanica za masovno skeniranje i pred-obradu slika;\nIndexing Station – klijentska stanica za indeksiranje i klasifikovanje dokumenata;\nConnector to Google Search Appliance™ (GSA) – komponenta, koja dozvoljava Google-ovim alatima za pretragu, da koriste Recognition Server za izvoz sadržaja iz slika dokumenata;\nConnector to Microsoft® Search Systems (IFilter) – komponenta, koja dozvoljava Microsoft Office SharePoing Server i Windows Search, da koriste ABBYY Recognition Server za izvoz sadržaja iz slika dokumenata\nRemote Administration Console – klijentska konzola za konfigurisanje i nadgledanje Recogntion Servera\nABBYY FineReader Express Edition for Mac, je visokopouzdana i laka sa upotrebu, višejezična OCR aplikacija, dizajnirana specijalno za korisnike Mac računara. Zasnovana na ABBYY-jevoj inteligentnoj tehnologiji za prepoznavanje sadržaja u dokumentima, FineReader Express za Mac brzo pretvara bilo koji skenirani papirni dokument, PDF fajlove i digitalne fotografije u izmenljive i pretražive formate, istovremeno zadržavajući originalni izgled dokumenta.\nSuperiorna pouzdanost u prepoznavanju teksta i očuvanju originalnog izgleda dokumenta\nObimna jezička podrška\nKonverzija na jedan klik\nIneligentno očuvanje izgleda tabela\nIdealan alat za PDF konverziju\nOCR sa digitalnih kamera\nVišestruka obrada i spajanje slika\nABBYY FotoReader - Naučite vašu kameru da čita!\nABBYY FineReader 10 - OBLICI LICENCIRANJA\nABBYY PDF Transformer 3.0 - Kreiranje i konverzija PDF dokumenata!\nRezultati 1 - 9 of 201


Dogovorena turistička saradnja između Sarajeva i Tuzle – Glas TK – Vaše najdraže novine\nDogovorena turistička saradnja između Sarajeva i Tuzle\nU Tuzli je boravila delegacija Turističke zajednice Kantona Sarajeva koja je u Gradskoj Upravi Tuzle dogovorila turističku i kulturnu saradnju Tuzle i Sarajeva u okviru kojih će između ostalog biti organizovani „Dani Tuzle u Sarajevu“ i „Dani Sarajeva u Tuzli“.\nKenan Magada, predsjednik Turističke zajednice Sarajeva ovom prilikom je istakao da nije znao mnogo o Tuzli a primijetio je da je prava turistička prestolnica. Kroz ovaj susret smo upoznali šta naš grad nudi u promociji turizma, našli smo zajednički jezik i upoznali se sa turističkim kapacitetima Grada Tuzle. Zajednički ćemo raditi na oporavku turizma kroz zajedničke projekte, organizovat ćemo sajmove u Singapuru i Maleziji i regionalnu promociju u četiri grada: u Zagrebu, Beogradu, Podgorici i Osijeku. Dogovorili smo što je kulturno naslijeđe na sajmovima, zajedno radimo na oporavku turizma Tuzle i Sarajeva, naglasio je Kenan Magada.\nPrema riječima gradonačelnika Tuzle, Jasmina Imamovića, dogovorena je što intenzivnija saradnju sa Sarajevom koji će da koristi sve u Tuzli i Tuzla u Sarajevu. Zajedno radimo na oporavku i promociji turizma, biti će to dobro i za Bosnu i Hercegovinu i Tuzlu, istakao je gradonačelnik Imamović.\nVoditeljica Turističke zajednice Grada Tuzle, Amra Jaganjac, naglasila je da sigurno otvaramo nova vrata kako bi 2021. godina bila svjetlija i kako bi se realizovalo sve zacrtano kroz saradnju i zajedničke projekte.\n← Ivaylo Petev na Tušnju: Selektor BiH prati susret između Tuzla Cityja i Sarajeva\nEU je pripremila svoj non-paper: BiH pomjeriti od Dejtona prema Briselu →


Isla De Alcanada Light : hoteli blizu, fotografije, adresa, Шпанија plan, blizu, rezervacija\nIsla De Alcanada Light (Шпанија)\nGrad: Port D'Alcudia\nU hotelu Club Mac All Inclusive pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, TeleNastavakvizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Luksuzan.Nalazi se u ulici Avenida Tucan s/n, pozicija mu je istok za grad Alcudia, a od centra je udaljen samo 8 minuta kolima.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer solarijum. Pripada hotelskom lancu Mac Hotels.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Aerodrom Son Sant Joan se nalazi na oko 99 minuta kolima od hotela (49 kilomet(a)ra ).U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nStil hotela Apartaments Aucanada je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televiziNastavakja. Na 56 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Calle Sillot, s/n, a pozicija mu je severoistok za grad Mallorca. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spoljni bazen. Pripada hotelskom lancu Stil Hotels & Resorts.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Sakrijte\nU hotelu HSM Hotel President pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Alcudia: Restoran, Bar, Teniski teren, Besplatan parking. Stil ovog hotela je Luksuzan.NNastavaka 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Cami d'Aucanada, s/n, a pozicija mu je jugoistok za grad Alcudia. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Deo je lanca Hoteles Saint Michel.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Son Sant Joan je udaljen 48 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 97 minuta kolima.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 56 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici CAMI D AUCANADA 65 sa pozicijom severoistok za grad Mallorca, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nNastavakekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Mallorca. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Bar, Teniski teren, Klimatizovano. Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spoljni bazen. Sakrijte\nStil hotela President Hotel HSM je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Perionica, Satelitska televizija. Nalazi se u ulici Cami dandacute,Aucanada S/N, pozicija mu je severoistok zaNastavak grad Playa de Muro, a od centra je udaljen samo 11 minuta kolima.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Son Sant Joan je udaljen 48 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 97 minuta kolima.U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Sakrijte


Radnici JKP „Čistoća i zelenilo“ nastavljaju da uređuju zelene površine u gradu | ZR KLIK\nZrenjanin- „Početkom ove nedelje, radnici JKP „Čistoća i zelenilo“ Zrenjanin, kosili su zelene površine u parku Putnikovo, ispred centra ‚‚Alternativa‘‘, u Banatskoj i ulici Majora Gavrilovića, na Katoličkom groblju; uređivali su staze prema Ečki, Aradcu, Kleku i Mihajlovu; nastavili su sa orezivanjem na više lokacija u gradu. Do kraja nedelje, u planu je košenje zelenih površina u Baranjskoj, Principovoj, Miletićevoj i ulici Cara Dušana, uređivanje parka Mladosti i izletišta Motel. Takođe, radnici „Čistoće“ redovno i efikasno uklanjaju nastale divlje deponije (na starim i na novim lokacijama), kao i smeće koje se nađe oko kontejnera za odlaganje komunalnog otpada“, rekla je Danijela Tančić PR JKP „Čistoća i zelenilo“ Zrenjanin.\nPodsećamo građane, da je odlaganje komunalnog otpada na gradsku deponiju besplatno za fizička lica, ukoliko otpad dovezu svojim prevozom. Potrebno je da se jave portiru na ulazu, koji će ih uputiti gde i kako da odlože svoj otpad.\nRadno vreme deponije je od 7-19 časova, a za dodatne informacije, građani mogu pozvati kontakt telefon 064/811-68-64.


Mihajloviæ: Ako ode Tole, idem i ja - B92\nMihajloviæ: Ako ode Tole, idem i ja\nSelektor reprezentacije Srbije Siniša Mihajloviæ rekao je da æe u decembru podneti ostavku ukoliko se predsednik FSS Tomislav Karadžiæ povuèe sa te funkcije.\nIzvor: B92, Beta, Tanjug nedelja, 6.10.2013. | 12:20\n"Ne zavisi toliko od mene, ali ako Karadžiæ ostane, ja sam spreman za razgovor. U suprotnom idem, ko god da doðe. Zoran Lakoviæ i Karadžiæ su ljudi u koje imam poverenje", rekao je Mihajloviæ.\nOn je dodao da je sa 44 godine još mlad kao trener i da planira da u tom poslu ostane još 15 do 20 godina.\n"Nadam se da æu imati posao u tom periodu, a da li æu raditi još negde kao selektor... Moja želja i san su bili da vodim Srbiju i nikad se neæu kajati jer mi je to èast i zadovoljstvo", istakao je selektor "orlova".\nMihajloviæ je naveo da je pozitivno to što je reprezentacija podmlaðena, a negativno to što se nije plasirala na Svetsko prvenstvo u Brazilu sledeæe godine, iako to nije bio primarni cilj.\n"Ima mnogo toga pozitivnog, a negativno je što se nismo plasirali na Svetsko prvenstvo. To je bio moj cilj, ne Saveza, a opšti cilj je plasman na neko od naredna dva takmièenja. Ja želim da napravim mentalitet ne samo da se kvalifikujemo, veæ i tamo nešto da napravimo", kazao je selektor.\n"Orlovi" su s Mihajloviæem na klupi ostali bez plasmana na Svetsko prvenstvo u Brazilu, pošto su u svojoj kvalifikacionoj grupi iza Belgije i Hrvatske. Mihajloviæ je rekao da je treæe mesto u kvalifikacionoj grupi za Svetsko prvenstvo "realan plasman", ali da ne znaèi da æe tako biti ubuduæe.\nSrbija je sa Mihajloviæem na klupi odigrala 16 utakmica i ostvarila pet pobeda, tri duela završena su nerešeno, a pretrpela je osam poraza.\nMihajloviæ je i objavio spisak igraèa za prijateljsku utakmicu sa Japanom i duel sa Makedonijom u kvalifikacijama za SP.


Potpisan ugovor o drugoj fazi sanacije terena ispod brane | 058.ba\nSRNA - Jovana Borovčanin - 11. marta 2016.\t058.ba\nVIŠEGRAD – Predstavnici „Elektroprivrede Republike Srpske“, preduzeća „Hidroelektrane na Drini“ Višegrad i Građevinskog instituta „Makedonija“ iz Skoplja potpisali su u Višegradu Ugovor o izvođenju radova na projektu Konsolidacija terena ispod brane hidroelektrane „Višegrad“, u vrijednosti oko 5,9 miliona KM.\nDirektor zavisnog preduzeća „Hidroelektrane na Drini“ Mile Lakić rekao je da je cilj projekta poboljšanje kvaliteta stijenske mase u terenu ispod temelja brane, koji će povećati stabilnost brane i osigurati dugoročniju funkcionalnost postrojenja za proizvodnju električne energije.\nLakić je naglasio da je riječ o drugoj fazi projekta konsolidacije terena ispod brane.\nOn je podsjetio da je prva faza uspješno odrađena, nakon čega je proviranje vode smanjeno sa 15 metara kubnih u sekundi na 4,5 metara kubnih u sekundi.\nLakić je dodao da će biti stvoreni uslovi za angažovanje lokalnih firmi na realizaciji pomenutog projekta.\n„Narednih dana biće potpisan ugovor o projektantskom nadzoru, čime će biti zaokružena jedna cjelina i stvoriti se uslovi da se ovaj projekat završi na najbolji mogući način“, rekao je Lakić.\nUgovor je potpisan juče, a rok za realizaciju projekta je 12 mjeseci.


Putovanje Budimpesta Bratislava Bec 2016\nPutovanje - Budimpešta Bratislava Beč\nBUDEMPEŠTA - BEČ - BRATISLAVA\nAutobusom 5 dana – 2 noćenja\nPolazak sa parkinga ispred Sava centra (savska strana) u 23.30h. Noćna vožnja kroz Srbiju i Madjarsku sa kraćim odmorima i po potrebi.\n2.dan: ...BUDIMPEŠTA – SENT ANDREJA\nDolazak u Budimpeštu u jutarnjim časovima. Po dolasku panoramsko razgledanje grada sa stručnim vodičem: Trg Heroja, bulevar Andraši sa trgom Oktogon, Baletski institut, Opera, lančani most Sečenji, Ribarske kule, crkva kralja Matije, kraljevski dvorac, Citadela, most Eržebet, ulica Rakoci, ulica Vaci... Odlazak na fakultativni izlet do srpske varoši Sentandreje: Obilazakzadužbine Jakova Ignjatovića, kompleks pravoslavnih crkava iz doba baroka Požarevačka crkva, Blagoveštanska crkva, Saborna crkva, spomenik knezu Lazaru i Vuku Karadžiću... Povratak u Budimpeštu. Smeštaj u hotel. U večernjim satima fakultativno krstarenje brodom po Dunavu sa stručnim vodičem u trajanju od jednog sata. Noćenje.\n3.dan: BUDIMPEŠTA – BEČ\nDoručаk. Nakon doručka, napuštanje hotela i nastavak puta ka Austriji. Po dolasku u Beč, razgledanje grada sa stručnim vodičem: novi deo grada sa Praterom i zgradom UN, Ringštrase – ulica gde se nalaze mnogobrojne monumentalne gradjevine carskog Beča, Opera, muzej Istorije umetnosti, Trg Marije Terezije, Prirodnjački muzej, Parlament, Burgteatar, Gradska kuća, Hofburga, katedrala Sv.Stefana... Slobodno vreme. Smeštaj u hotel. Noćenje.\nDoručаk. Nakon doručka, napuštanje hotela. Odlazak na fakultativni obilazak dvorca Šenbrun. Fantastična Šenbrun palata je nekada korišćena kao letnja rezidencija Habsburgovaca od 18. Veka. U dogovoreno vreme polazak za Bratislavui, po dolasku kraći obilazak grada: Bratislavski dvorac, palata Grašalković, katedrala Sv. Martina, Stari trg, Biskupska palata, Reduta, Narodno Pozorište, Staro mesto sa starom gradskom većnicom… U dogovoreno vreme polazak za Srbiju. Vožnja kroz Slovačku i Madjarsku ka Srbiji sa kraćim usputnim pauzama radi odmora...\nsmeštaj u hotelu 3* u Budimpešti na bazi 1 noćenja sa doručkom;\nsmeštaj u hotelu 3* u Beču na bazi 1 noćenja sa doručkom;\ndeca (od 6 meseci-18 god.) – 3€;\nodrasli (od 18-70 god.) – 4€;\nstariji (od 70-80 god.) – 8€;\nstariji (od 80-86 god.) – 18€.\nKrstarenje Dunavom u Budimpešti – 15€\nDvorac Šenbrun sa vodičem – 25€\ndoplata za jednokrevetnu sobu – 35€\nčekovima: prilikom prijave putovanja vrši se uplata u iznosu od 30% od ukupne cene aranžmana, ostatak čekovima gradjana na 3 rate uz uvećanje od 2% mesečno u zavisnosti od broja rata (rate dospevaju svakog 10. u mesecu). Čekovi se deponuju odmah prilikom uplate avansa ili najkasnije u\nKrstarenje Dunavom - Krstareći „glavnom ulicom” Budimpešte, gosti mogu uživati u impozantnim, predivnim zgradama peštanske i budimske strane ujedno i upoznati budimpeštanske mostove. Program obuhvata vožnju ( 1 sat) , razgledanje sa lokalnim vodičem i čašu šampanjca.\nSent Andreja - se nalazi oko 20km severozapadno od Budimpešte. Poznata po velikoj srpskoj zajednici koja živi ovde i dan danas, još od 1690.godine, kada se pod vodjstvom patrijarha Arsenija Čarnojevića iz Srbije u Sent Andreju doselilo 8000 srpskih porodica. Danas se u njoj ostali brojni spomenici i zadužbine koje svedoče o životu Srba na ovim prostorima, brojne crkve: Požarevačka, Preobraženjska, Bogorodičina…\nŠenbrun - jedan od najvažnijih kulturnih spomenika i jedna od glavnih turističkih atrakcija u Beču u Austriji. Tu se nalazi park, veliki zoo vrt i čuveni lavirint. Ime je dobio po bunaru. Padom monarhije 1918. novoosnovana Austrijska Republika sačuvala je divne sobe i odaje kao muzej za posetioce. UNESCO je uvrstio Šenbrunsku palatu na listu Svetske baštine 1996. Izlet po palati pruža posetiocu šansu da vidi sjajnu galeriju baroknih i rokoko državnih soba i da se divi poznatim freskama na plafonu Velike galerije i u Holu ogledala, gde je Mocart nekada svirao...\nSmeštajni objekti u ovom programu su kategorisani od strane Turističke Asocijacije Madjarske i Austrije.


Loše gazde teraju radnike u štrajkove | SerbianForum\nLoše gazde teraju radnike u štrajkove\nDržava ne reaguje na propale privatizacije\nBrojni štrajkovi najavljivani za ovu jesen postali su izvesniji nakon prošlonedeljnog osnivanja Koordinacionog odbora radničkih protesta. Ukoliko ne uspeju da se kroz pregovore izbore za svoje zahteve, u ovom odboru kažu da im ništa radikalno neće biti strano.\nNeisplaćene zarade i otpremnine, neuplaćeni doprinosi, loši ugovori o privatizaciji, ali i nezadovoljstvo zbog načina na koji se vlast odnosi prema problemima koji bukvalno dovode u pitanje egzistenciju hiljade radničkih porodica, razlozi su zbog kojih su se štrajkački odbori Zastave elektro, Srboleka, Šinvoza i BEK-a odlučili na osnivanje Koordinacionog odbora radničkih protesta.\nPored radnika ovih fabrika, procenjuje se da u Srbiji trenutno štrajkuje njih 32.000. U Odboru ističu da su im problemi zajednički.\n– U fabrici koja je nekada zapošljavala 700 radnika, danas ne radi niko. Ja sam nakon 31 godine dobila otkaz, jer je fabrika namerno dovedena do stečaja. Prilikom protesta u januaru, Radislava Stojanova je u četrdesetoj godini izdalo srce, iza sebe je ostavio suprugu i ćerku. Ostali jedva preživljavaju jer u Zrenjaninu nema posla, sem sezonskog rada na poljima od kog se ne može živeti. Plate nikada nisu bile velike, ali smo barem mogli da prehranimo porodicu. Nismo jedini, a pokušaj Vlade Srbije da naše probleme svede na pojedinaène sluèajeve je obmana. Loše privatizacije i korumpiranost državnih institucija predstavljaju najveći problem, ljudi ostaju bez posla jer je omogućeno kriminalcima da prisvoje naše fabrike. Od radno sposobnih ljudi pravi se sirotinja, a Vlada nikada nije stala na našu stranu. Cilj nam je da umesto povremenog gašenja požara, u vidu kratkoročnih pomoći od kojih se ne može živeti ni deset dana, ukažemo na veličinu problema i da kroz zajedničku borbu ostvarimo naša prava – kaže za „Blic nedelje“ Milena Prstojević, član Koordinacionog odbora i radnica zrenjaninskog BEK-a.\nračuni u blokadi\nDa situacija nije ništa bolja ni u ostalim fabrikama, potvrđuje i Zoran Gočević iz Srboleka. Račun nekada velike farmaceutske kuće u blokadi je od oktobra prošle godine, a radnici su zbog neisplaćenih zarada već više puta štrajkovali.\n- Do privatizacije je radilo 380 radnika, 38 je otišlo kao tehnološki višak, 20 se penzionisalo, dok je njih oko 100 otišlo samovoljno. Otišli su oni koji su mogli da nađu drugi posao, tako danas imamo samo pet farmaceuta. Pozatvarana su i predstavništva po Srbiji, a u jednom trenutku nismo radili ništa čitavih pet meseci. Zbog neisplaćenih zarada smo štrajkovali već tri puta. Jovica Stefanović, novi vlasnik, duguje 40 miliona neplaćenih poreza i doprinosa. Sada je tu nas 245, ostali smo jer nemamo kud. Ako se proces privatizacije ne preispita i fabrika ne počne s radom, svi zajedno idemo na ulice gde ćemo se boriti za naša prava – kaže Gočević.\nIstiču i primer zrenjaninskog Šinvoza koji ne radi jer je država omoguæila njihovom kupcu da sklapanjem loših poslova namerno odvede preduzeæe u steèaj, a da se potom pojavi kao najveæi poverilac, zatvori proizvodnju i pretvori fabriku u graðevinsko zemljište.\nvlada ne reaguje\nU Savetu za borbu protiv korupcije kažu da su ukazivali na ove probleme, međutim, Vlada nije reagovala.\n– Mislim da teza da je loša privatizacija kriva za proteste koji bi mogli uslediti ispravna. U slučaju Šinvoza, na primer, ukazali smo na propuste pri privatizaciji, ali to je bilo sve jer nadležni nisu reagovali. Teško je poverovati da Vlada u ovom trenutku može ponuditi rešenje koje bi zadovoljilo radnike, previše je grešaka napravljeno. Najbolje što mogu učiniti je da ponude sistematsko rešavanje problema koje bi u daljoj perspektivi dalo rezultate – kaže za „Blic nedelje“ Danilo Šuković, član Antikorupcijskog saveta i direktor Centra za ekonomska istraživanja pri Institutu društvenih nauka u Beogradu.\nU Odboru tvrde da će ipak prvo pokušati da uđu u pregovore s nedavno formiranom Radnom grupom vlade Srbije, na čijem se čelu nalazi Rasim Ljajić. Od njih će tražiti da se izvrši revizija privatizacija i otvore fabrike. Međutim, ukoliko kroz pregovore ne budu ostvarili prava, posegnuće za radikalnijim metodama, a imajući u vidu broj radnika koji samo trenutno štrajkuje i da neki od njih, poput onih iz „Raške“, i bez udruživanja s ostalima najavljuju da su spremni čak i na radikalne poteze poput samopovređivanja.\n– Trenutno u ove četiri fabrike ima oko 1.500 radnika. Međutim, već sada smo svakodnevno u kontaktu sa radnicima širom zemlje. Očekujemo da nam se uskoro pridruže i štrajkači „Matrosa“ iz Sremske Mitrovice koji su posao izgubili zbog uvozničkog lobija, a pomoć su najavili i studenti čiji roditelji ostaju bez posla dok školarine rastu. Nećemo izbegavati masovne štrajkove i pravdu ćemo potražiti i na ulici, ukoliko nam to bude jedini izbor – zaključuje Milena Prstojević.\nIako je Ranko Dejanović, vlasnik „Zastave elektro“ rekao da će akcije pokloniti radnicima, Slobodan Gajić predsednik štrajkačkog odbora, izjavio je za „Blic nedelje“ da se radnici neće smiriti dok se privatizacija ne preispita i oni koji su fabriku doveli do propasti ne odgovaraju za to. Neza*dov*oljni radnici nisu zadovoljni ni radom sindikata. Kažu da čim se pojavi problem – tu je nereprezentativan, ili čak novoosnovan sindikat, čiji je cilj razbijanje protesta. Imaju razumevanja za krizu, ali ne i za onu koja je posledica neodgovornosti i korupcije, zbog nje će, kažu, dići Srbiju na noge.\nŠtrajkovi tokom leta\nOvog leta štrajkovalo se u pedesetak pogona. Prema podacima Saveza samostalnih sindikata, najviše protesta i problema je bilo u firmama koje su kupili Đorđije Nicović, Mile Jerković, Slaviša Purić i kupci iz Bugarske.\nRadnici su najčešće štrajkovali zbog neisplaćenih zarada, loših privatizacija i neuplaćivanja doprinosa. Najduže traje štrajk radnika „Niteksa“ koji su s protestom krenuli 5. novembra prošle godine, a najviše pažnje je privukao štrajk radnika „Raške“ na kojem je Zoran Bulatović odsekao sopstveni prst.\nMeđu preduzećima koja trenutno štrajkuju nalaze se i „Mačkatica“ iz Surdulice, „Topola Livara“, „Ravanice“ iz Jagodine, „Trudbenika“ iz Beograda, „22. decembar“ iz Kragujevca, „Niteksa“, „Lokomotive“ i „Građevinara“ iz Niša, „1. maja“ iz Lapova…\nHrvate podržala Crkva\nU Hrvatskoj, gde je slična situacija, Katolička crkva je stala na stranu radnika. „Glas koncila“ je dao podršku velikim sindikalnim protestima u toj zemlji. Pišući o ovoj temi, sveštenik Ivan Miklenić, istakao je da su javni, mirni i civilizovani protesti ne samo legitiman izraz upozorenja, nego i jasan znak vremena. Dodao je i da do protesta ne dolazi lako nego „samo onda kada određenim grupama u društvu voda dođe do grla i kad svima postane jasno da se ne može dalje bez bitnih promena, bez poboljšanja uslova ili zakonskih okvira određenih delatnosti“.


KOJU SIMBOLIKU IMA MLADEŽ NA VRATU: Prema kineskoj legendi ove osobe imaju posebnu energiju | Buđenje duše | Duhovni razvoj\nKOJU SIMBOLIKU IMA MLADEŽ NA VRATU: Prema kineskoj legendi ove osobe imaju posebnu energiju 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n11.03.2021. / 15:59\nVeruje se da posebno značenje ima mladež na vratu, a evo kako se njegova simbolika tumači...\nPrema kineskojlegendi i verovanjima mladeži, kao i njihov položaj na telu i oblik, imaju posebno značenje i simboliku, a neki se čak smatraju i kao obeležja sudbine.\nVeruje se da posebno značenje ima mladež na vratu, a evo kako se njegova simbolika tumači:\n1. Na zadnjem delu vrata\nVeruje se da osobe sa ovim mladežom imaju avanturistički duh - za njih je život jedna velika pustolovina. Uživaju u životu punim plućima, a svaki cilj za njih je dostižan. Za svoje snove se trude i bore, a na kraju uživaju u plodovima svog rada. Obično su radoholičari i najveća mana im je što teško uspostavljaju balans između privatnog i poslovnog života.\n2. Na prednjem delu vrata\nOvaj mladež predstavlja vitalnost, zdravlje, snagu i energiju. Osobe koje ga imaju izdvajaju se po inteligenciji i imaju neverovatnu snagu volje. Istrajne osobe koje se posvećuju fizičkom i mentalnom zdravlju - uvek imaju zacrtan cilj. Ne zanemaruju svoje potrebe i imaju razvijenu zdravu ljubav prema sebi.\n3. Oblik i boja\nSpecifično značenje mladeža imaju i oblik i boja. Veliki mladež na vratu označava sanjare, tamniji osobe koje naročito brinu o svom zdravlju, dok su svetliji mladeži su simbol ličnosti koja lako rešava probleme.\nSimbolika Mladežž Kineska legenda


Iz Sarajeva startao mirovni maraton „Plamen mira – Flame for Peace“ | Grad Sarajevo\nPaljenjem baklje na Trgu djeca Sarajeva, na dan kada je započeo Prvi svjetski rat, 28. jula, krenuo je iz Sarajeva mirovni maraton, „Plamen mira – Flame for Peace“. Baklju je zapalio Heinz Jussen, začetnik ideje maratona, koji je kazao da je „ovaj plamen mira protiv razarajućeg plamena uništenja koji nije zaobišao ni BiH“. Maraton, organizovan na inicijativu Ahenske mreže za humanitarnu pomoć i interkulturalni mirovni rad, prolazit će kroz 12 evropskih zemalja, te završiti 21. septembra, na Svjetski dan mira u Ahenu, prvom njemačkom gradu koji se usprotivio fašizmu. Učesnici maratona obići će više od 50 gradova/mjesta, u kojima će ih lokalne vlasti i mladi dočekati i prirediti im prigodan program.\nBaklja mira, koju će nositi učesnici maratona, proći će kroz BiH, Srbiju, Hrvatsku, Sloveniju, Austriju, Švicarsku, Italiju, Luksemburg, Francusku, Belgiju, Holandiju i Njemačku. Maraton završava 6. pozorišnim festivalom za mlade „Bina mira 2014“ u Ahenu.\nU ime Grada Sarajeva, pokrovitelja dijela maratonske trke koja prolazi kroz bh. prijestolnicu, zamjenik gradonačelnika dr. Ranko Čović je kazao da je zahvaljujući ovoj, kao i nizu drugih kulturnih i sportskih manifestacija održanih u prethodnom periodu u povodu obilježavanja stogodišnjice početka Prvog svjetskog rata, grad Sarajevo se potvrdio kao mjesto iz kojeg svi zajedno želimo poslati svijetu jednu drugačiju i afirmativnu sliku, te poruku mira, pomirenja i zajedništva. „Poštovani učesnici maratona, želim da na ovom plemenitom putu imate stalno na umu da plamen mira ne nosite samo za nas, za danas i ovdje, već za cijeli svijet, za sadašnje, ali i generacije koje dolaze, za budućnost“, poručio je zamjenik gradonačelnika Čović.\n„Nažalost, ovih dana stradaju djeca u Gazi, Siriji, Libiji… Naša je poruka ne samo da govorimo nego da više nego ikad uradimo na tome da se nasilje nad nedužnim civilima, pogotovo djecom pod hitno zaustavi“, istaknuo je Divjak.\nPlanirano je da maratonci trče 56 etapa dužine 40 do 65 km, a dnevne etape trčat će naizmjenično manje grupe – 4 do 8 osoba.\nInače, dan uoči mirovnog maratona održano je muzičko-scensko veče na Trgu djece Sarajeva, uz učešće njemačke grupe „Neogene“, sarajevske plesne grupe „Fresh generation“, te bh. pjesnika.


Nameštaj na naduvavanje - prodaja i isporuka u celoj Srbiji Kliklak - uvek najpovoljniji\nKliklak / Baštenski nameštaj i galanterija / Nameštaj na naduvavanje (8)\nJiLong 37265 Fotelja na naduvavanje ( 6920388617536 )\nPraktična fotelja na naduvavanje, atraktivnog dizajna. Pruža adekvatnu potporu podržavajući pra...\nJiLong 27266EU Krevet veliki queen size na naduvavanje ( 6920388609951 )\nDimenzije: 203x157x47cm. U kompletu dolazi ranac za nošenje izduvanog kreveta, Ugrađena pumpa za n...\nMultifunkcionalni krevet sofa 5 u 1 na naduvavanje jilong 37239eu ( 6920388610094 )\nKOMPLET SADRŽI: dimenzije: 205x146x66cm. mogućnost promene 5 položaja kreveta sofe, ra...\nFotelja na naduvavanje jilong 37266 ( 6920388617543 )\nKrevet singl na naduvavanje jilong 20411 ( 6926799203085 )


Lakić Đorović: OPRAŠTANJE ZLOČINA VODI NOVIM ZLOČINIMA |\nPre 71 godine, kosovski Albanci, kao pripadnici, fašističkih divizija (21.SS divizija Skenderbeg i 7. SS dobrovoljačka brdska divizija „Prinz Eugen “ ), počinili su masovne ratne zločine u desetine sela desne obale lima, od Velike pod Čakorom do Petnjika kod Berana.Ubili su oko 800 nenaoružanih meštana i zatečenih u njihovim domovima, crnogorskih civila, muškaraca, žena i dece.\nU selu Šekular, opština Berane, 23.oktobra 1943. i 18. jula 1944.godine, Šiptari (tako sebe nazivaju) su ubili preko 50 nenaoružanih crnogorskih civila, meštana Šekulara i lica iz drugih mesta zatečenih kod rodbine u Šekularu.\n23.oktobra 1943. u Šekularu su ubili sledećih 27 Crnogoraca: 1)Radević Stefanov Božina-Bojo (1894), njegov brat 2)Radević Stefanov Mihailo (1892), Mihailovi sinovi 3)Radević Mihailov Stefan (1919) i 4)Radević Mihailov Stojan (1924), 5)Radević Vukadinov Miljan (1880) i brat mu 6)Radević Vukadinov Milovan (1884), 7)Radević Novakov Gavro (1868, ubili ga i spalili u kući), 8)Radević Vukosava Vida (1884, ubili je i spalili u kući), 9)Spalević Dragoje, 10)Spalević Radoš, 10)Spalević Anđa, 11)Spalević Stana, 12)Spalević Janićije, 13)Babić Krsto, 14), Babić Aleksa,15) Babić Ilija,16)Babić Ljubomir,17)Rmuš Novak,18) Rmuš Radoš, 19) Đorović Ilijin Lakić(1897 ), 20) Dašić Arsenije, 21) Balević Nikola, 22) Kukalj Pavle, 23) Maslar Mihailo, 24) Lekić Stefan, 25) Bulić Ikonija, 26) Bolević Radosav, i 27) Pantović Relja. Više lica je zadobilo teške, po život i zdravlje opasne povrede.\n18.juna 1944. godine, Šiptari su u Šekularu ubili sledeće:1)Jašović (devojačko Matović) Jerova Stana,2) Raičković Ilije Branka (dete),3)Raičković Ilije Ranka (dete), 4) Matović (devojačko Jašović) Stojanova Labuda, 5) Matović Danica (dete,4 godine), 6) Matović Draginja (dete, 2 godine), 7) Matović (devojačko Ćulafić) Filipova Rada, 8) Matović Poljka (u nekim dokumentima Slavka, dete), 9)Matović Arso, 10) Marković Dragica (dete, 13 godina, iz Rudog Polja, zatečena kod tetke u gostima), 11)Spalević Milić.\nViše lica je nasilno odvojeno od porodica.Tada su zadnji put viđena u životu.I pored nasojanja, do danas nisu pronađeni i ne zna se njihova sudbina.Vode se kao nestala lica iako je više nego jasno da su ih šiptari pobili, spalili ili na drugi način uništili i/ili sakrili njihova tela.\nDa ne ugroze živote svoje dece,žena i rođaka, očekujući da će Šiptari poštedeti makar živote dece, neki od Crnogoraca,iako dobo naoružani i iskusni borci, nisu mogli „čak ni da se osvete“, već su preteći oružjem zadržali Šiptare na mestu iznenadnog susreta, a kada su videli da su im deca i porodice umakle u šumu, ubili su sebe da ih Šiptari ne ponižavaju i „žive sakate“.Da im ne padne živ u ruke, Jeremija Lekić se ubio bombom.\nViše ubijenih su ostavili ili ubacili u spaljene kuće da izgore.Da bi mu skinuli nešto masivniju zlatnu burmu i pozlaćene zube, mom đedu Radević Stefanovom Božini, odsekli su prste i raskomadali glavu.\nMnogi od ubijenih Šekularaca, bili su učesnici oba oslobodilačka balkanska rata, kao i Prvog svetskog rata.\nMoji đedovi, kao i gotovo svi vojno-sposobni Šekularci, učestvovali su u Balkanskim ratovima.Učestvujući u čišćenja prostoara Tare, Drine, Sandžaka i Kosova,naučili su i znali su da se bore.Srbi sa oslobođenih prostora i sada pričaju o njihovom junaštvu, ali i čojstvu i viteškoj zaštiti Šiptarske dece i nejači.\nZbog zasluga, kao pouzdanim čuvarima države i granica, od 1919. do 1929. godine, Kralj je mnogim Šekularcima dao zemlju i stalno ih nastanio u graničnom pojasu od Dečana do Skopske Crne Gore.Čuvajući ujedinjenu Kraljevinu, mnogi od Crnogoraca naseljenih na Kosovu, osobito u delu Metohije, upoznali su iole uglednije Šiptare.Sa mnogima od njih se okumili i bili prijatelji.\nCrnogorci koji su 1941. izbegli sa Kosova i utočište našli u svom bivšem zavičaju-Šekularu, među predvodnicima šiptarskih zločinaca, naredbodavcima ubijanja i ubicama, 23.oktobra 1943.godine u Šekularu, prepoznali su desetak Šiptara, iz Peći, Đakovice i Prizrena.\nLakića Ilijinog Đorovića, po kojem sam dobio ime (inače strica moga oca), na putu uz Šekularsku reku, nedaleko od naše kuće, ubio je Mon Alija, kosovski Šiptar katoličke vere,iz Đakovice.\nMoj đed Lakić, penzionisani žandarmerijski oficir, bio je nenaoružan.Odbio je naređenje Mon Alije da se priključi grupi zarobljenih civila i pođe napred.Rekao je da neće nikud od svoje kuće.Mon Alija je potegao već repetiranu pušku i ubio ga, ispalivši mu, iz neposredne blizine, dva hica u grudi i jedan u glavu.Sahranjen je narednog dana na seoskom groblju.\nUbistvo je posmatralo oko 20 Šiptara kojima je Mon Alija komandovao i grpa zarobljenih Crnogoraca, meštana Šekulara i izbeglih sa Kosova.\nMoji stričevi, kao i drugi koji su znali ubice svojih najmilijih, već krajem 1945. prijavili su Mon Aliju, kao ubicu Đorović Ilijinog Lakića, kao i druge prepoznate ubice.Islednici i drugi nadležni organi, istražili su ubistvo moga đeda lakića i uzeli izjave očevidaca.Mojim stričevima su objasnili da je nesumnjivo utvrđeno da je Mon Alija ubio njihovog strica Lakića.Nadležnim organima su to potvrdili i detaljno i međusobno saglasno opisali i Šiptari kojima je ubica Mon komandovao.\nMeđutim, iako se radi o ratnom zločinu ubistva, za koji je Mon Aliji po zakonu i ratifikovanim Ženevskim konvencijama, trebalo izreći najmanje 20 godina zatvora, a možda i smrtnu kaznu, nova komunistička vlast, njen tzv. sud, u ime nasilnog i lažnog bratstva i jedinstva, nasilno mireći ubice i porodice žrtava, nije sudilo Mon Aliji. Oprostili su mu to ubistvo-ratni zločin.\nMoja porodica, nikada nije i ne može oprostiti ubici.Jednako odgovornim smatra i državu, odnosno sud koji su mu oprostili.Kao i Šiptari, Crnogorci nose teret običaja zadovoljenja pravde osvetom nevino prosute krvi.Ako država prašta ubici, porodica to niti sme niti može.\nPunih 71 godinu moji stričevi razmišljaju zašto je kosovski Albanac,katoličke vere, pristao uz fašiste, iskoristio nemačku silu, pešice prešao preko 250 kilometara i sudelujući u ubijanju preko 800 nenaoružanih Crnogoraca u limskoj dolini, ubio njihovog strica a moga đeda.\nZašto mu je država oprostila to ubistvo?!\nMilovan Đilas, u zapisima –„Tamnica i ideja“, Beograd, jesen 1982-zima 1983. godine (objavljenim 1984. i 1989, na stranama 77 do 80.), opširno je opisao ratnog zločinca-ubicu Mon Aliju i njegovo (Monovo) objašnjenje o tome kako mu je komunistička država, odnosno njen sud oprostio ubistvo moga đeda, a osudile ga na 15 godina zatvora za podstrekavanje dvojice svojih sinovaca „da na javnom mest, pazarnim danom izudaraju mačugama (štapovima) partijskog sekretara koji ih je na jednom skupu ošamario.“ Đilasu je dao presudu, da je izuči i da mu pomogne da napiše žalbu.Đilas kaže da je, uprkos svemu što je čuo i preživeo, bio zgranut.Opširno obrazloženje presude se zapravo iscrpljuje opisom okolnosti i dokaza koji potvrđuju da je Mon Alija ubio moga đeda Lakića, a nije osuđen za to ratno ubistvo, nego za potstrekivanje na krivično delo teška telesna povreda.\nZločincu je oprošteno ubistvo moga Đeda, a osuđen je na 15 godina zatvora za podstrekavanje na šibanje partijskog sekretara.Đilas kaže, citiram –„Vlasti u kaznioni su u mnogo slučajeva bile uviđavnije od sudov – valjda i zbog toga što su bile podređene važnijoj, samostalnijoj vlasi i upoznavale osuđenika. I Mon Aliju su pustili na uslovni otpust, posle desetak godina … “\nNa moju nesreću, Đilasove zapise, pročitao sam 1984, iskopirao i dao ocu i četvorici stričeva, odnosno našim porodicama.Kako je Đilas zapisao, zločinac Mon Alija, između ostalog, objašnjavao je – da su vlasti iščeprkale da je „za vreme rata, u jednom ratnom pohodu ubio Crnogorca“, kao i da su se za to našli svedoci…. da „iako ubiti Crnogorca nije kod nas Albanaca ništa, kao ni kod Crnogoraca da ubiju Albanca- ubijamo se mi odvajkada“.Đilas beleži kako je zločinac Mon Alija, često naglašavao da je „Najstrašnija bila kratkotrajna crnogorska vladavina, posle 1912:pokrštavanje na silu, pljačke, ubistva. U Srbiji i kraljevskoj Jugoslaviji bio je i kačak (oružani odmetnik od države) i gonilac kačaka….Nema kačak u komunizmu!Ne može ima:vlast se ne drži zakon, ceo narod se digne protiv kačak, špija komšiju, snaha dever, brat brata“.\nVekovna krvava ubijanja i osvete.Osvetnička ubijanja u balkanskim ratovima 1912-1913, ubijanja 1943-1944 , ubijanja 1998-1999-2000, 2004.\nUbijene još uvek niko ne sme da popiše.Ne znamo gde su im kosti, da li su spaljene ili samlevene.71 godinu crveni nisu dopustili da se precizno popišu Crnogorci ubijeni u limskoj dolini i mom Šekularu.71 godinu, država oprašta ratne zločine, štiti zločince, čak ih postavlja u vrhove svih vidova vlasti.\nSve to i sada čine.Već su se osmelili i napadno nam pričaju o potrebi izmirenja, praštanja, o kažnjavanju govora mržnje.Sve radi ubrzanog i nasilnog izmirenja.Zapravo radi zastrašivanja i ućutkivanja onih koji hoće kažnjavanje zločinaca ili makar udaljenje iz svih državnih struktura.\nPrvo precizno izbrojati ubijene, pronaći nestale, odnosno njihove telesne ostatke, osuditi sve žive ratne zločince, pa tek onda ubrzano, prisilno izmirenje.\nNa kraju, odnosno na početku, hoćeli to zločinci iz državnog, vojno-policijskog i medijskog vrha da nas nasilno izmiruju i zastrašuju predočavanjem teškog kažnjavanja govora mržnje?!\nKo to i zbog čega hoće da nas ubedi, dok se postupak sprovodi, da Fond za humanitarno pravo u istraživanjima nije našao dokaze o eventualnim zločinima Olivera Ivanovića. Zašto je izostala priča o tome ko je (lično) tom slavnom fondu oduzeo skupocene džipove.Jesu li i ispričane i prećutane činjenice o Ivanoviću, kao i mnogo važnijim stvarima, posledica popijenih KGB-ovih kafa (o kojima zlurado i seireći piše službin satrap Lažanjski)?!\nKo to nama predočava – da je Legija odbio da ubije jednog novinara?Zašto nam to ne govore i za Jovanovićai druge zločince?Možda su i oni odbili da ubiju nekoga?\nHoćeli da nas prisile da ćutimo, da zaboravimo šta su radili zadnjih 23 godine?\nKo to hoće da nas umiri, da nam zabrani da tražimo kažnjavanje zločinaca, da nas prisili da ropski trpimo i ćutimo radi spokojnog uživanja zločinaca iz vrhova svih piramida vlasti.Ko to hoće da nas mire i u evropu vode Nikolići, Vučićia, Dačićia, svi Dikovići, Tačiji, Haradinaji i …?1\nPrvo da im se sudi za zločine, prikrivanje zločinaca i zločina, uništavanje tragova i dokaza.\nNe mogu da mire zločinci.Ne mogu da komanduju zločinci.Ne mogu da tuže i sude za ratne zločine oni koji su, ne samo skrivali zločince, pomagali im, uništavali tragove, nego i sudelovali u masovnim ubijanjima nevinih, nenaoružanih civila.\nNe mogu i ne smeju da nas zastrašuju kažnjavanjem za govor mržnje, oni koji još drže kame kojima su klali i pera koja su to skrivala a nedeljama pisali o izmišljenom vađenju očiju srpskoj deci u Vukovaru.\nOni su zločinci.Da ih kaznimo.Time ćemo se sami izmiriti.\nU Beogradu, 17. jun 2014 Đorović Golubov Lakić\npotpukovnik pravne službe JNA, u penziji\nThis entry was posted in Blog, Svedok zločina and tagged lakic djorovic, Lakić Đorović, ratni zlocini.\n← Uskoro 20.000 zaposlenih u Obrenovcu: Aleksandar Vučić\nPrincip je isti, sve su ostalo nijanse (10). →\nOne thought on “Lakić Đorović: OPRAŠTANJE ZLOČINA VODI NOVIM ZLOČINIMA”\nmilodan6 5 years ago\nVredi čitati Đorović Golubovog Lakića. Šteta što takvih nema u većem broju. I što se od nacionalističkog urlikanja, sa bilo koje strane dolazilo, ne čuje glas razuma ovog divnog čoveka.\nrubrika: Gde su i šta rade\nivica dačić i nikola ljubičić\nVladeta Jerotić: Izgubio sam nevinost sa Mirom Marković\nDS nakit: muda od labuda\nU Beogradu, 28 januara 1991 godine\nArhiva Select Month October 2019 (6) September 2019 (1) June 2019 (2) May 2019 (1) April 2019 (7) March 2019 (3) February 2019 (3) January 2019 (1) November 2018 (5) October 2018 (3) September 2018 (2) August 2018 (4) July 2018 (19) June 2018 (7) May 2018 (27) April 2018 (24) March 2018 (110) February 2018 (64) January 2018 (61) December 2017 (62) November 2017 (79) October 2017 (93) September 2017 (38) August 2017 (38) July 2017 (120) June 2017 (175) May 2017 (171) April 2017 (200) March 2017 (239) February 2017 (140) January 2017 (271) December 2016 (195) November 2016 (231) October 2016 (198) September 2016 (258) August 2016 (265) July 2016 (374) June 2016 (423) May 2016 (469) April 2016 (405) March 2016 (372) February 2016 (351) January 2016 (339) December 2015 (392) November 2015 (366) October 2015 (401) September 2015 (344) August 2015 (227) July 2015 (297) June 2015 (460) May 2015 (385) April 2015 (399) March 2015 (587) February 2015 (507) January 2015 (502) December 2014 (515) November 2014 (448) October 2014 (625) September 2014 (218) August 2014 (234) July 2014 (274) June 2014 (847) May 2014 (642) April 2014 (569) March 2014 (857) February 2014 (806) January 2014 (741) December 2013 (959) November 2013 (870) October 2013 (826) September 2013 (762) August 2013 (720) July 2013 (799) June 2013 (821) May 2013 (790) April 2013 (1011) March 2013 (1070) February 2013 (902) January 2013 (711) December 2012 (895) November 2012 (972) October 2012 (941) September 2012 (953) August 2012 (952) July 2012 (1178) June 2012 (1093) May 2012 (1200) April 2012 (1067) March 2012 (923) February 2012 (1091) January 2012 (1105) December 2011 (1371) November 2011 (795) October 2011 (925) September 2011 (848) August 2011 (823) July 2011 (959) June 2011 (912) May 2011 (848) April 2011 (1156) March 2011 (961) February 2011 (225) January 2011 (2)


Fatah: Majk Pens nije dobrodošao u Palestinu - Vijesti.me\nPREDVIĐENA POSJETA OVOG MJESECA\nVisoki palestinski zvaničnik vladajuće partije Fatah predsjednika Mahmuda Abasa, Džibril Radžub, navodi da američki potpredsjednik Majk Pens, koji treba da posjeti taj region kasnije ovog mjeseca, "nije dobrodošao u Palestinu", prenosi Tanjug.\n"U ime Fataha poručujem da Trampovom zamjeniku nećemo poželjeti dobrodošlicu na palestinskim teritorijama. On je tražio da se sastane sa Abasom 19. decembra u Vitlejemu, ali taj sastanak neće biti održan", rekao je Radžub, prenosi Rojters.\nPredsjednik SAD Donald Tramp juče je saopštio da je došao trenutak da Jerusalim bude zvanično priznat kao prijestonica Izraela, ignorišući upozorenja arapskih i evropskih lidera, što je izazvalo proteste gnjevnih Palestinaca.


VEČERAS U ČORTANOVCIMA ČETVRTI TVRĐAVA TEATAR - Avala Info\nVEČERAS U ČORTANOVCIMA ČETVRTI TVRĐAVA TEATAR\nMOLITVA ZA NEDELJU: SVETOM ARHANGELU VARAHILU\nVIMBLDON ZA NOVI POČETAK\nObjavio Avala-info dana 3. jula 2017.\nPredstavom „Fama o biciklistima“ Svetislava Basare, večeras će u vili „Stanković“ u Čortanovcima biti otvoren Četvrti po redu Tvrđava teatar.\nOvaj teatarski festival se po četvrti put izvodi u Čortanovcima i za pet festivalskih dana, ljubitelji teatra će biti u prilici da odgledaju: „Famu o biciklistima“ Svetislava Basare u režiji Roberta Lenarda a izvođenju Novosadskog pozorišta.\nDrugo festivalsko veče biće izvedeni „Čuvari tvog poštenja“ Gradskog pozorišta iz Podgorice, što je autorski projekat Borisa Liješevića. Za treće veče predviđena je predstava „Jami distrikt“\ntrupe Jami District, Milena Bogavac u režiji Kokana Mladenovića.\nČetvrto veče je van konkurencije „Ukrađena ličnos“, Milenka Vučetića u izvođenju Milana LANETA Gutovića. Peto veče festivala nastupiće „Nevidljivi ljudi“, Narodnog pozorišta iz Užica, Jelene Kajgo u režiji Nemanje Rankovića. Poslednje festivalske večeri je dodela nagrada u čast nagrađenih predstava “Međuigre”\nAkademija lepih umetnosti i multimedija Beograd, Servantes u režiji Vide Ognjenović, što je (diplomska predstava studenata Vide Ognjenović, asistenta Ivana Bosiljčića).\nSelektorka ovogodišnjeg festivala TVRĐAVA TEATRA, Vida Ognjenović je odabir ovogodišnjih predstava obrazložila ovim rečima:\n“Moje osnovno polazište za sastav festivalskog repertoara je, pre svega, dobra predstava i njen odjek u umetničkom i širem društvenom kontekstu. Malo šta može da korumpira taj kriterijum, jer on nije nimalo skučen i jednostran, pošto dobro znamo da predstavu, taj univerzalni scenski pogon kojeg pokreću ideje, dobrom čini mnoštvo činilaca. Savremeni scenski izraz je, naime, višestruko izoštren u teatarskom smislu kao i u društvenom angažmanu, pa među predstavama biram one koje spremno i žestoko odgovaraju na savremene izazove. Zato smatram da odabir treba da je slobodan i što manje uslovljen spoljnim ograničenjima, pa ni unapred zadatom temom festivala. I moto zbog toga izostavljamo. Naravno, jedan uslov je neizbežan – a to je da se predstava može izmestiti iz omeđenog u otvoren prostor, a da ne gubi od svoje zaokružene izražajne forme i strukture. Dovoljno.”\nOvogodišnji žiri zasedaće u sledećem sastavu: teoretičar kulture i književnik Vladimir Kopicl, rediteljka Mia Knežević, glumica i rediteljka Kinga Mezei. Festival će otvoriti Marija Medenica, glumica Srpskog narodnog pozorišta.\nOrganizator: Udruženje građana „Novi tvrđava teatar“\nProdukcija festivala: „Novi tvrđava teatar – Vila “Stanković“,\nUstanova SKC Novi Sad,\n„Laureat“ DOO za menadžment i zastupanje autora i glumaca.\nNovi tvrđava teatar do sada je publici predstavio niz izuzetnih pozorišnih ostvarenja iz zemlje i regiona. Deo njegove istorije neki su od ponajboljih reditelja današnjice, najbolji glumci, kompozitori, scenografi, kostimografi… Na njemu su, između ostalih, učestvovali: Bitef teatar, Atelje 212, Srpsko narodno pozorište, Novosadsko pozorište/Ujvideki Szinhaz, NP Subotica, pozorišta iz Sarajeva, Bukurešta, Beča, Strazbura, Sombora, Niša, Varaždina, Zagreba, Užica, Šapca…\nVila “Stanković” se nalazi na Fruškoj gori kod naselja Čortanovci. Vilu je 1930. godine sazidao kardiolog Radenko Stanković, osnivač Medicinskog fakulteta u Srbiji. Stanković je bio i ministar prosvete za vreme vladavine kralja Aleksandra Prvog i namesnik kralja Petra Drugog Karađorđevića. Nacrte je izradio arhitekta Dragiša Brašovan koji je zaslužan i za izgled palate Banovine u Novom Sadu. Vila je urađena u stilu srpskih srednjovekovnih dvoraca a smeštena je u čortanovačkoj šumi na imanju koje obuhvata 35 jutara raspoređenih na šest nivoa – terasa.\nProdaja karata vršiće se preko GIGSTIX – a. Cena pojedinačne karte je 700 dinara, cena kompleta karata (6 karata za sve dane) 3000 dinara, cena komplet karata u periodu od 23. do 30.juna je 2500 dinara.\nPrevoz do Čortanovaca\nPrevoz do Čortanovaca je organizovan i ulazi u cenu ulaznice.\nAutobus iz Novog Sada polazi u 20 sati, ispred Srpskog narodnog pozorišta. Autobus iz Beograda polazi u 19 sati. ispred Pete beogradske gimnazije.\nObavezno je prijavljivanje prilikom kupovine ulaznice ili na 064 138 96 94\nNađa Andrejević Keleris


Kako ublažiti jutarnju mučninu u trudnoći? - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Trudnoća » Zdravlje u trudnoći » Kako ublažiti jutarnju mučninu u trudnoći?\nJutarnja mučnina jedna je od najčešćih tegoba sa kojima se susreću (skoro sve) trudnice. Iako se naziva jutarnja, često se ne može vezati samo za ovaj deo dana, već se javlja povremeno u bilo koje doba.\nŽene koje u trudnoći nisu mučninom reagovale na najrazličitije mirise, namirnice ili jela imaju sreće, ali i za one koje se sa mučninom susreću svakodnevno ima pomoći! Postoje jednostavni saveti koji će vam pomoći da ublažite ili u potpunosti izbegnete mučninu u trudnoći.\nJesti često, po malo i polako\nKako vam ne bi teško pala hrana, bez obzira na to da li je ona “jaka” ili ne, da li inače volite da je jedete ili je to nešto novo što ste uveli u ishranu, bitno je da jedete po malo i više puta u toku dana kako ne biste tripele glad. Pored toga što bi trebalo da vam obroci budu manjih porcija, vrlo je važno i kako jedete. Sedite uspravno za stolom koji je dovoljno visok kako bi vam bilo udobno i dugo žvaćite hranu. Na ovaj način olakšaćete svom želucu proces varenja, a sami tim i umanjiti rizik od nastajanja mučnina.\nJedite namirnice koje prijaju stomaku\nPostoje određene namirnice za koje je dokazano da umiruju želudac, a među njima je možda i najdelotvoniji đumbir. Dovoljno je da popijete nekoliko gutljaja čaja od đumbira nakon svakog obroka ili u slučajevima kada osetite mučninu i vaš želudac će se umiriti, pa ćete se ubrzo osećati mnogo bolje. Kao i kod bilo koje druge vrste mučnina, u ovom slučaju vam mogu pomoći i slani krekeri ili štapići. Suva hrana ove vrste olakšaće vam “borbu” sa kiselinom i umiriti vaš stomak, pogotovo ako su mučnine toliko jake da jednostavno ni ne možete da jedete.\nPreporučena količina tečnosti (vode) za svaku odraslu osobu u toku dana je oko 2 litre, što se odnosi i na trudnice. Pijte dovoljno tečnosti u toku dana – ako ne možete od jednom celu čašu vode ili voćnog soka, potrudite se da vam je uvek na dohvat ruke kako biste uzimali po gutljaj-dva kad god se setite. Dehidratacija takođe može biti uzrok mučninama, a dovoljno tečnosti u toku dana će sigurno umiriti vaš stomak kada počnete da osećate mučninu. Za smirivanje stomaka posebno su delotvorni čaj od nane ili kamilice, a trebalo bi izbegavati sva pića koja sadrže kofein.\nPokušajte da se bavite fizičkom aktivnosti koja vam prija. Dovoljno je i lagana šetnja svakog dana u trajanju od sat vremena kako biste pokrenuli cirkulaciju i aktivirali telo, a da pritom ne trošite previše energije, koje vam sigurno manjka u drugom stanju. Osim toga, unosite dovoljno vitamina kroz voće i povrće, a u saglasnosti sa doktorom ili po njegovoj preporuci pijte i dodatke ishrani ili neke vrste vitaminskih tableta.\njutarnja mucnina saveti trudnoca 2017-05-04\nPrethodni: Kako negovati i očuvati zdravlje zuba u trudnoći?\nSledeći: Sveti Đorđe


Nermin Nikšić uputio žestoku poruku Valentinu Inzku: "Ako ne reaguješ i ne sankcionišeš Milorada Dodika, bit će veći rušitelji Ustava od njega samog!"\nReakcija na dešavanja u NSRS predsjednika SDP-a Nermina Nikšića\nKazao je ovo u reakciji na dešavanja u NSRS predsjednik SDP-a Nermin Nikšić.\nMilorad DodikNermin NikšićNSRSSDPValentin Inzko\nPrevious article SDA: “Politika Milorada Dodika uveliko podsjeća na politiku koju je vodio ratni zločinac Radovan Karadžić”\nNext article Reakcija Ambasade SAD-a na sjednicu NSRS-a i prijetnje Milorada Dodika


Vrše se poslovi dječije zaštite, socijalne zaštite i psihosocijalne zaštite, odnosno da kroz primjenu Zakona o socijalnoj zaštiti, Zakona o dječijoj zaštiti te Porodičnog zakona, Zakona o zaštiti i postupanju sa maloljetnicima u krivičnom postupku, Zakona o zaštiti od nasilja u porodici, građanstvu Brčko distrikta BiH pruži pomoć u rješavanju socijalnih, dječijih i porodičnih prava.\nU Službi dječije zaštite vrše se poslovi koji se odnose na:\nRad i zaštitu djece bez roditeljskog staranja, djece s posebnim potreba i djece s poremećajima ponašanja, utvrđivanje prava po osnovu Zakona o dječijoj zaštiti Brčko distrikta BiH.\nU Službi opće socijalne zaštite, zaštite braka i porodice vrše se poslovi koji se odnose na:\nUređenje porodično-pravnih odnosa između bračnih partnera, roditelja i djece, odnosa između srodnika u bračnoj, vanbračnoj ili usvojeničkoj porodici te postupci nadležnih organa u vezi s porodično-pravnim odnosima i utvrđivanje prava po osnovu Zakona o socijalnoj zaštiti.\nU Službi psihosocijalne zaštite vrše se poslovi koji se odnose na:\nRad sa duševnim bolesnim licima, starateljstvo nad punoljetnim licima, pokretanje postupka za oduzimanje poslovne sposobnosti; zaštitu i postupanje s maloljetnicima u krivičnom postupku.\nPododjeljenjem za socijalnu zaštitu rukovodi šefica Pododjeljenja Nataša Stevanović.\nNataša Stevanović, magistra nauka socijalnog rada, stručnjak iz oblasti socijalne, porodične i dječije zaštite\nTel. +387 49 / 215-164, +387 49 / 217-786, +387 49 / 211-929\nFaks: +387 49 / 215-164


Američki veleposlanik zaprepastio sve na fešti u Beogradu: ‘Realno, Nikola Tesla nije Srbin‘ – Relax Portal\nAmerički veleposlanik zaprepastio sve na fešti u Beogradu: ‘Realno, Nikola Tesla nije Srbin‘\n1. svibnja 2021. ADMIN Zanimljivosti 0\nAmerički veleposlanik u Beogradu Anthony Godfrey izjavio je da je, po njegovom mišljenju, poznati znanstvenik i genije Nikola Tesla zapravo po svom izboru Amerikanac.\nGodfrey je u četvrtak 29. travnja, tijekom ceremonije ispraćaja novog Airbusa A330 kompanije Air Serbia koji na repu ima nacrtan lik Nikole Tesle, izjavio da se ljudi u Srbiji najlakše naljute kada od drugih čuju da Tesla nije podrijetlom iz Srbije.\n”Znam da je najlakše razljutiti Srbe ako drugi kažu da Nikola Tesla nije njihov po rođenju! Žao mi je, ali griješite i jedni i drugi. Po mom mišljenju – on je Amerikanac! Ne po rođenju, već po svom izboru”, rekao je američki veleposlanik na beogradskom aerodromu koji također nosi ime genija.\n‘Prije nego što me budete gađali trulim jajima, podsjetit ću vas da smo mi Amerikanci ponosni na svoje nasljednike u Sjedinjenim Državama, bez obzira imaju li japanske, meksičke ili srpske korijene. Isto vrijedi i za Nikolu Teslu, koji je poštovao američko državljanstvo, ali nikada nije negirao da je u srcu Srbin”, dodao je Godfrey.\nZbog svojih je komentara američki diplomat izazvao reakcije čelnika. Premijerka Srbije Ana Brnabić je na riječi američkog veleposlanika kroz smijeh prokomentirala kako je veleposlanik na rubu “ozbiljnog diplomatskog incidenta” koji je izbjegnut.\nGodfrey je novom zrakoplovu Air Serbia koji poletjeo na prvi let za New York zaželio sretan put i miran let. Između ostalog rekao da je Tesla simbol inovacija, ustrajnosti, važnosti obnove i novih početaka, kao i odnosa između Sjedinjenih država i Srbije. Njegove osobne sugestije za ikone koje bi mogle biti na repu jednog aviona Air Serbija bile su one koje istovremeno imaju veze s obje zemlje: izumitelj Mihajlo Pupin, pjesnik Charles Simic ili umjetnica Marina Abramović.\nEvo koliko u Njemačkoj zarađuju frizeri, trgovci, vozači…\nAko ne znate kako izgleda pakao – pogledajte stanje u Indiji


Pomoć ovčarstvu - Svrljiške novine\nPotpisom predsednika Miletića, opština Svrljig pridružila se inicijativi opština Niš, Pirot, Dimitrovgrad, Knjaževac, Bosilegrad, Bela Palanka, Babušnica, Sjenica i predstavnika odgajivača ovaca i koza Srbije da se Ministarstvu poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede hitno predlože mere koje bi zaustavile dalju degradaciju ovčarske proizvodnje, inicirale oporavak ekonomije u brdsko-planinskom području i unapredile ruralni razvoj Srbije.\nPored preloženih izmena za premije mleka u održavanje pašnjaka posebno bih naglasio našu inicijativu da se uvedu premije za proizvodnju jagnjadi za klanje a po modelu Uredbe o korišćenju podsticajnih sredstava za tov junadi u 2007. godini. Predlažemo da ova Uredba obuhvati masu jagnjadi od 20 do 35 kilograma, bez obzira na rasu. Korisnici podsticajnih sredstava bi ostvarili ovo pravo ako su jagnjad za klanje proizvedena u sopstvenom zapatu. Predlažemo da se podsticajna sredstva utvrde po grlu odnosno po jagnjetu i to u iznosu od 1.500 dinara. Takođe, radi uvećanja stada predlažemo uvođenje podsticajnih sredstava od 50 odsto od kupoprodajne cene, rekao je predsednik opštine Svrljig posle potpisivanja zajedničke inicijative upućene nadležnom ministarstvu.\nJedna od podsticajnih mera radi unapređenja ovčarstva i kozarstva ove asocijacije opština sa jugoistoka Srbije je i uvođenje plaćenog pastira. Predlaže se da se čuvaru stada od 150 grla, u periodu od 6.maja do 6.oktobra isplačuje nadoknada od 40.000 dinara.\nDodaje se, u inicijativi, da sredstva za podsticaj ovčarske proizvodnje ne treba da budu uslovljena prijavom nosioca gazdinstva na penziono, socijalno i zdravstveno osiguranje.\npera Odgovori\t 31/03/2011 na 16:08\nSve je to lepo,recimo, ali i NEDORECENO!Pa pitam ja vas, postovani citaoci sledece:GDE DA PRODAMO TU JAGNJAD?Nisu rekli nista o prodaji,nego samo da ce da subvencioniraju.Ne moze posten i namucen seljak da „turi 10 jacancica u prikolicku pozadi traktor i da ide od kavanu do kavanu el mesaru pa da moli onija da mu dji uznu“!Treba da se formira otkupna stanica,otkupno mesto, ili otkupna kruska,supa,bilo kako da se nazove ali da neko otkupljuje na veliko i da placa posteno.Pa ako je toliko sposoban,neka obezbedi ljudima to!Imamo u Beloj Palanci industriju mesa,a to je 50 km odavde, u Nisu onolikih mesara,pa nek u svakom selu nadju po jedan prikladan objekat,gde bi mogli to da otkupljuju i svako ce biti zahvalan!I „PREDSEDNIK“ SIT I OVCE NA BROJU“!\nSledećaPlata od 127.000 dinaraNext


Mladi bračni parovi i natalitet – prioritet opštine | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Mladi bračni parovi i natalitet – prioritet opštine\nMladi bračni parovi i natalitet – prioritet opštine\nVIŠEGRAD – Opština Višegrad je za prvih šest mjeseci ove godine isplatila oko 65.000 KM s ciljem poboljšanja nataliteta na području ove opštine, potvrđeno je Srni u Odjeljenju za privredu i društvene djelatnosti opštine Višegrad.\nPrema izvještaju nadležnog odjeljenja, pravo na jednokratnu novčanu pomoć za novorođeno dijete u iznosu od 500 maraka ostvarilo je 30 roditelja.\nJednokratna pomoć za treće i svako naredno dijete iznosi 800 maraka i za tu namjenu opštinska uprava je izdvojila 4.000 maraka.\nOpština je finansirala naknadu troškova boravka djece u predškolskoj ustanovi, te za liječenje steriliteta i vantjelesne oplodnje izdvojila je više od 10.000 maraka.\nNačelnik opštine Višegrad Mladen Đurević rekao je da opština ulaže u promociju porodičnih vrijednosti i podršku nataliteta, sa ciljem da se poveća broj rođenih beba.\n“Budžetom opštine Višegrad predvijeli smo 100.000 maraka za natalitet. Osim toga, pomažemo mlade ljude i stipendijama”, dodao je Đurević.\nOn je istakao da opština Višegrad ima u planu da učestvuje u sufinansiranju zgrade za mlade bračne parove, kako bi ostali i stvarali porodicu na ovom području.\nPrethodni članakAtletičari u vrhu balkanske liste\nNaredni članakZa 10,58 odsto smanjen broj krivičnih djela


LSV: Svakodnevna devastacija Novog Sada | Autonomija\nLSV: Svakodnevna devastacija Novog Sada\nPosted By admin On 22. decembra 2012. @ 13:14 In Autonomija,Vojvodina,Aktuelno | 2 Comments\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) danas je ocenila da je na sceni svakodnevna devastacija Novog Sada od strane vlasti predvođenih Srpskom naprednom strankom (SNS), u prvih 100 dana otkako su na čelu glavnog grada Vojvodine.\n„Investicija nema, Novi Sad je prljaviji i zapušteniji nego ikada, a sneg je napravio sedmodnevni kolaps kakav grad ne pamti. Istovremeno, Novi Sad je daleko od toga da bude izabran za evropsku prestonicu kulture, a Kulturnim centrom upravlja guslar čiji je jedini ‘uspeh’ skidanje latinične table sa te institucije“, navodi se u saopštenju za javnost.\nOcenjuje se da je gradska vlast agilna jedino u prekrajanju istorije Novog Sada.\nLSV je naveo da je gradska vlast u septembru mesecu formirana pod jakim pritiskom, od „ucenjenih, nateranih i osumnjičenih“, zbog čega je rezultat njenog rada „više nego očekivan“.\nTa stranka ja upitala šta se desilo sa optužbama SNS i Demokratske stranke Srbije na račun Romske demokratske stranke da su u Skupštinu grada ušli kupujući glasove na lokalnim izborima 6. maja.\nGradski odbor LSV je optužio vlast u Novom Sadu da u javnim i komunalnim preduzećima zapošljava po stranačkoj i rodbinskoj pripadnosti, a da stare radnike „špijunira“, kao i da su u pojedinim preduzećima tražili mito da bi zaposlili nekoga.\nURL to article: https://www.autonomija.info/lsv-svakodnevna-devastacija-novog-sada.html


Potukli se migranti u Velikoj Kladuši: Život izgubio 23-godišnjak iz Maroka - Index.ba\nPotukli se migranti u Velikoj Kladuši: Život izgubio 23-godišnjak iz Maroka\nProblemi oko migranata kojih je svakodnevno sve više u Velikoj Kladuši ne prestaju. Da je situacija dosegla do mjere da alarmira sve institucije, svjedoči i posljednji slučaj u kojem je u petak, 15. juna u 23 sata migrant A.L. iz Maroka rođen 1994. godine podlegao od rana zadobijenih hladnim oružjem, nožem, javlja radiovkladusa.ba.\nDo nesreće je došlo u sukobu između migranata u ulici Đure Pucara Starog u Velikoj Kladuši. Prema riječima glasnogovornice MUP-a USK-a, Snežane Galić postoje indicije o potencijalnom počiniocu, o čemu će biti više poznato nakon istrage koja je u toku. Istragu provode istražioci Sektora kriminalističke policije USK-a u suradnji s Policijskom jedinicom Velika Kladuša.\nPredsjedavajući Općinskog vijeća Velika Kladuša, Fikret Bašić, sazvao je u ponedjeljak 18. juna od 13 sati sjednicu Kolegija kako bi se utvrdio termin održavanja Tematske sjednice Općinskog vijeća na kojoj bi se raspravljalo o novonastaloj migrantskoj situaciji.\nPrethodni članakDrugi dan Ramazanskog bajrama obilježava se kao Dan šehida\nNaredni članakSIPA u KPZ Zenica: Pekar i kuhar krali brašno namijenjeno robijašima


Ombudsmeni za ljudska prava BiH potvrdili: osobno ime ne mora biti usklađeno s oznakom spola na dokumentima osobe – Sarajevski Otvoreni Centar\nNa osnovu Zakona o ličnom imenu, i prethodne prakse ministarstava unutrašnjih poslova u drugim kantonima koji su odobravali promjenu ličnog imena u ime koje nije u skladu s rodnim markerom, zajedno sa Tuzlanskim otvorenim centrom, uputili smo žalbu Instituciji ombudsmena za ljudska prava BiH, kako bismo dobili odgovor koji će služiti ministarstvima unutrašnjih poslova u BiH kao primjer odgovarajuće prakse u budućnosti za process promjene imena građana i građanki koje_i biraju rodno neodređena imena ili imena koja tradicionalno “ne odgovaraju” oznaci spola na njihovim dokumentima.\nInstitucija ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine na osnovu ove žalbe izdala je preporuku za promjenu imena transrodnim osobama, te je onemogućavanje promjene imena transrodnoj osobi od strane Ministarstva unutrašnjih poslova u Tuzli prepoznala kao diskriminaciju. U preporuci je navedeno da ombudsmeni za ljudska prava Bosne i Hercegovine posebno napominju da Zakon o osobnom imenu Federacije Bosne i Hercegovine ne propisuje obavezu usklađivanja osobnog imena sa oznakom spola u osobnim dokumentima, a lica koja podnose zahtjeve za promjenu osobnog imena nisu u obavezi obrazlagati razloge istog, te nisu obavezna svoje ime usklađivati s oznakama spola u svojim dokumentima.\nSve osobe, građani_ke Bosne i Hercegovine imaju pravo da se informiraju o proceduri promjene osobnog imena, da o tome dobiju tačnu informaciju, podnesu zahtjev za promjenu osobnog imena i promijene osobno ime ukoliko su priložili sve tražene dokumente u skladu sa zakonima koji tretiraju oblast promjene osobnog imena, bez bilo kakvih ograničenja u izboru svog vlastitog imena, izuzev onih definisanih samim Zakonom o osobnom imenu FBiH.\nU zaključku ove preporuke ukazuje se na pozitivan pomak u polju zaštite transrodnih osoba u Bosni i Hercegovini, zabranom diskriminacije na osnovu rodnog identiteta u izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije i omogućavanjem transeksualnim osobama koje su promijenile spol da tu promjenu upišu u matične knjige i izmjene dokumenata u skladu sa prilagođenim spolom. Međutim, još uvijek je potrebno raditi na implementaciji i dopuni zakona koji se odnose na transrodne osobe, podizanju svijesti i promociji prava transrodnih osoba.\nPreporuka je izdana svim ministarstvima unutrašnjih poslova u svih kantona u FBiH, uz obavezu da nakon prijema preporuke svoje referente_ice koji postupaju po zahtjevima za promjenu ličnog imena građana upoznaju sa sadržajem preporuke, te da odmah po prijemu preporuke obavijeste Ombudsmene Bosne i Hercegovine o načinu postupanja po istoj.\nKompletnu preporuku Institucije ombudsmena možete naći na sljedećem linku.\ndiskriminacijapromjena ličnog imenarodni identitettransrodne osobezakon o ličnom imenu


Pravilnik o uslovima i načinu održavanja konkursa , sastavu i načinu rada komisije koja sprovodi konkurs za imenovanje izvršitelja | Komora Izvršitelja\nPravilnik o uslovima i načinu održavanja konkursa , sastavu i načinu rada komisije koja sprovodi konkurs za imenovanje izvršitelja\n( “Sl.galsnik RS”, br.18/2012)\nOvim pravilnikom određuju se uslovi i način odražavanja konkursa, sastav i način rada komisije koja sprovodi konkurs za imenovanje izvršitelja.\nMinistar nadležan za poslove pravosuđa (u daljem tekstu: ministar) raspisuje javni konkurs za popunjavanje mesta izvršitelja koji se objavljuje u "Službenom glasniku Republike Srbije", u dnevnom listu koji izlazi na teritoriji cele Republike Srbije, na internet stranici ministarstva nadležnog za poslove pravosuđa (u daljem tekstu: Ministarstvo) i internet stranici Komore izvršitelja (u daljem tekstu: Komora).\nJavni konkurs sadrži sledeće podatke:\n1) upražnjena mesta izvršitelja sa područjima sudova u kojima će obavljati svoju delatnost;\n2) mesto i rok za podnošenje prijave na konkurs;\n3) dokumentaciju koju je potrebno podneti uz prijavu za konkurs;\n4) obrazac prijave na konkurs;\n5) visinu naknade za učešće na konkursu i broj računa na koji se vrši uplata naknade.\nJavni konkurs može sadržati i druge podatke neophodne za sprovođenje konkursa.\nMinistar imenuje komisiju koja sprovodi konkurs za imenovanje izvršitelja (u daljem tekstu: Komisija), koju čine predsednik i četiri člana.\nPredsednik Komisije je državni službenik zaposlen u Ministarstvu.\nČlanovi Komisije su: jedan sudija sa iskustvom u materiji izvršenja i obezbeđenja koji se imenuje na predlog predsednika Vrhovnog kasacionog suda; dva izvršitelja koji se imenuju na predlog Komore i jedan istaknuti pravnik koji poseduje znanja iz oblasti izvršenja i obezbeđenja.\nPredsednik i članovi Komisije imenuju se na četiri godine i ne mogu biti ponovo imenovani.\nKomisija ima sekretara iz reda državnih službenika zaposlenih u Ministarstvu, koji obavlja stručne i administrativne poslove za potrebe Komisije.\nKomisija odluke donosi većinom glasova svih članova Komisije.\nKomisija razmatra prijave kandidata i sastavlja listu kandidata sa obrazloženim predlogom za imenovanje izvršitelja za područje određenog suda koju dostavlja ministru.\nRedosled kandidata na listi iz stava 1. ovog člana određuje se na osnovu opšteg uspeha postignutog na ispitu za izvršitelja, posedovanja stručnih znanja i veština od koristi za obavljanje delatnosti izvršitelja (stručne specijalizacije, poznavanje stranog jezika, poznavanje rada na računaru i sl.), dužine radnog staža na poslovima izvršenja i obezbeđenja i dužine radnog staža na pravnim poslovima.\nKomisija može obavljati provere znanja i razgovor sa kandidatima u cilju utvrđivanja redosleda na listi iz stava 1. ovog člana.\nČlanovi Komisije iz reda izvršitelja imenovaće se u roku od 90 dana od dana konstituisanja Komore.\nDo imenovanja članova Komisije iz stava 1. ovog člana, ministar imenuje dva člana Komisije iz reda diplomiranih pravnika koji poseduju znanja iz oblasti izvršenja i obezbeđenja.


Loš procenat šuta odveo u poraz - SPD Radnički Kragujevac\nVeć na početku utakmice se videlo da crvene dame imaju problem u napadu na odlično postavljenu odbranu gostujuće ekipe. Tražile su izabranice trenera Milovanovića izlaz šutevima iza linije 6,75 ali lopta jednostavno nije htela u koš. Rezultat prve deonice sve govori koliko je loše bilo na terenu (8:17). Vrbas se oslonio na kontrolu reketa i zonskom odbranom kontrolisao igru. Radnički je ne samo loše šutirao već je i sama selekcija šuta bila katastrofalna. Trener Milovanović je bio primoran da iskoristi oba tajm auta u prvom delu igre.\nČlanak Loš procenat šuta odveo u poraz je preuzet sa sajta KKK Radnički Kragujevac.\nSledeći članakVojvodina slavila u SBB hali Jezero