Bolji posao - više novca: Evo nekih novih poslića | Kamatica\nPočetna > poslovne-vesti > Bolji posao - više novca: Evo nekih novih poslića\nTekst objavljen: 05.08.2020 10:20\nPogledajte poslove koje smo odabrali za sredu, 5. avgust\nPozicija: Agenti prodaje bankarskih proizvoda u maloprodajnim objektima\nUslovi: Minimum srednja stručna sprema, poželjno iskustvo u prodaji kao i poznavanje osnovnih finansijskih (bankarskih) kategorija, poznavanje rada na računaru (MS Office), komunikativnost, inicijativa,upornost, sistematičnost i orjentisanost ka postizanju ciljeva\nLokacija: Užice, Trstenik, Šabac, Arilje, Čačak, Lazarevac, Batajnica ,Grocka, Borča, Valjevo, Bajina Bašta, Indjija, Novi Sad, Sombor, Stara Pazova, Subotica, Surčin , Apatin, Šid, Beograd, Petrovac na Mlavi, Niš, Kruševac, Majdanpek, Zaječar, Bor, Požarevac, Kraljevo\nPozicija: Mašinski inženjer - konstruktor proizvodnih mašina\nUslovi: Visoka stručna sprema – mašinski fakultet, poželjno radno iskustvo u projektovanju i izradi proizvodne dokumentacije, timski rad i spremnost za sticanje novih znanja, aktivan rad na računaru, aktivno znanje engleskog jezika\nKompanija: Transagent operator d.o.o.\nUslovi: Položen stručni ispit - obavezno, Poželjne 2 godine radnog iskustva na poslovima manevriste, poželjno poznavanje mesnih prilika u stanicama Pančevo Glavna, Pančevo Varoš i Pančevo Vojlovica i IK Luka Dunav\nKompanija: Viva and Group d.o.o.\nPozicija: Regionalni menadžer prodaje\nUslovi: Minimum srednja stručna sprema, poželjno radno iskustvo u terenskoj prodaji robe široke potrošnje, odlične sposobnosti u pregovaranju sa kupcima, aktivan vozač, minimum B kategorije, krivično neosuđivano lice\nKompanija: Media - press port d.o.o.\nPozicija: Network/Sistem administrator\nUslovi: Iskustvo na sličnim poslovima minimum godinu dana, obavezno odlično poznavanje pisanog i govornog engleskog jezika (minimum B2 nivo), iskustvo sa mrežama (LAN, WLAN), poznavanje sigurnosnih sistema (sistemi za otkrivanje upada) i backup/recovery podataka, poznavanje različitih operativnih sistema i platformi, snalažljivost i sposobnost rešavanja problema, spremnost na učenje i razvoj na ličnom nivou


Koje je pravno radno doba u Ohaju?\nAko ste maloljetnik u Ohaju zainteresovan za posao , morate znati šta je zakonsko radno doba u državi. Uz prave informacije, možete napraviti planove za zaradu novca kako biste platili koledž, odjeću, automobil ili noći u gradu sa prijateljima. Naravno, i neki mladi ljudi takođe ulaze u radnu snagu kako bi pomogli njihovim porodicama koje se suočavaju s krajnjim sastancima.\nKoliko treba da počnete da radite u Ohaju?\nSavezni zakoni o dečijem radu navode da je minimalna starost za rad 14, iako postoje izuzeci.\nPored toga, zakoni o dečijem radu u svakoj državi mogu takođe ukazati na minimalnu starost za rad i koja dozvoljava maloljetnicima da to učine. Kada postoji sukob između saveznih i državnih zakona, primjenjuje se restriktivniji zakon.\nU Ohaju konkretno, maloljetnici moraju imati najmanje 14 godina da dobiju radnu dozvolu, tako da nema sukoba između državnog i federalnog zakona ovdje. Iako mladi tinejdžeri mogu da rade, postoji nekoliko ograničenja u njihovim mogućnostima zapošljavanja.\nNa primjer, tinejdžeri u Ohio-u u starosnoj grupi od 14 do 15 godina možda neće raditi pre 7 ujutru ili poslije 19 sati. Pored toga, možda ne mogu raditi više od tri sata u školskom danu ili više od 18 sati u školskoj nedjelji. Takođe, zabranjeno je raditi u školskim satima, osim ako se njihovo zapošljavanje ne odnosi na program stručnog usavršavanja. Sve u svemu, to znači da mladi tinejdžeri neće moći da odustanu od škole radi punog radnog vremena.\nTo što se kaže, čak i kada se škola ne sjedi zbog zimskih, prolećnih ili letnjih prekida, mladi tinejdžeri nemaju slobodan domet na radnom mjestu.\nOni i dalje možda neće raditi pre 7 sati, ali mogu raditi poslije 21h. Zabranjeno je raditi više od osam sati dnevno ili više od 40 sati nedeljno.\nNa kraju, državni zakon u državi Ohajo zahtijeva da u svakom trenutku djeca ispod 16 godina imaju radni certifikat o djeci. Tinejdžeri u uzrastu od 16-17 godine imaju takve dozvole za rad u školskim časovima.\nŠkole pružaju ove potvrde o zaposlenju.\nStariji tinejdžeri u radnoj snazi\nTinejdžerima nije potrebno izdavanje certifikata o uzrastu, ali je potreban dokaz o starosti za 16 i 17 godina staraca da rade tokom odmora. Izuzeci mogu se odnositi na maloljetnike koji rade sezonski poslovi u zabavnim parkovima.\nKada se škola sjedi, 16 i 17 godina ne mogu raditi pre 6 ili 7 ujutru, ako ne rade nakon 20 sati u prethodnoj noći ili nakon 23 sata od nedelje do četvrtka. Za razliku od mlađih tinejdžera, oni nemaju ograničenja na satima koji rade tokom dana ili nedelje.\nKada škola napušta zimu, proleće ili letnje pauze, stariji tinejdžeri nemaju ograničenja na početno ili završno vreme radnog dana.\nAko ste zainteresovani za više informacija o dečijem radu, posetite veb lokaciju Ohio State Labor. Ako ste zainteresovani za potrebe za dečjim radom za druge države, konsultujte ovu listu minimalne starosti za rad države .\nMinimalna dob za rad u Indijani\nMinumum pravno radno doba u Kaliforniji\nKoje je minimalno pravno doba za rad u Koloradu?\nMinimalno pravno radno doba u Zapadnoj Virdžiniji\nDa li moj tinejdžer mora da podnese porez?\nAir Force Job 1N0X1 - Operativna obaveštenja\nSample Professional Format slova\nIntervju za recepcioniste\nTop 10 najboljih radnih mesta za Introverts\nIstorija i uticaj YWCA na ženska prava\nZajedničke greške prilikom kreiranja uzoraka za pravno pisanje\nKako da navedete slobodne poslove u nastavku


TotalCar.rs » Cene goriva iznad proseka regiona\nCene goriva iznad proseka regiona\n0 komentara 5073 pregleda\nIako je gorivo u Srbiji u poslednje vreme pojeftinilo, cene naftnih derivata prosečno su veće za tri odsto od proseka cena u 11 zemalja okruženja.\nNa osnovu analize Udruženja naftnih kompanija Srbije (UNKS), gorivo u našoj zemlji u poslednjih nedelju dana u proseku je pojeftinilo za 1,5 do 2 dinara po litru. Pojeftinjenje goriva posledica je, pre svega, smanjenja cena derivata nafte koji se nabavljaju iz domaće proizvodnje, ali i iz uvoza.\nU prilog pojeftinjenju išao je i nizak kurs dinara u odnosu na dolar i evro u prethodnom periodu.\nPrema podacima UNKS-a, evro premijum BMB 95 na pumpama u Srbiji u prethodnoj sedmici prosečno je koštao 160,97 dinara po litru, evrodizel 157,80 dinara, evro BMB 98 185,56 dinara, dizel D2 151,66 dinara, premijum BMB 95 151,73 dinara, a TNG 87,24 dinara po litru.\nPodsećanja radi, u novembru 2011, dakle pre nešto više od godinu dana, cena benzina BMB 95 iznosila je 133,80 dinara za litar, evropremijuma BMB 95 138,50, dizela D2 125,50, evrodizela 136,40 i TNG 68,90 dinara po litru.\nPrometnici naftnim derivatima očekuju da će se, ukoliko se zadrži trend pada cena, povećati i potrošnja goriva u Srbiji, s obzirom da je zbog niske platežne moći kupaca i visokih cena prodaja bila u padu.\nProsečne maloprodajne cene goriva u Srbiji trenutno su i dalje za oko tri odsto više od proseka cena u 11 zemalja okruženja, koje su obuhvaćene analizom UNKS-a. Prema njihovim podacima, gorivo je najskuplje u Grčkoj, Sloveniji i Mađarskoj, dok su tradicionalno na začelju liste, sa najnižim cenama, Bosna i Hercegovina, Makedonija i Bugarska.\nRazlika od najniže do najviše cene goriva, od zemlje do zemlje je 32 evrocenta za dizel, odnosno 48 evrocenta za benzin. Poziciju na ovoj listi u najvećoj meri određuje nivo akciza i stopa PDV-a.


LONČAR: Zaposleno 2.500 novih zdravstvenih radnika | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Društvo LONČAR: Zaposleno 2.500 novih zdravstvenih radnika\nLONČAR: Zaposleno 2.500 novih zdravstvenih radnika\nMinistar zdravlja u Vladi Republike Srbije Zlatibor Lončar izjavio je da je u protekle dve nedelje zaposleno više od 2.500 lekara i medicinskih sestara, koji su prethodno bili na specijalizaciji ili imali ugovore na određeno vreme.\nLončar je sinoć, u izjavi za Televiziju Prva, rekao da zdravstveni sistem Srbije trenutno zapošljava više od 100.000 ljudi, koji su morali da se brzo prilagode novonastaloj situaciji od kada je registrovan prvi pacijent pozitivan na korona virus.\nZdravstveni sistem, kako je naglasio, mora da funkcioniše na dva fronta – jedan je sa onima koji su zaraženi korona virusom, a drugi su svi ostali pacijenti.\n– Imamo bolnice koje moraju da rade za hitna stanja kada nije reč o korona virusu – objasnio je on i rekao da su takve ustanove u Beogradu Bežanijska bolnica, VMA i Urgentni centar.\nMinistar je istakao da je struka zadužena za vođenje situacije i za preporuke, odnosno da Krizni štab odlučuje o strategiji i merama koje će da se preduzimaju, nakon čega Ministarstvo zdravlja sprovodi te mere, kaže se u saopštenju na sajtu Vlade Srbije.\nPrethodni tekstPrvo doniranje krvne plazme nakon ozdravljenja od koronavirusa\nSledeći tekstBiramo „Najlepšu baštu Novog Sada”\nPočinju radovi na rekonstrukciji: gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević obišao objekat...\nCarstvo bundeve u Crepaji


Potreban posao/praksa/obuka (Junior Frontend Developer)\nMyCity » Web dizajn / HTML » Posao frontend programera izvan IT sektora...gde ?\nNapisano na dan: 19.7.2020\nPoslao: 19 Jul 2020 14:15\nDrugari, pozdravljam vas.\nAko je neko raspolozen i ima iskustva kao frontend programer, a radi van IT sektora, zamolila bih da odgovori, a i svako drugi ko se razume.\nKao samouki programer, gde se moze raditi a da to nije IT sektor ? Kakva je situacija n.p.u skolama ? Znam da je isplativiji IT sektor, ali me ipak zanima kako neko ko nema diplomu programera moze i negde drugde da radi bez te iste diplome ? Postoji li mogucnost da neko kao master dipl ekonomista, a ujedno i samouki programer, moze i to svoje znanje programera negde da iskoristi van IT sektora ? Uzimam u obzir i neki eventualno sertifikat...gde se to moze primeniti ? Da li je iko polagao neke ispite razlike i stekao zvanje informaticara ?\nRazlog pitanja...manje stresan zivot, a i dalje ljubav prema oblasti za koju pitam.


Vojno-bezbednosna agencija i UBPOK podneli četiri krivične prijave\nU pritvoru Mile Dragić\nVlasnika kompanije za proizvodnju vojne opreme i oficire Vojske SCG, Miluna Kokanovića, Jovicu Vučkovića i Igora Mijailovića, danas će saslušati sudija Vuk Tufegdžić i Novica Mihajlović\nBEOGRAD - Mile Dragić vlasnik istoimene kompanije za proizvodnju vojne opreme iz Zrenjanina, kome je sinoć, posle hapšenja određen pritvor od 48 sati, biće priveden danas vojnom istražnom istražnom sudiji Okružnog suda u Beogradu.\nUprava za borbu protiv organizovanog kriminala (UBPOK) i Vojno-bezbednosna agencija podneli su juče krivične prijave protiv Mileta Dragića, general-majora Miluna Kokanovića, pukovnika Jovice Vučkovića i kapetana Igora Mijailovića, zbog zloupotreba prilikom nabavke vojne opreme. Kako je navela Radio-televizija Srbije, okružnom tužiocu u Beogradu podnete su prijave protiv Kokanovića i Mijailovića zbog zloupotrebe službenog položaja, protiv Vučkovića zbog primanja mita, i protiv Mileta Dragića zbog davanja mita.\nDragića i ostale osumnjičene saslušaće sudije Vuk Tufegdžić i Novica Mihajlović, saznaje Glas. Vojno tužilaštvo pozvalo je sinoć oko 18 sati dežurnog istražnog sudiju i najavilo privođenje na saslušanje četiri osobe. Međutim, kako osumnjičeni u to vreme nisu bili uhapšeni, šef Istražnog odeljenja Okružnog suda u Beogradu Branislav Todić saopštio je svom kolegi da oni najpre moraju biti saslušani u policiji.\nKokanović za prijavu saznao sa televizije\nGeneral-major Milun Kokanović sinoć nije uhapšen, niti je saslušan do zaključenja ovog broja, a za krivičnu prijavu UBPOK-a i VBA saznao je sa televizije - saznaje Glas javnosti od generalovog bliskog prijatelja.\n"General je prvi put čuo za ovu vest sinoć, u vestima u 19.55 časova, i veoma se iznenadio. On je od 4. do 22. avgusta bio u Meljinama i nije mu jasno kako je osumnjičen za zloupotrebu službenog položaja kad nije bio tu u vreme događaja vezanih za nabavku vojne opreme", kaže izvor našeg lista.\nDragić se sumnjiči da je dao mito pukovniku Jovici Vučkoviću, odnosno da je Vučković od vlasnika istoimenog zrenjaninskog preduzeća kao nagradu za spisak opreme za Vojsku SCG dobio na poklon "škodu fabiju". Dragić je uhapšen juče oko 17.30 sati, u predstavništvu svoje firme u Beogradu, u Njegoševoj ulici broj 41.\n"Dragić je prvo priveden u UBPOK gde je dao izjavu, a potom je prebačen u Gradski SUP u 29. novembra. Moj klijent se oseća dobro i potpuno je trezveno prihvatio ovu situaciju", kaže za Glas njegov advokat Radivoj Paunović. On kaže da u ovom slučaju ima puno nelogičnosti.\n- Nije bilo ni reči o ugovorima o vojnoj opremi. Vrlo smo iznenađeni što su se sve optužbe na račun mog klijenta u jednoj takvoj ujudurmi svele na sumnju davanja mita pukovniku Vučkoviću, u lizing na 24 rate. Sve je to bez osnova i ja se nadam da će on biti pušten. Inače, niko na saslušanju mog klijenta osim Vučkovića nije pominjan. Konkretno, razlog Dragićevog privođenja je ono što je on nedavno izneo u javnost, a što je potvrdila i njegova radnica Danijela Grandić - da su je ljudi iz UBPOK-a naterali da štampanim slovima napiše i potpiše da je novcem firme kupila automobil na 24 rate. A sledećeg dana doneli su joj priznanicu sa imenom nekog Jovice, ubeđujući je da je ona to platila - priča Paunović.\nDragić je tom prilikom optužio policiju da svakodnevno po nalogu ministra finansija Mlađana Dinkića vrši pritiske na njegove radnike kako bi mu nešto "napakovali" i optužili ga za korupciju.\n- Dinkić je tako izneo da je pukovnik Jovica Vučković kupio kola, pretpostavljam da je možda mislio na ova kola - rekao je Dragić tada novinarima. Inače, nekolicina Dragićevih radnika, koji su se zatekli juče popodne u prostorijama firme u Beogradu, ovako opisuju sam čin privođenja.\n- Dragić je došao u predstavništvo, posle jednog sastanka u centru Beograda. Posle pola sata ušli su ljudi iz policije i pitali nas da li je on tu. Bili su korektni, direktor se nije opirao, izveli su ga iz kancelarije bez lisica. Ne znamo detalje, sem, kako smo čuli, da se sumnjiči za davanje mita - kaže jedan od njegovih radnika. Prema tvrdnjama očevidaca, još od popodneva, tom i okolnim ulicama kružilo je nekoliko džipova, da bi se oko 17.30 časova pojavio samo jedan, tamnozelene boje.\n- Odjednom se pored džipa, stvorilo 10 do 15 policajaca, u tamnim uniformama, sa heklerima i natpisom UBPOK, a bilo ih je i u civilu. Ušli su kod direktora i posle deset minuta su ga izveli. On je hteo svoje mobilne telefone da da vozaču, ali mu nisu dozvolili, insistirajući da ih ponesu. Rekli su nam da ga vode, ne precizirajući gde - kaže za Glas jedan od zaposlenih. Inače, kako saznajemo, Dragić je odmah po prebacivanju u Gradski SUP tražio od prijatelja da mu odnesu topliju garderobu "jer mu je bilo hladno".\nCrnogorac košta Srbiju 1.450.000\nKapetan Dragan kreće u novu ofanzivu\nKošarka otkazala sednicu Skupštine SCG\nHašim Tači ne sme u Beograd\nMarović: Evropski put prioritet\nTopi se većina u Skupštini\nKo je general-major Milun Kokanović


Evropska atletska federacija proglasila je dvostrukog olimpijskog šampiona Moa Faraha za najboljeg u tom sportu ove godine.\nFarah je prestižnu nagradu dobio drugu godinu zaredom. Britanski atletičar je osvojio ovo priznanje u konkurenciji dvojice Francuza, skakača s motkom Renoa Lavilenija i sprintera Kristofa Lemetra.\nZa najbolju atletičarku u četvrtak je proglašena takmičarka u sedmoboju Džesika Enis iz Velike Britanije.


EVO KAKO JE ŠPIRIĆ ZAVRŠIO NA AMERIČKOJ ‘CRNOJ LISTI’: POGLEDAJTE NJEGOV IMOVINSKI KARTON | Cicelićka Portal\nHome \_ Slider \_ EVO KAKO JE ŠPIRIĆ ZAVRŠIO NA AMERIČKOJ ‘CRNOJ LISTI’: POGLEDAJTE NJEGOV IMOVINSKI KARTON\nEVO KAKO JE ŠPIRIĆ ZAVRŠIO NA AMERIČKOJ ‘CRNOJ LISTI’: POGLEDAJTE NJEGOV IMOVINSKI KARTON\nŠpirić je na američku “crnu listu” dospio usred pojačane lobističke kampanje SNSD-a u Americi čiji je cilj bio skinuti Dodika s “crne liste”. No, ne samo da je Dodik ostao na “crnoj listi” nego mu se u međuvremenu pridružio i njegov najbliži saradnik, Nikola Špirić.\nDržavni parlamentarac i bivši ministar finansija i trezora BiH Nikola Špirić tokom svoje političke karijere bio je član čak pet stranaka. Aktivno se počeo baviti politikom 1993. godine kao član Srpske radikalne stranke (SRS). Četiri godine kasnije je osnovao Demokratsku stranku za Banju Luku i Krajinu, a već 1998. prelazi u Srpsku demokratsku stranku u kojoj ostaje dvije godine. Špirić potom ulazi u Partiju demokratskog progresa (PDP), ali se i u ovoj partiji zadržao dvije godine. Na koncu, 2002. godine postaje član i potpredsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD).\nU međuvremenu postaje čan SNSD-a te kao njihov kandidat na općim izborima 2002. godine dobija poslaničko mjesto u Parlamentu BiH. Tokom mandata bio je član rukovodstva Predstavničkog doma PS BiH, piše SB.\nNa općim izborima 2014. godine Špirić je ušao u Predstavnički dom Parlamenta BiH.\nŠpirić je u imovinskom kartonu iz 2014. godine napisao da je vlasnik stana i poslovnog prostora u Republici Srpskoj, ukupne vrijednosti 400.000 KM. Prijavio je i porodično naslijeđe koje ima u Federaciji BiH. Prema zemljišnoknjižnim dokumentima, Špirić je naslijedio kuću i deset hektara zemljišta u Drvaru.\nU izjavi koju je popunio 2012. godine, prije preuzimanja funkcije ministra finansija, Špirić je napisao da kćerka Jovana posjeduje stan u Beču, a sin u Beogradu. Također, tada je naveo da je on vlasnik stana u Novom Sadu. Stan u Beču od396.844 eura (773.846 konvertibilnih maraka) kupljen je na ime Špirićeve kćerke Jovane u oktobru 2008. godine. Kupoprodajni ugovor tadašnji predsjedavajući Vijeća ministara BiH Nikola Špirić sklopio je četiri mjeseca ranije. Stan je koštao 360.000 eura, garaža dodatnih 20.000 eura, dok je ostatak novca otišao na plaćanje poreza.\nŠprić vozi Audi 8 koji je procijenio na 75.000 KM. Prijavio je da na računima u bankama u BiH ima: 189.200 eura, 79.400 američkih dolara, 21.800 švicarskih franaka i 32.500 KM. Za suprugu Nadu je napisao da ima ušteđenih 27.000 američkih dolara.\nSupružnici Špirić nisu kreditno zaduženi, a tokom 2013. godine njihova zajednička mjesečna plaća je iznosila 9.716 KM.\nIz bankovnog izvoda, kojeg je Slobodena Bosna, ranije objavila, vidi se da je na račun Špirića 14. oktobra 2008. godine prvo uplaćeno nešto više od 85.000 eura, a isti dan uplaćen mu je novi iznos od 244.000 eura. Već sljedećeg dana Špirić je sa računa podigao oko 396.000 eura.\nRedakcija1 | Slider, Vijesti | rujan 11, 2018 09:49


Dužina crveno-žuto-plave trobojke je 349 metara, a širina 226,92 metra - što znači 79.290 kvadratnih metara, dok je težina zastave pet tona.\nPrethodni rekored je postignut u Libanu 2010. godine zastavom od 65.000 kvadratnih metara.\nInicijativu da se postavi nov svetski rekord, imala je privatna rumunska Televizija Antena3, uz pomoć Fabrike zastava Buftea i uz više sponzora.\nNa svečanost proglašenja rekorda, započetoj intoniranjem državne himne u interpretaciji vojnog orkestra, bili su premijer Viktor Ponta, ministar odbrane Mirčea Duša i veliki broj radoznalaca.\nPonta je čestitao Anteni3 zbog "izvanredne inicijative" i naglasio veliki značaj poštovanja nacionalnih simbola koji "povezuju i ujedinjuju građane jedne zemlje".\nPiloti Aerokluba sa Aerodroma Klinčeni su izveli poseban akrobatski program.\nAntena3 je 9. maja ispred zgrade Rumunskog parlamenta predstavila najveću zastavu Evropske unije dužine 140 metara, širine 100 metara, težine 800 kilograma.\nKafa "Smrtna želja" najjača na svetu\nZa one kojima je potrebna jaka kafa da se ujutro probude i ostanu koncentrisani tokom dana na poslu, jedna američka kompanija nudi najjači crni napitak na svetu, sa 200 puta većim sadržajem kofeina od klasične kafe.


Laguna - Bukmarker - Prikaz ljubavnog romana „Knjiga izgubljenog i nađenog“ - Knjige o kojima se priča\nLondon tokom burnih dvadesetih, Pariz za vreme nemačke okupacije, i vila na vrhu litice u Korzici tokom osamdesetih – sve su to pozornice jedne tragične ljubavi.\nKada Džun, majka Kejt Darling, pogine u avionskoj nesreći, ceo svet tuguje zbog gubitka bivše primabalerine. Nedugo zatim, Ivi, žena koja je usvojila Džun, pokazuje Kejt nešto što je 30 godina čuvala kao tajnu – pismo Kejtine bake i njen portret koji je načinio poznati umetnik Tomas Staford. Nekoliko dana kasnije, Ivi umire, zbog čega se Kejt se oseća izgubljeno – njena karijera fotografa ne napreduje a ona je usamljena u starom viktorijanskom Londonu. UI želji da sazna nešto više o slici, Kejti stupa u kontakt sa povučenim slikarom Stafordom, a on je poziva kod njega na Korziku, gde joj izloži dugu priču o ljubavi i gubitku.\nTomas Staford i Alis Eversli su se sreli jednog savršenog leta kada su bili deca, a zatim ponovo kada su bili dvadesetogodišnjaci. Tom je studirao na Oksfordu a Alis, plemkinja, bila je članica grupe „Predivnih mladih bića“, mladog plemstva sklonog boemskom životu. Zaljubili su se: ona je ohrabrivala Tomovu ljubav prema umetnosti, i upoznala ga je sa važnim ljudima, a Tom je video pravu Alis – ne plitku članicu dekadentnog višeg društva, već smelu devojku koja će osvojiti svet. Kad Alis otputuje u Veneciju sa svojom kosmopolitski nastrojenom tetkom, i vrati se odatle trudna, porodica je isprva sakrije, a zatim ona sama odlazi u Pariz.\nTo je priča koju nostalgični Staford priča Kejt, ali će se cela istina zaokružiti tek sa pričom datom iz Alisinog ugla. Njih dvoje su bili sporadično u vezi – u Parizu, na Korzici – ali nikada nisu mogli da izgrade dugotrajan i čvrst odnos. Kejt je prošla bolje – dok je bila na Korzici, ona i Stafordov unuk počinju da se zaljubljuju jedno u drugo.\nRaskošni opisi mesta i epohe doprinose neodoljivoj ljubavnoj priči.


Susret Vučića i Erdogana — „Turski tok“ gasi snove Albanaca i Bošnjaka - Sputnjik Srbija\n17:04 09.07.2017 Preuzmite kraći link\nTurska bi mogla da promeni stav prema „Velikoj Albaniji“ odnosno albanskim separatističkim i ekstremističkim idejama i prema bošnjačkom hegemonizmu, jer i jedno i drugo izaziva turbulencije na Balkanu, a turbulencije na Balkanu i izgradnja magistralnog gasovoda ne idu zajedno.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ipak neće ići na komemoraciju u Srebrenicu, jer će u to vreme biti u Istanbulu, gde će se sastati sa predsednikom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom.\nPolitički analitičar Dragomir Anđelković za Sputnjik kaže da će zvanični razgovori srpskog i turskog predsednika biti fokusirani na dve teme — ekonomsku saradnju i regionalnu stabilnost, odnosno mir na Balkanu i ulogu Srbije u tom procesu.\n„Međutim, uz te teme opšteg tipa, koje se provlače u toj vrsti susreta, biće ipak važnije one koje će se podvući pod sve to, a to su teme vezane za izgradnju ’Turskog toka‘, odnosno ’Južnog toka‘. Turska želi da to bude magistralni gasovod većeg kapaciteta, jer samim tim veća količina gasa dolazi u Tursku i ona je tranzitna zemlja sa geopolitičkim i ekonomskim potencijalom. Sa druge strane, i Srbiji je jako važno da taj gasovod ide dalje, i to preko naše teritorije, odnosno da se sam projekat realizuje. A ako pričamo o realizaciji ’Turskog toka‘ i ’Južnog toka 2‘, onda možemo da shvatimo i zašto bi Turska mogla da promeni stav prema ’Velikoj Albaniji‘, to jest albanskim separatističkim i ekstremističkim idejama i prema bošnjačkom hegemonizmu, jer i jedno i drugo izaziva turbulencije na Balkanu, a turbulencije na Balkanu i izgradnja magistralnog gasovoda ne idu zajedno“, ocenjuje Anđelković.\nKako kaže, ako Turska želi da se izgradi značajan gasovod zajedno sa Rusijom, a koji bi snabdevao Evropu i koji bi postepeno prevazišao prvobitnu nameru da to bude samo „Turski tok“, onda Ankara mora da da doprinos stabilizaciji Balkana.\n„Stabilizacije Balkana nema bez obuzdavanja velikoalbanskih pretenzija, odnosno bošnjačkog hegemonizma, jer to su generatori krize. Tako da se u kontekstu izgradnje gasovoda otvara mogućnost za dalju normalizaciju srpsko-turskih odnosa na geopolitičkim osnovama, a koje bi vodile smirivanju stanja na Balkanu i mislim da će to biti centralna tema iza kulisa sastanka“, smatra Anđelković.\nNa pitanje da li se može očekivati da Turska na neki način pomogne Srbiji i učestvuje u izgradnji gasovoda koji bi išao kroz Srbiju, Anđelković kaže da ni tu mogućnost ne treba isključiti.\n„Moguće je da će Turska direktno učestvovati u finansiranju gasovoda, što bi za nas bilo dobro rešenje, ali pod uslovom da i Rusija bude u ceo proces ozbiljno uključena. Za nas je dobro vezivanje za Tursku, ali ne ekskluzivno vezivanje već u kontekstu rusko-turskih odnosa. Turska koja je ruski partner može da bude potpora i srpskim interesima, dok Turska koja samostalno nastupa može za nas bude opasna, jer ako Turci suviše ojačaju na Balkanu, a nalaze se van kontrole bilo koje druge sile, onda dugoročno ne znamo šta će biti. U svakom slučaju, sam razgovor Vučića i Erdogana ne treba posmatrati kao protokolaran jer mislim da kasnije itekako može da se pokaže od velikog značaja za našu saradnju sa Turskom i za rešavanje nekih važnih pitanja koja nam predstoje“, napominje Anđelković.\nU kontekstu činjenice da su i Turska i Srbija kandidati za prijem u članstvo Evropske unije, Anđelković kaže da Turska za nas može biti primer koji treba da rashladi usijane evropljanske glave.\n„Iako iskustvo Turske sa EU nije potpuno kompatibilno sa našim slučajem jer je reč o zemlji koja ima drugačiji geopolitički značaj, ekonomiju i civilizacijske zone, ono što je zajedničko nama i Turcima je da nas Evropska unija vrlo često ucenjuje. Bitno je da naučimo iz njihovog primera da otvaranje pregovaračkih poglavlja ne znači i zatvaranje, kao i da možemo da budemo u pregovaračkom procesu u naredne tri decenije i da nigde ne stignemo. Druga važna stvar je da članstvo u NATO-u ne garantuje ulazak u EU. To nam tako predstavljaju NATO lobisti, ali zapravo nije tako, a Turska je nabolji svedok. Mislim da sva ta iskustva treba da uzmemo u obzir, ali ipak i da budemo svesni da se razlikuje slučaj Srbije i Turske“, zaključuje Anđelković za Sputnjik.\nsusret, Turski tok, Vučić Aleksandar, Redžep Tajip Erdogan


Severna Koreja testirala lansiranje raketa iz podmornice - Sputnjik Srbija\n08:33 24.08.2016 (osveženo 09:57 24.08.2016) Preuzmite kraći link\nSeverna Koreja je danas uz svoju istočnu obalu testirala lansiranje balističkih raketa sa podmornice, javila je južnokorejska agencija „Jonhap“.\nTestiranje je izvršeno u 5.30 sati ujutro po lokalnom vremenu, odnosno 23 sata po srednjeevropskom vremenu, u blizini grada Sinpo, saopštio je Združeni štab južnokorejskih oružanih snaga, a prenela agencija AFP.\nPjongjang je izveo tu probu u vreme eskalacije tenzija u odnosima sa Južnom Korejom, pri čemu su severnokorejske vlasti zapretile odmazdom zbog zajedničkih vojnih vežbi Južne Koreje i SAD, a koje je Pjongjang nazvao probom nuklearnog napada i invazije.\nrakete, Sverna Koreja


Lidlu potrebni dobavljači voća i povrća › Made-in-Germany.rs\nLidlu potrebni dobavljači voća i povrća\nPredstavnici kompanije „Lidl Srbija“ susreli su se na „Danu Dobavljača“ u Privrednoj komori Srbije, sa potencijalnim domaćim dobavljačima voća i povrća, koji ispunjavaju međunarodne standarde kvaliteta.\nProizvođači i distributeri voća i povrća mogli su da se upoznaju sa standardima kvaliteta traženih proizvoda i procesom selekcije kandidata, kojima će se poznati nemački trgovinski lanac rukovoditi prilikom izbora dobavljača u Srbiji, na osnovu čega su bili u mogućnosti da procene svoje šanse za saradnju sa Lidlom.\nPo rečima Veljka Jovanovića, direktora Sektora za poljoprivredu PKS, ovakav događaj je prilika da proizvođači i distributeri voća i povrća saznaju više o potrebama Lidla i načinu na koji mogu postati njegovi dobavljači.\n– Ovo je tek prvi korak u komunikaciji za koji se nadamo da će rezultirati konkretnim poslovima. Dani dobavljača predstavljaju našu redovnu aktivnost, a u narednom periodu PKS će kreirati digitalne alate koji će olakšati povezivanje dobavljača i trgovaca – najavio je Jovanović, a prenosi „eKapija“.\nU zemljama u kojima posluje, nemački Lidl je poznat po ponudi koju odlikuje najbolji odnos kvaliteta i cene, što je i koncept na osnovu kojeg će ovaj maloprodajni lanac poslovati i na tržištu Srbije.\n– Da bismo osigurali visok kvalitet i svežinu proizvoda u svakoj kategoriji, pa tako i kod voća i povrća, puno pažnje posvećujemo izboru dobavljača. Zato nam je izuzetno važno da započnemo direktnu komunikaciju sa domaćim dobavljačima, kao našim potencijalnim partnerima – istakao je direktor nabavke kompanije Lidl Srbija Daniel Petrovečki.\nTokom direktnih razgovora u PKS, domaći dobavljači su predstavili asortimane svojih proizvoda predstavnicama Lidla, ali im i postavljali dodatna pitanja. S obzirom na to da ovi susreti predstavljaju tek prvi korak u mogućem ostvarivanju saradnje, u narednim mesecima mogu se očekivati i neki konkretnji poslovni dogovori.\nNemački Lidl je deo „Schwarz grupe“ sa sedištem u gradu Nekarsulmu i najveći je diskontni trgovinski lanac u Evropi sa tendencijom daljeg dinamičnog rasta. Lidl je operativan u 27 zemalja Evrope, kao i u Sjedinjenim Američkim Državama, ali je prisutan u ukupno 30 zemalja, među kojima je i Srbija.\nLidl u Srbiji trenutno intenzivno radi na izgradnji svojih prodajnih objekata i uspostavljanju organizacione strukture, kako bi naredne godine istovremeno otvorio više svojih prodavnica u više gradova, najavili su u nemačkoj kompaniji.\nU Zrenjaninu završena gradnja „Lidla“\nU Nemačkoj suša umanjila rod žita, voća i povrća\nTone bačenih krastavaca kod Leskovca!\nGospođinci dobijaju fabriku za preradu povrća\nNemci grade fabriku za preradu voća u Beloljinu\nOd MiG na 02/11/2017 / Investicije, Poljoprivreda, Proizvodnja, Trgovina / Ostavite komentar\nNemci bi da ulažu u organsku proizvodnju u Blacu\nAldi i Lidl dobro znaju u šta treba ulagati\nKategorije Izaberi kategoriju AKTUELNO (5.712) Drvna industrija (3) Ekologija (350) Finansije (931) Građevinarstvo (216) Industrija (1.252) Auto industrija (401) Energetika (245) Hemijska industrija (119) Mašinogradnja (106) Prehranbena industrija (228) Tekstilna industrija (56) Informatika (182) infrastruktura (110) Investicije (1.793) Komunikacije (193) Poljoprivreda (337) Proizvodnja (842) Rudarstvo (26) školstvo (14) Tehnologija (743) Transport (227) Trgovina (640) Tržište rada (461) Turizam (237) Usluge (359) Zanatstvo (88) Zdravstvo (306) BLOG (238) Napravljeno u Nemačkoj (1)\nArhiva članaka Izaberi mesec april 2021 (35) mart 2021 (60) februar 2021 (57) januar 2021 (59) decembar 2020 (59) novembar 2020 (54) oktobar 2020 (55) septembar 2020 (56) avgust 2020 (57) jul 2020 (59) jun 2020 (61) maj 2020 (60) april 2020 (63) mart 2020 (62) februar 2020 (52) januar 2020 (57) decembar 2019 (59) novembar 2019 (59) oktobar 2019 (60) septembar 2019 (57) avgust 2019 (57) jul 2019 (51) jun 2019 (56) maj 2019 (55) april 2019 (54) mart 2019 (54) februar 2019 (53) januar 2019 (54) decembar 2018 (59) novembar 2018 (56) oktobar 2018 (54) septembar 2018 (59) avgust 2018 (60) jul 2018 (52) jun 2018 (53) maj 2018 (48) april 2018 (54) mart 2018 (59) februar 2018 (48) januar 2018 (55) decembar 2017 (58) novembar 2017 (56) oktobar 2017 (56) septembar 2017 (45) avgust 2017 (47) jul 2017 (50) jun 2017 (45) maj 2017 (58) april 2017 (43) mart 2017 (61) februar 2017 (45) januar 2017 (48) decembar 2016 (46) novembar 2016 (52) oktobar 2016 (55) septembar 2016 (56) avgust 2016 (59) jul 2016 (44) jun 2016 (52) maj 2016 (59) april 2016 (51) mart 2016 (50) februar 2016 (47) januar 2016 (48) decembar 2015 (56) novembar 2015 (69) oktobar 2015 (60) septembar 2015 (116) avgust 2015 (148) jul 2015 (133) jun 2015 (133) maj 2015 (133) april 2015 (121) mart 2015 (104) februar 2015 (94) januar 2015 (97) decembar 2014 (121) novembar 2014 (81) oktobar 2014 (68) septembar 2014 (81) avgust 2014 (71) jul 2014 (69) jun 2014 (64) maj 2014 (89) april 2014 (54) mart 2014 (90) februar 2014 (76) januar 2014 (71) decembar 2013 (45) novembar 2013 (10) oktobar 2013 (3) septembar 2013 (6) avgust 2013 (1)\nVrednost bitkoina ponovo u padu\nVrednost najtrgovanije virtuelne valute bitkoina ponovo varira, a u nedelju ujutro je potonula...\nRiba neprodata, a trgovci ne spuštaju cenu\n18/04/2021 by MiG\nSkoro svi slatkovodni ribnjaci u Srbiji trenutno muče muku sa viškom ribe, budući...\nAudi obnavlja luksuzni brend „Horh“\nIz Audija najavljuju da će obnoviti oznaku Horh (Horch), koja bi trebalo ponovo...\nNajbolje i najgore plaćena zanimanja u Nemačkoj\n17/04/2021 by MiG\nNemački poslovni portal Gehalt.de je objavio najnovije podatke o najvišim i najnižim platama...\nKategorije Izaberi kategoriju AKTUELNO (3.149) Auto industrija (401) BLOG (237) Drvna industrija (3) Ekologija (350) Energetika (245) Finansije (931) Građevinarstvo (216) Hemijska industrija (119) Industrija (302) Informatika (182) infrastruktura (110) Investicije (1.793) Komunikacije (193) Mašinogradnja (106) Napravljeno u Nemačkoj (1) Poljoprivreda (337) Prehranbena industrija (228) Proizvodnja (842) Rudarstvo (26) školstvo (14) Tehnologija (743) Tekstilna industrija (56) Transport (227) Trgovina (640) Tržište rada (461) Turizam (237) Usluge (359) Zanatstvo (88) Zdravstvo (306)


Život u Beogradu i da li je selidba u Beograd dobar izbor - Putuj Sigurno\nNAJČITANIJI TEKSTOVI O DESTINACIJAMA\nTop 20 vikend putovanja\nRestorani na Zlatiboru i specijaliteti\nFruška Gora – kulturna riznica Srbije\nDivčibare kao atraktivna destinacija\nVidikovci na Tari za najlepši pogled\nNajlepše brvnare u Srbiji\nFruška gora – top 5 izletišta\nNajzanimljiviji kafići u Beogradu\nNacionalni parkovi Srbije – 5 oaza prirode\nSmeštaj sa vaučerima\nSmešna strana putovanja\nNeradni dani 2021 – isplanirajte odmor\nGranični prelazi Srbije\nProsečna brzina na auto putu – naplatne rampe\nMeđunarodna vozačka dozvola i zeleni karton\nŠta možete preneti preko granice\nSaglasnost roditelja za putovanje maloletnog deteta\nGubitak pasoša u inostranstvu – šta raditi?\nTax Free – pravo na povraćaj poreza\nVinjete u Evropi\nPrelazak granice sa kućnim ljubimcima\nVizni režim – vrste viza i potrebe\nŠta sve poneti na solo putovanje\nKvalitet vode u Evropi – saveti\nPlaćanje u inostranstvu – keš ili kartica?\nVrste usluga na putovanju i šta uključuju\nŽivot u Beogradu i da li je selidba u Beograd dobar izbor\nPutujSigurno » Magazin » Život u Beogradu i da li je selidba u Beograd dobar izbor\nMožda vam se dopada i...\nPogledajte svih 716 smeštaja\nZborište Lovers Dream\nVila PETRA Banja Vrujci\n1.000,00 - 1.200.00 dinara/ po osobi\nVan glavnog grada Srbije već godinama vlada uverenje da je posao najlakše naći i da je standard ubedljivo najviši upravo u Beogradu. Iako stanovnici prestonice često kažu da to nije baš tako, statistički podaci Agencije za privredne registre pokazuju da je život u Beogradu ipak donekle lakši nego u ostatku naše zemlje.\nTome u prilog, najbolje svedoče podaci o zaposlenosti po okruzima, prema kojima se jasno vidi koliko Beograd odskače od drugih. U glavnom gradu tako posao ima oko 85 odsto svih onih građana koji posao žele da nađu. S druge strane, iako se može reći da je život u Beogradu skup, prosečna plata od oko 55.000 dinara, koju često u porodici primaju oba odrasla člana, sigurno daleko lakše podmiruje sve životne troškove.\nZbog svega ovoga ljudi iz manjih gradova se sve češće odlučuju na preseljenje u prestonicu, bilo da dolaze kako bi studirali ili kako bi pronašli posao i obezbedili materijalnu sigurnost za sebe i svoju porodicu. Preseljenje u glavni grad svakako umnogome mogu olakšati agencije koje obavljaju profesionalne selidbe u Beogradu, jer je na taj način promena životnog okruženja znatno lakša, brža i efikasnija, odnosno ne iziskuje mnogo stresa oko organizacije.\nNo, krenimo redom! Predstavljamo vam detaljan vodič za život u Beogradu – saznaćete koliki su troškovi života u Beogradu, kako funkcioniše gradski prevoz, ali i koje su najbolje lokacije za život ukoliko planirate da se duže zadržite u srpskoj prestonici.\nTroškovi života u Beogradu – cene osnovnih namirnica i usluga u prestonici\nKao što smo već na samom početku i naglasili, Beograd je jedan od najskupljih gradova u Srbiji, ali prosek vadi prosečna plata, koja je u glavnom gradu i najveća. Ipak, onima koji tek počinju život u Beogradu i koji ne mogu da se oslone na neka visoka primanja, sigurno dosta znači informacija koliki su troškovi života u Beogradu, odnosno cene osnovnih potrpeština.\nCene hrane u Beogradu\nNajvažnije životne namirnice Beograđani i svi oni koji u prestonici trenutno žive, uglavnom nabavljaju u velikim supermarketima kojih ima svuda po gradu i koji nude izuzetno širok asortiman najrazličitijih namirnica. Naravno, pijace nisu izgubile svoju draž, pa su i dan danas one pune domaćina iz različitih krajeva Srbije koji dolaze u Beograd kako bi prodavali svoje lično uzgajane proizvode.\nCene hrane u Beogradu variraju i različite su ne samo kada se uporede supermarketi i pijace, već i kada su u pitanju cene u samim supermarketima. Ovo su neke najznačajnije namirnice i njihove cene:\nhleb (obični beli) – oko 55 dinara\njaja (12 komada) – oko 180 dinara\nmleko (1 litar) – oko 100 dinara\njogurt (1 kg) – oko 120 dinara\nbrašno (1 kg) – oko 70 dinara\nšećer (1 kg) – oko 75 dinara\ntestenine (500 gr) – oko 160 dinara\ncrni luk (1 kg) – oko 50 dinara\nkrompir (1 kg) – oko 60 dinara\nbanane (1 kg) – oko 140 dinara\njabuka (1 kg) – oko 90 dinara\npomorandža (1 kg) – oko 100 dinara\nsvinjsko meso ( kg) – oko 500 dinara\npileće meso (1 kg) – oko 400 dinara\njuneće meso (1 kg) – oko 700 dinara\nCene u beogradskim restoranima i kafićima\nŽivot u Beogradu uglavnom podrazumeva brz tempo, bez mnogo vremena za svakodnevno spremanje obroka i kuvanje. Zbog toga, često ljudi odlučuju da barem jedan dnevni obrok pojedu u nekom od restorana. Ovako izgledaju cene u beogradskim restoranima i kafićima:\ndoručak – od 300 do 500 dinara (u pekarama možete proći znatno jeftinije i obilno doručkovati za oko 150 dinara)\nručak – od 500 do 2000 dinara (u zavisnosti od izbora restorana i samog obroka)\nvečera – od 500 do 1500 dinara (u zavisnosti od izbora restorana i samog obroka)\nkafa – oko 150 dinara\nčaj – oko 120 dinara\npivo – oko 200 dinara\nCene kirije u Beogradu\nRentiranje stana i plaćanje komunalnih usluga je takođe visoko na listi prioriteta svih onih koji žele da znaju koliki su troškovi života u Beogradu. Cene kirije u Beogradu kreću se od 150 evra pa naviše, u zavisnosti od dela grada, ali i kvadrature i opremljenosti samog stana.\nKada su u pitanju komunalije, cene zavise od toga da li se grejete na struju ili ne, da li imate infostan ili ne. Prosečna cena struje u stanu od oko 50 kvadrata u kojem žive dve osobe je oko 7-8 hiljada dinara, dok na cenu infostana najviše utiče kvadratura stana u kojem živite.\nJavni gradski saobraćaj u Beogradu je poprilično dobro usklađen sa potrebama stanovništva i svi delovi grada su dobro opremljeni. Gradom najviše patroliraju autobusi GSP-a, a tu su i tramvaji i trole. U gradu je na snazi BUS Plus sistem naplate karata, a cena mesečne karte za prevoz iznosi oko 3000 dinara. S druge strane, ako ste vozač verovatno će vam značiti informacija da je cena litre benzina oko 150 dinara, a dizela oko 160 dinara.\nCena taksija u Beogradu\nTaksi službe u Beogradu posluju prema cenama koje određuje Sekretarijat za saobraćaj grada Beograda. Cena vožnje je vidljiva na taksimetru, koji je u svakom trenutku istaknut u taksi vozilima i ne postoji opcija da se sa vozačem dogovorite oko cene vožnje.\nCena taksija u Beogradu se formira na osnovu:\nStarta koji iznosi 170 dinara\nPrve tarife – 65 din/km\nDruge tarife – 85 din/km\nTreće tarife – 130 din/km\nČekanja – 750 din/sat\nAtraktivna naselja za život u Beogradu\nUrbani Beograd, koji se konstantno razvija, je postao jedan od najatraktivnijih gradova za život u regionu, a posebno za naše ljude iz manjih mesta. Svi koji dolaze u prestonicu naročito uživaju u njegovom duhu i kulturi, a drugi koji su ovde rođeni ne mogu da zamisle svoj život bez njegovih ulica, parkova, obala i čudne kombinacije nereda i opuštene atmosfere.\nI ako svaka od 17 opština ima nešto posebno i mnogo toga interesantnog da ponudi svojim stanovnicima na listi najatraktivnijih mesta za život u Beogradu najveći broj ljudi izdvaja sledećih nekoliko delova grada:\nStari grad – spoj tradicionalnog i modernog načina života\nSvako želi da bude u žiži dešavanja. Ponekada ovo može biti deprimirajuće ako imamo u vidu velike gužve i svakodnevni haos u saobraćaju. Iako Stari grad poseduje navedeno, u njegovom slučaju to vas nikako ne može iznervirati.\nOn je odlična kombinacija starog i modernog na jednom mestu, za sve one koji uživaju u atmosferi starog gradskog jezgra, ali su istovremeno itetako zavisni od modernih životnih navika.\nU neposrednoj blizini nalaze se srednjovekovni Kalemegdan, boemska četvrt Skadarlija, glavna ulica Knez Mihailova, kao i najbolje prodavnice sa svetski poznatim brendovima i najbolji restorani, kafei i noćni klubovi.\nNovi Beograd – urbani deo glavnog grada\nNovi Beograd je nov, moderan i urbanizovan deo grada koji leži između Save i Dunava, okružen najlešim šetalištima, pa je itekako pogodan za sve one koji uživaju u dugim šetnjama i romantičnim trenucima na klupama pored vode. Osim toga, ovo je jedini deo grada gde nećete morati da pešačite uzbrdo i nezbrdo, jer je sve poprilično ravno.\nOvo je deo grada koji se razvija neverovatnom brzinom, razdeljen u blokove sa visokim višespratnicama, koji ima sve za miran porodičan život, sa bogatim izborom aktivnosti nakon posla kao i u uzbudljivim subotnjim izlascima. Pored najvećih šoping centara, ovaj deo Beograda je naročito poznat po velikom broju klubova na vodi koji još uvek garantuju najbolji noćni život u regionu.\nVračar – kulturno-istorijski centar grada\nVračar je druga od tri centralne beogradske opštine poznat po svojim uskim, ukrštenim ulicama i jednim od najvećih i najlepših hramova na Balkanu – Hramu Svetom Savi. Ovde se nalazi i jedna od najpoznatijih beogradskih pijaca – Kalenić pijaca, kao i Cvetni trg i mnoštvo lepih zgrada i malih starih kuća.\nSenjak i Dedinje – elitni delovi prestonice\nSenjak i Dedinje su najpoznatiji po svojim vilama i luksuznim kućama. Nalaze se na svega nekoliko kilometara od gradskog jezgra i postali su posebno popularni za nešto bolje stojeću kategoriju ljudi i smatraju se jednim od najbogatijih naselja u Beogradu. Za sve vas koji uživate u miru, okruženi zelenilom ovo su odlična naselja da potražite svoj novi dom.\nBeograd je milionski grad, sa velikim brojem mogućnosti za sve one ambiciozne i kreativne ljude, koji žele da uspeju. Zato ako planirate selidbu u Beograd, imajte na umu nekoliko važnih stvari – Beograđani su veoma srdačni i druželjubivi. Nemaju predrasuda prema strancima, a već prvog dana boravka u gradu možete da steknete poznanike i prijatelje. Dobrodošli!\nAutor: Nemanja Filipović | Objavljeno: 27.02.2020. | Ažurirano: 26.02.2020.\nNastavite sa čitanjem ...\nBudvanska Rivijera – Mesto za prave hedoniste\nautor: Miloš Božilović\n5 idealnih destinacija za leto na albanskoj rivijeri\nVožnja automobila u Srbiji – koji su uslovi?\nPrijavite se za PutujSigurno newsletter\nNaš stručni tim svakog utorka bira najzanimljivije vesti iz sveta turizma i putovanja i najbolje specijalne ponude. Više od 10.000 putnika se već prijavilo. Prijavite se.\nNeradni dani 2022\nVreme prolaska naplatne rampe\nŠta sme da se prenese preko granice\nGubitak pasoša u inostranstvu\nVizni režim: pojam, vrste i dobijanje vize\nVinjete u Evropi – vodič\nGde za Prvi maj\nVoda u Evropi – gde piti vodu sa česme?\nPut do Grčke – cena putarine i goriva\nPut do Beča kolima: putarine, vinjete, kilometraža\nNajbolje kafanske pesme\nMaske za telefon za putovanja\nTop 20 vikend putovanja – Najlepša mesta u Srbiji za vikend\nBrojevi hitnih službi – hitna pomoć, policija, vatrogasci, pomoć na putu\n5 najpopularnijih izletišta koje nudi Nacionalni park Fruška Gora\nVlaška magija – istine i mitovi istočne Srbije\nNajbolji restorani Novi Sad\nPutujSigurno je nastao 2015. godine, a danas je najposećeniji turistički portal na domaćem internetu i multifunkcionalna platforma za putnike.\n© 2015 - 2022 PUTUJ SIGURNO™ | Sva prava zadržana | dev, digital, seo: Avokado


Poslato: 11.11.2016 u 18:32 | IP Prijavljen\nPozdrav svima.....Ja sam Milan iz bgd-a.Jos kao mali sam imao dodirnih tacaka sa akvarijumom ali naravno nista ozbiljno.Pre oko dve godine,mozda i malo jace odlucio sam da se uputim u akvaristiku ali malo ozbiljnije.Napravio sam akvarijum od 180l i odlucio da bude biljni.Drzao sam neonke i tako te ribe sa kvalitetnom hranljivom podlogom i sa lepim biljem.Posle nekih godinu dana odlucio sam da napravim veci akvarijum za Tropheus-e.Hrabro! :) U narednim postovima pokazacu vam kako je isao ovaj projekat ikako to sada sve izgleda.\nPoslato: 12.11.2016 u 23:41 | IP Prijavljen\nprvo je kupljena rasveta a onda je napravljena konstrukcija- postolje\nPoslato: 13.11.2016 u 12:02 | IP Prijavljen\nPozdrav Milane,dobro dosao.\nPocetak je vrlo dobar,pa da vidimo i ostatak projekta?\nPS Nema neozbiljnog akvariste.\nPoslato: 13.11.2016 u 12:20 | IP Prijavljen\nsamo malo strpljenja...da ja skapiram kako se ovde kace slike :) :) :) :)\nPoslato: 13.11.2016 u 12:23 | IP Prijavljen\nOnda je na red dosao akvarijum....narucio sam ga da mi naprave u dimenzijama 120x60x55 dxsxv.A onda je i on stigao....\nPoslato: 13.11.2016 u 12:25 | IP Prijavljen\nPoslato: 13.11.2016 u 12:29 | IP Prijavljen\nOnda je akvarijum teskom mukom prosao kroz malo predsoblje i konacno je stavljen na postolje :)\nPoslato: 13.11.2016 u 12:34 | IP Prijavljen\n.....uz dugo razmisljanje da li da lepim,crnu,belu ili plavu pozadini,ipak je pala odluka da se lepi bela pozadina...stavljen je i pesak ...\nPoslato: 13.11.2016 u 12:52 | IP Prijavljen\ninace akvarijum je radjen od stakla debljine 12mm.Sto se filtracije tice stavljen je kanister Atman EF4\nPoslato: 13.11.2016 u 12:54 | IP Prijavljen\nJa licno volim ovakvu postavku aq,sve sto si uradio je super od\npocetka,svaka ti cast,jos samo da vidimo ribetine.\nPoslato: 13.11.2016 u 13:10 | IP Prijavljen\na onda je doslo vreme da se napuni akvarijum i to je igledalo ovako.....\nPoslato: 13.11.2016 u 13:14 | IP Prijavljen\nposle cikliranja u akvarijum je ubaceno 16 Tropheusa ...red rainbow kapimbwe...bio me je strah zbog broja ali nisam mogao vise da ih uzmem jer ih nije bilo...ali sam imao u planu da pojacam jato jer su bile jos male pa sam imao vremena....medjutim ribe su bile kod mene 6 meseci i non stop su bile plasljive i sakrivale se i jele toliko da prezive....to me je uzasno nerviralo pa sam te ribe dao drugu a ja sam dobio 25 kom malih Chimbi.\nPoslato: 13.11.2016 u 13:19 | IP Prijavljen\npa je to ovako izgledalo sa Chimbama....


Anela Arifi iz Tuzle je dobitnica najveće postdiplomske stipendije na svijetu\nNaslovnica VIJESTI BiH Anela Arifi iz Tuzle je dobitnica najveće postdiplomske stipendije na svijetu\n“Bila sam jako sretna što sam imala priliku završiti dvije srednje škole u svojoj Bosni i Hercegovini. Kao flautist Srednje muzičke škole, te kao učenik s fokusom na prirodne nauke u Međunarodnoj srednjoj školi u Tuzli učestvovala sam na mnogobrojnim takmičenjima državnog i međunarodnog nivoa koje su mi pružile priliku da ostvarim komunikaciju s mnogobrojnim sveučilištima i istraživačkim grupama u našoj zemlji i u inostranstvu.“\n“U trećem razredu srednje škole kolegica iz Međunarodne škole i ja smo dobile priliku da kao prve iz BiH predstavljamo Bosnu i Hercegovinu na najvećoj naučnoj olimpijadi, Google Science Fair. Na ovoj olimpijadi sam ponijela i titulu jednog od 20 najprosperitetnijih mladih naučnika na svijetu na temelju svog projekta o obnovljivoj energiji, te sam savjetovana od mnogobrojnih vrhunskih naučnika da studiram u SAD-u gdje se nalaze najbolje akademske i finansijske prilike za energetska istraživanja.“\n“Poslije ove olimpijade nastupio je period dugog razmišljanja o tome gdje želim nastaviti oblikovati svoje ideje. U Bosni i Hercegovini a i u inostranstvu mi je ponuđeno nekoliko stipendija na odličnim sveučilištima. Međutim, nakon što sam primljena na nekoliko američkih sveučilišta gdje su mi ponuđene jedinstvene prilike za istraživanja kojima želim posvetiti svoju karijeru i trud bez da moram brinuti o finansiranju laboratorijskih instrumenata, mentorske podrške itd., odlučila sam da moja akademska budućnost treba biti u SAD-u.“\n“Najviše sam bila fascinirana Dartmouth Collegeom koji je kao sveučilište Ivy lige jedno od najboljih na svijetu, a i poznat je po istraživačkim uspjesima svojih akademaca i studenata. Na Dartmouth Collegeu ponuđena mi je i King Scholars stipendija, najveća stipendija za prvi ciklus studija na svijetu, zbog mog zalaganja da unaprijedim nauku u svojoj zemlji. Kako sam kroz King Scholars program često imala prilike učiti o potencijalu za razvoj moje zemlje kroz znanstvenu oblast kojom se bavim, tako vjerujem da ću uskoro imati priliku da vještinama koje sam stekla vrhunskim inostranim obrazovanjem doprinesem i razvoju zemlje iz koje potječem” – kazala je između ostalog.\nPrethodni članakNe spuštajte prozore tokom gradske vožnje, evo i zašto\nSljedeći članakOvo su najčešće laži koje žene izgovaraju u seksu kako bi ugodile partneru


Evropski parlament odobrio obaveznu sigurnosnu tehologiju u svim vozilima | Portal 072info\nEvropski parlament je odobio zakone kojima se nalaže ugradnja obavezne sigurnosne tehnologije u automobile od maja 2022. godine. “Zakon će spašavati hiljade života u narednim godinama. Bili smo fokusirani na sigurnost učesnika saobraćaja, posebno onih najugroženijih. Dodatna obavezna oprema za automobile, kamione i autobuse će spašavati živote”, izjavila je zastupnica u Evropskom parlamentu Roza Thun.


Database Dreaming - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Izložbe » Database Dreaming\nIzložba Nikole Grujovića „Database Dreaming“ biće otvorena od 3. (19.00) do 15. februara u novobeogradskoj Blok galeriji (Jurija Gagarina 221).\nRad se sastoji iz dvanaest aluminijumskih ploča na kojima su odštampani portreti u rasteru. Svaka ploča je uramljena u drveni ram crne mat boje. Delo je zamišljeno tako da u zavisnosti od prostora može da se izloži kao celina ili parcijalno (svaka ploča zasebno ili kombinacija više ploča).\nIstoričar umetnosti Pavle Radeka povodom ove postavke, između ostalog, napisao je: „U očima sistema mi smo samo grupe rasterizovanih tačaka. Ali, u našim mislima mi smo sve ono što osećamo, znamo, verujemo i nadamo se. Umetnik je našao presek ove dve linije stvarnosti, pa možda možemo da nađemo odgovor, možda da ga odsanjamo i u nekoj bazi podataka jednom možda nađemo nešto više od barkoda i mera naših lica, možda u tom snu nađemo ono što tako očajnički tražimo… Možda nađemo nešto da poverujemo da smo i dalje ljudi.“ (danubeogradu.rs)\nPrethodni 28. Internacionalni festival Sarajevska zima\nSledeći Danas bez nastave u školama


> Europe > Шпанија > Bar Polilla >\nBar Polilla (Шпанија)\nAdresa: Avinguda Joan MirÃ³, 55\nPoÅ¡tanski kod: 07015\nGrad: Palma de Mallorca\nTelefon 1: (+34)971 45 68 63\nPristup autobusom: Av. Gabriel Roca, 30 (102, 103, 104, 106, 107, 111)\n107 m - Hotel Feliz\nU hotelu Hotel Feliz pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Palma: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Televizija, Klimatizovano. StilNastavak ovog hotela je Luksuzan.Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Joan Miro, 74, a pozicija mu je jugozapad za grad Palma. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Aerodrom Son Sant Joan se nalazi na oko 19 minuta kolima od hotela (9 kilomet(a)ra ).Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 6 od 10.U njemu postoji brza internet konekcija.U blizini hotela možete posetiti sledeće spomenike: Bellver castle, Lonja of Palma, La Seu, cathedral of Palma.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\n259 m - Gran Melia Victoria\nStil hotela Gran Melia Victoria je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, NastavakPerionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Pozicija ovog hotela je zapad za grad Palma de Mallorca, a nalazi se u ulici Avenida Joan Miró, 21, na samo 4 minuta kolima od centra grada.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ima brzu internet konekciju.Pripada hotelskom lancu Meliá Hotels & Resorts.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\n320 m - Sercotel Hotel Zurbarán\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Luksuzan za grad Calvia. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, PoslovNastavakni centar, Perionica, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Pozicija ovog hotela je istok za grad Calvia, a nalazi se u ulici Josep Villalonga, 16, na samo 21 minuta kolima od centra grada.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.U blizini hotela možete videti spomenike kao što su: Bellver castle, Lonja of Palma, La Seu, cathedral of Palma.Aerodrom Son Sant Joan se nalazi na oko 19 minuta kolima od hotela (9 kilomet(a)ra ).Pripada hotelskom lancu Sercotel Hoteles.U njemu postoji brza internet konekcija.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\n321 m - Melia Palas Atenea\nU hotelu Melia Palas Atenea pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobiNastavak , Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Pozicija ovog hotela je zapad za grad Palma de Mallorca, a nalazi se u ulici Paseo Maritimo, 29, na samo 4 minuta kolima od centra grada.U njemu postoji brza internet konekcija.Deo je lanca Meliá Hotels & Resorts.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\n430 m - Insotel Cala Mandia\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici FEDERICO GARCIA LORCA SN, a pozicija mu je zapad za grad Palma de Mallorca. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i oNastavakkoline.Hotel ima 545 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Insotel Cala Mandia kreću se od n.a. dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Palma de Mallorca je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..U njemu postoji brza internet konekcija.Pripada hotelskom lancu KY.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. Sakrijte\n713 m Paseo Maritimo:\nPaseo Maritimo, Шпанија infos\n614 m Clínica femenia:\nClínica femenia, Шпанија infos\n188 m Biblioteca Municipal El Terreno:\nBiblioteca Municipal El Terreno, Шпанија infos\n441 m Garito Club:\nGarito Club, Шпанија infos\n451 m El Xop Blanc:\nEl Xop Blanc, Шпанија infos\n225 m Château de Bellver:\nChâteau de Bellver, Шпанија infos\n222 m Museu D'Història De La Ciutat De Palma:\nMuseu D'Història De La Ciutat De Palma, Calvià infos\n379 m Abraxas:\nAbraxas, Шпанија infos


Kako je srpska firma iz Čikaga uspela da prevaziđe mere Trampove administracije (FOTO) - Naši u svetu\nKako je srpska firma iz Čikaga uspela da prevaziđe mere Trampove administracije (FOTO)\nObjavljeno 02/11/19 u 21:00\nNaše kamione mogu da voze i oni bez CDL dozvole, a zarada je ista kao da voze “velike”, između 1.500-2.000$ nedeljno. Vozačima i owner operatorima nudimo da, umesto da rentaju, kupe svoj kamion bez “down payment”-a i za nedeljnu ratu od 500$, kaže Nikola Vasiljević iz “Magnum Freight”\nTransportna (trucking) industrija u Sjedinjenim Američkim Državama je u krizi, to već i vrapci znaju. Ta kriza, koja traje već nekih 15 meseci, otprilike se poklapa sa merama Trampove administracije, koja je prošle godine drastično smanjila kvote za uvoz robe iz Kine i Evropske Unije, i odlučila da akcenat baci na domaću proizvodnju, pokušavajući tako da američku ekonomiju zaštiti i izoluje od nadolazeće ekonomske krize.\nFoto: PrintScreen/YouTube/The Serbian Times\nTe mere neumitno su dovele do toga da, usled manjka tereta koji treba prevesti, dođe i do smanjene potražnje za uslugama transportnih kompanija. Samim tim, pale su i cene za prevezenu jedinicu robe po milji. S obzirom da je prethodnih, “zlatnih” godina trucking industrije, dok je tržište cvetalo, otvoren veliki broj kompanija, mnoge od njih su se zbog smanjenog obima posla našle u velikim, egzistencijalnim problemima.\nNaročito su se na udaru našle one kompanije koje su bile pod velikim kreditnim opterećenjem, poslednjih godina kupovale kamione i prikolice, računajući da će tržište i dalje rasti, ili makar ostati na istom nivou. Usled problema sa likvidnošću i otplatama, mnoge firme su u poslednje vreme zatvorene, neke su prešle u vlasništvo banaka, a novonastala situacija je pogodila i kompanije naših zemljaka, kojih je najviše u Midwest regionu, oblasti grada Čikaga i severozapadne Indijane.\nKRIZA TRAŽI NOVA REŠENJA\nSrpske firme su na različite načine pokušale i pokušavaju da se izbore sa krizom…Neke su uveli drastične mere štednje, druge smanjile vozni park (uglavnom prodajući starije kamione nakupcima iz Meksika, Srednje i Južne Amerike koji krstare Čikagom proteklih meseci), dok treće, opet, pokušavaju da smanje kreditne obaveze praveći aranžmane sa bankama, vraćajući kupljene kamione i prikolice pod ne baš uvek povoljnim uslovima.\nKompanija “Magnum Freight“, koja posluje u državi Ilinois od 2016.godine, odlučila je da na krizu i promenjene uslove tržišta i poslovanja odgovori tako što će im se prilagoditi, kad već ne može da ih pobedi…\nSuočeni sa činjenicom da više ne postoji tolika potreba za prevozom velikih tereta koji zahtevaju velike, “dry van” prikolice, oni su preusmerili fokus svog biznisa na tzv.male kamione (box & straight trucks) nosivosti do 26.000 pounds (1 pound=0,454 kg).\nI taj taktički, poslovni zaokret se isplatio…\n“U jednom trenutku prošle 2018.godine videli smo šta se dešava na tržištu, shvatili da moramo nešto da promenimo, i odlučili da se preusmerimo na male kamione. To je u vrlo kratkom periodu dalo odlične rezultate pa se naša flota povećala na 20 kamiona koji danas čine našu Magnum Expedited diviziju, ističe Nikola Vasiljević (31), suvlasnik kompanije koja u svom sastavu ima još i 50 “velikih” kamiona, kao i 20 kamiona koji se bave isključivo prevozom “flatbed” tereta, poput velikih industrijskih mašina i sl.\nKAMION MALI, ALI VOZI “ZA SVE PARE“\nPrednosti ovih kamiona leže, kako dodaje menadžer “Magnum Freight”-a Marko Janković (33), u činjenici da su operativniji, lakši za upravljanje, pogotovo u gradskim sredinama, i jeftiniji za održavanje.\n“Ovi kamioni su jednostavni za vožnju, a poseduju sav komfor tzv. velikih kamiona za “over the road” vožnju. Lagano i brzo se utovara i istovara roba, nema dugog zadržavanja na istovarnim mestima…”\nOno što je takođe važno jeste da ove kamione mogu da voze i oni koji nemaju CDL, tačnije vozačku dozvolu za komercijalna vozila…\n“Svesni smo situacije u kojoj mnogi naši ljudi i generalno vozači imaju problema sa CDL dozvolama, jedni iz nekih razloga ne mogu da polažu, drugima CDL dozvole uskoro ističu. To se, međutim, ne odnosi na “box” i “straight” kamione, koji mogu da voze i sa tzv. malim, običnim vozačkim dozvolama, za otprilike isti novac. Naši vozači nedeljno zarađuju od 1.500-2.000$, u zavisnosti od toga koliko žele i mogu da rade”, konstatuje Nikola Vasiljević.\nSPAS ZA SVE KOJI NEMAJU SVOJ KAMION\nOn naglašava da je, za sve one koji nemaju svoj kamion a žele da voze, “Magnum Freight” spremio i specijalan “Lease To Buy” program, koji se ne odnosi samo na male kamione, nego na sve vrste teretnih vozila.\n“Znamo da mnogi koji žele da voze imaju problem da obezbede vozilo, pa smo rešili da budemo maksimalno fleksibilni u tom pogledu. Svim vozačima i owner operatorima nudimo opciju u kojoj ne plaćaju nijedan dolar kao “down payment”, a nedeljna rata iznosi 500$, što je otprilike na nivou rente. Samo što, umesto da bacaju novac na rentu kamiona koji ostaje u nečijem tuđem vlasništvu, ovako kupuju svoj kamion kojim dalje mogu da raspolažu. U pitanju su, inače, novi i kamioni starosti do 5 godina…”\nKompanija “Magnum Freight” je, suočena sa smanjenim tržištem u proteklih godinu i po dana, mnogo uložila u saradnju i razvijanje partnerskih odnosa sa brokerskim firmama i agentima, preko kojih, zna se, dolaze svi veliki poslovi.\n“Jedan od trenutno najvećih problema u transportnom biznisu jeste nedostatak kvalitetnih, dobro plaćenih tovara (load-ova) i u tom smislu je jako bitno da se strateški i na dnevnom nivou sarađuje sa velikim brojem brokera, naročito onih najvećih, da bi se zadovoljile potrebe kompanije i kompanijskih vozača, ali i brojnih owner-operatora koji rade za Magnum”, ističe Marko Janković (33).\nBRATSKI BIZNIS, PREKO BORČE DO ČIKAGA\nKompaniju “Magnum Freight” su osnovala i na noge postavila braća Vladimir(34) i Nikola Vasiljević. Rodom iz beogradskog naselja Borča, u Ameriku su došli 2012.godine, u okviru Work&Travel programa. Nakon nekoliko lakših, sezonskih poslova, odlučili su da “sednu u kamion”.\n“Nekoliko godina smo zaista naporno radili, dane provodili u kamionu, da bi na kraju uspeli da osnujemo našu kompaniju. Pa i tada smo, kada je bilo potrebe, sedali za volan i kretali na put. Na kraju se isplatilo, pa smo došli u situaciju da u okviru kompanije otvorimo i našu radionicu, u kojoj popravljamo kompanijske kamione. Naravno, nećemo nikada zaboraviti pomoć nekih naših ljudi koji se ovde u Čikagu bave istim poslom, pre svih vlasnika kompanije “AAA Freight” Antonija Keljevića. Ako me pitate za nekakav recept – vredan rad i praćenje tržišta je ono bez čega nema uspeha”, ističe Nikola Vasiljević.\n“Magnum Freight” je porodična kompanija u pravom smislu te reči. Pored Nikole i Vladimira, ovde radi i Nikolina supruga Dragana, a njihov trogodišnji sin Pavle je tu da svima izmami osmeh na lice tokom stresnih sati provedenih za kompjuterom ili na vrućim telefonskim vezama.\nIzvor The Serbian Times\nBorča. ČikagoFabrika kamionaMagnum Freight\nNole i Jelena do sada nisu pokazivali ćerku, a ovom fotografijom male Tare su sve raznežili! (FOTO)\nPartizan je opet razigran, neka se spremi Megvajer!\n23/01/20 u 07:00 0\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je u Jerusalimu sa predsednikom Crne Gore Milom Ðukanovićem.\n22/01/20 u 20:30 0\nPoslanici Evropskog paramenta pozvali su na uvođenje oštrijih zakona kako bi se stalo na put nelegalnoj trgovini…\n22/01/20 u 16:00 0\nPravoslavna Crkvena opština cetinjska ističe da litija na Cetinju zasad neće biti održavana, kako se ne bi…\nSavo poludeo, povukao ekipu pre kraja! Hoće li Partizan igrati ponovo danas?\n22/01/20 u 11:59 0


OSCE: BiH treba državnu televiziju - Klix.ba\n26.4.2008. u 10:52\nVelika je vrijednost u postojanju BHT-a, kao javnog emitera koji pokriva cijelu BiH, jer BiH treba državnu televiziju, izjavila je za FENU glasnogovornica OSCE misije u BiH Mersiha Čaušević Podžić, komentirajući izjavu premijera RS-a Milorada Dodika "da Javni servis nije opravdao svrhu postrojanja i orgoman novac koji je unjega utrošen i da je vrijeme da se provedu stečaj i likvidacija BHRT-a".\nČaušević Podžić ističe kako bi po prirodi javni servis trebao služiti javnom interesu, te podsjeća da Zakon o JRTV sistemu BiH predviđa tri multietnička javna servisa koja će biti u funkciji svih građana, a ne u funkciji pojedinih konstitutivnih naroda.\nJavni RTV servis ne može imati nacionalnu odrednicu kako po Zakonu o RTV sistemu, tako i po pravilima BiH Regulatorne agencije za komunikacije, ističu u OSCE-u.\nŠto se tiče finansijske održivosti svakog pojedinačnog servisa, odnosno sistema kao cjeline, u OSCE-u smatraju kako je ona moguća samo u uvjetima potpune provedbe propisa koji su na snazi, te propisa o Federalnoj televiziji čije se usvajanje očekuje uskoro.\n-Bitno je da se reforma koja treba rezultirati ispunjenjem navedenog cilja provede što prije, kazala je Čaušević Podžić.\nNajjeftinija vinjeta kroz Sloveniju 35 eura\n26.04.2008. u 10:48


Ideja ne nedostaje | Politika | DW | 21.10.2014\nNastojanja predstavnika studenata i hongkonške vlade oko postizanja dogovora o izboru najviših predstavnika se nastavljaju. Na stolu je više predloga, ali izgledi za dogovor su slabi.\nNakon što je pre desetak dana propao prvi krug razgovora predstavnika hongkonških studentskih protesta i vlade te posebne kineske zone, u utorak (21.10.) trebalo bi da usledi novi pokušaj. Vladu predstavlja Keri Lam, zamenica predsednika vlade Leunga Čeung-jinga. Obe strane želele bi da postignu kompromis kako bi rešile najtežu političku krizu u Hongkongu od njegovog vraćanja Kini 1999. godine.\nProtesti i štrajkovi Pokreta za demokratizaciju traju već četvrte nedelju. Glavni zahtev demonstranata ostaje nepromenjen: da 2017, dvadeset godina nakon vraćanja te bivše britanske kolonije Narodnoj Republici Kini, predsednika uprave mogu da biraju direktno. Peking je, istina, spreman da to dopusti, ali samo ako se bude glasalo za unapred određene kandidate.\nProvladin politički blok ne odustaje od osnovnih ideja\nGledišta dveju strana i dalje su veoma udaljena. Političke stranke i uticajni pojedinci u Hongkongu predložili su više kompromisnih rešenja. Zajedničko je svim tim predlozima jeste da se zadrži Nominacioni odbor koji odlučuje o kandidatima za predsednika uprave, ali u nešto promenjenom obliku.\nJedan od najpoznatijih predloga potiče od Alberta Čena Hung-jea. On je profesor prava na Hongkonškom univerzitetu i u Nacionalnom narodnom kongresu u Pekingu član Odbora koji je zadužen za hongkonški „Osnovni zakon“ (Basic Law). Albert Čen je još 2013, u jednom članku u hongkonškim novinama „Ming Pao“, predložio da se Nominacioni odbor koji odlučuje o kandidatima za predsednika uprave bira na široj osnovi nego do sada.\nTaj Odbor trenutno ima 1.200 članova koji bira 200.000 predstavnika četiri društvene grupe. Albert Čen Hung-je predlaže da članove Odbora bira 600.000 predstavnika iz svih društvenih slojeva.\nJedan odsto birača može da nominuje kandidata?\nViše stranaka ujedinjenih u „Savez za istinsku demokratiju“ u januaru ove godine predstavio je model sa tri mogućnosti. Prema njemu bi šefa uprave moglo da kandiduje najmanje jedan odsto svih birača s pravom glasa u Hongkongu. Osim toga, sve političke stranke koje na izborima za hongkonški parlament pređu izborni cenzus od pet procenata, mogle bi da nominuju svog ili zajedničkoga kandidata. Treća mogućnost su kandidati koje, kao i do sada, predlaže Nominacioni odbor.\nSpremni za proteste, da li i za kompromis?\nPolitička grupacija „Hongkong 2020“, koju je prošle godine osnovala Enson Čan, bivša gradska sekretarka Hongkongta za pitanja uprave, a koja se takođe zalaže za istinske demokratske izbore, iznela je još jedan predlog koji se sastoji od dva dela. Prvo, Nomincioni odbor trebalo bi da sa 1.200, bude povećan na 1.400 članova. Tih 200 dodatnih članova, trebalo bi da budu birani direktno o u opštinskim izbornim okruzima. Drugo, za šefa uprave trebalo bi da može da se kandiduje onaj koga podržava najmanje 140, a najviše 350 članova Nominacionog odbora. Svaki član Odbora mogao bi da dâ svoj glas samo jednom kandidatu. Nasuprot tome, odluka Pekinga predviđa da Nominacioni odbor većinom glasova odredi najviše tri kandidata.\nVođe pokreta „Okupiraj centar“ (Occupy-Central) za takve kompromisne predloge ne žele ni da čuju. I studentske organizacije ostaju pri svojim zahtevima da budućeg predsednika uprave Hongkonga biraju direktno, a da Peking spisak kandidata ne određuje unapred. Međutim, potezi i izjave koje stižu iz hongkonške vlade ukazuju na to da su šanse da će Nacionalni narodni kongres Kine odustati od svoje osnovne odluke – jednake nuli.\nAutor Sigong Fišer / ajg\nKljučne reči Hongkong, Kina, Okupiraj centar, protesti, demokratizacija, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/1DZ1Z


Ove cice su vikend za nama učinile SEKSI – SVETSKI RADIO\nOve cice su vikend za nama učinile SEKSI\nSvetski Radio 27/03/2017 Ove cice su vikend za nama učinile SEKSI2017-03-27T06:25:58+02:00\nJeste da nas vreme ovog vikenda i nije baš poslužilo imajući u vidu da je u nedelju bilo hladnije i da je padala kiša, ali zato su pojedine cice sa naše javne scene prkosile vremenu i samim tim učinile da nam ovaj vikend bude HOT. Jedna od njih je Sandra Afrika koja je uživala u Australiji i sunčala svoje seksi telo. Iako je poznata po dobroj guzi ovaj put je prednost dala prednjoj strani svoga tela i složićete se da joj ne možemo naći zamerku\nSa druge strane Jelena Karleuša je vikend za nama provela radno što se dalo primetiti po fotki koju je objavila na Instagramu. Nastup je bio posećen što se i očekivalo ali ne samo zbog dobre atmosfere koju pravi JK već i zbog seksi look-a koji je imala te večeri\nNikolija je odradila par prolećnih selfija za koje se pobrinuo Wannabe magazin i samim tim nam ovaj vikend učinila vrelijim. Ona je poznata po dobroj liniji, a posebno se pečat daje njenom dobrom izgledu nakon porodjaja\nPevačica koja je svakog vikenda zauzeta jer važi za jednu od najvrednijih što zbog hitova koje ima, što zbog atmosfere koju pravi na nastupima jeste Dara Bubamara. Ona se i ovog vikenda bacila u radnu akciju ali je ugrabila vremena da objavi selfi na Instagramu i pokaže nam svoju seksi kombinaciju za nastup te večeri. Ne sumnjamo da su posetioci uživali, pogotovo muški deo publike.\nDara Bubamara, dara bubamara pinkove zvezde 2017, dara bubamara seksi, jelena karleusa nastup, jelena karleusa seksi, jelena karleusa zvezde granda 2017, nikolija 2017, nikolija moda, nikolija promeni mi planove 2017, nikolija relja, nikolija seksi fotke, sandra afrika guza, sandra afrika kopija 2017, sandra afrika seksi, svetski radio\n« Jelena Kostov: MILIJA JE OPASAN NA TATU\nLEPE, A SAME ! Ceca Ražnatović i Milica Pavlović i dalje solo »


Cene benzina in Guangzhou, Kina - 01-mart-2021 | GlobalPetrolPrices.com\nGuangzhou Cene benzina, litar\nGuangzhou - cene benzina: Navodimo cene od 23-novembar-2020 g. do 01-mart-2021 g. Prosečna cena u tom periodu je 6.65 (Chinese Renminbi), sa minimumom 6.18 (Chinese Renminbi) dana 23-novembar-2020 g. i maksimumom 7.08 (Chinese Renminbi) dana 22-februar-2021 g. Poređenja radi, prosečna cena benzina u svetu u tom periodu je 8.83 Chinese Renminbi.\nGuangzhou: Podaci o zemlji i ostalim državama u našoj bazi podataka dobijeni su iz zvaničnih vladinih izvora, regulatornih agencija, naftnih kompanija i velikih medija. Podaci se ažuriraju svake sedmice.


Vico za planiranje | NEOBiM\nVico Office za planiranje\nKombinacija tri modula unutar Vico Office paketa omogućava planeru da planira, pregleda i implementira svoj raspored unutar kontinuiranog procesa rada. Nije potreban uvoz ili izvoz podataka za prelazak sa jednog modula na drugi i nije potrebno ručno povezivanje u cilju vezivanja različitih faza planiranja.\nElementi modela koji se kvantifikuju u Vico Office-u lako se mogu pretvoriti u raspored zadataka po lokaciji pomoću ugrađene aplikacije Schedule Planner. Ovi zadaci su zatim povezani i optimizovani za kreiranje Flowline plana. Kada to uradite u potpuno integrisanom sistemu Vico Office, 4D simulacija je automatski nusprodukt bez dodatnog rada.\n4D simulacije postaju sve snažniji alat u okviru izgradnje, jer pružaju mogućnost prenošenja informacija ne-tehničkim korisnicima putem veze između dizajna i vremenskih aspekata projekta. 4D simulacije su važan element u dobijanju posla, validaciji logike raspooreda.\nSchedule Planner – Flowline\nTradicionalni planovi izgradnje često nisu povezani sa detaljima projekta; ovo nije slučaj sa Flowline rasporedom koji se kreira pomoću Vico Office Schedule Planner-a. Schedule Planner je inovativan i intuitivan način za prikazivanje radnih sekvenci prema tome kako graditelji stvarno nameravaju da izgrade projekat!\nKoristeći moćnu kombinaciju količina i lokacija, Flowline raspored vam omogućava balansiranje posada i resursa kao nikada ranije. Kroz moć integracije, usklađivanjem rasporeda linija aktivnosti automatski će se dobiti nivo resursa potrebnih za postizanje željenog tempa i omogućiti korisniku da napravi izbor o tome kako se posao realno može postići.\nPored toga što je bolji način planiranja projekata, Flowline rasporedi kreirani unutar Vico Office-a su u potpunosti integrisani sa raspoređenim troškovima u Cost Planner-u, kao i 4D simulacioni endžin za kreiranje vizuelnih izlaza za sekvenciranje projekta. Svaka promena u količinama projekta, troškovima ili odnosima zavisnosti automatski će se proširiti na Flowline i automatski će ažurirati sistemske izlaze (po želji).\nProduction Control modul je u potpunosti integrisan u Schedule Planner i ne zahteva nikakve dodatne akcije za izvlačenje potrebnih informacija za upravljanje planom projekta. Svaki Flowline, svaka relacija i svaki pridruženi resurs može se izvesti na više različitih načina kako bi se omogućilo praćenje napretka na licu mesta. Izveštaji koji uključuju planirani datum početka/završetka po lokaciji mogu se uporediti sa stvarnim početnim/završnim datumom po lokaciji, kao i sa pridruženim resursima.\nRezultat informacija iz Production Control modula koje ulaze u Flowline plan je ‘stvarni’ raspored i ‘prognozirani’ raspored. Stvarni rasporedi pokazuju pravi napredak projekta u istom pogledu kao i planirani i omogućava planerima da lako pronađu neslaganja. Pošto Production Control sadrži precizne detalje o datumima početka/završetka i resursima koji su bili angažovani, može se prikazati predviđeni raspored koji će planerima pomoći da razumeju gde se završava projekat, ako se posao odvija trenutnom dinamikom. Predviđeni rasporedi omogućavaju timu da proaktivno preduzme korektivne korake pre nego što dođe do konflikta rasporeda, kao što je duže radno vreme, dodavanje posade ili revizija redosleda projekta.


Diktat je vežba koja kombinuje dve jezičke veštine − veštinu slušanja i pisanja − te se kao takva najčešće koristi u nastavi kako za potrebe usavršavanja i negovanja ove dve veštine, tako i za potrebe testiranja i utvrđivanja gradiva.\nU učionici kao realnom obrazovnom okruženju, nastavnik čita kraći tekst, koji učenici zapisuju, trudeći se da ne izostave znakove interpunkcije. Ovakav pristup se može primeniti i u onlajn obrazovnom okruženju, uz insistiranje da učenici, po mogućstvu, uključe kamere dok pišu na listu papira. Po završetku diktiranja, učenici mogu slikati tekst i to poslati nastavniku na mejl/vajber/mesindžer. Takođe, nastavnik može prikazati tekst na ekranu, a učenik može samostalno proveriti napisano (self-correction dictation).\nEvo nekoliko nekonvencijalnih načina na koje možemo usavršavati i testirati veštine slušanja i pisanja u virtuelnom obrazovnom okruženju:\nVideo razglednica mog grada\nAutor Katarina Stanković\nAutori bloga su Katarina Stanković i Dušica Vuković, profesori engleskog jezika u kraljevačkoj Gimnaziji, čiji su učenici osvojili prvu i drugu nagradu na konkursu Video razglednica mog grada, održanom u Gimnaziji “Takovski ustanak” u Gornjem Milanovcu 2018. godine.\nVideo razglednica mog grada je projekat pokrenut na inicijativu Stručnog veća za strane jezike Gimnazije u Gornjem Milanovcu, koje je u septembru 2018. godine raspisalo konkurs za najbolji trominutni promotivni video na stranom jeziku.\nCilj konkursa bio je da učenici, kroz timski rad i istraživanje, na kreativan način predstave svoj grad turistima iz inostranstva, kao i da unaprede svoje jezičke veštine i znanje o jeziku.\nMi se takmičimo i baš nam dobro ide\nAutor bloga je Zoran Jelesijević, nastavnik koji godinama radi sa mlađim učenicima, i uvek traži načine da svojim „klincima“ stvori neki novi sadržaj i tako osveži nastavu i dodatno ih motiviše. U svom blogu on piše o tome kako je organizovao takmičenje za svoje učenike i prenosi vam svoje iskustvo o aktivnostima i igrama koje su realizovali.\nRado ću priznati da sam blago frustriran nedostatkom organizovanih vannastavnih aktivnosti za nastavnike stranih jezika. Kada radite sa nižim razredima, kao ja, možete se naći u situaciji da gledate učitelje kako učestvuju na raznim manifestacijama (likovni,dramski i literarni konkursi, razne druge manifestacije i sl.). Mislim da je to veoma bitno jer doprinosi motivaciji učenika kroz buđenje interesovanja i „razbijanje“ rutine svakodnevnice.\nUvek tražim načine da svojim „klincima“ stvorim neki novi sadržaj. Ti sadržaji su počeli manjim predstavama ili gledanjem filmova, a prošle godine sam prvi put organizovao takmičenja dva odeljenja istih razreda.\nMart Maj Jun Mart


Bošnjačka dijaspora - Wikipedia\n1.4 Srbija i Crna Gora\nGlavni članak: Bošnjaci u Albaniji\nPrema neslužbenim podacima danas na području Albanije živi oko 10.000 Bošnjaka. To su uglavnom Bošnjaci čiji su preci neposredno pred kraj Osmanlijske vlasti u Bosni i Hercegovini a pogotovo nakon Berlinskog kongresa i tokom austrougarske vladavine napuštali BiH i naseljavali ostatak Osmanlijskog carstva, u konkretnom slučaju prostor današnje Albanije. Danas, najveći broj albanskih Bošnjaka živi u dva sela, odnosno Koxhas i Boraka u Općini Šijak (Okrug Drač). Osim tu, Bošnjaka ima i u gradu Fieru na jugu države kao i u gradovima Vlora, Tirana i Kavaja.\nBošnjaci u Albaniji su 28. oktobra 1995. godine osnovali Udruženje "Zambak: (alb. Shoqata "Zambak"). Albanski Bošnjaci su uglavnom sunitski muslimani.\nGlavni članak: Bošnjaci Kosova\nGlavni članak: Bošnjaci u Makedoniji\nGlavni članak: Bošnjaci Sandžaka\nGlavni članak: Bošnjaci u Sloveniji\nGlavni članak: Bošnjaci u Švedskoj\nGlavni članak: Bošnjaci u Turskoj\n^ Svi smo mi Bosanci ovdje u Albaniji Archived 2019-04-25 na Wayback Machine – dw.com\n^ "Muhadžiri u Šijaku (na albanskom)". objektiv.al. Arhivirano s originala, 25. 4. 2019. Pristupljeno 23. 1. 2019. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\nNedovršeni članak Bošnjačka dijaspora koji govori o narodima treba dopuniti. Dopunite ga prema pravilima Wikipedije.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Bošnjačka_dijaspora&oldid=3258261"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 18 februar 2021 u 00:03.


Druge večeri Susreta pred publikom “Poslednja ljubav Hasana Kaimije”, Narodnog pozorišta Tuzla – Susreti kazališta/pozorišta BiH Brčko distrikt\nDruge večeri Susreta pred publikom “Poslednja ljubav Hasana Kaimije”, Narodnog pozorišta Tuzla\n01.11.2018 01.11.2018 susretiNovosti\nDruge večeri Pozorišnih susreta u Brčkom (16. novembra, 2018. godine) publiku očekuje izvođenje predstave “Poslednja ljubav Hasana Kaimije”, Narodnog pozorišta Tuzla, koju je po tekstu Derviša Sušića režirao Goran Damjanac.\nRiječ je o teatarski prilagođenoj kompilaciji dramskog djela “Posljednja ljubav Hasana Kaimije” i pripovjetke “Kaimija” velikog bh. pisca Derviša Sušića, koji je cijeli svoj umjetnički period života pisao za Narodno pozorište u Tuzli.\nUloge u ovom komadu ostvaruju Damir Mahmutović, Adnan Omerović/Dražen Pavlović, Irma Zukić, Elvis Jahić, Edis Žilić, Remira Osmanović, Milenko Iliktarević, Siniša Udovičić, Nedim Malkočević, Samed Alić, Enver Hasić, Jasmina Dedić, Luka Spasojević, Mirza Mujagić i Midhat Kušljugić koji je sretan iz nekoliko razloga.\nTagged Narodno pozorište Tuzla, Poslednja ljubav Hasana Kaimije, Susreti pozorišta BiH u Brčkom\nPredstava “Ravna ploča” otvara Kazališne susrete u Brčkom


Dobila pismo od Nacionalne službe da joj je sin predebeo | Novosadski informativni portal 021\nŽivot 08.05.2016. | 16:58 > 17:10\nČetrdesetjednogodišnja majka iz Istočnog Jorkšira primila je pismo nakon što je njen sin Bredli učestvovao u programu merenja dečje težine u borbi protiv gojaznosti, koju je organizovala britanska Nacionalna služba za zdrastvo (NHS). Kler je istakla da Bredli svakodnevno unosi zdrave namirnice, igra se na svežem vazduhu, a da su mu slatkiši ograničeni.\nMeđutim, NHS tvrdi da je njen sin gojazan. "Rezultati navode da je vaš sin pretežak za svoje doba, pol i visinu“, naglašeno je u pismu, uz savet majci da treba napraviti neke promene kako bi dete bilo aktivnije.\nBredlijeva visina iznosi 143,2 centimetara, dok iznos kilaže nešto ispod 41,6 kilograma. Uprkos tome, Bredli je ocenjen kao "predebeo“. "Kada sam otvorila pismo, smejala sam se jer je prosto nebulozno. Bredli je bio u prostoriji pored i čuo moj smeh, pa je prišao da vidi o čemu je reč, a kada sam mu pokazala pismo, on je takođe počeo da se smeje“, otkrila je Bredlijeva učiteljica, godpođa Margeson iz osnovne škole "Kejingam“.\n"Samo je dovoljno da ga pogledate i shvatite da ove činjenice nisu ispravne. On je svestan da nije pretežak, ali postoje druga deca kojima bi ovo uzrokovalo prave probleme, pogotovo mladim devojčicama“, naglasila je učiteljica, dodajući da je Bredli normalan, zdrav dečak.


08/05/2015 | 05:00\nPIŠE: Stefan Dobrić, Advokatska kancelarija JPM Janković Popović Mitić\nNeophodno je da Srbija sarađuje sa velikim privredama, posebno da bude pristupačnija onim zemljama sa kojima ima istorijski nasleđenu vezu, jer je tada, nesumnjivo, lakše ostvariti poslovnu sinergiju.\nImajući to u vidu nije ni potrebno posebno naglašavati koliko je važno za Srbiju da ojača ekonomske odnose sa Francuskom, kao tradicionalnim partnerom, koja je treća privreda u Evropi i matična zemlja za 31 od 500 najvećih svetskih kompanija.\nNekako deluje da sve ono najsnažnije što Francuska nudi, upravo Srbiji nedostaje. Recimo, ako je jasno da je Francuska hemijska industrija možda jedan od njenih najjačih sektora, onda to korespondira sa poljoprivrednim potencijalom Srbije. Naravno, tu je i energetski sektor, u kome bi Francuski giganti mogli da podignu na jedan potpuno novi nivo razvoj naše zemlje, posebno sa aspekta onih izvora obnovljive energije koji su potpuno neiskorišćeni. Ne treba zaboraviti ni železnički saobraćaj, retail, vodoprivredu, prehrambenu i auto-industriju, tekstilnu, IT i građevinsku industriju i finansijska tržišta na kojima bi francuske firme mogle da pojačaju prisustvo i konkurentnost.\nDa li je zadovoljavajuće za ove dve zemlje da ostanu samo na robnoj razmeni, da brojka Francuskih firmi figurira stalno oko nezadovoljavajućih stotinu i da Francuska ostane Srbiji tek 13. izvozni i deseti uvozni partner? Definitivno nije, i mnogo toga je potrebno uraditi na tu temu, ali je, imajući u vidu reakcije francuskih privrednika i poslovnih ljudi, očigledno da svi problemi postaju beznačajni kada se uporede sa problemom izgradnje i vlasništva nad zemljištem. Poteškoća je mnogo, ali opšte mišljenje jeste da je ovo glavna prepreka i momenat usporavanja na trasi ekonomske saradnje između dve zemlje.\nDakle ono što će zanimati bilo koji francuski konglomerat iz bilo kog od gore nabrojanih sektora je isto ono što muči svakog već prisutnog francuskog, ali i svakog drugog, privrednika u ovom trenutku. Birokratska kompleksnost je zadavala velike probleme u segmentu izgradnje, te je srpska država nesumnjivo uložila izvestan napor u izmene Zakona o planiranju i izgradnji sa ciljem da se poboljša rang zemlje u godišnjem izveštaju Svetske banke.\nDo sada je zemljište uglavnom bilo direktno ili indirektno u vlasništvu republike, a postupak za izdavanje građevinskih dozvola trajao i do devet meseci. Kao i svi drugi privrednici na licu mesta, Francuski investitori su ostali nemoćni i sa nerešenim pitanjima, a oni koji su nameravali da dođu u Srbiju od toga su odustali.\nPitanje vlasništva nad građevinskim zemljištem je trebalo da bude rešeno putem konverzije prava korišćenja državnog zemljišta u pravo vlasništva i taj sistem je doživeo potpuni fijasko, a osim problema konverzije, raniji zakon nije uspeo da ubrza postupak izdavanja građevinskih dozvola čak ni u slučajevima kada konverzija nije bila potrebna.\nIzmene zakona sada uvode značajne promene u postupku izdavanja građevinskih dozvola i privremeno rešavaju problem konverzije, a ishod izmena trebalo bi da bude brži postupak izdavanja građevinskih dozvola i mogućnost za investitore koji nisu sproveli konverziju da dobiju građevinsku dozvolu, što može da bude podstrek brojnim ’Francuzima’ u našoj privredi.\nPo prvi put je objedinjeni postupak izdavanja građevinskih dozvola po ’one-stop-shop’ principu i ceo postupak će moći da se odradi pred jednim organom te francuski investitori neće morati da, kao do sad, sprovedu 16 odvojenih postupaka pred javnim organima, da bi pribavili građevinsku dozvolu.\nIzmene zakona, takođe smanjuju formalnost odobrenja potrebnih za projektovanje, a dodatna pogodnost jeste i ograničavanje odgovornosti lokalnih jedinca samouprave za greške u projektovanju, odnosno, povećavanje odgovornosti investitora i projektanata.\nOno što u celoj priči oko izmena zakona nije adekvatno jeste odsustvo konačnog razrešenja problema konverzije koje će stvarati prepreke za ostvarivanje dugoročnih ciljeva i zato su većina atraktivnih lokacija i dalje pod režimom prava korišćenja, što je potrebno hitno rešiti.\nIpak, izmene će doneti boljitak i otvoriti put za ojačanje bilateralne saradnje između Srbije i Francuske od koje, opravdano, treba da očekujemo mnogo više, posebno nakon aprila 2011. godine i potpisivanja Sporazuma o strateškom partnerstvu.


PRIVREMENA IZMENA TRASE LINIJA BROJ 14 I 51 | Novi Sad\nPočetna stranica › PRIVREMENA IZMENA TRASE LINIJA BROJ 14 I 51\nPRIVREMENA IZMENA TRASE LINIJA BROJ 14 I 51\nU skladu sa rešenjem Gradske uprave za saobraćaj i puteve, 14. oktobra 2021. godine od 7:00 do 15:00 časova privremeno se menja trasa linije broj 14 (Centar-Sajlovo) i 51 (Ž.stanica-Veternik). Zbog radova na sanaciji kolovoza u režijskoj saobraćajnici na Rumenačkom putu do ulice Donje Sajlovo, autobusi na liniji broj 14 i 51 menjaju trasu kretanja na sledeći način:\nAutobusi saobraćaju Rumenačkim putem do Ulice GORNјE Sajlovo, zatim levo Ulicom Gornje Sajlovo, potom levo u Ulicu Jove Vučurevića gde izdržavaju vreme do narednog polaska (naspram redovnog polaznog stajališta u Ulici Jove Vučurevića). Autobusi u ovom smeru se zaustavlјaju naspram redovnih stajališta u ulicama Gornje Sajlovo i Jove Vučurevića.\nAutobusi sa polaznog stajališta u Ulici Jove Vučurevića saobraćaju levo u Ulicu Donje Sajlovo do Rumenačkog puta i dalјe nastavlјaju redovnom trasom. Autobusi u ovom smeru koriste postojeća stajališta linije broj 51 u Ulici Donje Sajlovo.\nSMER A Veternik-Sajlovo-Ž.stanica\nSMER B Ž.stanica-Sajlovo-Veternik\nAutobusi saobraćaju Rumenačkim putem do Ulice GORNјE Sajlovo, zatim levo Ulicom Gornje Sajlovo, potom levo u Ulicu Jove Vučurevića, desno u Ulicu Donje Sajlovo i dalјe nastavlјaju redovnom trasom. Autobusi u ovom smeru se zaustavlјaju naspram redovnih stajališta u ulicama Gornje Sajlovo i Jove Vučurevića.


Jeftini letovi San Andros Bahama Pines San Andros Yoron Airport - Avionske karte San Andros Yoron Airport - eSky.ba\nLetovi od San Andros Bahama Pines San Andros do Yoron Airport\nPretražite letove od San Andros Bahama Pines San Andros do Yoron Airport\nProvjerite najbolje ponude letova od San Andros Bahama Pines San Andros do Yoron Airport\n✔ Postoje li posebne ponude za letove San Andros Bahama Pines San Andros Yoron Airport na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta San Andros Bahama Pines San Andros Yoron Airport?\n✔ Ako rezerviram let San Andros Bahama Pines San Andros Yoron Airport, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove San Andros Bahama Pines San Andros Yoron Airport?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova San Andros Bahama Pines San Andros Yoron Airport uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nSan Andros Bahama Pines Yoron\nJeftini letovi za Montego Bay Jeftini letovi iz Montego Baya Jeftini letovi za Čad Jeftini letovi iz Čada Jeftini letovi do Baton Rouge Ryan Field Jeftini letovi od Baton Rouge Ryan Field


Vesti online / Vesti / Ex YU / "Herojsko držanje Vojske Jugoslavije na ponos svima"\nZa sva vremena našem narodu ostaje kao putokaz i ponos herojsko držanje Vojske Jugoslavije u NATO agresiji na našu državu, poručili su iz opozicione crnogorske Nove srpske demokratije (NOVA), povodom 19. godišnjice od početka bombardovanja Savezne Republike Jugoslavije 24. marta 1999. godine, prenose mediji iz Crne Gore.\nUžasne posledice bombardovanja: Ruševine na sve strane\nKako je saopšteno iz te stranke, danas se u Crnoj Gori sa tugom sećaju svih onih koji su stradali u tih 78 dana "mržnje, zla i iživljavanja NATO pakta koji je našu zemlju bombardovao bez odluke SB UN, brutalno gazeći međunarodno pravo".\nIz NOVE dalje navode da je na hiljade vojnika, rezervista i dobrovoljaca Vojske Jugoslavije iz Crne Gore sledilo duh svojih junačkih predaka odazivajući se pozivu da brane otadžbinu od najveće vojne sile koju svet pamti, a koja je, kako kažu, "ubijala decu, žene, stare, rušila bolnice, mostove".\n"I strah nije zaledio grudi našem narodu i vojsci. Otpor koji smo pružili ušao je u vojne udžbenike mnogih država kao primer hrabrosti, požrtvovanja i strategije. Za sva vremena našem narodu ostaje kao putokaz i ponos herojsko držanje Vojske Jugoslavije", saopštila je NOVA, a prenose mediji iz CG.\nNOVA je članica opozicionog Demokratskog fronta.\nPovodom početka NATO agresije na SRJ saopštenjem su se oglasili i u Socijalističkoj narodnoj partiji Crne Gore.\nIz SNP-a navode da je bombardovanje Jugoslavije, uz stradanje pripadnika VJ i civila, kao i rušenje puteva, mostova, bolnica, aerodroma "jedna od najtamnijih mrlja na obrazu međunarodne zajednice".\n"Naša je obaveza da se sa pijetetom sećamo žrtava bombardovanja, palih vojnika i nevinih civila među kojima je bilo i dece. Da se nikad ne zaboravi i da se nikad i nikome ne ponovi", zaključili su iz SNP-a.\nNATO bombardovanje Jugoslavije, započeto bez odluke SB UN i protivno Povelji UN i međunarodnom pravu trajalo je 78 dana, od 24. marta do 9. juna 1999. godine.\nOkončano je potpisivanjem Kumanovskog vojno-tehničkog sporazuma i donošenjem Rezolucije 1244 SBUN koja garantuje teritorijalni integritet tadašnje Savezne Republike Jugoslavije nad Kosovom i Metohijom.\nSRBIJA Bombardovanje SRJ početak "kraja" u Evropi i svetu


JOVANOVIĆ O LITIJAMA: Cilj da se “davi” Crna Gora, a Srbija gurne “pod led” | Novi Centar\nNaslovna Društvo JOVANOVIĆ O LITIJAMA: Cilj da se “davi” Crna Gora, a Srbija gurne...\nPredsednik LDP Čedomir Jovanović smatra da su litije u Crnoj Gori politički motivisane, jer je cilj koji se pominje na litijama o odbrani Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori u potpunosti suprotan od onoga što se govori na tim skupovima.\n“Sve ovo se radi, kako bi se ”davila” Crna Gora, a ”pod led” gurala Srbija. Oni pominju (Mila) Ðukanovića, a misle na Vučića”, rekao je Jovanović za crnogorski državni radio.\nNa skupovima se, kaže, peva o Kosovu, te poziva sve da zamisle kako će izgledati Srbija, kada bude morala, a moraće, da sedne za sto i razgovara sa Albancima na Kosovu.\nJovanović je istakao da pitanje crkvene imovine nije pitanje za ulicu, niti za proteste, već o tome, kaže, treba da se razgovara da bi se našlo rešenje.\nOn veruje i da će se proces obnove nekanonske Crnogorske pravoslavne crkve ubrzati upravo zbog delovanja Srpske pravoslavne crkve.\n“Danas Amfilohija očima ne mogu da gledaju tzv. prosrbi iz crnogorske opozicije. On je veća kost u grlu njima, nego bilo kome iz DPS-a, dok moraju da ćute pred masom ispred hrama u Podgorici. Šta bi oni dali, da mogu da se uhvate mikrofona i nešto kažu”, naveo je Jovanović i ističe da veruje da će crnogorska vlast imati snage da nađe rešenje.\nPrema njegovim rečima, nisu političari ti koji treba da “osveste Srbiju”, već to treba da uradi crkva.\n“Srpskoj parvoslavnoj crkvi je prihvatljivo što su hram Svetog Save, hram Svetog Marka i mnogi drugi u Srbiji vlasništvo države i što je registrovana u Srbiji, ali joj nije prihvatljivo da situacija ista bude i negde drugo, konkretno u Crnoj Gori. Problem je što za njih postoji samo jedna država, a to nije Crna Gora”, kaže Jovanović.\nReagovanja srpskih zvaničnika na događaje u Crnoj Gori, po njegovom mišljenju, samo na prvi pogled mogu da se protumače kao mešanje u unutrašnje stvari u toj državi.\n“Predsedniku Vučiću u ovom trenutku najmanje je potrebna nestabilna Crna Gora”, kaže Jovanović.\nPrethodni članakOPADA IZ GODINE U GODINU: Gledanost dodele Oskara najniža u istoriji\nSledeći članakVesna Pešić se izvinila za uvrede, Reković odgovorila: Uskoro ćete se uveriti da opozicija ne bojkotuje izbore!


Ko su najbolji ljubavnici? - Domino\nNaslovna Bizz Buzz Ko su najbolji ljubavnici?\nRezultati za prvi mesec regionalnog takmičenja u vođenju ljubavi, Loveville 2014, koje se odvija pod sloganom “Zauzmi pozu i budi prvi”, prikazuju interesantnu i možemo slobodno reći, neočekivanu statistiku. Od 13 gradova koji učestvuju u Loveville takmičenju, grčki grad Iraklion se pokazao najaktivnijim u krevetu, dok Beograd tek treba da se dokaže u mesecima koji dolaze! Pogledajte rezultate:\nAko malo bolje pogledamo listu, primetićemo da se najbolje rangiraju gradovi Grčke. Da li je zaista istina da Grci to rade najbolje? Srećom po nas, prikazani podaci sumiraju samo rezultate dobijene u maju mesecu, pa samim tim Beograd i dalje ima vremena da se popne više na listi, ukoliko se ljubavnici još večeras popnu u krevet i dokažu suprotno! Imali smo dužu predigru, ali sada je vreme da vidimo rezultate!\nNajrazigranija i najzabavnija Durex kampanja želi da podigne svest o značaju zaštite prilikom sekusalnog odnosa i poziva Vas da podržavate grad koji je Vaš favorit kroz najimpresivnije poze! U mogućnosti ste da se kladite na grad koji želite da pobedi na www.facebook.com/Durex.Srbija i na taj način dobijete priliku da osvojite seksi nagrade i putovanja. Vaš grad se bori za ekskluzivnu Durex žurku i sada imate priliku da dokažete Vaše “performanse”. Prodaja kondoma, bez obzira na brend, računa se po glavi stanovnika i ona će odlučiti o tome koji će grad pobediti. U naredna dva meseca takmičenja mogući su najrazličitiji obrti kako u Vašoj spavaćoj sobi, tako i u rezultatima takmičenja!\nIako se sva zabava dešava ispod čaršava, ne zaboravite da posetite Loveville aplikaciju na Durex Srbija Facebook stranici koja Vam otkriva čitav svet poza u seksu koje su inspirisane sportom. Unutar same aplikacije takođe možete četovati sa ljudima oko Vas sa kojima delite isti entuzijazam u vezi sa pozama!\nZauzmite što više poza i budite prvi. Još večeras. I sutra. Sve dok ne donesete Srbiji pobedu i učinite Beograd ponosnim domaćinom najveće žurke ove jeseni! Mi jedva čekamo da vidimo rezultate koje će pokazati mesec jun. A Vi?