Ford Focus 2.0 16V vs Renault Megane TCe 180 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Ford Focus 2.0 16V vs Renault Megane TCe 180\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju mali porodični automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Mazda, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 145ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 180ks koji potpisuje Renault.\nOno što ponajpre moramo uzeti u obzir su rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja izvršenih nad ova dva automobila. Dobra stvar je da su testirani i jedan i drugi, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Nasuprot tome, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, francuski automobil nudi marginalnu razliku od 6% više metala.\nRenault je svakako agilniji automobil i dostiže 100km/h za 1.4 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 225 kilometara na čas, 19km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 7.4 litara goriva na 100 kilometara (38 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, francuski automobil pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Renault pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Zaista teška odluka na samom kraju, ali ako bih morao da se odlučim za jedan od ova dva automobila, bio bi to Renault. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.


Tomislav Nikolić: Budite bolji šta god to značilo u ovo mutno vreme (AFP)\n“Nema granice između Vojvodine i drugih delova Srbije, jer je to utemeljeno u Ustavu i zato što tako žele građani Srbije”, naglasio je Nikolić.\n“Budite bolji šta god to značilo u ovo mutno vreme, ali ne pokušavajte da pobedite Vojvodinu u Srbiji, Vojvodinu koja je Srbija, ravnopravno ili možda čak malo ravnopravniju od, na primer, Šumadije mojih predaka”, rekao je Nikolić.\n“Ko svađa ne želi dobro građanima Vojvodine i Srbija mu nije interes, ali neka se ne zanosi, jer ni on nije interesantan za Srbiju”, poručio je Nikolić.\nOn je naglasio i da činjenica da je svečana sjednica povodom prisajedinjenja organizovana zajednički pokazuje da “možemo da budemo jedinstveni kada je teško”.\n“Odluka o prisajedinjenju je dalekosežna i ima veliki značaj bez koje danas ne bi bili ovde ako bi uopšte bili”, rekao je Pajtić, dodajući, da oko ideje nacionalnog ujedinjenja nije bilo spora pa je zato odluka bila jednoglasna.\nPominjući značajna imena iz istorije Vojvodine, Pajtić je kazao da su svi oni imali osobinu da razlikuju važno od nevažnog, da smo od njih trebali da naučimo da prepoznamo budućnost i da “ne skupljamo političke poene na podelama”.\n“Autonomija Vojvodine se ne zasniva na vojvodstvu iz 1848. niti na velikoj Narodnoj skupštini 1918. godine, već na ideji o budućnosti”, kazao je Pajtić, dodajući da je potrebno da se sačuva integritet države, ali i da se iskorači ka svetu koji nas okružuje, odnosno ka Evropi bez granica.\nGost novog izdanja emisije Recite Al Jazeeri je Nenad Čanak, diplomirani ekonomista, marketinški stručnjak, bajker, lovac, kuhar, dosljedni borac za autonomiju Vojvodine. Na početku 1990. godine osniva Ligu socijaldemokrata Vojvodine i postaje jedan od glavnih kritičara režima Slobodana Miloševića i njegove ratne politike. Nakon demokratskih promjena u Srbiji, 2000. kao jedan od lidera Demokratske […]


DS nudi predizbornu saradnju proevropskim opozicionim strankama\n„Mi ćemo u januaru ponuditi saradnju svim opozicionim strankama proevropske orijentacije, uz potpisivanje zajedničke deklaracije o borbi za socijalno odgovornu, pravu, pravednu i demokratsku državu. Potpisivanje bi podrazumevalo i zajedničku obavezu da posle izbora niko ne ide u koaliciju sa (Aleksandrom) Vučićem“, rekao je Pajtić za dnevni list „Blic“ od ponedeljka.\nPrema njegovim rečima, DS tim predlogom želi da pokaže da su joj „budućnost zemlje i principi neuporedivo važniji od bilo kakve funkcije“.\n„Tako nešto očekuju naši birači i DS će prva javno potpisati takav dokument“, kazao je Pajtić.


Vreme je za polazak – evo kako se pripremiti za work and travel - Ženstvena\nHome > Putovanja > Vreme je za polazak – evo kako se pripremiti za work and travel\nNakon što ste se kod određene agencije prijavili na „work and travel“ program čekaju Vas razgovori sa potencijalnim poslodavcima, apliciranje za vizu, pakovanje kofera i sam odlazak za Sjedinjene Američke Države. Svesni ste izazova koji Vas u narednom periodu očekuju i želite ih dočekati pripremljeni. U ovom tekstu možete pročitati nekoliko itekako korisnih saveta o tome kako se pripremiti za razgovore sa poslodavcima, apliciranje za vizu, kao i sam odlazak na drugi kontinent.\nSremite se za razgovore sa work and travel poslodavcima\nOsim što se obavljaju putem interneta, nema velike razlike između razgovora sa potencijalnim „work and travel“ i bilo kojim drugim poslodavcima. Pre svega, što bolje se raspitajte o tome čime se kompanija u kojoj imate zakazan razgovor bavi, koliko dugo postoji, kako posluje i slično. Te informacije možete pronaći na zvaničnim sajtovima kompanija, preko „google“ pretraživača, ali i ukoliko se detaljnije raspitate u agenciji preko koje ste se na sam program i prijavili.\nBudući da se ovi razgovori uglavnom obavljaju na engleskom jeziku, i da je to jezik kojim ćete se tokom trajanja „work and travel“ programa služiti kako na poslu, tako i u svakodnevnom životu, nije zgoreg zagrejati stolicu te obnoviti i proširiti znanje ovog jezika. Što viši nivo znanja engleskog jezika imate, veće su šanse da baš Vi dobijete određeni posao. Znanje engleskog neće Vam zatrebati samo kada su u pitanju razgovori za posao, već i kada se uputite u ambasadu da aplicirate za vizu.\nPostoji par pitanja koja su vrlo česta na razgovorima, tačnije skoro uvek poslodavci žele da znaju odgovore na njih. To su pitanja o Vašim interesovanjima, o tome zašto želite da radite određeni posao, zašto ste se uopšte prijavili na „work and travel“ program, kao i zašto smatrate da ste upravo Vi prava osoba za tu radnu poziciju. Unapred pripremite odgovore na ova pitanja, ali se pritom potrudite da to nisu uobičajeni opšti odgovori. Originalnim odgovorima sebe ćete izdvojiti od mase drugih kandidata. U vašoj work and travel agenciji će vam reći koja se pitanja najčešće ponavljaju i kakvi su odgovori poželjni.\nPored pripreme originalnih odgovora, za poslodavce spremite i nekoliko pitanja kako biste pokazali svoje interesovanje za određenu radnu poziciju. Slobodno ih pitajte za trajanje radnog vremena, njihovim očekivanjima, dužnostima koje ćete (ukoliko budete primljeni) obavljati i slično…\nNeposredno pre „skajp“ intervjua proverite tehniku (mikrofone, zvučnike, internet konekciju). Kulturno se obucite i nasmešite. Ne plašite se, već nastupite samouvereno.\nIako znanje engleskog jezika nije presudno na to hoće li Vam viza za odlazak u Ameriku biti odobrena ili ne, svakako da je veoma korisno kada u ambasadi aplicirate za vizu. Dakle, malo obnovite i proširite svoje znanje ovog jezika.\nTakođe, opremite se informacijama o svojoj sponzorskoj agenciji, budućem poslodavcu, kao i konkretnom poslu koji ćete obavljati. Vrlo često će zaposlene u ambasadi zanimati odgovori na pitanja ko je Vaš poslodavac, i šta ćete u Americi tačno raditi. Ukoliko na ova pitanja ne znate odgovoriti sigurno i bez zamuckivanja, smanjićete sebi šanse za dobijanje vize.\nPripreme za svakodnevni život u novoj okolini\nNi za koga nije jednostavno onaći se u potpuno novom okruženju, među ljudima koji ne govore isti jezik, nemaju iste običaje, niti sličan smisao za humor. Zbog toga sam odlazak na „work and travel“ program i život u drugoj kulturi sebi olakšajte tako što ćete unapred pročitati nešto više o kulturi u kojoj ćete živeti i raditi, kao i o narodu sa kojim ćete biti u svakodnevnoj interakciji.


Avaz: Traže dlaku u jajetu Vučiću, a gde su Erdoganove vakcine? - Telegraf.rs\n02/03/21 | 15:41\nAvaz: Traže dlaku u jajetu Vučiću, a gde su Erdoganove vakcine?\n"Ako već neko relativizuje i podozrivo gleda na Vučićev gest, tražeći političku i diplomatsku dlaku u jajetu, zašto istim aršinima ne posmatra i upadljivu pasivnost Turske u borbi BiH s pandemijom korona virusa"\nFederacija BiH je danas od Srbije i predsednika Aleksandra Vučića dobila prve vakcine, a sarajevski Avaz tim povodom konstatuje da, ako već neko relativizuje i podozrivo gleda na gest srpskog predsednika, tražeći "političku i diplomatsku dlaku u jajetu", zašto istim aršinima ne posmatra i upadljivu pasivnost Turske u borbi BiH s pandemijom korona virusa.\nU komentaru Avaza pod naslovom "Na redu je Erdogan", autor se pita gde u svemu, doduše, kako navodi, samo na rečima veliki prijatelji BiH, iz Turske i zašto šefica diplomatije u Savetu ministara BiH Bisera Turković i stranački joj šef Bakir Izetbegović nije iskoristio izuzetne lične odnose s turskim predsednikom i nabavio makar simbolične doze vakcina za građane BiH.\n"Ako već neko relativizuje i podozrivo gleda na Vučićev gest, tražeći političku i diplomatsku dlaku u jajetu, zašto istim aršinima ne posmatra i upadljivu pasivnost Turske u borbi BiH s pandemijom korona virusa", pita Avaz.\nSarajevski dnevnik podseća da je Erdogan juče izjavio da je u njegovoj zemlji do sada protiv Kovid-19 vakcinisano više od devet miliona stanovnika (10 posto populacije), čime je ušla među prvih pet zemalja sveta.\nProveli smo Đurđevdan u kući Roma: Obrće se i prase i jagnje, tri dana se igra i peva bez prestanka!\nA prva isporuka vakcine protiv Kovid-19 od tri miliona doza kineske kompanije “SinoVac Biotech” u Tursku je stigla 30. decembra.\nDakle, konstatuje Avaz, u protekla dva meseca nismo čuli nikoga iz Ankare ili Sarajeva da je spomenuo mogućnost donacije, makar i tih kineskih vakcina za „bratski“ bošnjački narod, koji je „ostavljen u amanet na brigu predsedniku Erdoganu“.\nDoduše, navodi se, oni s malo boljim pamćenjem setiće se da ni na početku pandemije, pre godinu, Turska nije pokazala posebnu brigu za BiH.\nSkromnu donaciju medicinskih potrepština, zaštitne opreme, maski i rukavica, raspodelila je u ravnoj meri na sve zemlje regiona.\n"I nakon toga, ništa", piše list i ukazuje da su sada predsednik Erdogan i Turska ponovo na ispitu.\n"Hoće li krenuti s pruženom i punom rukom prema Sarajevu, kao što je to uradio Vučić, ili će ostati okupirani sebičnom brigom samo za svoju zemlju i svoj narod", pita Avaz i dodaje da odgovor možda zna lider SDA Bakir Izetbegović.\nPodsetimo, predsednik Vučić je danas u Sarajevu uručio donaciju od 5.000 vakcina protiv korona virusa.\nVideo: Vučić: Dostavićemo vam koju god vakcinu želite\nMinistarka u BiH bi da omalovaži donaciju Srbije: "Nije problem nabaviti rusku i indijsku vakcinu"\n"Nije bitno kolike su plate, u Mamiću daju na rate": Reklama za salon tepiha u Bosni hit na mrežama\nOdbranio je penal mnogima, ali Vučiću nije: Predsednik Srbije u stilu najvećih majstora fudbala\nVučić odgovorio na pitanja o motivaciji građana za vakcinaciju i vojnom kampu Hrvatske na Kosovu\nBajden bi da ukine patente na vakcine, farmaceutske kompanije kritikuju takvu ideju\nČetiri policajca Flojdu prekršila ustavna prava, tvrdi porota\n2. mart 2021 | 22:45\nMeni nesto nikako nije jasno? Kako Senad Hadzifejzovic frajerski oslovljava Vucica uz pitanje:"Jesi li Vucicu pucao na Sarajevo",a ovaj nas doneo vakcine??? Ima li kraja pinizavanju Srba i Srbije od strane Bosnjaka? Sve mi se vise cini da ih treba odhebati,i nek se brinu za sebe!!!\n2. mart 2021 | 17:49\nNe razumem taj selektivni odnos između Turske i Bošǌaka?! Kakve oni veze imaju sa Turskom ako tvrde da su autohtoni narod u BiH?\n2. mart 2021 | 17:32\nA kakve veze oni imaju sa Turskom? Zasto bi im blizi bili Turci od bilo koje druge muslimanske drzave? Aj sa nama su relativno skoro ratovali,malo i sa Hrvatima pa da kazemo da ne mogu da nam budu bliski ali po meni blizi su im po svemu recimo Slovenci od Turaka.


[es] - Tko koristi Borland?\n12.06.2005. nije mi jasno...\n05.06.2006. Borland Developer Suite 2006 - Delphi for Win32 -..\nTko koristi Borland?\n[es] :: C/C++ programiranje :: Tko koristi Borland?\n[ Pregleda: 9017 | Odgovora: 48 ] > FB > Twit\nRe: Tko koristi Borland? 06.07.2006. u 14:44 - pre 181 meseci\nDjoleReject: Kad sam vec nenamerno zapoceo mini-rat glupim pitanjem, da pokusam da ga i zavrsim. Da li je odgovor na moje pitanje da cu u Borlandu moci brze da razvijem aplikaciju, uz nekakve gubitke (i kakve). Posto ne nameravam da se bavim drugim OS-ovima osim Windowsa, da li je to jedina prednost (i kolika je ako je ima) ???\nRecimo samo da sam ja zbog toga i napustio VS.\nRe: Tko koristi Borland? 20.07.2006. u 10:14 - pre 181 meseci\nNe znam da li je tema jos uvek aktuelna ali da kazem koju o BCB-u.\nSto se jednostavnosti programiranja windows aplikacija tice nema mu ravnog(osim naravno delphi-ja,koji ipak nije c++).\nVCL biblioteka je ultra jednostavna, povezivanje sa bazom podataka je toliko jednostavno da se uplasis.\nZa usluzne aplikacije za neke prodavnice, agencije, racunovodstva, po neki graficki editor(imam editor za use-case i UML dijagrame koji je pravljen u BCB-u i fercera super),kojekakve zanatske radionice itd. BCB je pravo resenje za pojedinca ili neku firmu koja se bavi ovom vrstom programiranja.\nMedjutim veliki problemi su se javljali pri sklapanju projekata!Dakle tim koji radi na recimo tri odvojene celine i sad treba to spojiti, pa nek se prekrste! (da se resiti, ali malo nervoze nije na odmet)\nNe znam kako je raditi u BDS 2006, ali u BCB 6 kompajler nekad javlja tako nebulozne greske da covek jednostavno ne zna sta da radi.Glupo je reci, ali covek nauci sta znace te nebuloze pa ispravi gde treba.\nJa sam jos uvek student pa BCB-om najvise zaradjujem za leb. Sto se tice nekog napretka ,mislim da on lezi u Javi i .NET-u.Cini mi se da njihovo vreme polako dolazi,dok c++...Sta ja znam ja sam jos uvek zelen,sad cu mozda samo da iznerviram stare gurue na ovom forumu,koji se danas kao pre par godina zestoko svadjaju ko je bolji Borland ili MS.\nRe: Tko koristi Borland? 20.07.2006. u 13:02 - pre 181 meseci\naugustus: Sta ja znam ja sam jos uvek zelen,sad cu mozda samo da iznerviram stare gurue na ovom forumu,koji se danas kao pre par godina zestoko svadjaju ko je bolji Borland ili MS.\nMa ne razumeš - uopšte nije pitanje šta je bolje; pogledaj naziv teme. Pitanje je "koliko ima smisla danas ulagati vreme u Borlandove proizvode". Ja kažem da nema smisla - ne zato što su manje kvalitetni, već zato što sa njima teško možeš da nađeš posao. Da ilustrujem: u Ameriku sam došao u isto vreme kad i jedan tip koji je radio u Delphiju i BCB-u; ja sam našao posao za dve nedelje, a on se posle par meseci vratio kući. To što je nešto tehnički "bolje" ili lakše za upotrebu uopšte ne znači da je i prihvaćeno na tržištu.\nRe: Tko koristi Borland? 20.07.2006. u 13:32 - pre 181 meseci\nMa, Borland is dead in the water, tu nema diskusije.\nSto se tice nekog napretka ,mislim da on lezi u Javi i .NET-u.Cini mi se da njihovo vreme polako dolazi,dok c++...\nStvari se brzo menjaju, i ja se ne bih preterano oslanjao na Javu. C++ is here to stay, .Net takodje.\nRe: Tko koristi Borland? 20.07.2006. u 19:29 - pre 181 meseci\nDragi Tata, namera mi nije bila da Vas isprovociram jer postujem Vase znanje i Vasu istrajnost u pruzanju pomoci ljudima na ovom forumu.\nNe kazem ja da u Borlanda treba ulagati previse vremena, samo sam pokusao objasniti gde ja vidim njegovu primenu.Meni je potpuno jasno da buducnost nije u Borlandovim proizvodima i da treba poznavati rad na vise platformi(VS).Mislio sam za pocetak nije lose steci malo iskustva sa njim(sto sa programiranjem,sto sa ljudima) to je sve.Inace mene poprilicno iritira BCB!(ironicno,zar ne )\nSto se jave tice:\nFirst, there's a huge amount of time and money invested in enterprise Java, and that won't go away overnight.\nJa mislim da ima velike istine u tome.Dok god se u Javu bude ovako masno ulagalo ceka je svetla buducnost.\nAko je ovo istina to bi moglo ici javi u korist.\nSto se tice Ruby on Rails i Spring:\n"Those are great solutions for small sites, but as they work their way up the enterprise, they will need new features, and guess what? With new features comes complexity," said Binstock.\nI covek jos rece:\nTrue enterprise scale software is complex and requires a level of complexity in the framework these applications will run on. You can't make a framework large, comprehensive, and simple, said Binstock. You can only reduce complexity but it will always be there.\nOvo sve rece:\nAndrew Binstock, Java programmer and principal analyst with Pacific Data Works, LLC\na procitah na linku koji je postovao NastyBoy.\n[Ovu poruku je menjao augustus dana 20.07.2006. u 20:40 GMT+1]\nRe: Tko koristi Borland? 20.07.2006. u 21:47 - pre 181 meseci\nMalo off-topic, ali "enterprajz" je vecinom naduvani balon umishljenih konsultanata dubokih dzhepova. Prochitaj postove na loudthinking.com, ja se apsolutno slazhem sa DHH-om u tom pogledu, but I digress.\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 13:48 - pre 181 meseci\nMozemo li ispravno zakljuciti prema do sada iznesenim informacijama da je ucenje Borlanda u ovom trenutku kao da `45. predjes u cetnike? Bezvezno trosenje energije na ideju koja vise nema podrsku ni od onih koji su je pokrenuli.\nMozda sam nesto pogresno shvatio, ali ne cujem nikoga iz Borlandovog tabora da porice ovu stvar. Jedini pro, po mom shvatanju je laksi graficki interfejs, mada ne vidim veliku prednost toga u sred C# revolucije (koja je valjda osudjena na uspeh, ako nista drugo, zbog milijardi ulozenih u nju).\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 14:42 - pre 181 meseci\n... ucenje Borlanda u ovom trenutku kao da `45. predjes u cetnike? ...\ntj. bilo bi lol da nije tako tužna istina...\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 15:09 - pre 181 meseci\nE, zinat ću sad da pređem u čet..., ovaj na BCB. Vratite mi četrespetu da programiram GUI-je!\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 15:10 - pre 181 meseci\nDjoleReject: Mozemo li ispravno zakljuciti prema do sada iznesenim informacijama da je ucenje Borlanda u ovom trenutku kao da `45. predjes u cetnike?\nLOL. Ne verujem da ćeš da završiš na "pasjim grobljima" ako koristiš Borland, ali je poređenje duhovito.\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 15:19 - pre 181 meseci\nmislim da je pametno koristiti borland ako radis privatno programe po narudzbi, a ako zelis da se zaposlis u nekoj firmi onda treba uciti VS...\nI u situaciji kad radis privatno (kuci) programe i zivis od toga, borland smatram i najboljim i najbrzim rijesenjem...\njednostavno: covjek moze uraditi za isto vrijeme 3 DOBRA programa u borlandu dok u VS-u uradis samo jedan... C# je druga stvar...\nnaravno ne moram biti u pravu, ali tako mislim...\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 16:04 - pre 181 meseci\nPa i nije bas toliko druga stvar. Vreme provedeno u ucenju C# (kad si jak sa standardnim C++om) mislim da nije vece od vremena potrosenog za Borland. A jedino sto mozda nemas toliko mogucnosti, ali to vec ispada iz oblasti koju mogu da komentarisem.\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 16:54 - pre 181 meseci\nNe vrediti ulagati vreme u Borlandove proizvode, posto bi Micro$oft mogao da kupi Borland sredstvima od sledeceg tax refund-a, i ukine razvoj istih.\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 19:54 - pre 181 meseci\n...posto bi Micro$oft mogao da kupi Borland sredstvima od sledeceg tax refund-a, i ukine razvoj istih.\nJa mislim upravo suprotno, kad bi mogao majkrosoft bi najradije poklanjao borlandu 100 megadolara godišnje da ovaj nastavi s razvojem. Radi se o tome da za win platformu ostaje samo jedno dobro okruženje, majkrosoftovo, i da to stvara popriličnu nelagodu kod developera (i još više kod menadžera sw kompanija). Stvaranje monopola na polju razvojnih alata je zadnje što ms-u treba - kriza programera za ms platforme će se (još više) produbiti - imho, naravno. Ali da je borland pukao, pukao je, u to nema sumnje, čini mi se više "zahvaljujući" sun-u i ibm-u.\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 21:43 - pre 181 meseci\n@sasas - Ako bi mogao, molim te da pojasnis ovu tezu, jer ne cuh na drugim primerima da se ljudi gade imanja monopola. Mozda u nekoj daljini i vidim logiku, ali meni se cini da "uplaseni developeri" ionako nemaju alternativu. I ja ne znam za tu "krizu programera", o cemu se tu radi???\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 22:15 - pre 181 meseci\nCini mi se da sam negde procitao da je Borland odustao od daljeg razvoja programskih alata.Kao bavice se nekom optimizacijom koda ili sta vec.Opet, kazem, ko zeli malo da zaradjuje na brzaka najjednostavnije resenje je Borland.Ne treba puno vremena ulagati u ucenje Borlandovih proizvoda, tako da ne smatram da si na nekom gubitku ako ga naucis.Koristeci Borlanda mozes nauciti neke koncepte programiranja koje posle mozes primeniti u bilo kom okruzenju, a da pri tom ne obracas paznju na izvedbu tih resenja.(koja se samo razlikuju u koristenim bibliotekama).Na primer, nauciti HCI(human computer interaction)je mnogo jednostavnije nauciti u Borlandu, pa posle saznanja primeniti bilo gde.\nRe: Tko koristi Borland? 25.07.2006. u 22:17 - pre 181 meseci\nI ja sam zainteresovan za pojasnjenje doticne teze.\nRe: Tko koristi Borland? 26.07.2006. u 07:29 - pre 181 meseci\nM$ je odavno glavni (valjda se to kaze - platinasti) sponzor raznih Borlandovih\nmanifestacija ukljucujuci i BorCon konferencije. Da im se to ne isplati - ne bi\nih ni finansirali.\nM$-u je prosto potreban jos neko ko ce da podrzi .NET, a to je trenutno (ako se\nne varam) jedino Borland Delphi kao znacajan cinilac.\n(to sam citao na nekim blog-ovima)\nRe: Tko koristi Borland? 26.07.2006. u 09:29 - pre 181 meseci\nPa evo, da malo objasnim svoju ideju:\nOko krize programera, evo link ka članku s kojim se duboko slažem, makar s poglavljem "Developers, developers..." (mislim da sam link originalno našao negde na es).\nZanimljivije izjave iz članka:\n...if you're trying to sell operating systems, the most important thing to do is make software developers want to develop software for your operating system. That's why Steve Ballmer was jumping around the stage shouting "Developers, developers, developers, developers." It's so important for Microsoft that the only reason they don't outright give away development tools for Windows is because they don't want to inadvertently cut off the oxygen to competitive development tools vendors (well, those that are left) because having a variety of development tools available for their platform makes it that much more attractive to developers....\nCommand line compilers for the .NET languages are included with the free .NET runtime... also free. The C++ compiler is now free. Anything to encourage developers to build for the .NET platform, and holding just short of wiping out companies like Borland.\n...I noticed (and confirmed this with a recruiter friend) that Windows API programmers here in New York City who know C++ and COM programming earn about $130,000 a year, while typical Web programmers using managed code languages (Java, PHP, Perl, even ASP.NET) earn about $80,000 a year. That's a huge difference, and when I talked to some friends from Microsoft Consulting Services about this they admitted that Microsoft had lost a whole generation of developers. The reason it takes $130,000 to hire someone with COM experience is because nobody bothered learning COM programming in the last eight years or so, so you have to find somebody really senior, usually they're already in management, and convince them to take a job as a grunt programmer, dealing with (God help me) marshalling and monikers and apartment threading and aggregates and tearoffs and a million other things....\nMoje lično mišljenje je da masa klinaca sad ne programira u M$ alatima, više su orijentisani na php, javu, ruby ili slična rešenja. Takođe, akademska zajednica po svetu je više okrenuta open source ideji, bar koliko ja mogu da zaključim iz razgovora sa prijateljima iz te branše. Ne znam tačno, ali mislim da su i "istočni" developeri više naklonjeni ne-ms platformi (kina, rusija...). Za nekoliko godina sve to skupa može značajno oslabiti kompletnu ms platformu, kad ti novi klinci postanu najproduktivnija it snaga na tržištu.\nAko sam opet bio nejasan, vičite :)\nps. Programiram inače u Delphi-ju profesionalno, a pored toga koristim sve više i c#/vs.net, napominjem to samo da me neki zlobnik ne zamori izjavama "a ti pređi na javu" :)\npps. Ja sam recimo "zabrinut" povodom nemanja izbora alata za platformu (ako borland pukne, a pukao je). Recimo, u vs.2003 je postojalo vizuelno nasleđivanje formi koje je naprasno nestalo u vs.2005. To je koncept koji ja užasno mnogo upotrebljavam, i da sam ga koristio u vs, bio bi veliki problem migracije projekata u novi studio (a to se desilo povelikom broju programera). Komentar ms-a, ukratko (nek googla koga zanima više): izbacili smo jer nismo stigli napraviti, kad ćemo to dati nazad, ne zna se. Konkurencija je dobra i da spreči takve ispade, a da umiri ljude poput mene...\nRe: Tko koristi Borland? 26.07.2006. u 09:38 - pre 181 meseci\n...Cini mi se da sam negde procitao da je Borland odustao od daljeg razvoja programskih alata.Kao bavice se nekom optimizacijom koda ili sta vec...\nDa još malo objasnim to oko toga ko je "sahranio" borland. Na blogovima raznih, imho dobro obaveštenih ljudi, sam pročitao da je osnovni problem borlanda u tome da je njihov vodeći IDE izgubio tržišnu utakmicu sa "besplatnim" alternativama. Ukratko, ko je lud da kupi borlandov Java IDE kad je ecclipse i netbeans (valjda se tako zove sun-ovo okruženje) džabe. Fakat je da je java IDE držao borlandov IDE biznis na površini, prodavala se daleko bolje od delphija i pogotovo bcb-a.\nSad borland već 6 meseci drži sve nas "na ledu", objavili su da prodaju IDE biznis, i posle tišina, ostavili nas da se pitamo koliko će još uopšte ulagati u celu priču. Kupca očigledno nisu našli, jer bi uveliko o tome zvonila zvona. Imho, neće ga ni naći.


zaštita životne sredine Arhiva -\nŠta znači upravljanje otpadom?\n19/11/2014\tPrirodaekologija, odlaganje otpada, zaštita životne sredine\nKad se kaže upravljanje otpadom ne misli se samo na onaj otpad sa kojim se svakodnevno svaki čovek sreće u okruženju. Opterećeni poslom i svakodnevnim uobičajenim brigama čovek ne stigne ni da pomisli na svakakve vrste otpada koji ga okružuju i koji mu prete a deo su njegove svakodnevnice, prolazi pored njega a doživljava ga kao deo okruženja što realno gledano i jeste tako bez obzira na njegov štetan ili bezopasan uticaj. Zato postoje firme koje razmišljaju o takvim stvarima i postoje radi upravljanja otpadom njegovim zbrinjavanjem ili elimisanjem.\nU poseti jednoj takoj firmi dobili smo neka nova saznanja o tome. Prenosimo vam deo tog razgovora koji smo obavili kod slobodno se može reći čuvara našeg zdravlja.\nOdlaganje opasnog otpada i tretman otpada, kao što je eksploziv, onih materija koje oksidiraju, zapaljivih, otrovnih koji prouzrokuju iritaciju organizma, sve štetne, kancerogene i korozivne stvari koje uzrokuju infekcije i štetne su za ljudsko zdravlje i okolinu su predmet našeg posla, našeg zbrinjavanja i uklanjanja njihovog uticaja iz okruženja u kome živimo.\nZbrinjavanje opasnog otpada se odnosi i na preradu i uništavanje zaraženih ili mrtvih životinja, spaljivanje otpadaka proizvodnje, tretman koji uključuje opasan ili radioaktivnan i biološki opasan materijal iz bolnica, instituta i drugih institucija koje se bave medecinom.\nSav znači otpad koji je kontaminiran na bilo koji način i utiče na naše zdravlje i okruženje je predmet našeg interesovanja, rada i zbrinjavanja.\nTu spadaju takodje pesticidi i svi oni proizvodi hemijske industrije koja može napraviti negativne posledice po zdravlje i okolinu.\nNaša misija je da izvršimo odlaganje, preseljenje u ekološki sigurnom stanju, izvršimo dekontaminaciju, odlaganje ovakvih supstanci i njenu sigurnu izolovanost u odnosu na populaciju.\nOsim opasnog otpada vršimo uklanjanje neopasnog otpada koji se najčešće preradjuje ili se šalje trećim licima na dalju preradu, spaljuje ono šta nije moguće dalje preraditi a potom vrši obavezno ćišćenje objekata, vode ili tla zavisno o kom otpadu je reč. Završna faza u ovom postupku je dezinfekcija.\nDo sada je kroz naš sistem prerade, zbrinjavanja i uklanjanja otpada prošlo dosta materija kao što su otpadna ulja koja nisu za dalju upotrebu – motorna i industrijska ulja i njihove mešavine kao i sve ono što je istim tim uljem uprljano i neupotrebljivo za dalje (masne krpe, filteri i sl.), mešavine ulja sa drugim supstancama, uljane emulzije, rastvori kiselina ili baza, smeše koje sadrže olovo i hemikalije koje nezadovoljavaju specifikacije ili su neupotrebljive, smeše korišćene za lekove a kojima je istekao rok ili važnost, klinićki otpad, otpad koji sadrži baterije ili akumulatore, agrohemikalije, azbestni otpad, smeše gde su korišćene boje, lakovi, plastika i njeni otpaci, guma, staklo, sve ono što može izazvati probleme u kontaktu ili dugoročno uticati na zdravlje.


Drago kamenje umesto dijamanata | Odsjaj - Internet portal o nakitu\nNapisao Urednik u Istorija, Kulture i civilizacije | 0 komentara\nDrago kamenje umesto dijamanata\nGodina 1820. veoma je značajna za svet mode i dizajniranje nakita. Posle dugih godina ratovanja u Evropi, plemeniti metali su bili prava retkost, pa samim tim im je cena bila vrlo visoka. Oskudica dijamanata uticala je na dizajniranje nakita na način da se proizvede maksimalni efekat uz najnižu moguću cenu, pa se kao zamena za njih koristilo drago kamenje.\nUpotreba obojenog zlata je takođe bila rasprostranjena. Crveno, zeleno i žuto zlato kombinovano je u kontrastu sa sjajnim i matiranim površinama, naglašeno rezbarijama, a tu je bilo i drago kamenje sićušnih komda, među kojima su se najčešće koristili tirkiz i granit.\nPočev od godine 1830. pa na dalje, romantizam sa svojom fasciniranošću za bilo čim što liči na srednji vek i renesansu, doprineo je i promenama na planu mode. Pojavljuje se nakit sa motivima svetaca, grbova i strela. Do 1840. godine narukvice i privesci ukrašavani su gotičkim arhitektonskim motivima ili grotesknim likovima, a lančići i broševi ličili su na minijaturne srednjovjekovne skulpture.\nTada naročito moderni postaju broševi i prstenje sa dragim kamenjem poređanim tako da početna slova njihovih naziva stvaraju određeno ime. Ljubavne poruke i rebusi, najčešće su pisani sa zadnje strane nakita, ili sa unutrašnje strane prstena ili narukvice. Kombinacije simbola ljubavi, vere i nade nosile su se još sledećih dvadeset godina.


Poslao: Pet Jul 22, 2016 6:03 pm Snimi Poruku\nO korisnosti ovih puzeva se mnogo puta pominjalo ali sam zeleo da vidim kako to zaista i izgleda. Posto ih imam u jednom akvarijumu tesko je oceniti da li rade posao pa sam odlucio probati s jednim akvarijumom koji je po default uvek zapusten i ima algi. U njemu su helene pa nisam smeo ubacivati kod njih ove puzeve jer ce ih potamaniti vec sam izvadio jedan kamen i ubacio kog tzv dunavskih nerita.\nSlikao sam na dan kad je kamen ubacen i nekoliko dana kasnije.\nPoslao: Pet Jul 22, 2016 11:13 pm Snimi Poruku\nNe mogu Edit na proslu poruku\nPoslao: Sre Jul 27, 2016 1:56 pm Snimi Poruku\nA koja je verovatnoća da su parametri vode u drugom akvarijumu uticali da se smanje alge, a ne samo dunavske nerite?\nPoslao: Sre Jul 27, 2016 5:05 pm Snimi Poruku\nNajverovatnije nikakva alge ne nestaju preko noći.\nDa nemam lokahate i histronike ubacio bi 10tak u akvarijum.\nPoslao: Čet Jul 28, 2016 7:24 am Snimi Poruku\nTesko da su parametri vode uticali na to jer generalno sve isto u oba akvarijuma. Odstupanja su moguca ali su vrlo minimalna ako postoje.\nPoslao: Ned Okt 22, 2017 10:36 pm Snimi Poruku\nInteresuje me da li mogu da idu zajedno sa helenama i kako se razmnozavaju?\nPoslao: Ned Okt 22, 2017 10:40 pm Snimi Poruku\nKoliko znam ni jedan piz ne moze sa helenama.\nPoslao: Pon Okt 23, 2017 3:32 am Snimi Poruku\nNidza Bleja ::\nTeako, iz kapsula se posle nekoliko meseci izleže mali br puževa a roditelji obično ne prežive razmnožavanje. Potrebno je više od godinu dana da podmladak postane polno zreo.\nPoslao: Pon Nov 27, 2017 12:16 am Snimi Poruku\nIma primera gde mogu, ali u 95% ne mogu jedni sa drugim.\nKolega Serene Sky ne znam odakle ove informacije ali su u potpunosti netacne, ima theodoxusa koji posle parenja uginu ali to nisu pomenuti, tacnije danubialis.\nUkratko, ovi puzevi se razmnozavaju kroz ikru koja zenka polaze prvenstvno na muzjaka, ali zna da lepi i po staklu, dekoraciji, akvarijuma, panju, kamenu, retko kad na bilju.. Ikra je na pocetku bele boje i sto vise zri postaje zuto/narandzasto, pa dobija na prozracnosti, dok se ne izlegne. Ukoliko nema muzjaka u akvarijumu zenka zna da lepi ikru svuda iz koje se na zalost nece nista izleci. Ukoliko ima vise zenki od muzjaka i ikra ne bude oplodjena a polozena po akvarijumu, vremenom ce biti pojedena od mladih teodoxusa koji su se izlegli, tako da ikru nije potrebno mehanicki uklanjati. Koliko dugo zive jos ne mogu sa sigurnoscu da kazem jer primerci koje trenutno imam su stari oko dve godine i sest meseci, a uzeti su iz ade kao vec odrasle jedinke. Kad se izlegu mali razmnozavaju se posle osam do dvanaest meseci, zavisno od razvoja samog puza, tacnije sto vise hrane im se obezbedi brze ce se razvijati i s tim brze se i sami reprodukovati. Ishrana je iskljucivo u algama koje same nastaju u akvarijumu, sto od jakog sto od slabog svetla. Ne treba preterivati sa ovim puzevima u manjim akvarijumima, jer nece biti dovoljno hrane za sve pa ce nazalost najslabiji nestati, po nekoj mojoj proceni i eksperimentisanju dva puza su sasvim dovoljna na 10L litara vode sem ukoliko se dodaje spremljena hrana za njih u vidu algi (inace racunica je na prazan akvarijum od 10L, malo je komplikovanija ukoliko ima glatkih povrsina od dekoracije tipa oblutak, siga, dragon, seyru kamenja po akvarijum kao i bilo kog drveta, kao i da li akvarijum ima ili ne filtraciju, ali u proseku je to to). Ukoliko uginu ne treba vaditi skoljke od puzeva, vec ostaviti u akvarijumu, jer ce drugi puzevi tokom vremena pojesti tu skoljku, a ujedno i dobiti potreban kalcijum za sopstvenu, nece dizati tvrdocu vode ni malo jer se jako tesko razlaze i propada.\nSnimak koliko dugo traje parenje puzeva.. (nije u fokusu ali se vidi)\n..jedna zanimljivost pa ko ih ima pa nek ispituje, ako ne veruje, kad zenka "pozove" muzjaka na parenje on se penje uvek sa zadnje strane skoljke uz "ledja", prelazi preko cele skoljke do njenog prednjeg desnog dela, zatim oplodi zenku i vraca se istom putanjom, tacnije niz "ledja".\nPoslao: Pon Nov 27, 2017 1:29 pm Snimi Poruku\nLenji lisac, moram priznati da sam zaista impresioniran.\nJa se nikada ne bih jebavao da odredjujem tacnu vrstu Theodoxusa. Velika je to jebada za mene a i ti mikroskopi pod kojim se jasno vidi jezik su malo skupi za moj budžet\nPoslao: Čet Dec 14, 2017 8:43 pm Snimi Poruku\nNameravam da kupim Nerita puzeve (dunavske) pa me interesuje dali mogu da opstanu u akvarijumu pored Botya. Imam ih tri komada od oko 10-12 cm.\nPoslao: Čet Dec 14, 2017 9:34 pm Snimi Poruku\nNe, nije preporucljivo.\nDa budem precizniji mogu da opstanu par dana..\nPoslao: Sub Jan 20, 2018 11:58 pm Snimi Poruku\nKupio sam deset komada ovih puzeva pre 2-3 meseca. Imam Malawi ciklide i sa njima sam ih drzao, bilo je mesec dana sve super, dok nisu poceli polako da nestaju... Dok sam ja provalio sta se desava svi su nestali. Desava se to da imam problem sto je podloga pesak, pa kad neki od njih pokusa da se krece po pesku ovi ga izokrecu i zakopaju... Toliko sam se iznervirao da ne mogu da vam objasnim.\nInace, jako efikasni i azurni, bio sam prezadovoljan dok su trajali\nPoslao: Ned Jan 21, 2018 9:35 am Snimi Poruku\nMV25 - nemoj se čuditi, ja sam od Aquamaniaka kupio 40 kom i u 4 akvarijuma stavio po 10 kom.\nTo je bilo pre 7-8 meseci, evo sada u svakom ima 4-5, a znao sam da kada odrastu do određenog stadijuma se jednostavno izgube i uvek ostaje oko 5 komada. U čemu je fora neznam, nisam\nni istraživao, u svakom slučaju možeš tu činjenicu smatrati normalnom. Znam samo da više\nnikada neću ubaciti više od 5 u jedan akvarijum.Poz.\nP.S. Ako neko sa foruma zna zašto dolazi do ove pojave ,može savetom pomoći, čisto da se zna\niako se nemože ništa promeniti.\nPoslao: Ned Jan 21, 2018 10:02 am Snimi Poruku\nDrugar je pre godinu dana kupio 20 komada, sada ih ima preko 100, drži ih sa Tanganyika ciklidima.\nAkvaristika forum » Ostali Stanovnici Idi na stranu 1, 2, 3 Sledeća\nNerite puzevi Malina Tražnja 0 Uto Nov 05, 2019 1:30 pm


CLS: Sporni servis kineskih autobusa od 1.85 miliona evra | Beograd | Direktno\n17. 01. 2021. 08:31 3\nCLS: Sporni servis kineskih autobusa od 1.85 miliona evra\nCentar za lokalnu samoupravu obaveštava javnost da je Grad Beograd opredelio čak 218 miliona dinara za održavanje kineskih Higer autobusa, iako su oni praktično novi i pod punom garancijom.\nPrvi ugovor o održavanju ovih autobusa, u vrednosti od 48 miliona dinara (sa PDV-om), dodeljen je u decembru 2020. godine firmi-uvozniku DAT holding, a za ovu godinu je predviđeno čak 170 miliona dinara za istu svrhu.\nCLS pita gradsku upravu: Kako je moguće da se za nepunih godinu dana daje 1.85 miliona evra za servis kineskih autobusa, kada su pokriveni petogodišnjom garancijom?\nPodsećamo da su Higer solo autobusi nabavljeni na spornom tenderu 2019. godine, kada je zahtev za ponuđače bio da je u prethodne tri godine isporučeno četiri hiljade gradskih autobusa, što je stručna javnost okvalifikovala kao uslov koji samo Kinezi mogu da ispune. Konačna cena po komadu je bila 204 hiljade evra, a obuhvatala je i garanciju na 5 godina za celo vozilo.\nCLS će pažljivo pratiti i novi tender za 10 električnih autobusa, kako bi obaveštavali na vreme javnost o transparentnosti i zakonitosti postupka.\nGradski autobusi Centar za loklanu samoupravu


F115B - Barel DOO\nInovativni i lagani dizajn modela F115 omogućava vam potpunu opuštenost i uživanje u plovilu – uz znanje da ga pogoni jedan od najčišćih i najuglađenijih agregata na svetu. F115B Otkrijte novi F115B\nNajbolji odnos snage i težine u klasi. F115B\nNije samo inženjeringa domišljat – ovo je 4-taktni DOHC agregat od 1,8 l sa 16 velikih ventila i 4 redna cilindra – nego i kombinacija sa mnoštvom električnih/tehničkih karakteristika koje olakšavaju život, poput kompatibilnosti sa dodatnim digitalnim mrežnim sistemom, sustava Power Trim & Tilt širokog raspona sa ograničavanjem ugla nagiba i sistema daljinskog zaključavanja Y-COP® (oba sistema dostupna su u opciji).\nUčinkovitost proverenih sistema EFI i drugih novih tehnologija sagorevanja osigurava beskonačnu pouzdanost ovog vrhunskog Yamahinog motora.\nSistem promenjivog broja obrtaja namenjen sportskom ribolovu – za opuštenu vožnju\nTeži samo 174 kg – vodeći odnos snage i težine u klasi\nAlternator velike snage od 35A – dodatna snaga pokretanja\nEFI – čist i učinkovit rad i pouzdanost\nPropeler serije TALON – prigušuje buku i vibracije\nNajnovija generacija gornje plastike – elegantan i kompaktan\nJednocilindrični sistem Power Trim & Tilt i opcijski ograničivač ugla nagiba\nZahvaljujući inovativnom dizajnu usisnih ventila i izduvnih ventila te dvema bregastim osovinama koje se nezavisno pokreću, učinkovitost i usisa i izduva modela F130 poboljšana je iznad svih očekivanja te optimizuje upotrebu goriva toekom sagorevanja. TCI sistem paljenja omogućuje jednostavno pokretanje, dosledan rad, duži životni vek i potpuno poverenje.\nKompaktni i lagani dizajn – idealno za ponovno pokretanje\nSvestrani F130 je model sa najboljim odnosom snage i težine u svojoj klasi, što ga čini idealnim izborom za širok raspon aktivnosti – i pruža uzbudljive mogućnosti za zamenu slabijih modela. Izuzetne, snažne performanse i učinkovitost uglađenog 4-taktnog agregata udahnjuju život starijim plovilima brojnih vrsta i veličina.\nAlternator velike snage od 35 A\nU F130 ugrađen je poseban sistem alternatora velike snage kako biste za pokretanje motora imali obilje snage – čak i nakon dugih razdoblja pri niskom broju okretaja ili prilikom korištenja mnogo opreme. Osigurava bezbrižnost i prilikom pecanja po noći i prilikom opuštenog dana provedenog na reci.\nModeli sa kontra-rotacijom propelera\nStandardna instalacija dva motora (oba propelera okreću se u smeru kazaljke na satu) ‘vuče’ plovilo u lijevu stranu što otežava upravljanje, posebno kod velikih brzina. Stoga je dostupan model F115 sa kontra-rotacijom propelera koji se može postaviti uz standardni model, čime se vozaču daje tzv. ‘neutralno kormilo’ i osigurava nadzor nad plovilom pri svakoj brzini.\nZapremina 1832 cm³\nPrečnik x hod 81.0 mm x 88.9 mm\nSnaga na propeleru 4.6 kW / 5,800 okr/min\nMaksimalan broj obtaja 5,300 – 6,300 okr/min\nPrenosni odnos 2.15 (2813)\nTežina sa propelerom F115BETL: 173.0kg,F115BETX: 177.0kg,FL115BETX: 177.0kg\nKapacitet rezervoara ulja 3.2 litres\nModeli s kontra rotacijom Dostupno (ETX)\n“Variable Trolling” system Putem digitalnih mjerača ili putem višenamenske okretne ručice


Home / VESTI / Vesti iz EU / MEĐUNARODNI EVROPSKI POKRET PRIDRUŽIO SE PAKTU ZA MLADE\nMeđunarodni evropski pokret pridružio se „Evropskom paktu za mlade“ kao organizacija koja podržava ciljeve Pakta i želi da doprinese njihovoj realizaciji u budućnosti.\nSklapanje Pakta inicirala je „Evropska poslovna mreža za korporativnu i socijalnu odgovornost“, a podržala Evropska komisija. Cilj Pakta je da razvije i konsoliduje partnerstvo i saradnju u podršci mladima pri zaposlenju i u što većoj inkluziji u poslovni svet EU. Više o tome pročitajte u tekstu Lene Bezbradice, članice Foruma mladih.\nKao organizacija koja podržava ovaj pakt „Evropski internacionalni pokret“ obavezao se da će popularizovati Pakt za mlade širenjem debate o pitanjima zapošljavanja mladih i što boljom primenom njegovih načela pre svega u okviru sopstvene mreže zaposlenih, a zatim i šire mreže saradnika.\nPored toga, cilj Međunardonog veropskog pokreta je da podstakne druge da takođe prouče, usvoje i što bolje primene ovaj principe Pakta, pre svega dijalogom o njemu kroz organizavanje događaja, tribina, projekata i slično koji bi pokazali značaj i važnost za mlade, obrazovane i inovativne ljude širom Evrope i njihovo što bolje plasiranje na tržištu rada EU.


FIS u posjeti prihvatnom centru “Duje” – Haber.ba\nFIS u posjeti prihvatnom centru “Duje”\nU okviru društveno odgovornog djelovanja u zajednici i planiranih humanitarnih aktivnosti, predstavnici kompanija FIS posjetili su Prihvatni centar Duje te uručili vrijednu donaciju za korisnike centra.\nposjeta prihvatnom centru Duje- Youtube- Screenshot\nU Centru je smješteno oko 438 korisnika, različitih socio-zdravstvenih patologija sa područja cijele Bosne i Hercegovine.\nTeme:donacija, humanitarne aktivnosti, izdvojeno, kompanija Fis, Prihvatni centar Duje


Izvor: Kurir arhiva vesti 06.05.2016 - Naslovi.net\n(Kurir tv) đurđevdan u kasarni dedinje: Garda Vojske Srbije obeležila 186 rođendan\nBEOGRAD - Pripadnici Garde, elitne jedinice Vojske Srbije danas su obeležili dan jedinice, 6. maj i 186. godišnjicu formiranja, u znak sećanja na 6. maj iz 1830. kada je u Požarevcu postrojena prva četa Knjaževe garde - Gvardija. Obeležavanjem… »\nLondon dobio prvog gradonačelnika muslimana: Sadik Kan izabran za prvog čoveka britanske prestonice\nKandidat laburista za gradonačelnika, Sadik Kan, osvojio je većinu glasovima na izborima i tako postao prvi muslimanski gradonačelnik ove evropske prestonice. Britanac pakistanskog porekla, imao je 9 poena više od svog rivala, konzervativca Zaka… »\nDinar oslabio: Evro danas 122,8 dinara\nBEOGRAD - Dinar je danas slabiji za 0,1 odsto u odnosu na evro i zvanični srednji kurs je 122,8154 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije. Evro košta 11 para više nego u četvrtak, kada je zvanični kurs bio 122,7087 dinara za evro… »\n06.05.2016 Kurir, kategorije


Ugašen sajt za ocenjivanje lekara :: REPORTER - Nezavisni onlajn magazin\nGLAVNA > RAZNO > Ugašen sajt za ocenjivanje lekara\nOd danas građani Srbije više ne mogu da ocenjuju lekare na sajtu "Kakav je doktor?" jer taj deo sajta od danas ne radi, objavili su administratori sajta na svom Tviter profilu. Okolnosti pod kojima je došlo do zabrane spornog dela sajta još uvek nisu poznate, ali su autori sajta kao odgovornou instituciju spomenuli Poverenika za zaštitu podataka ličnosti. Poverenik Rodoljub Šabić kaže, međutim, da nije tačno da je on imao bilo kakve veze sa "gašenjem" sajta.\n- To je pokušaj ućutkivanja čitavog projekta. Lekarska komora je protiv ovog projekta od samog starta. Uskoro ćemo objaviti više informacija ko je tačno odgovoran - rekli su na svom Tviter nalogu administratori sajta i dodali da su se od početka trudili da javne institucije shvate koliko je ovakav projekat građanima važan.\n- Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti prvo nam je dozvolio da pustimo sajt u rad, a sad su odjednom stavili zabranu. Očigledno nekome nije u interesu da imena lekara budu javno kritikovana, a možemo i da pretpostavimo ko je u pitanju - kaže Ana Babović iz udruženja "Srbija u pokretu", koje je i tvorac sajta.\nOna najavljuje da neće odustati od borbe za prava pacijenata i da će učiniti sve što treba da dokažu da je to pravni put i da njime ne ugrožavaju ničiju privatnost.\n- Sajt "Kakav je doktor?" ponovo će raditi, izborićemo se za to - rekla je ona.\nŠabić: Ako želite bazu podataka lekara, onda to treba da bude u skladu sa zakonom\nPoverenik za zaštitu podataka ličnosti Rodoljub Šabić, međutim, kaže da nije tačno da je on imao bilo kakve veze sa "gašenjem" sajta "www.kakavjedoktor.org".\n"Sudeći po saopštenju sa sajta www.kakavjedoktor.org, Poverenik je na gašenje sajta imao velikog uticaja. Po onom što tamo piše, čak ga je i zabranio. Međutim, to naprosto nije tačno. Nije izrečena nikakva zabrana već je u pismu koje im je uputio moj zamenik upozoreno na zakonske uslove formiranja i korišćenja baze podataka o ličnosti", kaže Šabić.\nPrema njegovim rečima, njegov zamenik je i pre toga upozoravao autore sajta.\n- Prvu žalbu na sajt podnela nam je Lekarska komora Srbije, a ta je svakako najvažnija, nakon toga je usledilo i nekoliko pojedinačnih žalbi, što je očigledno uticalo na gašenje sajta. Moj zamenik ih je upozorio na to da po Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti da se osnov i svrha bilo koje obrade podataka o ličnosti moraju biti utvrđeni na jedan od dva načina: ili zakonom ili pristankom lica o čijim podacima se radi. Samo ime i prezime su podaci o ličnosti, čime je prekršena zaštita podataka o ličnosti. Ovde nije problem u ideji o ocenjivanju, već u osnovu za njenu realizaciju. Ako želite da formirate bazu podataka lekara iz više gradova i da je koristite u neku svrhu, onda to treba da bude u skladu sa zakonom. Ako mislimo da bi ona mogla biti dobra, onda je pravi način da je npr. definišemo u Zakonu o zdravstvu i realizujemo bilo na sajtu Ministarstva zdravlja bilo na sajtovima zainteresovanih organizacija kakav je slučaj sa “kakavjedoktor.org”. - objašnjava Rodoljub Šabić, poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.\nМолимо вас да ископирате овај текст: c853062d9bc7


MIKŠIĆ, Boris A\nBoris Mikšić [američki san dečka s Trešnjevke : od iskušenja do uspjeha] / Boris Mikšić i Ljiljana Šćurić. -\nSt. Paul : MPG, 1996. ((St Paul : MPG)). -\n65.012.4-05 MIKŠI bor


POGLED ISKOSA: Od apstraktnog do realnog - Mila Gvardiol, Prodajna galerija "Beograd" | Novosti.RS\nRadovi Mile Gvardiol / Foto promo\nJoš je Vasilij Kandinski čvrsto ubeđen (prenebregnuvši iracionalizam nadrealizma koji nije bilo teško predvideti) pisao da će u budućnosti postojati samo "veliki realizam i velika apstrakcija". Zbilja bi se cela (post)moderna umetnost mogla vrednovati kao problematizacija te dve ključne paradigme, kao kretanje od figure ka nepredmetnom i nazad, kao veliki raspon ideja i likovnih rešenja, najčešće međusobno isključivih. Slikarka Gvardiol u novom delu svog opusa nastoji da prevaziđe te ključne razlike, suprotnosti realizma i apstrakcije, u svojevrsnoj sintezi tih osnovnih stilskih formacija, koje postoje mnogo pre pojave moderne umetnosti.\nNJena se dela mogu shvatiti dvostruko, kao samostalni, apstraktni govor slike u čistom likovnom stanju i kao realizam, odraz stvarnosti, tačnije, njeno tumačenje, jer nije reč o banalizovanju u vidu (hiper)realnog. To bi možda bilo i opšte mesto u sagledavanju ovih platana da izložba nije posebna po uvođenju momenta stvarnosti, isečka realnog sveta, koji je u ranijim ostvarenjima bio tek povod ili daleki odraz u njenim apstrakcijama. Pošla je od večnog motiva stepenica, a stigla do slike izrazitih likovnih kvaliteta čistih linija, promišljenih kompozicija, pastelnog kolorita i iz današnje umetnosti prognane renesansne problematike perspektive i skraćenja. Bez prisustva senki i trodimenzionalnosti, naglašene mimetičnosti i definisanja stvarnog prizora, Mila Gvardiol razvija samostalne moći slike kao proizvoda svečanog čina stvaranja, zato su njene boje tako pročišćene i oduhovljene. Tu gde je prisutan predmet, arhitektonski element (stepenište), negde u pozadini je i figura, čovek, kao nevidljivi sjedinitelj i davalac smisla. Slikarka je sada možda i na prekretnici, svakako dalje humanizuje svoje apstraktne slike dugih linija, čistih površina i naglašenih dijagonala. Ulazeći diskretno u predmetno ne želi da se mnogo intimizuje sa njim, ona nije slikarka atmosfere koja vodi nekom uosećavanju i povišenim emocijama. Cerebralno, hladno i sa neophodnom udaljenošću ispituje svojstva predmetnog i arhitektonskog na slici, između podražavanja stvarnosti i konceptualnog. Time nastoji da preispita same osnove daljeg mogućeg prisustva slike, njenu harizmatičnost, koja magično treba da prevlada silnu poplavu, inflaciju, piktureju savremene vizuelnosti medijskih i ideoloških slika. Digitalnom mulju elektroapokalipse, prevlasti tehnorobotskog od nanostruktura do megastruktura, slika rađena rukom može da se suprotstavi samo magičnošću i/ili nadmoćnom izvođačkom tehnikom, što Mila Gvardiol uvek ima u vidu.\nPOGLED ISKOSA, ODLAZAK VELIKANA: Stanislav Staša Živković (1923-2020)\n08. 12. 2020. u 13:30\nPOGLED ISKOSA: Pola veka konceptualne umetnosti\nMila Gvardiol Dejan Đorić likovna kritika Pogled iskosa\n105 "BESKRAJNO VAM HVALA NA SVEMU": Vučić uručio zlatne medalje za zasluge u borbi protiv kovida


PLAN RAM - Bosanski Pogledi\nBosanski Pogledi - 31st Maj 2019 1st Juni 2019\nPripremio i piše: Nihad Filipović\nU provedbi plana, dogovoreno je formiranje komandnog lanca, s tim da se ide na što je moguće manji broj uvezanih u taj komandni lanac provedbe plana*. (*Allen Beverly, naprijed citirana knjiga, str.57). Tim slijedom, zavjerenička grupa najviših oficira JNA formira tajnu političko-armijsku komandnu paralelu*. (*Judah Tim, citirana knjiga, str.170). Na vrhu je šef Službe Državne Sigurnosti Jovica Stanišić, a srBski ministar unutrašnjih poslova Mihalj Kertes, paralelno preuzima ingerencije “ministra za etničko čišćenje”*. (*Sémelin, Jacques (2009). Purify and Destroy: The Political Uses of Massacre and Genocide. New York: Columbia University Press. ISBN 978-0-231-51237-4)\nŽeljko Ražnatović-Arkan (kriminalac internacionalne “reputacije” i službenik jugoslavenske, čitaj srBske, tajne policije, (u našim izvorima nalazimo da je bio policijski pukovnik), određen je za izravnu provedbu Plana, a generali Ratko Mladić i Andrija Biorčević *(*Judah, isto, str. 187.), određeni su kao koordinatori “samostalnih” grupacija, kao npr. grupacija Vojislava Šešelja i njegove Radikalne Partije, odnosno SrBskog Pokreta Obnove, Belih orlova i Arkanovih Tigrova, poznatih i pod imenom SrBska Dobrovoljačka Garda*. (*Allen, isto, str. 57); ovo ne znači da su svi pobrojani u isti mah upali u taj najuži komandni i izvršilački krug (Ratko Mladić recimo, u to upada tek tamo negdje poslije maja 1992. godine, jer, vidjet ćemo to dalje u tekstu, on još tada, faktički nije bio u toku svih detalja Plana, ali u konačnici, imenovani su ti ljudi, za koje, prema dosada spoznatom, možemo tvrditi, da su bili dio u komandno-izvršnom lancu Plana Ram). Prema Salzmanu (naprijed citirana knjiga, str. 356), njihova “ekspertiza” formulirala je zaključak (procjenu) da se moral bosanskih muslimana i njihova spremnost na borbu, najlakše mogu slomiti silovanjem žena, specijalno mlađih djevojaka, čak djece, te ubijanjem muslimana unutar njihovih džamija i vjerskih objekata.\nAllen Beverly u naprijed citiranoj knjizi, str. 57 se poziva na zapisnik , (engl. minutes, što se prevodi i kao transkript, zapisnik ili kolokvijalno – zabilježba), navedene armijske komandne paralele zadužene za provedbu Plana Ram, te navodi (citira), njihov nalaz i zaključak* (*Allen, isto, str.57): „Naš analiza muslimanskih zajednica upućuje na nalaz da se moral, želja, ratobornost njihovih zajednica, najefikasnije potkopava ako u našim aktivnostima ciljamo na najkrhkije tačke njihove religijske i socijalne strukture. To se odnosi najprije na žene, specijalno malodobne djevojke i djecu. Odlučna intervencija usmerena na ove socijalne grupacije prouzročit će zbunjenost (…), strah i paniku, što će najvjerovatnije prouzrokovati povlačenje sa teritorija zahvaćenih ratnim dejstvima. Ovome svakako valja pridodati široku, odlučnu i detaljno razrađenu propagandnu aktivnost, tako da se panika još i pojača. Uvereni smo da će koordinacija odlučnih akcija i detaljno planirana propagandna kampanja, dovesti do spontanog bežanja kompletnih zajednica“.\nJoš tokom 1990-e, a isto se nastavlja i u slijedećoj 1991. godini, politički uvezani Srbi kroz aktivnosti SrBske Demokratske Stranke, u Republici Hrvatskoj i Republici Bosni i Hercegovini, samoproglašavaju tzv. SrBske Autonomne Oblasti s ciljem njihovog spajanja, kada za to dođe vrijeme, i na taj način stvaranja Velike Srbije*. (*Lukic Reneo & Lynch Allen, isto, str.203). Bosanska Teritorijalna Odbrana je razoružana tokom 1990-te, artiljerijska oruđa su izvučena i pozicionirana oko većih gradova, a fabrike naoružanja su izmještene iz BiH u Srbiju*. (*Ramet, isto, str. 415). Od septembra na oktobar 1990., JNA počinje, izravno i preko SDS sa doturanjem naoružanja Srbima i njihovom uvezivanju u paravojne milicijske formacije. Već sa martom 1991., procjena je, JNA je podijelila oko 51.900 pušaka srBskim paramilitarnim formacijama i 23.298 SDS-u* (*Ramet, isto, str. 414). Iz uhvaćene telefonske konverzacije Slobodana Miloševića i Radovana Karadžića, septembar 1991., vidjeli smo da je Karadžić tada znao za Plan Ram. Ako se u svjetlu te činjenice, prisjetimo one njegove izjave iz Skupštine RBiH, oktobar 1991., gdje upozorava, ako Muslimani i Hrvati u BiH krenu putem Republika Slovenije i Hrvatske, tj. odluče izaći iz Jugoslavije, onda: – Muslimanski narod rizikuje možda i nestanak. Jer muslimanski narod ne može da se odbrani, ako dođe do rata; onda je više nego jasno, da je takva izjava bila moguća samo u svjetlu njegovog poznavanja planova, ciljeva, namjera, vojnog vrha i političkog establišmenta u Beogradu, na čijem je lancu bio i on i njegova SrBska Demokratska Stranka.\nU svakom slučaju, kada 12. maja 1992. Karadžić i Momčilo Krajišnik, prisutnim poslanicima tzv. Narodne Skupštine Republike SrBske srBskog naroda u Bosni i Hercegovini (kakav pleonazam i lingvistička papazjanija od misli i nominacije – čuj Republika SrBska srBskog naroda u BiH), izlažu plan razdvajanja naroda, gdje čak i Ratko Mladić zatečen, izjavljuje da je to genocid i da mu nije jasno kako to gospodin Karadžić i Krajišnik misle provesti i objasniti svijetu, to da narode u tom “rešetu” prosijemo tako, “samo da ostanu Srbi ili da propadnu Srbi, a ostali da odu”; u svakom slučaju dakle, tada je definitivno izvjesno da plan rata, čitaj Plan Ram, p o s t o j i (jer u rat se ne ide bez plana).\n(Napomena: Interesantno je, ali redakcija novine Slobodna Dalmacija, na neki način je uspjela svojevremeno doći do transkripta sa pomenute Skupštine srBskog naroda, te su 26.11. 2011. objavila i foto kopiju dijela Mladićeve izjave, koja se međutim više ne može naći internet pretragama. Ovaj autor ju je međutim na vrijeme skinuo sa interneta i objavio u knjizi Bosna u srcu).\nOperacijom provedbe pripremne faze Plana Ram, na taj je način srBsko stanovništvo u Hrvatskoj i BiH (najprije oni koji su bili na vezi i simpatizeri SDS politike, a seosko stanovništvo manje-više listom), već do ljeta 1991., biva organizirano i naoružano*.(*Donia Robert J.& Fine, John V. A. (1994). Bosnia and Hercegovina: A Tradition Betrayed. New York: Columbia University Press. ISBN 978-0-231-10160-8)\nNakon otpočinjanja otvorene agresije na Republiku BiH, Arkanovi izvještaji Miloševiću, Mladiću i vojnom vrhu indiciraju da se plan ostvaruje kako je predviđeno i da treba nastaviti sa psihološkim terorom na muslimansku populaciju*. (*Allen Beverly, isto, str.59)\nA kako je to izgledalo na terenu, mnogi od nas koji smo bili uvučeni u taj rat, osjetili smo na sopstvenim leđima, rebrima, udovima. Mnogi su nažalost nemilosrdno pobijeni. U otpočetoj kampanji “razgraničenja od druge dve nacionalne zajednice”, krenulo se sa provedbom Plana Ram, a to je značilo, i tako se radilo na terenu, masovno ubijanje ljudi u cilju izazivanja panike i “dobrovoljnog” pomjeranja ciljane etničke grupe sa terena koji je uramljen u planiranu Veliku Srbiju. Prepoznatljiv je scenario zbivanja – Biljeljina, Zvornik, Prijedor, Sanski Most, Ključ, Kotor Varoš, Doboj… itd., svugdje je isto: samovoljno, unatoč protivljenju nesrBskih zastupnika, u regularno izabranim općinskim skupštinama, proglašava se pripajanje srBskim Autonomnim oblastima, nesrpski policajci i uposleno stanovništvo se otpušta sa posla, srBsko stanovništvo se upozorava da se izmjesti sa terena na kojem slijedi vojna intervencija, potom upadaju jedinice za “specijalne namjene”, vrše neselektivne masovne likvidacije civilnog stanovništva, hapse, privode, siluju žene i djevojke, trasportiraju nesrbe u unaprijed pripremljene tzv. Sabirne centre, zapravo logore, zatim vlast preuzima lokalna SDS, preostalo nesrBsko stanovništvo se poziva na iseljenje radi sopstvene sigurnosti, jer eto, rat je i vlasti nisu u stanju svakom ponaosob jamčiti sigurnost; nesrBsko stanovništvo, na smrt isprepadano masovnim ubijanjem i odvođenjem ljudi njihove etničke grupe, i nije potrebno nešto posebno nagovarati da se sele, te se ljudi “dobrovoljno” dižu iz svojih domova i imanja i odlaze, prethodno se odričući sve njihove pokretne i nepokretne imovine u korist pararepublike SrBske, potpisuju izjave u tom smislu, masno plaćaju transport koje im “obezbijeđuju” srBske vlasti i bježe spašavajući sopstvene glave i svoje familije.\nEvo, ilustracije radi, u mom rodnom Ključu, na dlaku je taj scenario izgledao kako je naprijed opisano. Vrh nasilja i psihološke kampanje zastrašivanja je i tu bilo masovno ubijanje ljudi. Tako su, nakon srbizacije općine i policije i provale nasilja, uslijedila masovna ubijanja u selu Peći, gdje je 01.06.1992. pobijeno preko pedest ljudi, žena, djece, mladih, starih svejedno. Isti taj dan uslijedilo je masovno ubijanje ljudi na Pudin Hanu, blizu Ključa, gdje pobijeno preko 140 ljudi, sve muškarci iz okolnih seoskih naselja, prethodno pozvani da im se izda dozvola za kretanje, a onda, kada su došli po dozvolu, nemilosrdno su poubijani. Četrdesetak dana poslije, slijedi masovno ubijanje u Biljanima blizu Sanice, gdje ubijaju negdje od 200 do 250 ljudi. U Ključu se u centru grada kočeperi se garafit – Turci napolje…. I naravno, ljudi prestrašeni na smrt, bježe, dižu se iz svojih domova i imanja, kupe što ponijeti mogu i odlaze. Tako je cilj – “razgraničenje od druge dve nacionalne zajednice”, postignut: uramljeni teren oslobođen nesrBskog stanovništva, a ono nesrba što ostaje, jeste podnošljivi procent, tek da se, što kažu, “vlasi ne dosjete” i da se vlastima (kako su to tvorci Plana u svom pomračenom umu pogrešno zamislili) ne može imputirati genocidna namjera.\nMeđutim, dramatična zbivanja u Hrvatskoj i posebno u Bosni i Hercegovini, na teritorijama pod kontrolom srBskih formacija, nisu mogla proći nezapaženo, kako u domicilnoj javnosti u Hrvatskoj i BiH, tako i sa strane posmatrača iz svijeta. Komisija eksperata OUN (UNCoE) bavila se istraživanjem eventualne provedbe politike etničkog čišćenja i utvrdila nekoliko faza plana zauzimanja prostora koje srBska politika smatra ekskluzivno srBskim:\n„Prvo, srBske paramilitarne jedinice u Bosni, često u saradnji sa JNA, preuzimaju kontrolu na ciljanoj teritoriji. U puno slučajeva srBsko stanovništvo je instruirano da napusti teritoriju prije nego otpočne nasilje. Domovi nesrBskih građana se meta napada i destrukcije, a religiozni spomenici i spomenici kulture, specijalno crkve i džamije, se razaraju.\nDrugo, zauzeta teritorija je pod vojnom kontrolom paramilitarnih jedinica koje teroriziraju nesrBsko stanovništvo, neselektivnim ubijanjem, silovanjem i pljačkom.\nTreće, zauzeta teritorija je pod administrativnom kontrolom lokalnih srBskih vlasti, često u saradnji sa paramilitarnim formacijama. Tokom ove faze, nesrpsko stanovništvo se zatvara, premlaćuje i u nekim slučajevima transportira u zatvoreničke logore gdje se nastavlja sa nasiljem nad istim, uključujući masovna ubijanja.\nNesrBsko stanovništvo se često otpušta s posla, a njihova imovina se konfiscira.\nPrije deportovanja sa teritorije pod srBskom kontrolom, mnogi bivaju natjerani da potpišu izjavu kojom se odriču prava na njihove domove“. (Final Report of the United Nations Commission of Experts Established Pursuant to Security Council Resolution 780 (1992) (Report). United Nations Security Council. 28 December 1994. S/1994/674/Add.2. Archived from the original on 4 May 2012.)\nDokazi prikupljeni sa strane humanitarnih organizacija, npr. Human Rights Watch, takođe su potvrđivali da srBska vlada i vojne formacije sistematski provode politika silovanja žena. Njihovi nalazi su upućivali na “istraživanje, planiranje i koordinaciju kampova (logora, op. NF) za silovanja, sa jasnom namjerom stvaranja etnički čiste države”.* (*Salzman, isto, str.356)\nMilan Dedić, komandant trećeg bataljona Vojske Republike SrBske, izvještava Mihalja Kertesa: – Hiljadu šest stotina i osamdeset muslimanskih žena, u rasponu od dvanaest do šezdeset godina starosti, prikupljeno je u centre za raseljene osobe na teritoriji pod našom kontrolom. Veliki broj njih je zatrudnio, specijalno one u rasponu od petnaest do trideset godina starosti. Prama procjeni Boćka Kelevića i Smiljana Gerića, psihološki efekt je izuzetno jak i stoga moramo nastaviti s tom praksom.\nAlen Beverly u naprijed pominjanoj knjizi – Rape Warfare: The Hidden Genocide in Bosnia-Herzegovina and Croatia (Ratovanje silovanjem: Tajni genocide u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj), na str. 59-60, citira Kertesa:\n– Jugoslavensko Ministarstvu Unutrašnjih poslova (SrBska vlada), neće otvarati istragu o silovanju, obzirom da je isto dio (armijske) strategije psihološkog pritiska. U saradnji sa Minsitarstvom zdravlja i bezbednosti, na zahtjev doktora Vida Mandića i pukovnika Loginova, određeno je da određen broj mlađih žena – broj će naknadno biti utvrđen – bude prebačen u Slavoniju i Baranju, radi potreba srBskih jedinica i na upotrebu UNPROFOR oficirima.\nPredsjednica ustavnog suda postaje prva austrijska kancelarka\nTarik Đođić: Samo je u takvim bolesnim okolnostima Tomašica mogla tolike godine stajati neotkrivena


Još malo trigonometrijskih formula | On-line učionica\nJoš malo trigonometrijskih formula\nFiled under: I razred,Matematika — jelena100janovic @ 9:07 pm\nDefinicije trigonometrijskih funkcija su nas dovele do recipročnih odnosa trigonometrijkih funkcija. Takođe su nas dovele i do još jednog skupa formula, količničkih odnosa.\nRazmotrimo prvo sinus, kosinus i tangens. Za uglove na jediničnom krugu, ove funkcije su definisane na sledeći način:\nGledajući ove definicije, možemo pokazati da je\npod uslovom da je cos θ ≠ 0:\nje zato formula koja nam omogućava da izračunamo tangens, ako su nam dati sinus i kosinus.\nPrimer 1: Ako je cos θ = 5 / 13, a sin θ = 12/13, kolika je vrednost tg θ?\nPrimer 2: Pokažimo da jectg θ = cos θ / sin θ.\nOvo je takođe formula koju možemo koristiti da bi našli vrednost kontangensa, ako su date vrednosti sinusa i kosinusa. Obe ove formule će takođe biti korisne sledeće godine, kada ćemo dokazivati druge formule.\nTrigonometrijske formule sa komplementnim uglovima i simetrije\nOve formule se odnose na ono što smo radili na početku. Podsetimo se da je\nako su α i β komplementni uglovi. Kako u stvari glase formule, prikazano je ispod:\nPrimer 3: Nađimo vrednost trigonometrijskih funkcija:\na) cos 120°\nb) cos (-120°)\nc) sin 135°\nd) sin (-135°)\nRešenje: Pošto svi ovi uglovi za referentne imaju uglove od 60° i 45°, rešenja su:\nOvaj primer nam je pokazao kako se sinus i kosinus simetrično preslikavaju preko x-ose. To nam omogućava da napravimo još tri formule:\nOsnovni trigonometrijski identitet\nOvo je poslednja grupa formula koju učimo ove godine. Ponekad se nazivaju Pitagorejski identiteti, jer se izvode iz Pitagorine teoreme. Do sada smo koristili Pitagorinu teoremu da bismo našli stranice pravouglih trouglova. Razmotrimo još jednom način na koji smo definisali trigonometrijske funkcije. Pogledajmo jedinični krug:\nKatete pravouglog trougla su x i y. Hipotenuza je 1. Zato je sledeća jednakost tačna za sve x i y na jediničnom krugu:\nSada se setite da je na jediničnom krugu cos θ = x,a sin θ = y. Zato je sledeća jednakost formula:\nNapomena: Pisanje eksponenta 2 nakon skraćenica cos i sin je standardan način pisanja eksponenta. Samo zapamtite da:\nOvu formulu možemo koristiti za nalaženje sinusa, kada nam je dat kosinus, i obrnuto. Takođe je možemo koristiti da bi izveli druge formule.\nPrimer 4: Ako je cos θ = 1 / 4, koliko je sin θ? Pretpostavimo da je θ ugao u prvom kvadrantu.\nSetite se da smo pretpostavili da je θ ugao u prvom kvadrantu. Zato mu je sinus pozitivan, pa je:\nPrimer 5: Upotrebimo osnovni trigonometrijski identitet da bi pokazali da je:\nRešenje: Počećemo od leve strane jednakosti:\nKako znate kada je jednakost formula?\nKako proveravamo tačnost formule?\nKako proveravamo da li smo dobro odredili domen i kodomen?


Namenski proizvodni program\n- Ovo preduzeće je bilo gotovo napušteno. Svi se mi sećamo vremena kada su radnicima dugovali plate po godinu dana, kada u ovim pogonima nije bilo struje, kada su u ovim pogodima bili ljudi koji nisu imali nikakvu nadu. Zahvaljujući radu predsednika Vučića i zahvaljujući tome što je tada kao predsednik Vlade doneo neke teške odluke zbog kojih smo posle mogli da imamo dovoljno novca da pomognemo, između ostalog i „ YUMCO “ iz Vranja, danas smo svedoci da je ovo veliko preduzeće, koje zapošljava oko 2.000 radnika i to ne samo u Vranju, već i u Drvaru, Despotovcu, Bujanovcu, da je preduzeće koje raste, razvija se i za koje sa velikim ponosom mogu da kažem da ima proizvode čiji kvalitet ne zaostaje za bilo kojim renomiranih svetskim proizvođačem – poručio je ministar Vulin.\n„ YUMCO “ će uvek moći da računa na podršku Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, naglašava ministar Vulin i podseća da je u protekle tri godine ova komanija potpuno promenila vizuelni identitet naše vojske.\n- Naši vojnici imaju uniformu koja je dizajnirana kao kod njihovih kolega iz najrazvijenijih i najsnažnijih armija sveta, a po kvalitetu ne zaostaju nimalo. „ YUMCO “ proizvodi najbolje, a jedino to može da se da pripadnicima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, jer to i zaslužuju – naglašava ministar Vulin.\n- „ YUMCO “ ove godine proslavlja 60 godina postojanja. Ove godine urađeno je mnogo stvari kojima možemo da se pohvalimo. Zajedno sa Ministarstvom odbrane otvorili smo pogon u Drvaru, gde smo zaposlili 85 radnika. Izvršili smo veliku rekonstrukciju u našoj fabrici, gde je obnovljena i rekonstruisana kotlarnica, obnovili smo mašine u doradi i konfekciji – naveo je generalni direktor Trajković i rekao da je „Jumko“ uprkos krizi koju je uslovio virus korona, ostvario stabilno poslovanje, obezbedivši poslove tokom cele godine, a time i sigurnu egzistenciju i plate za sve svoje zaposlene.\nPredhodna vestSledeća vest


Prve fotografije: BMW iX3 FOTO - AutoPutem\nPrve fotografije: BMW iX3 FOTO\nKonačno je stigao! Prvi serijski SUV na struju BMW iX3.\nKada je reč o elektičnim SUV modelima, bavarski proizvođač malo zaostaje za glavnim rivalima. Naime, Mercedes i Audi su svoje modele iz ovog segmetna lansirali još pre godinu dana. Iako je BMW iX3 najavljivan još od oktobra 2018. godine, kada je predstavljen Concept iX3, produkcijski model još nije stigao. Iako sa zakašnjenjem, prve fotografije su se pojavile na interentu, tačnije na Instagramu i one nagoveštavaju skoru premijeru ovog modela.\nSumnje jedino unosi što ove fotografije nije objavio BMW. Ipak, veruje se da su to zvanične promotivne fotografije modela koji bi trebalo da debituje tokom godine.\nOno što se može uočiti na prvi pogled, BMW iX3 se vizuelno razlikuje po nekim detaljima od standardnog SUV X3. Glavne razlike su u prednjem delu vozila, kao i u specifičnim alu felnama, konsturisanim specijalno za električna vozila.\nKada je reč o dostpunim specifikacijama vozila, BMW iX3 će električnu energiju skladištiti u bateriji kapaciteta 74 kWh, koja če obezveđivati autonomiju u vožnji od preko 400 km. Takođe, poznato je i to da će baterija napajati elektromotor od 286 KS i 400 Nm, a snaga će se prenositi na zadnje točkove. Još uvek nema zvaničnih informacija da li će BMW ponuditi verziju sa dva elektromotora i pogonom na sve točkove, ali nije isključeno da kasnije bude lansirana i takva opcija.\nPrema ranijim najavama, kako kineska automobilska industrija polako postaje lider u segmentu električnih automobila, BMW je odlučio da proizvodnju električne varijenate modela x3 prepusti pogonu u Kini, koji počinje sa radom 2020. godine u Šangaju. Očekuje se da će cena BMW iX3, u Evropi, biti negde oko 70000€.\nPrethodni tekstBugatti Veyron: Jubilej magičnih 400 km/h\nSledeći tekstBezbednost: Najizdržljiviji automobili na svetu FOTO\nNemci pokrenuli peticiju: Vratite nam Ladu!\nŽele da prestignu i Nikolu i Teslu – ko će lansirati...


16.09.2019 u 14:00\n„Korikos” oduševio žiri i publiku\nNegotin –Američki hor „Korikos” iz Njujorka ubedljivi je pobednik tradicionalnog Natpevavanja horova na 54. „Mokranjčevim danima” u Negotinu, tradicionalnoj sedmodnevnoj muzičkoj svetkovini, koja je u subotu popodne svečano otvorena u dvorištu Mokranjčeve rodne kuće. Uz učešće šest horova Natpevavanja i horova iz Negotina (izveli su Šestu Mokranjčevu rukovet), tradicionalnu besedu o Mokranjcu imao je naš popularni dirigent Bojan Suđić. Festival je, zanimljivim govorenjem o njegovom značaju i značaju umetničkih dometa više srpskih kompozitora 19. i 20. veka u svetskim okvirima, proglasio otvorenim srpski ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević. Tradicionalno Natpevavanje horova, u dobro popunjenom velikom negotinskom Domu kulture, otvorio je holandski hor „Devana” iz\n22.09.2018 u 21:59\nI Karl Orf u sazvučju Mokranjca\nNegotin – Na prepunoj sceni i u prepunoj sali velikog negotinskog Doma kulture, uz moćne i zavodljive zvuke „Karmine burane” Karla Orfa, u Negotinu su završeni 53. Mokranjčevi dani, koji su, u minulih sedam dana, na desetak scena i u 30 programa, okupili više od hiljadu učesnika. Oduševljena publika dugotrajnim aplauzima pozdravila je dve stotine vidno raspoloženih pevača i svirača Hora i Simfonijskog orkestra Radio televizije Srbije i njihovog dirigenta Bojana Suđića. Oni su, zajedno sa tri dečija hora iz Negotina, oko 80 minuta (sa pozivima na bis) izvodili Orfovu najpopularniju kantatu „svevremenu i neprevaziđenu odu životu”. Izlivi oduševljenja publike upućeni su i Suđićevim „pomoćnicima” u bravuroznom pojanju – solistima Aleksandri Jovanović (sopran), Dragutinu Matiću (bariton)\n24.09.2017 u 11:20\nNatpevavanjem horova počeli „Mokranjčevi dani"\nNEGOTIN - U Negotinu su počeli 52. „Mokranjčevi dani”, tradicionalna manifestaciji koja se održava u rodnom gradu čuvenog kompozitora Stevana Stojanovića Mokranjca. Festival „Mokranjčevi dani”, koji će trajati do 29. septembra, okuplja najznačajnija imena iz oblasti muzike, ali i likovne i scenske umetnosti. Manifestacija je svečano otvorena u subotu polaganjem cveća na spomenik Stevana Stojanovića Mokranjca, pozdravnim rečima predsednika Opštine Negotin Vladimira Veličkovića i besedom dirigenta Dejana Savića. U dvorištu rodne kuće slavnog kompozitora svi učesnici tradicionalnog natpevavanja i negotinski horovi izveli su Šestu Mokranjčevu rukovet, čime Negotin simbolično odaje najveću počast svom velikanu. U tradicionalnom natpevavanju horova, Mešoviti hor Ministarstva odbrane\n26.03.2017 u 15:05\nStogodišnjica punoletstva „Mokranjca”\n„Mokranjac”, najstarija muzička škola u Srbiji, prekosutra slavi 118 godina postojanja. Osnovana je kao Srpska muzička škola na inicijativu Beogradskog pevačkog društva i Stevana Stojanovića Mokranjca, jednog od najznačajnijih stvaralaca srpske muzike. U njenim učionicama kao nastavnici i učenici bile su mnoge muzičke ličnosti značajne za našu, ali i svetsku kulturu – kompozitori, izvođači, muzikolozi i pedagozi: Petar Konjović, Miloje Milojević, Stevan Hristić, Josip Slavenski, Kosta Manojlović, Ljubica Marić, Konstantin Babić, Dejan Despić...\n09.09.2016 u 14:19\nNegotin – Danas u Negotinu počinju 51.„Mokranjčevi dani” kojima će, do 14. septembra, biti obeležena 160. godišnjica rođenja Stevana Stojanovića Mokranjca, velikana srpske umetničke muzike. Ovogodišnji jubilej je, u stvari, nastavak uzastopnih jubilarnih godišnjica ovog prestižnog festivala: nakon što je prošle godine obeležena 50. godišnjica njegovog osnivanja, a godinu dana ranije i 100. godišnjica Mokranjčeve smrti. Prva dva jubileja (2014. i 2015.) uspešno je „prebrinula” selektorka dr Branka Radović, a o ovogodišnjem brine novi kormilar fešte dr Sonja Marinković. Kao i svih minulih godina, festival će početi svečanom besedom o Mokranjcu (episkop toplički gospodin Arsenije) i tradicionalnim natpevavanjem horova u kom učestvuju: AKUD „Sonja Marinković”, Beogradski madrigalisti,\n29.08.2016 u 13:05\nMokranjčevi dani uz pomoć prijateljstva\nMi nemamo Mocarta i Salcburg, ali imamo kompozitora Stevana St. Mokranjca i Negotin. Toga se vredi setiti naročito sada uoči 51. Mokranjčevih dana koji će biti održani od 9. do 14. septembra u Negotinu. Misija ove manifestacije jeste promovisanje stvaralaštva najznačajnijeg srpskog kompozitora Stevana St. Mokranjca i afirmacija srpske muzike, s akcentom na horsku tradiciju. Na mestu selektorke ove manifestacije Branku Radović nasledila je dr Sonja Marinković koja nam je o ovogodišnjem programu rekla sledeće: – Dani započinju tradicionalno natpevavanjem horova u kom učestvuju: AKUD „Sonja Marinković”, Beogradski madrigalisti, „Voks Mirabilis” iz Mađarske, Beogradsko studentsko pevačko društvo i Hor „Šumatovac”. Besedu će održati episkop toplički gospodin Arsenije. Negotinska publika\n12.12.2015 u 23:58\n„Neotpevana pesma” – poslednje delo Stevana Mokranjca\n„Neotpevana pesma” – poslednje delo čuvenog kompozitora Stevana Mokranjca – premijerno je izvedena u Velikoj dvorani Zadužbine Ilije M. Kolarca. Ovo nezavršeno Mokranjčevo delo publici je približio Hor Radio-televizije Srbije, pod umetničkim vođstvom maestra Bojana Suđića. A sve je počelo jedne davne jesenje večeri 1914. godine, kada je Stevan Mokranjac počeo da stvara svoje poslednje delo „Neotpevana pesma”. Ovu horsku kompoziciju radio je po stihovima pesme „Zimnji dani” Jovana Jovanovića Zmaja. Kompozicija je ostala nezavršena i, nažalost, potpuno nepoznata javnosti. Od tada je prošla 101 godina, pa je naša poznata kompozitorka Aleksandra Vrebalov odlučila da oživi zaboravljene note. Umetnica ga je završila na osnovu jedinog sačuvanog prepisa originalne kompozicije, po ideji i na\nNegotin –Ovih dana su u tokuposlednje pripremeza jubilarne, 50. Mokranjčeve dane, koji će se održati od 10. do 16. septembra, naravno u znak sećanja na Stevana Stojanovića Mokranjca, velikana srpske horske muzike, po kojoj nas i svet prepoznaje. U tom duhu je sačinjen i ovogodišnji program muzičke svetkovine, koja će na tradicionalnom natpevavanju horova, kao nikada do sada, ugostiti čak šest...\n23.03.2014 u 22:00\nMokranjčeva zadužbina nije ćutala\nIdući u susret velikom jubileju, Mokranjčeva zadužbina je krajem 2012, kod Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije pokrenula inicijativu za obeležavanje 100. godišnjice smrti Stevana Mokranjca 2014. Mokranjčeva zadužbina je predložila da se na nivou države formira Odbor za obeležavanje 100. godišnjice smrti Stevana Mokranjca koji bi inicirao i koordinisao sve aktivnosti vezane za jubilej...


21 Letitia – najčvršći do sada otkriveni asteroid | eAkademik\n21 Letitia – najčvršći do sada otkriveni asteroid\nSvemir\t12:50 28/10/2011\tVećina asteroida predstavlja svojevrstan svemirski 'višak materijala', otpatke koji su prilikom čestih sudara u ranim danima našeg Solarnog sistema odlomljeni i lansirani u svemir, dok su se planete tek formirale. Međutim asteroid jednostavnog imena 21 Lutetia, prema mišljenju naučnika sa poznatog američkog univerziteta MIT-a, predstavlja izvorni gradivni blok, nepromijenjen od ranih dana Solarnog sistema. Prvi put primijećen u julu 2010. kada je svemirska sonda Rosetta, evropske svemirske agencije ESA prošla pored njega, ovaj asteroid veličine 121 kilometar spada u grupu većih poznatih asteroida i drugi najveći koji su naučnici imali priliku posmatrati 'iz blizine'.\nZa razliku od standardnih asteroida koji obično nastaju sudarima i predstavljaju materiju koju gravitacija jedva drži na okupu, 21 Letitia je kompaktna stijena specifične gustoće veće od granita, betona ili lakih metala tipa aluminijuma, a površina joj je prepuna kratera koji svjedoče o mnoštvu pretrpljenih nasilnih sudara. Ovo ukazuje na to da Lutetia ima metalnu jezgru nastalu topljenjem, što je bilo moguće samo u prvih milion godina od nastanka Solarnog sistema. Nažalost, to je otprilike i sve što se o ovom asteroidu trenutno zna, navodi Ben Weiss sa MIT-a.\tfeatured\nPodijeli Slični članci Kako virusi mutiraju i postaju smrtonosni? Googleov odgovor na Siri 20.000 inficiranih HIV-om u Srbiji StartupYard poziva regionalne startupe u Prag\nNoviji članciJagode štite želudac od alkohola\nStariji članci Dugoročni porast nivoa mora više desetina metara


Drogba stigao u Kinu\ndesk - 14. jul 2012. u 06.34\nOdmah po dolasku Drogba je rekao da finansije nisu bile razlog njegovog prelaska u Šangaj, iako su lokalni mediji preneli da je postao najplaćeniji fudbaler u istoriji te zemlje.\n„Lakše bi mi bilo da sam ostao u Evropi, ali izabrao sam Kinu. Novac nije najvažnija stvar, ovde sam zbog novog iskustva”, rekao je Drogba.\nDrogbu, koji će u Šangaju ponovo igrati u tandemu sa Francuzom Nikolasom Anelkom, na aerodromu je dočekalo oko 300 navijača i poželelo mu dobrodošlicu.\n„Verujem da će klub početi da postiže bolje rezultate, jer Drogba ima dobar odnos sa Anelkom. Stigao je i Đovani Moreno, očekujem da u nastavku šampionata budemo među prve tri ekipe”, rekao je 23. godišnji navijač Šangaja Žu Hongbo.\nDrogba je tokom karijere igrao za francuske klubove Le Man i Olimpik iz Marseja, a od 2004. godine je bio član londonskog Čelsija.\nProšle sezone predvodio je „plavce” do titule prvaka Lige šampiona, pošto je u finalu protiv minhenskog Bajerna, postigao izjednačujući, a kasnije i odlučujući pogodak prilikom izvođenja penala. (RTS)\nSledeći članak: PARTIZAN: Zabija „visi” za put na Maltu


Na ovom grčkom ostrvu masline nisu glavne: Da li ste nekad probali "zlatnu pomorandžu" sa Krfa? - Telegraf.rs\n29/06/20 | 20:30 ≫ 18:12\nKumkvat je voćka na koju su meštani Krfa izrazito ponosni\nKumkvat ili "Zlatna pomorandža", kako stanovnici ostrva Krf vole da ga oslovljavaju, dobio je taj naziv zbog sličnosti sa pomorandžom. Možda je čak troduplo manji od poznatije voćke, ali, ako pitate Krfljane, daleko je ukusniji.\nDrvo kumkvata možete videti maltene na svakom ćošku ostrva, pa čak i na ulicama glavnog grada. On je ponos i dika meštana i zato će bilo ko od njih rado ući u priču s vama o istorijatu i svestranoj primeni ovog neobičnog ploda.\nNajpre će vam ispričati kako je kumkvat dospeo na Krf. Reći će vam da je potekao iz drevne Kine, gde se uzgaja još od 12. veka. Da ga je na ostrvo doneo veliki grčki prijatelj, britanski botaničar Sidni Merilin 1860. u želji da se oduži za gostoprimstvo. Zbog neobičnog izgleda Krfljani su, reći će, bili skeptični, pa su zasadili tek nekoliko stabljika.\nKumkvat raste na drvetu visine i do tri metra, Pixabay\nIpak, severnjaci su prozreli da će "pomorandžica" jednog dana doneti ostrvu veliko bogatstvo, te počinju ozbiljnije da se bave sadnjom kumkvata od 1924. naročito u dolini Nimfa, pored sela Platonas. Svaki pravi Krfljanin u ovom trenutku priče iskoristiće momenat da se pohvali: širom ostrva trenutno raste od 10 do 15 hiljada stabljika ovog voća.\nZatim će vas obasuti hvaljenjem svog proizvoda. Ukoliko nikad niste videli kumkvat, počeće žustro da ga opisuju: drvo raste najviše do tri metra, plod je omanji (samim tim i slađi), ima tamno zelene listove i predivne bele cvetove. A ukus? Kao iz raja, reći će meštani.\nZbog slatko- kisele strukture, ukus kumkvata uporediće sa mešavinom pomorandže i limuna, ali će naglasiti da, za razliku od te dve voćke, čak i kora "zlatne pomoranže" može da se jede sa uživanjem. Neizostavno će isticati koliko je plod zdrav, pun vitamina C i pomaže u lečenju brojnih hroničnih oboljenja: od visokog pritiska, do bolesti kože.\nProizvodi od kumkvata su zanimjivi i raznovrsni, Pixabay\nNakon zanimljivog uvoda, ipak sledi onaj najlepši deo: nema stanovnika Krfa koji vas nakon priče neće odvesti da probate neki od čuvenih specijaliteta od kumkvata. Kandirani plodovi, kolači, čokolade, raznorazni džemovi i slatko, kao i liker od kumkvata, samo su neki od zaista ukusnih proizvoda koji ćete imati priliku da probate na ovoj turi. Ukus će vas možda iznenaditi, ali vaš domaćin sigurno neće odustati dok ne pronađe spoj kumkvata koji vam najviše leži.\nDa ne bismo više dužili, ostaje vam samo da se uputite ka prelepom ostrvu Krf i na svojoj koži doživite priču o kumkvatu i okusite neki od specijaliteta. Jer tako nešto nećete naći ni na jednom drugom mestu na svetu. Leto je lepše sa agencijom Viva Travel. Paket aranžmani na 10 noćenja, već od 69 €.\nVideo: Ako ste krenuli u turu ukusa po Grkčkoj, morate probati i kraljevski giros\n30. jun 2020 | 07:49\nOvo je fortunela.\nJeo sam ga baš na Krfu,odličan ukus,osvežavajući,a kažu pun vitamina c. Ma na Krfu je sve prelepo,i mi smo kao narod posebno vezani za to ostrvo!\n30. jun 2020 | 01:03\nImsmo ga svake zime


Tropska oluja stigla na kopno, u Nju Orleansu strahuju | Politika | DW | 14.07.2019\nPred obalom zapadno od Nju Orleansa je „Beri“ izgubio na snazi – sada se, umesto u uragane, ubraja u tropske oluje. Brzina vetra je oko 85 kilometara na sat i očekuje se dalje slabljenje kako oluja bude išla dublje na kopno.\nNo brige pričinjava manje vetar, a više mnogo vode koju je „Beri“ prikupio u Meksičkom zalivu. Zbog opasnosti od poplava već su evakuisani ljudi iz nekoliko manjih priobalnih mesta.\nU gradiću Frenklinu je u noći između subote i nedelje petočlana porodica ostala zatočena u poplavljenoj kući. Lokalna televizija prenosi da je nacionalna garda imala teškoća da prodre do njih.\n„Ovo je tek početak“, rekao je Bel Edvards, guverner Luizijane. U toj federalnoj državi, kao i Teksasu, Misisipiju i Alabami je bez struje ostalo oko 117.000 ljudi.\nSećanje na „Katrinu“\nMilionski Nju Orleans se nalazi na rubu zone od oko 200 kilometara koja bi mogla da bude pogođena poplavama. Tamo su već evakuisani ljudi iz ugroženih četvrti i zatvorene su gradske brane koje bi trebalo da sačuvaju jezgro grada od eventualnih poplava.\nNapeto išlekivanje u Nju Orleansu\nUragan „Katrina“ je 2005. opustošio velike delove Nju Orleansa kada je stradalo oko 1.800 ljudi. Od tada je grad pojačao sistem odbrane od poplava – međutim periferija na kojoj žive siromašniji nalazi se van zone zaštite.\nPrema prognozama meteorologa će „Beri“ tokom nedelje preći preko Luizijane u pravcu sever-severozapad i u ponedeljak stići do države Arkanzas.\nnr (dpa, ap, afp)\nSmrtonosne promene klime\nPoplave u Japanu i toplotni talas u Kanadi prouzrokovali su smrt stotina ljudi. Istraživači upozoravaju da bi broj žrtava zbog sve češćih ekstremnih vremenskih nepogoda mogao i da se poveća. (16.07.2018)\nPrvo Harvi, sada Irma - dva moćna uragana za samo dve nedelje, a u Meksičkom zalivu je izmerena najviša temperatura mora na svetu ove godine. Da li je to slučajnost ili su uragani posledica globalnog zagrevanja? (09.09.2017)\nMnogo se govori o preporodu Nju Orleansa nakon razaranog uragana Katrina pre tačno 10 godina. Međutim, bivši stanovnici tamne puti, tvrde da im se povratak kući namerno otežava. Neki čak govore o etničkom čišćenju. (29.08.2015)\nKljučne reči SAD, Luizijana, oluja, Nju Orleans, nevreme, kiša, poplave, politika, vest\nTrajni link https://p.dw.com/p/3M3Au


Pravila nagradne igre, dodaje on, identična su kao i u prethodnim krugovima. Navodi da je potrebno spakovati u kovertu 10 fiskalnih računa ili 10 slipova, ne starijih od 1. septembra i čija vrednost nije manja od 100 dinara.\nMinistar kaže da je prilikom adresiranja dovoljno napisati "Uzmi račun i pobedi 2020" i upisati lične podatke, a potom kovertu ubaciti u najbliže poštansko sanduče. Pozvao je građane da koverte, zbog epidemiološke situacije, popunjavaju kod kuće, kako se u poštama ne bi pravile gužve.\nKako je ranije saopštila Vlade Srbije, prvo izvlačenje očekuje se krajem novembra. Kada je reč o naplati poreza u prvoj polovini meseca, Mali kaže da će se do kraja dana imati tačan podatak o naplati PDV-a i da će se znati da li je projekcija za ovaj mesec dobra ili ne.\n"Za sada, a na osnovu naplate poreza u prvih 14 dana - dobri smo i po planu smo. Danas nam je ključan dan, tako da ću sutra izaći i sa podatkom oko naplate poreza i tada ćemo znati da li smo po planu za oktobar ili ne", zaključio je Mali.


Hill: Kada ste s Bryantom, samo čujete njegov glas | NBACro.com\nNakon tri godine u Los Angeles Lakersima, Jordan Hill odlučio je da promijeni sredinu i ode u Indiana Pacerse. Pacersi su naravno organizirali predstavljanje i neizbježno pitanje za Hilla, trećeg u Indiani, bilo je kako je to igrati s Kobejem Bryantom, a Hill je rekao: “Kada ste na parketu, sve što čujete je njegov glas, kada ste na treningu sve što čujete je njegov glas, i onda to samo postaje glasnije i glasnije. Mnogo ljudi to ne može da podnese, i ako niste predani da vam to ne uđe pod kožu nećete uspjeti da igrate s njim.”\nNaravno, Hill ovo nije naveo kao bilo kakvu uvredu već samo kao realnost Lakersa, i to će ostati tako. Kobe je Kobe i on je takav već duže vrijeme, očekivati od njega da se promijeni nije realno, zbog čega i LA zna ostati bez nekih igrača koji ne žele da se muče s tim što Kobe radi. To je jednostavno kako Bryant motiviše svoje suigrače i to možda po nekima nije pravilno (druge vrste motivacije možete naći u Spursima kod Tima Duncana) ali treba poštovati svaki od pet prstenova koje Bryant ima.\nLakersi su njemu dužni mnogo toga, na brend “Kobe Bryant” Lakersi su generisali mnogo profita i donijeli mnoge titule u Grad Anđela i bilo bi fer ispoštovati ono što on želi, barem do kraja njegove karijere koji se sve više bliži. Svakako je mladom timu Lakersa realnost trpjeti to što je Hill pojasnio barem još jednu godinu, ali treba isto reći da od ove legende svi mladi igrači mogu naučiti mnoge stvari – prvenstveno radnu etiku koja je, kao što znamo, kod Bryanta na ogromnom nivou.


Da li će Vučić u samoizolaciju? Ako je bio u kontaktu sa Danilom - HOĆE! | Zdravlje\nDa li će Vučić u samoizolaciju? Ako je bio u kontaktu sa Danilom - HOĆE! | Mondo Portal\n24. februar, 20:58\nDa li će Vučić u samoizolaciju? Ako je bio u kontaktu sa Danilom - HOĆE! 262 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n09.04.2020. / 15:59 16:07\nDa li će Vučić u samoizolaciju? Ako je bio u kontaktu sa Danilom - HOĆE!\nAutor Vladimir Sukdolak Izvor mondo.rs 09.04.2020. / 15:59 16:07\n"Kakva je procedura zavisi da li je ta osoba bila u bliskom kontaktu sa pozitivnom osobom. U skladu sa tim rade se sve dalje procedure i nema nikakvih izuzetaka", rekla je Darija Kisić Tepavčević.\nIzvor: TANJUG/ IRFAN LICINA/ bs\nU sredu je predsednik Srbije Aleksandar Vučić saopštio putem Instagrama da je korona virusom zaražen i njegov sin Danilo.\nStruka je dan kasnije, na redovnoj konferenciji za medije, upitana da li protokol o izolaciji važi i za predsednika države i da li će Vučić morati da bude testiran i da provede 14 dana u samoizolaciji.\nPored korona virusa, "hara" i respiratorna infekcija - najpogođenija deca!\nNa ovo pitanje odgovorila je dr Darija Kisić Tepavčević.\n"Protokol je isti za sve, virus ne pravi selekciju, svi smo osetljivi. Kakva je procedura zavisi da li je ta osoba bila u bliskom kontaktu sa pozitivnom osobom. U skladu sa tim rade se sve dalje procedure i nema nikakvih izuzetaka", rekla je Darija Kisić Tepavčević.\n"Sve zavisi da li je bio u kontaktu u periodu zaraze, sve osobe koje su bile se testiraju. Period zaraznosti je 48 sati pre pojave i 24 sata po pojavljivanju simptoma. Uzima se da je dve nedelje", dodala je dr Kisić Tepavčević.\nKisić:Protokoli su isti za sve, zavisi od kontakata\nPrema poslednjim informacijama, u Srbiji je u poslednja 24 zaražena 201 osoba, a ukupno je zaraženo 2.867 osoba! Testirano je 1.586 uzoraka, od čega je 201 pozitivan. Hospitalizovano je ukupno 1.709 pacijenata, na respiratorima je 127 pacijenata.\nVučićev sin stabilno, na Infektivnoj klinici\nSvetski mediji o Vučićevom sinu\nVulin poručio Danilu Vučiću: Drži se, velika momčino\nVučić se obraća građanima u petak u 11h\n10.04.2020. / 14:56\nAko kaže da hoće, onda hoće.\n10.04.2020. / 10:33\nBože, koliko pametnjakovića! Svaki da sašije po jednu masku, za svaki =i+! Reko, kad ste već toliko dokoni, pa možda i vi steknete nekog bota😃😃😃😃😃😃\n10.04.2020. / 10:16\nSIN MU ZARAZEN VIRUSOM,PREDSEDNIK UMESTO DA SE TESTIRA I SEDI U IZOLACIJI, ON PUTUJE U NIS DA DELI RESPIRATORE I MASKE,ZAR JE COVEK NORMALAN,PA NIJE NJEGOV POSAO DA DELI MEDICINSKU OPREMU,IZBORI SU TRENUTNO ODLOZENI KAO I PREDIZBORNA KAMPANJA.\nUpravo gledate NIKOLA RAĐEN: Plakao sam kao kiša na svojoj prvoj utakmici! 0 NetKulturno Pre 7 h Poznati sportista Nikola Rađen ispričao je za MONDO sve o svojim skromnim počecima, ulozi roditelja, ali i koji su...


Strelac-Mesečni horoskop za jun 2021. | Astro centar\nStrelac-Mesečni horoskop za jun 2021.\nDragi Strelčevi, pogotovo vi u emotivnim vezama i brakovima – retrogradnog Saturna u svom znaku tokom ovog meseca možete iskoristiti na dva načina – možete početi da se ponašate odgovornije i zrelije u svojim relacijama i na taj način uzdići svoj odnos na mnogo viši i bolji nivo. Takođe – možete ga iskoristiti i tako što ćete biti teški, komplikovani, neaktivni u svojim vezama – što će vam samo doneti izuzetno komplikovan odnos sa voljenom osobom, prožet trzavicama i nerazumevanjem. Naravno, od vas zavisi kako ćete se postaviti, ali ja vam toplo preporučujem prvi način, jer ćete jedino tako uspeti da kroz ovaj mesec prođete u jednom harmoničnom odnosu sa voljenom osobom ili bračnim partnerom. Možda vam se ponašanja ili neke izjave druge strane i neće dopadati baš uvek, ali shvatite da svi grešimo, i progledajte kroz prste onoj/onome koga volite. Ako ste od onih usamljenih, prilike se samo ređaju pred vama i pojedine osobe će se istinski truditi da vas osvoje i privole na svoju stranu. Ako budete čekali i oklevali propustićete neke zaista dobre šanse za emotivnu sreću. Ne postoji razlog trenutno za vaše samovanje – ako ste nesigurni u sebe zbog nekih prošlih emotivnih povređivanja, prevaziđite to – oni koji žive u prošlosti ne vide budućnost koja im stoji ispred nosa!\nU ljubavi će vam Saturn možda i dalje praviti probleme, ali je za poslovni segment dejstvo ove planete tokom juna za vas odlično. Daće vam potrebnu upornost, strpljivost i odgovornost prema poslovima u koje ulazite, kao i prema saradnicima i partnerima. Izgleda mi da ćete ovog meseca zaista imati par dosta dobrih ponuda i mogućnosti da sklopite neke značajnije ugovore koji će vrlo doprineti poboljšanju finansijske situacije. Imaćete prave mogućnosti da prezentujete sebe i svoj rad i nemojte biti iznenađeni ako dobijete ponudu za promenu radnog mesta ili unapređenje u drugoj dekadi meseca. Možda ćete na neke isplate morati da sačekate, ali poboljšanje finansija je evidentno, pa iskoristite ovaj period da vratite neke nakupljene dugove. Takođe, moraćete da poradite na smanjenju troškova, koji će biti naglašeni početkom meseca. Prilično ćete ozbiljno pristupati svakom novom poslovnom projektu, a sada se pred vama mogu otvoriti i vrata nekih saradnji sa inostranim firmama i strancima.\nVaša energija je sada dosta jača i evidentno je da ćete se bolje osećati, iako ćete i dalje imati povremene „padove“ zbog umora i stresa. Starija populacija ovog znaka imaće probleme sa kičmom, jetrom, kostima, vodite računa i o virusnim infekcijama, a bilo bi poželjno da prekontrolišete krv.


Izbori u Srbiji: Pobjeda Šešeljevih radikala - 2003-12-29\nUltra-nacionalisti su na parlamentarnim izborima u Srbiji odnijeli veliku pobjedu. Medjutim, kako se procjenjuje Srpska radikalna stranka, sa 82 od ukupno 250 nema dovoljno mjesta u Parlamentu da bi oformili i koalicionu vladu.\nPreliminarni rezultati pokazuju da je ekstremna nacionalistička partija, koja je bila u savezu sa bivšim jugoslovenskim predsjednikom Slobodanom Miloševićem, odnijela pobjedu, ali nije osvojila većinu potrebnu da formira vlastitu vladu.\nNeovisni Centar za slobodne izbore i demokraciju, je danas saopćio da nepotpuni rezultati pokazuju da je Srpska radikalna stranka dobila 82 mjesta u državnom parlamentu. Demokratska partija Srbije je osvojila 53, i Demokratska partija 37 mjesta.\nMedjutim ovaj Cantar je takodjer saopćio da tri reformističke pro-demokratske partije su u mogućnosti da drže 42 posto glasova, što je dovoljno da blokira kontrolu parlamenta od strane nacionalista.\nNa ulicama Beograda danas su pomješana osjećanja. Jedni su zadovoljni ističući da je to volja birača, dok su drugi razočarani ponovnim vraćanjem nacionalista.\nNeuspjeh post Miloševićevog vodjstva zemlje, koalicije nekoliko pro-demokratskih grupa čije je jedinstvo kuliminiralo nakon 2000-te i zbacivanja režima Slobodana Miloševića, doveo je do razočaranja kod mnogih i ponovnog okretanja čvrstolinijašima.\nSrpska radikalna strankaje profitirala i od dubokih anti-Zapadnih osjećanja birača podstaknutih NATO-vim bombardovanjem Srbije tokom kosovske krize 1999. godine.\nProminentni analitičari predvidjaju, ukoliko se umjerenije partije ponovo ne ujedine, da bi moglo doći do novih, prijevremenih izbora, i još većeg uspjeha Srpske radikalne stranke. Analitičari uz to predvidjaju da uz ojačane nacionaliste, čak i da ostanu u opoziciji, vlada u Srbiji više neće biti toliko pro-zapadnjačka i liberalna kakva je bila nakon zbacivanja Slobodana Miloševića.\nLider radikala, Vojislav Šešelj se ranije ove godine predao Haškom sudu, pridruživši se Slobodanu Miloševiću, koji je izručen Medjunarodnom sudu za ratne zločine od strane pro-zapadnog vodjstva zemlje.\nŠešeljev zamjenik, i ključna figura Srpske radikalne partije, Tomislav Nikolić je pobjedu partije posvetio, kako je rekao, Šešelju i drugim srpskim zatočenicima u Hagu, očito aludirajući na Slobodana Miloševića.\nObojica, Šešelj i Milošević, i pored toga što su u pritvoru Haškog tribunala bili su kandidati na izborima. Dvojica drugih optuženika Haškog tribunala, takodjer su bili kandidati na izborima u Srbiji.\nRadikali otvoreno pozivaju na stvaranje Velike Srbije, i zavjetovali su se da će prekinuti diplomatske odnose sa ključnim ratnim rivalom Hrvatskom.\nOni su se takodjer zakleli da neće isporučiti Haškom sudu najtraženije optuženike za ratne zločine, bivšeg lidera Bosanskih Srba Radovana Karadžića i njegovog glavnog vojnog zapovjednika, generala Ratka Mladića.


NE ZABORAVITE NAOČARE ZA SUNCE I PRAVAC NAPOLJE: Vikend kao stvoren za šetnju, širom Srbije danas i do 19 stepeni | Vesti | Kurir\nNE ZABORAVITE NAOČARE ZA SUNCE I PRAVAC NAPOLJE: Vikend kao stvoren za šetnju, širom Srbije danas i do 19 stepeni\n10.03.2018. 08:38h 10.03.2018. 09:06h\nU jutarnjim satima po kotlinama i ponegde duž rečnih tokova moguća je kratkotrajna magla. Vetar će biti slab, promenljivog pravca. Jutarnja temperatura će se kretati od nule do 7 C, a najviša dnevna znatno iznad prosečnih vrednosti, od 14 do 19 stepeni Celzijusa, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod.\nI u Beogradu će danas biti pretežno sunčano i toplo sa slabim, uglavnom južnim vetrom. Jutarnja temperatura oko 7 C, najviša dnevna oko 18 stepeni Celzijusa.\nPrema izgledima vremena za narednih sedam dana, do 17. marta, u nedelju i ponedeljak će biti toplo sa maksimalnom temperaturom znatno iznad prosečnih vrednosti.\nU nedelju će biti pretežno sunčano, u ponedeljak i utorak promenljivo oblačno mestimično sa kišom, ponegde i kratkotrajnim pljuskovima sa grmljavinom.\nTokom noći utorak na sredu na visokim planinama susnežica i sneg. Više padavina očekuje se na jugoistoku Srbije gde će se oblačno sa kišom zadržati i u sredu pre podne.\nOd srede do petka malo svežije i uglavnom suvo. Za vikend naoblačenje sa kišom i padom temperature. RHMZ podseća da do 12. marta traje upozorenje na intenzivno topljenje snega za područje Srbije, u planinskim predelima do 1.300 metara visine, a od subote i na višim planinama.