Zbog neodazivanja Tužilaštvu BiH: CRVENA INTERPOLOVA POTJERNICA ZA DODIKOM?\nUstavni sud BiH je nedavno održani referendum o Danu RS proglasio nelegalnim.\nMilorad Dodik, predsjednik RS, kojeg Tužilaštvo BiH želi ispitati zbog održavanja referenduma u manjem bh. entitetu, danas je preko svojih pravnih zastupnika poručio kako nema namjeru doći na zakazano saslušanje u zgradu Tužilaštva BiH u Sarajevu.\n- Tužiteljstvo nastavlja aktivnosti provođenjem istražnih radnji i ispitivanjem osumnjičenih. Dodik Miloradu, bit će upućen ponovni poziv - naveli su iz Tužilaštva BiH, javlja Televizija Hayat.\nAdvokat Duško Tomić smatra kako je ovo pokazatelj odlučnosti Tužilaštva da ne pristine na Dodikove zahtjeve, odnosno, da odbije saslušati MIlorada Dodika na prostoru RS.\nDva su razloga zašto Tužilaštvo ne smije pristati na Dodikove prijedloge, smatra Tomić:\n- Nikad se nije desilo da osumnjičeni daje iskaz u svojoj kući ili kancelariji što traži Dodik, to bi bila diskriminacija I pokazatelj da nisu svi ravnopravni pred Sudom BiH. Drugi razlog je još bitniji, ovime Dodik želi dokazati kako je apsolutni gospodar jednog dijela BiH, stavljajući RS iznad BiH.\n- Ovoga puta došao je kraj igrama i to je Tužilaštvo shvatilo, ostaje da se pokaže hoće li I dalje biti Tužilaštvo BiH ili neće postojati, dodaje Tomić.\nNa pitanje, šta nakon drugog poziva advokat Duško Tomić je izričit:\n- Ovo je kupovina vremena, ako se na ovaj poziv ne odazove, Tužilaštvo od Suda mora tražiti izdavanje naloga za privođenje, ako to ne uspije, onda se raspisuje crvena međunarodna Interpolova potjernica.\nPodsjećamo, Milorad Dodik je u nekoliko navrata odlučno kazao kako neće doći na saslušanje u Sarajevo, jer se navodno boji za vlastitu sigurnost, ali da pristaje dati iskaz bilo gdje na teritoriji RS, a spreman je javiti se I video-linkom u državno Tužilaštvo.\nUz zvuke pjesme "Po šumama i gorama" sahranjen SVETOZAR PUDARIĆ\nPRIJETI REPRIZA 90-ih? Bila je Slovenija, pa Hrvatska, pa BiH, pa Kosovo. Na red je došla Crna Gora!


FOTO/VIDEO Studentska olimpijada: More i nezaboravna avantura | Hercegovina.Info\nFOTO/VIDEO Studentska olimpijada: More i nezaboravna avantura\nStudenti, ako želite svojim avanturama dodati i „osvajanje medalje na Olimpijadi", Jägermeister već treću godinu zaredom organizira Jägermeister Student Olympics, koncept koji okuplja četveročlane ekipe studenata oko luckastih zadataka, koji se odvijaju na posebno lijepim mjestima.\nZa razliku od prethodnih godina, kad je vesela studentska karavana osvajala planine Vlašić i Bjelašnicu , ovog puta seli se priča na morsku obalu, u Neum! Finalistima se sprema nezaboravan, potpuno besplatan vikend. Sve što je potrebno je okupiti četveročlanu ekipu, prijaviti se u inbox Jägermeister službene stranice, (https://www.facebook.com/JagermeisterBIH/) odgovoriti na izazov i sačekati vijest o tome koja je ekipa izabrana u finale.\nSarajevski „Avatari" prošle godine, briljirajući u osam Olimpijslih disciplina odnijeli su doma titulu najbolje ekipe, a studentima poručili da se definitivno prijave na sljedeće izazove. Koji su im bili izazovi možete vidjeti u fotogaleriji i videu. Što čeka nove ekipe, koja morska iznenađenja sprema Jäger tim, ostat će tajna do 12.5. kada Studentska Olimpijada počinje.


Milo i Aco Đukanović u dokumentu suda u Palermu – Region - radio Šabac\nMilo i Aco Đukanović u dokumentu suda u Palermu – Region\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović pomenut je u dokumentu istražnog sudije suda u Palermu Alfreda Montalta u predmetu kojim je obuhvaćen bivši albanski naftni tajkun Rezart Tači, javlja Radio-televozija Crne Gore\nTači i nekoliko italijanskih državljana sumnjiče se zbog mogućeg pranja više od 20 miliona eura.\nKako pokazuje izveštaj istražnog sudije do koga je došao Portal RTCG osim crnogorskog predsednika pomenut je i njegov brat Aco, pojedinačno najveći akcionar Prve banke Crne Gore.\nIzveštaj o istražnim radnjama suda u Palermu, koje je potpisao istražni sudija Alfredo Montalto, sadrži transkript razgovora Rezarta Tačija i osumnjičenog italijanskog državljanina Danijelea Kestagallija, gde se vidi da Tači pominje Đukanovića u kontekstu intervencije da bi se preko „predsedničke banke“ iz Crne Gore obavila međunarodna isplata.\nKako bi dobili komentar kabineta Predsednika Crne Gore povodom ovog sudskog dokumenta iz Palerma, Portal RTCG se obratio pitanjima, ali odgovor zasad nije stigao.\n„U spisima sudije iz Palerma pominje se Predsednik Crne Gore Milo Đukanović i njegov brat Aco. Da li su italijanski istražitelji kontaktirali Predsednika Crne Gore ili njegove pravne zastupnike u vezi ovog slučaja? Da li je Predsjedniku poznato ko su Frančesko Zumo, Fabio Petrucela i Rezart Tači“, glasi pitanje portala za kabinet šefa crnogorske države.\nNa strani 17 italijanskog istražnog izvještaja navodi se kako su istražitelji utvrdili, koristeći otvorene izvore, da su crnogorski predsednik Milo Đukanović i njegov brat Aco Đukanović, 2006. godine i kasnije, učestvovali u privatizaciji nekadašnje Nikšićke banke, koja je postala Prva banka Crne Gore.\nOsim na strani 17, transkript Tačijevog razgovora pominje se i na strani 58, gde se vidi da je pomenut takođe aktuelni predsednik Crne Gore.\nDokument suda u Palermu prvi je objavio albanski novinar Timi Samardžiu u emisiji Zona Zero na Top News TV, ističući da se iz tih dokumenata jasno vidi transfer velike količine novca za potrebe mafijaške organizacije „Koza nostra“.\nIspostavilo se da je Rezart Tači, prema ovom dokumentu, sarađivao sa osobama koja su pod istragom policije u Italiji, a to su Danijele Kestagalli, Fabio Petrucela i Frančesko Zumo. Juna ove godine, a radi dogovaranja sa Tačijem kako da se sprovedu operacije, Petrucela i Kestagalli došli su u Albaniju preko Crne Gore, što se i navodi u italijanskom sudskom dokumentu.\nSudija Alfredo Montalto potpisao je izveštaj o preliminarnim istražnim radnjama 4.novembra ove godine.\nFabio Petrucela je optužen da je sarađivao sa Kestagalijem, Tačijem i drugim, zasad nepoznatim osobama, za potrebe mafijaške organizacije Koza nostra, a u vezi pranja 22.340.285 eura. Ovaj iznos je uzet od banke „Banca delo Stato” na ime Frančeska Zuma, a za potrebe mafijaške organizacije. Ta transakcija se, po navodima iz ovog sudskog dokumenta, sastoji od kupovine argentinske obveznice za četiri miliona eura, uz monetizaciju dva povjerenička fonda koja se nalaze u Lihtenštajnu za 18.399.966 eura.\nPrema navodima iz italijanskog dokumenta, ovo je urađeno da bi se poslednji iznos novca, preko pomenute banke, odnosno „Banca dello Stato“, prebacio na račun Frančeska Zumoa u „Alfa banci“ (banka drugog reda) u Tirani.\nKako je Portal RTCG već pisao, Tači je godinama bio poznat po poslovanju u naftnoj industriji i svojevremeno se smatralo da je najbogatiji čovjek u Albaniji. Bio je vlasnik firme „Tači oil“, odnosno lanca benzinskih pumpi u Albaniji.\nSve afere procesuirati pred nadležnim državnim organima\nSve afere, kako ove nove, tako i na desetine starih, moraju biti procesuirane pred nadležnim državnim organima. To je svrha pravne države, koja nakon godina i decenija glume konačno mora da zaživi i u Crnoj Gori, kazao je Portal RTCG šef poslaničkog kluba „Mir je naša nacija“ Boris Bogdanović.\nOn je prokomentarisao informacije da je bivši albanski naftni tajkun Rezart Tači pomenuo predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića u slučaju sumnjivih milionskih isplata.\nNa pitanje da li najnovija afera u kojoj se pominju šef države i njegov brat treba da bude predmet pažnje nadležnog državnog tužilaštva i da li i dodatno potcrtava važnost hitnih reformi u oblasti vladavine prava, on je rekao da postupanja nadležnog tužilaštva nema, pa je to još jedan u moru dokaza da naše tužilaštvo nije nezavisno i nije nikada ni bilo.\n„Ono je bilo u rukama jedne partije i grupe ekstrema koji tu pisali optužnice shodno političkim interesima vladajuće klike, a nakon toga sudili i presuđivali. O kvalitetu takvog pravnog sistema nije potrebno trošiti riječi. Što se tiče dijela pitanja o važnosti reformi u oblasti vladavine prava, tu se nalazi suština cijelog odgovora. Ona se ogleda u činjenici da je nakon svih višedecenijskih negativnih iskustava žalosno i tragično što i dalje postoji namjera za istim konceptom – tužilastvo po mjeri politike i za potrebe partije“, kaže Bogdanović.


Dizajn Zona [Powered by Invision Power Board]\nKliknite ovde da vidite temu u originalnom formatu\nDizajn Zona _ Fotografska takmičenja _ OnLine Foto konkursi i takmičenja\nAutor: deus&machina na Sep 4 2011, 22:24\nNa ovoj temi (kako komentare) kačite linkove ka raznim fotografskim konkursima i takmičenjima van Dizajnzone.\nSvako obaveštenje obavezno mora imati jasan opis zahteva konkursa ili takmičenja i kontakt link za dodatne informacije. Linkovi koji ne budu u skladu sa ovim će biti obrisani.\nZa sva pitanja u vezi bilo kog postavljenog konkursa ili takmičenja šaljite isključivo na priložene kontakt linkove. Svako raspitivanje o konkursima na ovoj temi će biti obrisano.\nAutor: deus&machina na Sep 4 2011, 22:27\nCITAT (expx @ Sep 4 2011, 19:05)\nAutor: majavp na Sep 5 2011, 12:03\nFotografski klub Vojvodina ,Novi Sad,organizuje foto konkurs za mesec septembar na temu "CRKVA".Tema uključuje sve verske i religiozne objekte bez obzira na veru, verske običaje, službe i ljude u njima.\nSvaki član koji učestvuje na ovom takmičenju, može poslati do dve fotografije.\nNaš sponzor BM-Focus je za prvo mesto obezbedio – Poklon bon vaučer u vrednosti od 2000 din.\nFotoStar je za drugo mesto obezbedio – print fotografije dimenzija 30×45\nPrijem fotografija do 30.09.2011. 23:00h, glasanje 01-05 Oktobra\nviše o tome http://www.fkv.rs/crkva/\nAutor: Uros78 na Sep 10 2011, 20:04\nJos 2 dana do pocetka novog fotokonkursa! Pobednicima slede nagrade!!\nVise informacija na linku:\nObavezno procitati pravila i uslove na vrhu date stranice ili direktno na linku:\nAutor: milanlj na Sep 14 2011, 22:19\nU toku je septembarski online foto konkurs u organizaciji sajta FOTOART i kompanije CANON. Tema konkursa: MIRIS MORA. Glavni sponzor konkursa je kompanija CANON.\nViše o uslovima konkursa i nagradama možete pročitati na sledećem linku:\nAutor: deus&machina na Sep 28 2011, 23:15\nIako su malo škrti sa detaljima o žiriju i pravima, možda nekog interesuje:\nAutor: Abdee na Oct 5 2011, 22:16\nAutor: Niko Nikic2 na Oct 5 2011, 22:20\n...ostalo jos dva dana za slanje...\nAutor: deus&machina na Oct 5 2011, 22:30\nAutor: majavp na Oct 17 2011, 14:42\nTakmičarska tema za mesec oktobar je “POKRET”\nPrijem fotografija do 10.11.2011. 23:00h, glasanje 10-15 Novembra\nAutor: JumpingJack na Oct 19 2011, 00:50\nZanimljivo i vredi pokusati. A koliko se secam imala je i tema na forumu o putovanjima.\nAutor: milanlj na Dec 3 2011, 12:23\nU toku je decembarski online foto konkurs u organizaciji sajta FOTOART i kompanije CANON. Tema konkursa: RITAM GRADA. Glavni sponzor konkursa je kompanija CANON.\nAutor: milanlj na Feb 9 2012, 02:53\nU toku je februarski foto konkurs "PORTRETI" u organizaciji sajta http://fotoart.rs.\nSponzor konkursa je škola fotografije http://skola.sasapreradovic.com/.\nViše informacija na sledećem linku:\nAutor: zmajtoma na Apr 12 2012, 10:36\nPDP convention - OPEN PDP5 - kongres posvećen OPEN ACCESS-u (otvorenom pristupu) tehnologija, informacija, ideja i umetnosti ove godine se održava peti put od 29 do 31. maja 2012. godine. Kongres je internacionalnog tipa i otvoren je za sve studente.\nKonkurs POJEDINAČNA FOTOGRAFIJA\nVaš rad se sastoji iz fotografija koje šaljete u elektronskoj prijavi rada i koje služe za izradu Zbornika PDP convention radova.\nTema konkursa je OPEN ACCESS\nRadovi koji se šalju u aplikaciji treba da budu dimenzija 250x380mm, u JPEG ili TIFF formatu, u 300 dpi.\nSvaki student može da konkuriše sa najviše tri fotografije.\nPopuniti prijavu koja se nalazi na sajtu: www.pdpconvention.com. Prijavu sa uploud-ovanim fotografijama je potrebno dostaviti najkasnije do 25. aprila 2012. godine. Naziv fajla predstavlja naziv Vašeg rada i taj naziv može biti korišćen na svim mestima na kojim bude prezentovan Vaš rad.\nSelekcioni žiri: Stručna selekciona komisija će od pristiglih radova izabrati radove koji će biti izloženi na izložbi studentskih radova u okviru PDP convention. Radovi koji ne zadovoljavaju propisane tehničke karakteristike neće ući u konkurenciju.\nNagradni žiri: Stručni nagradni žiri će od radova izabranih, od strane selekcionog žirija, izabrati po tri najbolja rada.\nOdluka nagradne komisije, kao i odluka selekcione komisije je definitivna i neće biti predmet diskusije.\nSvi autori radova koji su izloženi na izložbi dobiće sertifikat koji potvrđuje učešće na kongresu. Diplomu za osvojeno I, II i III mesto će dobiti radovi koji su po mišljenju nagradnog žirija najbolji.\n- Nakon odluke selekcionog žirija svi prijavljeni učesnici će primiti obaveštenje o odluci.\n- Učesnici koji su prošli selekciju u obavezi su da fizički pošalju fotografije. Obaveštenje će sadržati detaljno uputstvo o načinu slanja.\nViše informacija na: www.pdpconvention.com\nAutor: aspect studio na May 4 2012, 13:37\nOd 5. maja otvoren je veliki foto konkurs povodom manifestacije 4. Fotomaraton, koja se održava 1. septembra 2012.\nU okviru konkursa biće objavljeno 7 tema, a svaka tema će biti otvorena 2 nedelje.\nFotografije se šalju isključivo putem forme na strani http://www.fotomaraton.rs/upload_photo.php\nZa svaku od 7 tema biće dodeljene po 2 nagrade: prema izboru publike sajta i prema izboru žirija. Nagrađeni autori osvajaju besplatno učešće na manifestaciji Fotomaraton, a pobedniku prema izboru žirija će biti dodeljena i foto oprema iz ponude firme Foto video svet.\nDetalje o konkursu i pravlia učestvovanja pogledajte na sajtu www.fotomaraton.rs\nAutor: ddragana8 na Jul 16 2012, 14:02\nNajlepša fotografija na temu ''150 godina Opela''\nZadatak takmičenja je da napravite fotografiju koja na najbolji način oslikava Opelovu istoriju i tradiciju. U svoju fotografiju možete da uključite bilo šta što je obeležilo Opel u proteklih 150 godina: od šivaće mašine, preko motocikla i frižidera do automobila! Upotrebite svu svoju maštu i kreativnost i napravite zabavnu i originalnu fotografiju koja budi sećanja i oslikava prave vrednosti Opela!\nKonkurs traje do 10. septembra 2012. godine.\n1. mesto – 500 evra\n2. mesto – 300 evra\n3. mesto – 100 evra\nSvoju prijavu pošaljite preko Opel Srbija facebook stranice\nAutor: Kultura na Aug 3 2012, 08:55\nKulturni centar Kikinda u saradnji sa Kancelarijom za mlade opštine Kikinda raspisuje\nSVET JE NAŠ!\nPovodom Međunarodnog dana mladih, 12. avgusta, raspisuje se prvi foto-konkurs "SVET JE NAŠ!". Tema konkursa je prikazivanje i isticanje snage, energije i elana koje svaki mlad čovek nosi u sebi.\n- Pravo učešća imaju svi fotografi, bilo da se fotografijom bave profesionalno ili amaterski, sa teritorije Republike Srbije.\n- Svaki učesnik može poslati do tri fotografije, u kolor ili crno-beloj tehnici\n- Uz fotografiju treba dostaviti i lične podatke (puno lično ime i prezime, broj telefona, adresu)\n- Svaka fotografija mora biti autorsko delo umetnika koji učestvuje na konkursu!\n- Veličina duže strane slike ne sme biti manja od 3000 tačaka, u elektronskom formatu JPEG\n- Fotografije se šalju isključivo u digitalnoj formi putem elektronske pošte na e-mail adresu kulturni.centar@kikinda.org.rs ili na optičkom disku klasičnom poštom na adresu Trg srpskih dobrovoljaca 23, 23300 Kikinda sa naznakom ZA FOTO-KONKURS - Krajnji rok za slanje fotografija je 7. avgust 2012. Pobednike konkursa bira stručni žiri. Žiri će pri izboru najboljih fotografija u obzir uzimati originalnost, ideju, tehničke karakteristike i kreativnost. Nagrađeni i pohvaljeni radovi biće odštampani u tehnici digitalne štampe i izloženi na Gradskom trgu, na platou ispred Kulturnog centra na Dan mladih, 12. avgusta, a potom i u holu Kulturnog centra. Organizator je obezbedio nagradni fond za najbolje radove.\nViše informacija u vezi sa konkursom možete dobiti svakog radnog dana, od 8 sati do 14 sati, na telefone 0230 22544 i 26240.\nAutor: Mreža na Aug 10 2012, 11:19\nOTVORENI POZIV ZA FOTO ŠETNJE I JAVNA VOĐENJA u okviru projekta\nSocijalističko nasleđe i kultura sećanja\nu kadru savremenih viđenja. Grad kao trezor.\nKako danas kao zajednica i pojedinci vidimo elemente gradskog ambijenta koji su nastajali posle Drugog svetskog rata? Da li ih prepoznajemo kao svedoke o istoriji grada, koji su deo naše svakodnevnice, ili se nalaze u slepom polju, van kadra našeg viđenja?\nDa li smo odgovorni za sopstveno kadriranje ili se krećemo u okviru dominantnih panorama i vizura grada? Da li je fotografija kao medij provereni istorijski izvor koji govori ‚‚tako je bilo'' i dokument stvarnosti koji kaže ‚‚ovo je naš grad danas'' ? Ili je selektivna u interpretaciji prošle stvarnosti, kao i naše sećanje?[center\nU okviru projekta VIĐENjA 2012: Socijalističko nasleđe i kultura sećanja u kadru savremenih viđenja. Grad kao trezor. predviđen je i niz javnih vođenja i foto šetnji. Fokus će biti na uočavanju i kritičkom promišljanju nekadašnjih planiranih mesta sećanja i celina u gradskim ambijentima, objektima koji su danas istovremeno funkcionalni (ili van funkcije) i nezamenjivi svedoci zajedničke prošlosti i medij podsećanja pojedinca.\nOvim putem pozivamo zainteresovane fotografe da se prijave kao učesnici javnih vođenja, odnosno foto šetnji koje će se održati u Beogradu od 26. avgusta do 1. septembra.\nKraću biografiju i kontakt informacije pošaljite na vidjenja@gmail.com do 20. avgusta.\nUkoliko niste fotografi, a zainteresovani ste da nam se priključite na javnim vođenjima, pošaljite nam svoje kontakt informacije i naziv vođenja kome želite da prisustvujete.\nProgram za javna vođenja i foto šetnje u Beogradu možete videti na https://sites.google.com/site/vidjenja/u_fokusu/otvorenipozivzafotosetnjeijavnavodhenjaubeogradu\nAutor: WMRS na Aug 27 2012, 23:38\nПОЗИВ НА УЧЕШЋЕ У ТАКМИЧЕЊУ\n„WIKI LOVES MONUMENTS 2012 – SRBIJA“\nОве године Србија по први пут учествује у светском “Wiki Loves Monuments” такмичењу у организацији локалних огранака Викимедија фондације, а који представља фото - конкурс на глобалном нивоу, у виду слања и прикупљања фотографија под лиценцом CC BY-SA (Creative Commons Attribution - Share Alike 3.0 Serbia/Creative Commons ауторство – Делити под истим условима 3.0 Србија), које би заједници и корисницима Википедије биле јавно доступне и слободне за располагање. Конкурс траје од 1. до 30. септембра, а одлучивање о победницима на националном нивоу биће одржано крајем октобра. Победничка фотографија на међународном нивоу биће изабрана у децембру.\nПретходне године у овом конкурсу је учествовало 18 земаља са око 168.000 послатих фотографија, док је ове године број земаља учесница скоро двоструко већи, односно, учествује 35 земаља света, што довољно говори о самом успеху такмичења.\nПозивамо Вас да нам се ове године придружите у нашем пионирском пројекту и учествујете у конкурсу шаљући своје фотографије на Викимедију. Тиме значајно обогаћујете нашу мултимедијалну базу, чините фотографије јавно доступним и подржавате ширење слободног знања.\nВише о самом пројекту можете сазнати на следећим местима:\nНаша wеб страница: http://wlm.wikimedia.rs\nОфицијелни сајт глобалног пројекта је: http://www.wikilovesmonuments.org\nНаша Facebook страница је: http://www.facebook.com/WikiLovesMonumentsSerbia\nХвала Вам на издвојеном времену и срдачан поздрав,\nорганизатор, "Wiki Loves Monuments 2012 in Serbia"\nВикимедија Србије је невладино, нестраначко и непрофитно удружење, основано на неодређено време, ради развоја слободног знања. Сврха Удружења је проналажење одговора на питање како знање може постати сасвим слободно и тиме доступно свим људским бићима.Циљеви Удружења су промоција и подржавање стварања, сакупљања и умножавања слободног садржаја, искључиво на непрофитан начин, као и идеје о равноправном приступу знању и образовању. Удружење је и једини званични носилац пројекта Creative Commons Србије у Србији од 2006. године, као део међународне мреже, која се бави састављањем и усклађивањем Creative Commons лиценци с националним језиком и пратећим инфо материјалом, а којом координира Creative Commons.Српске Creative Commons лиценце су међународно признате и укључене у систем међународног Creative Commons лиценцирања 2007. године.\nAutor: tibi384 na Sep 3 2012, 13:22\nPovodom 14. Novembra –SVETSKOG DANA BORBE PROTIV DIABETESA\nOrganizujemo izlozbu na Gardos-u pod nazivom BEOGRAD I SVET U PLAVOM\nFotografije na temu Beograd i svet u plavom mozete slati do 01.Oktobra.2012. Na mail : izlozba.plavikrug@gmail.com\nSlike moraju biti u maksimalnom kvalitetu u JPG-u.\nU subject stavite IZLOZBA\nA u tekstu staviti: Ime i Prezime: Naziv fotografije: Mesto fotografije: Datum fotografije: Kontakt:\nOvom prlikom Vas pozivam da ucestvujete i da pozovete druge da ucestvuju!\nNeke ideje se nalaze na posteru!\nUdruženje za borbu protiv dijabetesa grada Beograda Kancelarija i edukativni centar: Bulevar dr Zorana Đinđića 129, Novi Beograd Tel. 011 31 222 73 Fax. 011 31 222 74 Mob. 061 32 38 124 http://www.plavikrug.org/\nAutor: Goran St. na Oct 31 2012, 17:17\nObjavljene izabrane fotografije konkursa „WIKI LOVES MONUMENTS 2012 – SRBIJA“:\nAutor: Goran St. na Nov 15 2012, 22:35\nU vezi sa predhodnim postom:\nOtvaranje izložbe i proglašenje nagrađenih radova je u utorak, 20. novembra u 19 sati u Kulturnom centru "Nea Pangea" u Crnogorskoj 8 u Beogradu.\nAutor: Dragisa na Mar 24 2013, 00:13\nIX Međunarodna izložba fotografija "Sisari"\nPoziv za učešće:\nNacionalni park Fruška gora u sklopu obeležavanja Evropskog dana parkova (24.05.2012.) organizuje međunarodnu izložbu fotografija na temu “Sisari”.\nIzložba će prvo biti postavljena u Novom Sadu a zatim i u drugim gradovima u Srbiji. Na otvaranju izložbe biće održano i predavanje sa ambicijom da se skrene pažnja na različite ekološke probleme i da se populariše zaštita ovih vrsta.\nRok za slanje radova je 10. maj. 2013.god.\nSvaki učesnik može da pošalje najviše 10 digitalnih fotografija putem elektronske pošte na dragita@gmail.com.\nMolimo Vas da napišete svoje lične podatke, kao što su ime i prezime, poštanska adresa i adresa vebsajta ako ga imate. Takođe za svaku fotografiju mesto gde je snimljena i ako znate i latinski naziv.\nImajte na umu da ovo nije takmičenje i da neće biti pobednika. Fotografije ne moraju biti umetničke ali trudite se da budete kreativni i pošaljite vaše najatraktivnije radove. Svaki fotograf će dobiti katalog i biće predstavljen na veb prezentaciji izložbe.\nOsam prethodnih izložbi "Čudesni svet vilinskih konjica", "Kroz paukovu mrežu", "Leptiri", "Orhideje", "Vodozemci i gmizavci", "Tvrdokrilci", "Ptice grabljivice" i “Carstvo gljiva” bile su veoma uspešne. Kratke prezentacije ovih izložbi možete videti na stranici http://www.naturefg.com/pages/exhibitions.htm\nNadamo se da će te se odazvati ovom pozivu i molimo Vas da prosledite ovo pismo svim svojim prijateljima i kolegama za koje mislite da će biti zainteresovani da učestvuju.\nAutor: cozmo na May 14 2013, 10:46\nPrijavite se za učešće u novom National Geographic & Canon foto konkursu i osvojite vredne nagrade. Konkurs ima tri kategorije: ljudi, mesta i priroda.\nKonkurs počinje 1. maja 2013. godine, a fotografije se primaju do 30. novembra 2013. godine. Mesec decembar rezervisan je za žiriranje i glasanje posetilaca sajta, a pobednike ćemo objaviti početkom januara 2014. godine.\nStručni žiri će odabrati najbolju fotografiju konkursa kao i najbolju fotografiju u svakoj kategoriji. Autor najbolje fotografije konkursa po izboru žirija dobija Canon EOS650D + 18 55 IS, kao i jednogodišnju pretplatu na časopis National Geographic Srbija. Autore pobedničkih fotografija u svakoj od kategorija po izboru žirija očekuju nagrade iznenađenja i jednogodišnje pretplate na časopis National Geographic Srbija.\nStručni žiri koji će odlučivati o pobednicima čine: Igor Rill - urednik časopisa National Geographic Srbija, Dragoljub Zamurović - fotograf časopisa National Geographic Srbija, Art direktor časopisa National Geographic Srbija, Katarina Mitrović - Canon.\nPosetioci sajta će u decembru mesecu takođe imati priliku da odaberu svoje favorite. Autor pobedničke fotografije po izboru posetilaca sajta dobija štampač Canon Pixma MG 6350 i jednogodišnju pretplatu na časopis National Geographic Srbija. Autori pobedničkih fotografija po izboru posetilaca sajta u svakoj od kategorija biće nagrađeni jednogodišnjom pretplatom na časopis National Geographic Srbija i NG poklon paketom.\nZa detaljnije informacije pogledajte propozicije konkursa:\nAutor: micko s16 na Jun 6 2013, 08:38\nPrvi put gledam ove prijave za takmicenje i primetio sam sledecu recenicu:\n"Dozvoljene su jedino korekcije boje i oštrine. Fotografije koje budu imale druge vrste intervencija neće biti prihvaćene."\nJel to znaci da ne smem da diram exposure, shadows i highlights u LR-u?\nAutor: cozmo na Jun 6 2013, 09:43\nNaravno da ukoliko je slika podeksponirana, preeksponirana moze da se sredi\nOno sto ne bi smelo je da bude HDR ili nesto nalik HDR-u, dakle da bude preobradjena ili prenapucana fotka, odnosno da se ne preteruje u postprodukciji fotke.\nAutor: deus&machina na Jun 6 2013, 10:52\nCITAT (micko s16 @ Jun 6 2013, 09:38)\nNG ume da bude baš rigorozan po pitanju obrade jer im je namera da promovišu pre svega fotografsko umeće, a ne obradu. Prema nekim definicijama, ta njihova pravila se praktično odnose samo na normalne korekcije koje su osnovni koraci razvijanja RAW fajla. Korekcija boje se odnosi na balans belog i na crno-belu konverziju, korekcija oštrine na peglanje šuma i minimalno korektivno izoštravanje finalne kopije.\nU svakom slučaju ne preteruj sa obradom.\nAutor: cozmo na Jun 6 2013, 12:18\nTako je, fotke koje vidite u magazinu su samo pripremljene za stampu, u smislu korekcije ostrine i profila za stampu (zavisno od izdanja do izdanja). Uglavnom su osnovne stvari - WB, ostrina i minimalne korekcije boje za fotke koje se biraju za teme.\n99% fotki je maltene "out of the box" sto bi rekli. Upravo je to i obelezje magazina.\nJaka, sadrzajna, sirova dokumentarna fotka.\nAutor: glisok na Jun 9 2013, 21:46\nZLATNI B.U.S. FOTO ART / GOLDEN B.U.S. REWARD - PHOTO ART\nSTREET ART FESTIVAL 2013. KRALJEVO\nAutor: Street Art Festival\nKulturni centar "Ribnica" Kraljevo objavljuje:\nZa najbolju fotografiju\nTema konkursa je "Reaguj!" - očekujemo da na pravi način, kroz umetnost odgovoriš\nna brojne situacije, nezadovoljstva, probleme ili primere dobre prakse koji te dotiču u\nbilo kojoj životnoj sferi. REAGUJ na rasnu, nacionalnu ili bilo koju drugu vrstu\ndiskriminacije. REAGUJ na problem nasilja u školi, porodici, društvu. REAGUJ na\nproblem narkomanije. REAGUJ na nepravdu, laž, korupciju. REAGUJ na dobro,\ndokumentuj, objavi, ohrabri!\nOdabrani radovi biće izloženi u okviru programa Street art festival koji će biti održan od\n23. do 25. avgusta 2013. godine u Kraljevu.\nViše na http://www.streetartfestival.rs/\nAutor: student87 na Jun 10 2013, 16:37\nCITAT (cozmo @ May 14 2013, 11:46)\nJe l' neko zna u kom vremenskom periodu treba da su nastale fotografije? Mozemo li slati one od prosle godine?\nAutor: cozmo na Jun 25 2013, 12:28\nIzvinjavam se na kasnom odgovoru, nije bitno kada su nastale fotografije...\nAutor: lvuletic na Oct 31 2013, 17:01\nFoto konkurs. Prva nagrada vikend u Dubrovniku za dve osobe u hotelu sa pet zvezdica.\nAutor: marvel na Nov 18 2013, 21:48\nPrvi Internacionalni Salon Refleksije Srbija 2014\nAutor: tekunica na Jan 13 2014, 21:01\nNajbolja fotografija ptica u 2013. godini\nFondacija za zaštitu ptica grabljivica otvara X konkurs za najbolju fotografiju ptica. Konkurs Fondacije je organizovan pod pokroviteljstvom Foto Saveza Srbije (Pokroviteljstvo br. 2014/21). Pravo učešća na konkursu nije ograničeno, tj. na njemu mogu učestvovati svi, bez obzira da li se fotografijom bave profesionalno ili amaterski, živeli u Srbiji ili ne.\nJedan učesnik može poslati do 10 fotografija. Na konkurs se mogu slati fotografije svih divljih ptica snimljenih u prirodi, a iz konkurencije će biti isključeni svi radovi iz zooloških vrtova, držanih i vezanih ptica. Fotografije moraju biti u boji u digitalnom obliku. Fotografije treba da budu najmanje u veličini 20x30 cm i izvedenom formatu 300 dpi. Svaku pošiljku fotografija treba da prati uobičajeni prijavni list sa podacima o autoru (ime, prezime, adresa, telefon i e-mail) i radovima, tj. gde je i kada snimljena koja fotografija. Prijave će biti primane mailom(grifon@ibiss.bg.ac.rs ).\nFondacija je nekomercijalna obrazovna organizacija koja ima za cilj širenje svesti o potrebi zaštite ugroženih i ponovnom vraćanju, kod nas iščezlih vrsta. Uz striktno poštovanje autorskih prava, radove koji učestvuju na konkursu Fondacija će koristiti za propagiranje svojih ciljeva, osim ukoliko se autor pismeno ne izjasni drugačije. Ustupanje fotografija trećim licima je moguće jedino po dogovoru sa autorom.\nPoslednji rok za prijem radova je 17. januar 2014.godine. Nakon tog roka žiri u sastavu Zoran Milutinović, Predrag Ristanović i Aleksandar Milosavljević će pregledati radove, izabrati najbolje i o tome obavestiti javnost do kraja januara 2014. Delegat FSS je Gordan Pomorišac.\nOrganizator ne može snositi odgovornost za neispravnost medija u vreme prispeća, a nastojaćemo da obavestimo autore kako bi blagovremeno poslali nov CD. Naziv fotografije i redni broj moraju biti u skladu sa prijavom: Potpisivanjem prijave autor izjavljuje da su sve slike njegovo autorsko delo, odnosno da sam snosi troškove spora oko autorstva.\nOdluka žirija je konačna, a autori će biti obavešteni u roku od 7 dana od donošenja odluke preko sajtova Fondacije i Foto Saveza Srbije odnosno facebook-a.\nNagrade su u skladu sa pravilnikom Foto Saveza Srbije.\nNajbolja fotografija će biti odštampana u formi plakata, a nagrada za njenog autora je akreditacija za Fondacijskog fotografa na markiranju supova u klisuri Uvac 2014. Druga nagrada je izlet u organizaciji Fondacije u klisuru reke Trešnjice, a treća nagrada - objavljivanje nagrađene fotografije u propagandnim materijalima Fondacije. Fondacija će odštampati kalendar\nkoji Publikum sponzoriše za 2015. godinu sačinjen od 13 odabranih slika sa konkursa. Kalendar će biti poslat u decembru autorima čije se slike nalaze na kalendaru.\nIzložba će biti održana na proleće o čemu ćemo naknadno da obavestimo učesnike. Izložbu prati katalog odabranih radova na CD-u koji će sadržati kataloške podatke u skladu sa pravilnikom FSS i biće dostavljen autorima u roku od 30 dana po otvaranju izložbe. Na izložbi će biti promocija plakata sa najboljom fotgrafijom ptice. Posetioci izložbe mogu da glasaju za fotografiju koja se njima sviđa, a na zatvaranju izložbe objaviće se rezultati glasanja posetioca.\nFotografije treba poslati na adresu:\nFONDACIJA ZA ZAŠTITU PTICA GRABLJIVICA,\nBulevar despota Stefana 142,\n11000 Beograd ili na e-mail grifon@ibiss.bg.ac.rs .\nDodatne informacije o konkursu potražite na Facebook Fond za zaštitu ptica\nAutor: tekunica na Jan 13 2014, 21:09\nSad skontah da je trebalo da odtvorim novu temu... Izvinjaam se.\nAutor: mfw na Jan 16 2014, 03:30\nMusic for Warmth i Centar za Kulturnu Dekontaminaciju raspisuju konkurs za humanitarnu izložbu fotografija "Beograd kontrasta". Konkurs traje od 15. januara do 4. februara 2014. i otvoren je za sve profesionalne fotografe, amatere i ljubitelje fotografije.\nTema izložbe su kontrasti Beograda i života u njemu: odnos modernog i tradicionalnog, dinamičnog i statičnog, prirodnog i urbanizovanog... Prilikom žiriranja, u skladi sa humanitarnim karakterom izložbe, prednost će imati fotografije koje prikazuju upravo socijalni kontrast - između raskoša i oksudice, prihvaćenih i odbačenih, onih koji imaju i onih koji nemaju.\nNajboljih 30 fotografija po izboru žirija (dva člana Music for Warmth, jedan predstavnik CZKDa, jedan profesionalni fotograf) biće izrađene u A3 formatu i predstavljene na humanitarnoj prodajnoj izložbi koja će se u februaru 2014 održati u Centru za Kulturnu Dekontaminaciju u Beogradu. Tom prilikom, učesnicima konkursa čije su fotografije izložene biće uručene zahvalnice. Sva prikupljena sredstva od prodaje izloženih fotografija namenjena su beskućnicima, i biće upotrebljena za kupovinu hrane i osnovnih potrepština neophodnih onima koji žive na ulici.\nIzložene fotografije takođe će biti objavljene u katalogu koji će biti deljen na izložbi.\nAutorske fotografije slati u JPEG formatu na musicforwarmth@gmail.com\nSvaka fotografija u nazivu fajla treba da sadrži ime i prezime autora, redni broj fotografije (ako autor dostavlja više od jedne fotografije) i naslov (npr. "Petar Petrovic 3 - Uspon.jpg")\nRezolucija fotografija mora biti najmanje 2480 pixela po dužoj strani.\nNe postoji ograničenje broja fotografija koje jedan autor može da pošalje na konkurs.\nAutori će biti obevešteni mail-om o rezultatima konkursa, i datumu održavanja izložbe, do 10. februara 2014.\nNakon izložbe, Music for Warmth neće dalje koristiti izložene fotografije, bez saglasnosti njihovih autora.\nAutor: kobayashi na Jan 25 2014, 14:43\nFoto konkurs Zavoda za zaštitu prirode Srbije:\nIma i nekih kao nagrada, jedino ne znam koliko ljudima odgovaraju uslovi kasnijeg korišćenja fotografija sa njihove strane...\nAutor: paparazzit na Jan 29 2014, 16:56\nHajde da mi pomognete da porenem sopstveni bizins.\nLajkujte moju ideju na facebooku\nAutor: smena 8 na Jan 31 2014, 20:31\nAutor: Goran St. na Feb 24 2014, 08:56\nNovi konkurs The Other Hundred za 2014.g. počinje 15. marta, dobio sam poziv i molbu da širim dalje .\nDo sada se nije plaćalo učešće a svi kojima su odabrani radovi za knjigu dobili su po 300 dolara kao honorar. Sada vidim da su uveli i nagrade pa se nadam da će biti još autora iz Srbije zainteresovanih za učestvovanje na ovom konkursu, više na sajtu :\nThank you very much for your support of The Other Hundred project so far – none of this would have been possible without you.\nAs you may know, the reception to the book has been extremely positive and included involvement by some of the world’s leading companies and features in over 120 media outlets such as CNN, BBC, Al-Jazeera, The Guardian, Forbes, NHK and others. We were very pleased to have the International New York Times participate as our exclusive media partner. And events were also held in Hong Kong at Pacific Place and at the Asia Society with additional events to follow in other major cities this year. All that we have done so far, including all 100 stories from the book, can be found on our website at www.theotherhundred.com.\nSo it is with great pleasure that I would like to give you advance notice that we are currently in the early stages of producing the next edition of The Other Hundred for a December 2014 publication deadline. This year we want to show the infinite variety of ways in which people shape their work and run their lives. So we’re looking for photographs and stories of entrepreneurs from around the world, both large and small, who have ventured out and done things their own way.\nOur worldwide open-call for submissions will be launched on March 15th, and it is my hope that you will be interested in taking part once again. We are currently in the process of securing a similarly world-class jury like the one we had last year. We would be very grateful if you could pass on the attached flyer detailing the upcoming open call to any individuals or networks you know who might be interested in submitting their work.\nIf you have any questions or would like get in touch with the team, please do not hesitate to contact our Project Manager Sannie Chung at schung@global-inst.com or 3571-8156.\nThank you all once again for your support which has made the project such a success thus far.\nProject Director, The Other Hundred\nFounder, CEO, Global Institute For Tomorrow\nAutor: deus&machina na Mar 25 2014, 13:25\nAutor: Z1000 na Apr 16 2015, 13:57\nAutor: fotomeca na Aug 21 2015, 11:37\nAutor: vili na Feb 11 2016, 12:22\nAutor: dozet na May 24 2016, 16:28\nAutor: dr_kolew na Nov 7 2017, 11:38\nAutor: Jo Husafet na Nov 10 2017, 12:33\nAutor: Foto turista na Nov 10 2017, 13:19\nAutor: djole_ na Nov 13 2017, 22:32\nAutor: milosxxl na Nov 22 2017, 21:25\nAutor: milosxxl na Nov 23 2017, 19:13\nAutor: bamby na Dec 1 2017, 16:02\n... https://noizz.rs/kultura/najlepse-fotografije-srbije-u-2017-godini/rvjd5dg ...\nAutor: Foto turista na Dec 5 2018, 19:17\nAutor: Elektroničar na Dec 5 2018, 19:57\nAutor: djole_ na Dec 5 2018, 23:37\nAutor: bamby na Dec 6 2018, 13:40\nAutor: ajfile na Dec 6 2018, 13:57


Veliki skok infekcija korona virusa na koledžima u SAD - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Veliki skok infekcija korona virusa na koledžima u SAD\nVeliki skok infekcija korona virusa na koledžima u SAD\n1Piše: Beta 17. septembra 2020. 18.49\nFoto: Beta/ AP Photo/Michael Conroy)\nPredsednik Univerziteta Džefri Mirns napisao je da slučajevi zaraze očigledno nisu vezani za učionice ili spavaonice već za „loš lični izbor koji su neki studenti napravili, uglavnom van kampusa“, i dodao da delovanje tih studenata ugrožava planiranu nastavu na kampusu i druge aktivnosti.\nSličnih primera ima mnogo u drugim gradovima sa koledžima širom SAD. Među 50 američkih okruga sa najvećim procentom stanovnika studenata, od 1. septembra njih 20 prijavljuje više stope novih slučajeva zaraze korona virusom od stope u njihovim državama, pokazuje analiza agencije AP.\nU proseku stope zaraze u tih 20 okruga bile su više nego tri puta veće nego opšte stope zaraze u datoj državi.\nNa univerzitetu Džejms Madison u Virdžiniji, koji je nedavno poslao studente kući tokom septembra zbog skoka broja slučajeva, okrug u kome se nalazi ima u proseku nedeljnu stopu infekcija od gotovo 90 slučajeva na 100.000 ljudi, ili preko osam puta više od proseka u državi.\nZdravstveni zvaničnici strahuju da bi porast zaraze među studentima mogao da se proširi na osetljivije stanovništvo, starije ljude i osobe sa zdravstvenim problemima i izazove novi talas slučajeva i hospitalizacija.\nNeki brinu da bi koledži mogli da pretrpaju bolnice koje se već spremaju za porast broja slučajeva i gripa na jesen i zimu.\nIako su se univerziteti pojavili kao žarišta u gotovo svakoj američkoj saveznoj državi, mnogi od najgorih žarišta nalaze se na jugu i srednjem zapadu zemlje, navodi AP.\nkoledži, Korona virus, SAD\n18. septembra 2020. u 10.46\nMladi ljudi , druže se…


Očigledno je da je kraj godine, a mi nismo ispunili uslove.\nHvala, potpredsedniče Bečiću.\nMinistre Ljajiću sa saradnicima, hoću da naglasim LSV će u skladu sa tome da li ćete prihvatiti amandmane ili ne, tako odlučiti kako će glasati za izmene Zakona o turizmu, a naravno za sporazume ćemo sigurno glasati.\nTurizam u našoj zemlji daje velike mogućnosti, ali ima i veliku konkurenciju. Danas raspravljamo u izmenama Zakona o turizmu koji su proizveli probleme na turističkom tržištu.\nIma puno primera kada agencije svesno ili namerno zanemaruju Zakon o turizmu i posluju na štetu klijenata, posebno leti, novine su prepune tekstova o iskustvima oštećenih turista, mada je iz Turističke inspekcije na početku letnje sezone su informisali da agencije imaju odgovarajuće polise, stručne kadrove, zaključene ugovore sa stranim agencijama i da licenca nikome nije oduzeta ili inspekcije savetuju turistima da budu oprezni i da provere u šta ulaze kada putuju.\nNaši turisti moraju da otvore četvore oči kada putuju i potpisuju ugovore o putovanjima, a našim ljudima je često papir nepotreban. To je do našeg mentaliteta koji će morati da se promeni. Merodavno je samo ono što se stavi na papir. Tu mislim na uslove putovanja.\nPutnici u dogovaranju putovanja često ne znaju ko je organizator, pa ako dođe do nesporazuma često računaju na posrednike sa kojima često i dogovaraju svoja putovanja.\nU oblasti turizma u Srbiji vlada siva ekonomija, a to ste i vi naglasili u svom predstavljanju ovih izmena zakona. Iako ovaj predlog izmena to zaustavi onda je opravdano njegovo izglasavanje.\nOštećeni turisti često nemaju kome da se obrate kada su njihova uskraćena prava, jer se Zakon o zaštiti prava potrošača često zanemaruje u toj oblasti turizma.\nPreraspodelom ovlašćenja inspekcijskih službi i prenošenje dela nadležnosti na ovlašćene inspekcijske organe, jedinice lokalne samouprave doći će do teritorijalne pokrivenosti. Biće omogućena pojačana kontrola naplate i uplate izvodnih prihoda jedinica lokalne samouprave koje se ostvaruju iz turističke delatnosti.\nTreba napomenuti da Turistička inspekcija nema dovoljno kapaciteta i da postoji nesrazmera u odnosu na obim poslova i broj inspektora koji taj posao obavljaju, znamo da nemamo dovoljno inspektora koji se bave tom oblašću.\nU većim turističkim centrima Kopaonik, Zlatibor, nije sistematizovano ni jedno radno mesto turističkog inspektora. Ispitivanja su pokazala da ima puno nestručnih kadrova na rukovodećim mestima u turističkim organizacijama, posebno na lokalnom nivou.\nIz tog razloga je došlo i do propisivanja obaveze u pogledu stručne spreme i radnog iskustva za direktora Turističke agencije, što opet možemo da pohvalimo.\nVodeći faktor razvoja turizma trebao bi da bude proces obrazovanja. Obrazovanje kadrova za poslove u turizmu treba da stvori viši nivo obrazovanja ljudi u određenoj društvenoj zajednici.\nU Vojvodini ima 117 redovnih srednjih škola u 39 opština, njih 12, ekonomske škole, izvode programe ugostiteljsko-turističke struke, od njih su 11 državne i jedna je privatna škola.\nZa obrazovanje u turizmu mogu se izdvojiti u Vojvodini Prirodno matematički fakultet u Novom Sadu i Ekonomski fakultet u Subotici. Od privatnih visoko-školskih ustanova tu postoji Fakultet za poslovnu ekonomiju u Sremskoj Kamenici i Fakultet za sport i turizam u Novom Sadu.\nI pored toga što imamo postojeće škole i fakultete, možemo reći da ima jako puno nezaposlenih ljudi koji su završili i srednje škole i fakultete. Ne znam zašto se to dešava, da li se u turizmu zapošljavaju kadrovi koji nemaju odgovarajuću stručnu spremu ili zato što su mogućnosti turizma stvarno neiskorišćene.\nTurizam treba da donese razvoj lokalne samouprave, to piše u zakonu. U vezi sa tim može se očekivati povećanje broja radnih mesta i zapošljavanje pre svega lokalnog stanovništva, što je na neki način i zadatak turizma.\nU prvo redu za razvoj turizma treba računati na banje, planine, lekovite izvore, a u Vojvodini na iskorišćene termalne vode po kojima su zemlje u okruženju, posebno Mađarska, u svetu prepoznatljive i to im omogućuje zaradu preko cele godine. Znamo da su lokalne samouprave u Mađarskoj oživele i da žive baš time što su otkrili te termalne vode i što su napravile od toga biznis.\nIspitivanja u Vojvodini su pokazala da su ljudi najviše zainteresovani za etno priču, koja je izuzetno popularna u poslednje vreme. Turisti žele da vide, ne samo da vide, već i da osete atmosferu i da saznaju kako se nekada živelo u pojedinim krajevima.\nKada su u pitanju najveći nedostaci turizma iz Vojvodine, govorim o tome zato što dolazim iz Vojvodine, sa aspekta marketinga njihovo rešavanje, najveći je nedostatak materijalne i finansijske prirode.\nČini se da Vojvodina ima malu prednost u odnosu na ostale krajeve Srbije u pogledu turizma. Mada se u Vojvodini oseti nedostatak profesionalnih kadrova koji bi upravljali marketingom i koji je u turizmu, znamo, jako važan.\nEko turizam u Srbiji je zanemarena grana. Nažalost, potencijali eko turizma nisu dovoljno prepoznati i iskorišćeni, a mogu doneti veliku zaradu i mogućnost zapošljavanja lokalnog stanovništva i na kraju krajeva odliv mladih ljudi u veće gradove ili u inostranstvo.\nU Vojvodini je danas pod zaštitu stavljen veliki broj prirodnih dobara na ukupnoj površini od preko 120 hiljada hektara. Pod zaštitom se nalazi preko 130 prirodnih dobara, od kojih je najznačajnija Fruška Gora, itd. Ti potencijali su neiskorišćeni. Ispitivanja kažu da je samo jedna trećina toga iskorišćena.\nIzmene zakona govore o tome da kod određenog broja posrednika u prodaji turističkih putovanja je primećeno postupanje koje nije u skladu sa pažnjom dobrog privrednika. U tom smislu, propisuje se obaveza njihovog registrovanja u registar turizma, što je opet za pohvalu.\nKod nas dominira mišljenje da je potrebno jako puno raditi na međunarodnoj saradnji svih turističkih subjekata i da to do danas nije bio slučaj. Ispitivanja kažu da turističke agencije sarađuju sa hotelijerima, ali da je ta saradnja jako loša, dok turistička organizacija uopšte ne sarađuje sa hotelijerima, ocenjuju tu saradnju kao dobru.\nHotelijeri daju izuzetno male provizije turističkim agencijama i dešava se da cene turističkih agencija budu veće od onih koje su istaknute na recepcijama hotela. Znači, to je siva ekonomija i mislim da ako ovaj zakon izmeni to, mi ćemo na neki način biti zadovoljni i ako ne budemo možda glasali za taj zakon.\nJoš jednom da naglasim da će Liga socijaldemokrata Vojvodine podržati ovaj zakon ako nam budu prihvaćeni amandmani, a naravno o njima ćemo raspravljati u danu kada na to dođe red.\nMinistre, poslanici LSV će takođe podržati ovaj amandman, iz razloga što smo svesni, mi koji dolazimo iz Vojvodine, toga da živimo u multinacionalnoj sredini, u kojoj u poslednje vreme i dolazi do razno-raznih sukoba zato što se ne poznajemo ili malo o jednima znamo i malo o jednima brinemo.\nPosebno mislim da te dodatke treba staviti koji idu uz knjige nacionalnih manjina, jer ja dolazim iz jedne homogene sredine i čak o svojoj istoriji u školi nisam učila. Znači, o rusinskoj istoriji nismo učili. Posebno sada, isto tako, deca ne znaju ni o svojoj istoriji ništa, a ne znaju ništa ni o istoriji naroda ili nacionalnih zajednica sa kojima žive. Tako da, ti dodaci bi koristili, ne samo određenoj nacionalnoj zajednici, nego bi koristili i drugim pripadnicima nacionalnih zajednica, možda koji žive u toj sredini, koji idu u tu školu, ili bi se ti dodaci mogli koristiti, na primer, i u nekim drugim školama. To je lako posle prevesti na srpski jezik ili na neki drugi jezik nacionalne zajednice.\nDrugo, podržala bih govor poslanice Gordane Čomić oko tih prevođenja udžbenika. Daću vam primer. U Pedagoškom zavodu Vojvodine niko ne govori rusinski, nema nijedna osoba koja zna rusinski jezik. Mi nemamo inspektora za rusinski, za nastavu na rusinskom jeziku. U Pokrajinskom sekretarijatu za obrazovanje takođe niko ne govori rusinski jezik. Isto pitam, ko će da kontroliše, ko će da uradi tu kontrolnu ulogu oko izdavanja udžbenika, posebno oko prevođenja? Možda će to uraditi i nacionalni saveti, ali nacionalni saveti nemaju te stručne službe, osim Odbora za obrazovanje koji bi to uradio. Tako da, mislim da će država, Ministarstvo i Pokrajinski sekretarijat, na koga su prenešene neke nadležnosti, opet imati veliki problem oko prevođenja udžbenika, kontrolisanja prevoda udžbenika itd.\nTakođe, molim ministra da pogleda još jednom ovaj amandman. Takođe sam na Odboru za obrazovanje pričala o tome da ta reč „može“ znači i da ne mora, da je to nekada dobra volja vas ministre ili nekog ministra koji će doći posle vas, možda to i neće biti slučaj, da jednostavno ne piše u kom slučaju Ministarstvo, ministar može da donese odluku o finansiranju pripreme ili nabavke tih udžbenika na jezicima nacionalnih manjina ili za učenike, decu sa smetnjama u razvoju.\nJednostavno, mislim da to treba da se promeni i ako već nacionalni savet ima svoje nadležnosti i donese odluku da Ministarstvo finansira neki udžbenik ili pripremu da jednostavno ministar treba, i da ne bude više ta rečenica – može ili ne mora, nego da stoji rečenica – donosi odluku.\nHvala, predsednice. Izvinjavam se, nisam se na vreme pripremila.\nTražim od Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine odgovor, tumačenje na pitanje koje su mi dali građani Bačke Topole, a ono se naime odnosi na to da građani Bačke Topole imaju veliki problem sa ispuštanjem smrada koji dolazi od kafilerije „Žibel“ u Bačkoj Topoli. Građani Bačke Topole taj smrad ne trpe ovih godina, nego je taj problem više decenijski, zato što AIK Bačka Topola, najverovatnije u preradi životinjskog otpada ne poštuje određena pravila, zakon i uredbe ove države. Niko u ovom gradu, naravno, ne želi da AIK Bačka Topola prestane da radi, jer od toga sigurno živi jako puno porodica, to je egzistencija ne samo građana opštine Bačka Topola, nego i susednih opština, tako da građani Bačke Topole jednostavno traže o Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine da ih na neki način zaštiti od tih pojava koje trpe.\nNaime, oni su već više puta pisali peticije, zatim su pisali tužbe itd, ali niko od nadležnih u opštinskoj upravi, od resornih inspekcija nije im pomogao, kažem, više decenija.\nKafilerija „Žibel“ posluje u okviru AIK Bačka Topola i godinama krši propise o zaštiti životne sredine, zagađuje vazduh na širem prostoru, što je suprotno članu 19. Zakona o zaštiti vazduha i suprotno je čak i Uredbi o uslovima za monitoring i zahtevima kvaliteta vazduha. U procesu spaljivanja životinjskih leševa ta kafilerija ispušta u vazduh, bez odgovarajući ispravnih filtera, koji prelaze granične vrednosti nivoa, zagađujuće materije, tako da se zagađujuće materije u vazduhu, a sa njima i gasove izuzetno neprijatnog mirisa, koji se šire čak i na 10 kilometara u prečniku od mesta emisije, tako da čak i stanovnici opštine Mali Iđoš osećaju te zagađene materije.\nRad svake kafilerije je društveno koristan, jer u procesu uništavanja životinjskih leševa sprečava eventualno širenje. Međutim, u ovom procesu svaka kafilerija mora da poseduje i koristi ispravne filtere, kako se ne bi trovali građani i kako se ne bi povećavao stepen malignih oboljenja, što je veliki slučaj tih malignih oboljenja u Bačkoj Topoli.\nPošto su građani Bačke Topole i Malog Iđoša jako razočarani pasivnošću nadležnih inspektora, zamolili su me da postavim ovo pitanje, u stvari da pitam resorno ministarstvo, Ministarstvo poljoprivrede i životne sredine da li će da urgira, u stvari da li će da kontaktira i proveri kod nadležnih u opštini Bačka Topola i Mali Iđoš da li imaju nameru da zaštite, da stave filtere i da poštuju zakon i uredbe?\nDrugo pitanje takođe postavljam isto Ministarstvu, a odnosi se na istu tu opštinu Bačka Topola. Idem po informaciji koju smo dobili, a tiče se pomora ribe u akumulacionom jezeru Krivaja. Naravno, opet kažem da je to u opštini Bačka Topola.\nZa vikend se pojavila uginula riba na površini jezera. Prema ovim procenama uginulo je oko 10 hiljada komada smuđa, a od kojih su mnogi izbačeni na obalu. Prema pisanju štampe, na poziv ribočuvarske službe došao je vodoprivredni inspektor kome je predočeno da je do uginuća došlo najverovatnije zbog prekomernog crpljenja vode za zalivanje okolnih useva zbog čega je nivo vode pao ispod biološkog minimuma i riba je ostala bez kiseonika.\nKo je prekomerno crpio vodu? Da li je uginula riba upućena na analizu kojom će se tačno utvrditi šta je dovelo do pomora ribe? Da li je registrovano prisustvo nekog zagađivača koji je otpadne vode ulivao u jezero? Ko je odgovoran za učinjenu ekološku štetu?\nTo su sva pitanja koja postavljam Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine.\nZabrinjavajuće je da su se tako dva velika ekološka problema dogodila u jednoj opštini. To samo potvrđuje naš stav da se pitanja zaštite životne sredine moraju rešavati kao prioritetna, jer su materijalne štete velika, a štete po zdravlje građana su nesagledive i dugoročne.\nMolim Ministarstvo poljoprivrede i životne sredine da na ova dva pitanja građanima Bačke Topole i Malog Iđoša što pre odgovori. Hvala.\nPoštovani ministre, državna sekretarko Lužanin, državni sekretaru Šuvakov, kolege poslanici, novi Zakon o udžbenicima je u našoj javnosti izazvao razno-razne polemike i punio je novine mesecima, čak i godinama. Stari zakon od 2009. godine pokazao se kao nefunkcionalan, nije pratio planove i programe školskih ustanova, tako da je jednostavno naša javnost čekala ovaj zakon.\nPosebno su ovaj zakon čekali roditelji, misleći da će novi zakon doneti neke novine u vezi toga da đačke torbe neće imati 20 kilograma. Razmišljali su o tome da li će novi udžbenici biti skuplji ili jeftiniji od ovih koje je predviđao stari zakon. Naravno, cene udžbenika i to kakvi će biti udžbenici ne predviđa taj Zakon o udžbenicima, nego jednostavno plan i program u školama, ali mogu reći da su roditelji posebno čekali ovaj zakon.\nPokazalo se da su najviše zainteresovani za taj zakon bili izdavači. Naravno, zbog toga što je od 2009. godine štampanje udžbenika, izdavanje udžbenika povereno i privatnim izdavačima, što do 2009. godine nije bio slučaj, već je postojao samo Zavod za izdavanje udžbenika. Tu hoću posebno da naglasim da od 1993. godine, dok je u Vojvodini postojao Zavod za izdavanje udžbenika i pokrivao je izdavanje udžbenika na teritoriji AP Vojvodine, u tom vremenu, dok je Vojvodina imala punu autonomiju, razvoj tih udžbenika, posebno pratećih udžbenika i nastavnih programa, bio je mnogo bolji.\nNije se pojavljivalo to da udžbenici za nacionalne manjine nisu izlazili godinama i da nekoj određenoj zajednici, a uglavnom svim nacionalnim zajednicama poslednjih godina nedostaje i do 50 udžbenika. Zato hoću taj period do 1993. godine, dok je, kažem, postojao Zavod za izdavanje udžbenika u AP Vojvodini, da pohvalim. Taj period posle, možda i ne, a posebno od 2009. godine, po novom zakonu, kada su se javni izdavači na neki način borili oko toga ko će koje udžbenike da izda. Niko se nije borio za izdavanje niskotiražnih udžbenika po starom zakonu jer, jednostavno, svi žele komercijalizovati svoj posao, a izdavanje niskotiražnih udžbenika za nastavu na jezicima nacionalnih zajednica, za specijalizovane škole, za škole za decu sa posebnim potrebama niko nije hteo da prati.\nMislim da će ovaj novi zakon ipak unaprediti izdavanje tih udžbenika na jezicima nacionalnih zajednica. Vidim da se Ministarstvo trudilo oko toga i da je ta neka naša borba ponekih poslanika u svim tim godinama, koji smo ukazivali na to da niskotiražni udžbenici ne treba da imaju takav status, jednostavno, imam nade da će ovaj zakon sve to popraviti i da više nacionalne zajednice i te specijalizovane škole neće imati taj problem da neće imati udžbenike.\nPosebno mislim da ste se potrudili oko tog uplaćivanja određenog procenta u zajedničku, da kažem, kasu oko izdavanja tih udžbenika, da se to poboljšalo, a ne, kao što je bilo prošli put, da su javni izdavači, privatni izdavači samo jedan procenat platili ili čak i nisu uplaćivali od te svoje godišnje zarade, tako da možda nije ni bilo od čega izdati udžbenike, što, po mom mišljenju, naravno, nije opravdanje.\nTo što me brine oko tog finansiranja udžbenika i nadalje, u članu 9. piše da Ministarstvo može doneti odluku o finansiranju ili sufinansiranju pripreme ili nabavke udžbenika. Brine me ova reč „može“, pošto znamo da, ako nešto može, možda i ne mora i da možda sadašnji ministar ima tu obavezu i, jednostavno, razume šta je finansiranje udžbenika niskotiražnih, koji ne mogu da se na neki način komercijalizuju kod privatnika, ali mislim da ovo u članu 9. na neki način „može“, treba da se ispravi jer to je dobra volja, može ili ne može.\nOno što je u ovom zakonu dobro, da su poneki poslovi oko odobravanja udžbenika povereni AP Vojvodini jer mislim da Pokrajina ima stručne službe, ima ljude koji prate nastavu na jezicima nacionalnih manjina, takođe ima iskustva oko te dvojne nastave gde se nastava izvodi na dva jezika, u školama itd.\nJedino što bih možda rekla, tražili smo, LSV je to tražila i u amandmanu, da sredstva koja se uplaćuju kao taksa pri podnošenju zahteva za odobravanje udžbenika, da se direktno uplaćuje u pokrajinski budžet jer, jednostavno, kako će Pokrajina, kako će pokrajinski organi, ne znam, Pedagoški zavod i Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje, od kojih sredstava će on to sve raditi. Tako da, molila bih vas da još jednom pogledate ovaj amandman i da sredstva od te takse uputite odmah u pokrajinski budžet. Mislim da će to biti veliki problem za Pokrajinu, od kojih sredstava će ta njena stručna služba odobravati te udžbenike.\nU ponekim članovima na neki način ovaj novi Zakon o udžbenicima nije usklađen sa Zakonom o nacionalnim savetima, posebno na nekim mestima ima da nacionalni savet daje mišljenje, u nekom članu daje saglasnost. Po Zakonu o nacionalnim savetima, treba svugde da bude „saglasnost“, tako da ovo „mišljenje“ treba, jednostavno, izbrisati i promeniti u „saglasnost“. Mislim da je više poslanika i poslaničkih grupa dalo amandmane da se to ispravi jer će biti jednog dana problem da Zakon o udžbenicima nije usaglašen sa Zakonom o nacionalnim savetima.\nŠto se tiče javnih izdavača i izdavanja udžbenika, mislim da je prekratak rok dat za pripremu udžbenika na jezicima nacionalnih zajednica, posebno što privatni izdavači nemaju iskustvo u izdavanju udžbenika na jezicima nacionalnih zajednica. To su do sada radili Zavod za udžbenike iz Beograda ili odeljenje Zavoda za udžbenike u Novom Sadu, koji stvarno ima stručnu službu i on je u svim tim godinama, možda u 30 i više godišnjem radu, ima stručne službe za sve jezike, ima prevodioce, ima lektore koji su uvek dobro radili udžbenike. Jednostavno, ovim zakonom se predviđa da i udžbenike pripadnika nacionalnih zajednica, što je, po mom mišljenju, i dobro, ako već privatni izdavači izdaju knjige na srpskom jeziku, treba ih obavezati da izdaju i udžbenike na jezicima nacionalnih zajednica. Ali, mislim da će ta priprema udžbenika za njih biti jako komplikovana, posebno što, to je i kolega Riza Halimi naglasio, i nacionalni saveti počinju taj neki posao u izdavanju udžbenika, što im je omogućio zakon, a i Ustav. Jednostavno, nemaju ni nacionalni saveti, na neki način, stručne kadrove, no, to je na njima, da oforme neke stručne kadrove koji će pratiti izdavanje udžbenika, prevoditi, itd, da bi bili na usluzi privatnim izdavačima.\nMislim da će privatni izdavači imati problem oko tih prevoda udžbenika zato što za udžbenik treba jedno vreme da se samo prevede, a 120 strana ne može da se uradi za mesec dana, posle treba neki lektor da to izlektoriše, rediguje, itd. Mislim da je prekratak rok za odobravanje i pripremu udžbenika na jezicima nacionalnih zajednica.\nDrugo što bih možda imala da kažem o Zakonu o udžbenicima, ono oko mišljenja o udžbeniku, možda to ko daje mišljenje, kako, da će to možda stvarati neke poteškoće, ali vreme će pokazati. Mislim da je ovaj zakon o udžbenicima ipak jedan korak više. Tu ne mislim samo na udžbenike na jezicima nacionalnih zajednica jer, po svemu sudeći, mislim da je to bolja varijanta od svih koje smo do sada videli, i one koje su povučene i koje su do sada bile. Jednostavno, to što se tiče udžbenika, ne samo na jezicima nacionalnih zajednica, nego i na jeziku većinskog naroda, na srpskom jeziku, mislim da se malo pažnje u ovom zakonu posvetilo kvalitetu udžbenika. Mislim i to da nam, jednostavno, obrazovni sistem na neki način više nema taj kvalitet koji je imao 70-ih, 80-ih godina i ne kažem da su udžbenici ti koji će povećati kvalitet nastave, ali i udžbenici doprinose tome da kvalitet i obrazovanje u Srbiji bude što bolje.\nZameram to što zakon nije, na neki način, dobro obradio to kakvi udžbenici treba da budu i kakav kvalitet udžbenika treba da bude.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine će podržati ovaj zakon, ako prihvatite ove naše amandmane za koje mislim da su dobronamerni, jednostavno će polepšati zakon i dati mu veći kvalitet.\nMoje pitanje se odnosi na polaganje „B“ i „F“ kategorije. Pitam, da li će se menjati Zakon o bezbednosti saobraćaja na putevima, ili će se možda doneti neka uredba da bi se olakšalo mladim ljudima koji žive na selu polaganje vozačkog ispita za traktore, odnosno za „F“ kategoriju?\nNavodno, u manjim mestima u Vojvodini, a mislim da je tako i u ostalim delovima Srbije, nemaju sve auto škole u određenim opštinama na određenim teritorijama i mogućnost da se polaže za traktor, odnosno za „F“ kategoriju. Tako da, poneki mladi ljudi koji hoće da polože za vožnju traktora, tu „F“ kategoriju, moraju da putuju i do sto kilometara da bi na neki način položili vozački ispit i da bi mogli da upravljaju traktorima, odnosno da bi stekli tu „F“ kategoriju.\nNekada, u starom Zakonu o bezbednosti saobraćaja na putevima, ko je položio „V“ kategoriju mogao je i da upravlja traktorima, što je bilo i dobro. Jednostavno, polagali su se testovi, polagala se probna vožnja, prva pomoć i šta sve ide, i mogli su ljudi da upravljaju i traktorima ako su već položili „B“ kategoriju. Sada po novom zakonu to nije moguće. Kažem, otežavajuća okolnost je što nemaju sve auto-škole mogućnost da se izvrši obuka za „F“ kategoriju. Putovanje puno košta u neke druge opštine.\nTreće, zašto mladi ljudi koji, eto, hoće da žive na selu, a polože tu „B“ kategoriju, jednostavno ne mogu da upravljaju traktorima? Zašto mora ponovo da se polaže prva pomoć? Pružanje prve pomoći na putevima nije isto i ako već ima položenu „B“ kategoriju, ali to mora ponovo da se polaže i u sticanju „F“ kategorije. Ponovo mladi ljudi ili oni koji hoće da polažu za traktor moraju da idu na lekarsko uverenje. Da li osoba koja već ima položenu „B“ kategoriju i ima lekarsko uverenje da je sposobna da upravlja motornim vozilom iz te kategorije „B“ mora ponovo da ide na lekarsko uverenje da bi to priložila i kod polaganja „F“ kategorije, odnosno za traktore?\nDakle, to je po meni jedan dodatak više mladim ljudima i na onako osiromašeni paorski budžet i jednostavno mislim da to nije dobro. Ako Vlada Republike Srbije u svom ekspozeu, u svom nekom programu ima taj zadatak da oživi sela, da na neki način natera mlade ljude da se vrate na sela ili da žive na selima, jednostavno zašto ne da tu mogućnost da se uz tu položenu „B“ kategoriju mogu voziti traktori? Sada postoji mogućnost da se može voziti neka dozvoljena masa. Dozvoljena masa prevoznog sredstva ne može biti veća od tri i po hiljade kilograma. Kažu da su to bageri, a ne znam ko na selu vozi bager.\nTako da, pitam Vladu i pitam ministra unutrašnjih poslova da li možda razmišlja o mogućnosti da se uvede opet ta mogućnost koja je nekada postojala, da se uz „B“ kategoriju uvrsti i „F“ kategorija, odnosno upravljanje traktorima?\nMoje pitanje postavljam ministru Aleksandru Vulinu, a odnosi se na Zakon o finansijskoj podršci porodice sa decom, koji još uvek nije ušao u skupštinsku proceduru, a navedeni ministar Vulin je obećao da će to uraditi u što kraćem roku.\nHoću prvo da kažem da je kampanja „P/Bravo za mame“ počela 8. marta 2014. godine ispred Narodne skupštine Republike Srbije, u kojoj je tada učestvovalo 250 mama i porodilja, trudnica, koje su razgovarale sa narodnim poslanicima. Toga se svi dobro sećamo, jer su se te mame slikale i sa nama i podržale smo ih.\nNaime, sporan je bio član 13. tog zakona, koji se odnosio na isplatu plata trudnicama i mamama, u stvari, na postupak uplate sredstava, gde bi država na sebe preuzela tu obavezu, a poslodavac bi prijavljivao i odjavljivao porodilju na početku i kraju odsustva, umesto svaki mesec. Tri organizacije – Srbija u pokretu, Centar za mame i Udruženje roditelja su mobilisale mame u periodu od maja do jula 2014. godine, organizovale su razgovor sa nama, poslanicima i od nas 158 poslanika i poslanica su razgovarali i slikali se sa mamama. Razgovori su se odnosili na izmenu Zakona o finansijskoj podršci porodici.\nPosle toga su koordinatorke ovog projekta razgovarale i sa ministrom Vulinom i tadašnjim ministrom Krstićem i pozvale da učestvuju u radnoj grupi koja bi pripremila izmene Zakona o finansijskoj podršci porodici, kao što je bilo navedeno.\nRadna grupa se do sada nije sastala, nije imala precizan dnevni red, nisu bili koncizni zaključci, a sve sa utiskom odugovlačenja. Tek na zimu, između 2014. i 2015. godine, uvrštena je izmena člana 13. u skupštinsku proceduru, ali izmene Zakona koje je ministar Vulin obećao, još uvek nisu stigle na dnevni red.\nIzmena Zakona o finansijskoj podršci porodica sa decom, zbog koje je i vođena ta kampanja „P/Bravo za mame“ se nije dogodila, uprkos obećanju nas 159 poslanika, ministra Vulina i tadašnjeg ministra Krstića koji više nije ministar pa ne možemo da ga okrivljujemo.\nTom kampanjom se zahtevalo da se zakon promeni, kako bi se omogućila direktna isplata plata porodiljama iz budžeta Republike Srbije, a ne sa računa poslodavaca. Na taj način bi se prekinula loša praksa velikog kašnjenja ovih plata.\nKao što sam rekla, formirana je radna grupa, koja se nije sastala, pa zato pitam ministra Vulina – kada će njegovo ministarstvo predložiti izmene Zakona o finansijskoj podršci porodica sa decom? Da li će to stići do septembra i da li ta radna grupa ima nameru da se sretne sa mamama i da zajedno usaglase i naprave taj zakon i izmene Zakona o finansijskoj podršci porodicama?\nOvih dana je građane Srbije uznemirila vest da se pojavilo na zelenoj pijaci meso sumnjivog porekla.\nNaime, radi se o tome da su veterinarski inspektori i policija zaplenili oko četiri tone mesa koje se onda prerađivalo u Crepaji, a prodavalo se na pijaci na Zelenom vencu u Beogradu.\nNaime, radi se anonimnoj prijavi građana koji je pozvao policiju i izjavio sumnju da se to meso uvezlo sa Kosova, Argentine i Brazila i da se posle prerađivalo u toj ilegalnoj mesari u Crepaji i na kraju krajeva, onda prodavalo na zelenoj pijaci, a ko zna još gde.\nPostavljam pitanje Ministarstvu poljoprivrede, Vladi Republike Srbije kako uopšte meso sumnjivog porekla iz Argentine, Kosova i Brazila koje se tu navodi može da stigne u Srbiju? Da li to meso neko proverava?\nPosle, ko može da kupi to meso, u stvari ko može da prerađuje to meso koje se uveze iz te, eto, recimo sada te tri zemlje, ko ima pravo na otkup tog mesa i preradu tog mesa? Da li neko kontroliše to meso i na kraju krajeva htela bih da pohvalim u ovom slučaju veterinarsku inspekciju i policiju, ali ne one koji su zaduženi za to da takvo meso uđe u našu zemlju.\nDrugo pitanje postavljam takođe Ministarstvu lokalne samouprave i Ministarstvu poljoprivrede, a tiče se opštine Šid, gde je u martu urađen prvi krug zakupa državnog zemljišta. Licitacija je urađena, ali je 600.000 hektara ostalo nelicitirano, odnosno to znači da se 600 hektara zemlje ne obrađuje.\nTa zemlja se obrađuje i dalje, ali se ne zna ko je obrađuje, jer drugi krug licitacije za to zemljište nije urađeno. Hoću da pitam navedena ministarstva zašto drugi krug licitacija državnog zemljišta u Šidu nije urađen?\nDobro se zna, ne zna se ko radi, za koliko novaca se radi ta arenda, jednostavno ako bi i bilo drugog kruga licitacije, naravno taj zakup bi koštao možda 200 evra po hektaru.\nTo bi bilo oko 120.000 evra bi došlo u lokalnoj samoupravi, na kraju krajeva, možda bi 60 mladih ljudi, ako bi im se dalo po 10 hektara zemlje državne da obrađuju, bi mogli da održavaju svoje porodice i ostali bi na selima, tako da pitam Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo lokalne samouprave zašto u Šidu nije urađen drugi krug licitacije za 600 hektara državne zemlje.\nPoštovani ministre, ja bih takođe da pohvalim taj amandman i da vas molim da ga prihvatite i da još jednom razmislite o njemu. Nije mi jasno kako misliste da osnivačka prava nacionalnih saveta prenesete na informisanje u lokalnim medijima? Od kojih novaca će se to raditi i da li vi imate strategiju kako će to izgledati? Kako će se odvijati informisanje na jezicima nacionalnih manjina na lokalnom nivou?\nNama je sve jasno šta radi Javni servis u Vojvodini, šta radi Javni servis RTS u Srbiji. Kako Javni servis npr. u Srbiji informiše o položaju nacionalnih manjina i na kojim jezicima informiše. Daću vam samo jedan primer, kada su bili izbori na nacionalne savete Javni servis RTS sa nekoliko minuta je samo informisao da su izbori, da traju izbori. To je bila nedelja. Nijedan drugi termin nije bio obezbeđen, čak da ne kažem na jezicima nacionalnih manjina da su izbori. Znači, samo Radiotelevizija Vojvodine je informisala ne samo na jezicima nacionalnih manjina, nego je imala čitave emisije o tome da su izbori republički, parlamentarni za nacionalne manjine u toku.\nStvarno vas pitam – kako će teći informisanje na jezicima nacionalnih zajednica na lokalnom nivou? Činjenica je da osnivačka prava mogu da imaju nacionalni saveti, ali od kojih sredstava će oni to raditi?\nDa, ministre, činjenica je da svi mediji neće biti privatizovani. Mislim da to i vi znate da će se desiti da će možda polovina, možda, ne daj bože, dve trećine medija neće biti privatizovani. Šta će se desiti ako informativni centar npr. u Kuli, koji postoji skoro 60 godina, najverovatnije neće biti privatizovan, a informiše osim na srpskom još na četiri jezika? Ako ne bude taj medij privatizovan, šta će se desiti sa informiranjem na jezicima nacionalnih manjina? To projektno finansiranje iz budžete je, već sam rekla i u svojoj načelnoj raspravi, mediji nisu, da kažem, na neki način nevladine organizacije da sredstva stignu pa ne stignu. Kažite mi konkretno – kako će izgledati to finansiranje po projektima i u opština gde mediji neće biti privatizovani, koje neće niko da kupi?\nU amandmanu smo tražili da se u članu 142. promeni stav 12. i nakon prve rečenice da se doda druga rečenica koja će glasiti: „Izuzetno, ukoliko se javni poziv obavljen od dana stupanja na snagu ovog zakona, izdavač medija može do 10. jula 2015. godine, dostaviti obrazloženi zahtev Agenciji za prenos akcija bez naknade, u kom slučaju se njegov celokupan kapital privatizuje prenosom akcija zaposlenima bez naknade.“\nU obrazloženju smo naveli da amandman omogućava da zaposleni u medijima, čiji su izdavači poštovali rokove i na vreme započeli privatizaciju, budu u ravnopravnom položaju u odnosu na one koji nisu ispoštovali rokove i nisu čak ni počeli privatizaciju i nisu dostavili određenu dokumentaciju koja se od njih tražila.\nNaime, izmenama Zakona predviđeno je da se medijima koji Agenciji za privatizaciju nisu na vreme podneli neophodnu dokumentaciju do 1. jula 2015. godine, postupak privatizacije obustavi i da se oni privatizuju prenosom akcija na zaposlene bez naknade. Mediji koji su na vreme predali dokumentaciju, biće ponuđeni za prodaju. Tek u koliko ova dva pokušaja do 31. oktobra 2015. godine, ne bude zainteresovanih za njihovu kupovinu, zaposleni će moći da dobiju kapital bez naknade, čime smatramo da su stavljeni u neravnopravni položaj.\nAmandmanom se obezbeđuju jednake mogućnosti zaposlenima u medijima u privatizaciji, tako što se određuje da i oni subjekti privatizacije koji su obavili javni poziv do dana stupanja na snagu izmena zakona, mogu do 10. jula 2015. godine da podnesu odgovarajući zahtev Agenciji o prenosu akcija zaposlenima bez naknade.\nZnači, da još jednom razmotrite tu mogućnost da ovi koji su već u postupku privatizacije, koji su predali dokumentaciju, uložili tu određeni novac za pribavljanje te dokumentacije da im se to uvaži.\nPoštovana predsednice, ministre Tasovac, predstavnici Ministarstva, kolege poslanice i poslanici, LSV neće podržati ove izmene zakona iz tog razloga što nismo podržali ni sam zakon, a nećemo podržati ni ove izmene iz tog razloga što je privatizacija medija namenjena samo tome da bi se mediji pogasili, da bi na tržištu ostali samo oni mediji koji odgovaraju državi.\nDolazim sa lokala i mogu da kažem šta znače lokalni mediji i za jedan lokal. U Sremskoj Mitrovici kada su bile poplave da nisu postojali lokalni mediji mislim da bi se građani podavili. Podavili bi se u tom smeru, možda termin nije dobar, ali jednostavno lokalni mediji su ti koji prate život, kulturu, obrazovanje, informisanje ljudi koji žive na određenom lokalu.\nMogu vam reći da ljude sa lokala, bez obzira da li žive u Nišu, da li žive u Leskovcu, da li žive u Ruskom Krsturu, da li žive u Kuli, ne interesuje šta emituje državna televizija, šta emituje Javni servis do te mere da ga toliko prati. Ne interesuje ih da li je na Gazeli gužva ili da li se seku platani u Beogradu. Hoću da kažem da nam se stanovništvo seli, da ta globalizacija je dovela do toga da nam sela ostaju prazna. Jednostavno ljudi neće imati informacije sa terena sa kojih dolaze.\nDruga tema zbog koje nećemo podržati ovaj zakon je ta da se na lokalima gasi informisanje i stečeno pravo na informisanje na jezicima nacionalnih manjina. Jednostavno, ljudi neće moći više da se informišu na svoj jeziku, što je stvarno stečeno pravo.\nDaću primer Radio-televizije „Kovačica“, u stvari lokalnog medija u opštini Kovačica. Tamo se informacije, Radio „Kovačica“, sada već i televizija „Kovačica“ od 2004. godine informiše na četiri jezika, na mađarskom, slovačkom, rumunskom i na srpskom jeziku. Ovih dana će oni proslavljati, radio „Kovačica“, 50 godina. Znači, ako je 50 godina mogao taj mediji normalno da funkcioniše, da informiše građane na svojim jezicima o ne samo lokalnim temama nego naravno i o temama koje su od državnoj značaj, jednostavno Radio „Kovačicu“, Televiziju „Kovačica“ više niko neće da kupi zato što je nerentabilna, zato što ne može da izađe na tržište.\nGodine 2004. je u razgovoru otvorena Televizija „Kovačica“ tri vlade, Mađarska, Slovačka i Rumunija su pomogle da se tehnički jako dobro opremi Televizija „Kovačica“. Prošle godine je premijer Vučić razgovarao sa Miroslavom Lajčekom o tome da će se na neki način spasiti Televizija „Kovačica“ i Radio „Kovačica“, ali od toga sigurno neće biti ništa.\nJednostavno, ne samo lokalni mediji u Kovačici, nego po celoj Vojvodini, a na kraju krajeva i možda u Vojvodini još to nije toliko teško zato što postoji Radio-televizija Vojvodine, koja ima na Drugom programu i na Prvom programu dnevnike svakodnevno i informacije, magazine na jezicima nacionalnih zajednica, ali ne znam kako će se odvijati informisanje na jezicima nacionalnih zajednica koje žive u centralnoj Srbiji. To mislim da je pod znakom pitanja.\nInformisanje na jezicima nacionalnih manjina je na neki način naš ulazak u Evropu. Time niko ne može u okruženju da se pohvali, time možemo da se pohvalimo samo mi i ne znam zašto to bogatstvo, zašto to zlato rušimo na neki način time što ćemo privatizovati sve ono što je do sada dobro funkcionisalo. Nemoguće je da za funkcionisanje lokalnih medija je potreban toliki novac. Ja mislim da bi lokalne samouprave, sada su došla takva vremena da živimo u opštoj bedi, ali valjda težimo nekim boljim vremenima će se naći način da se finansiraju lokalni mediji.\nPo meni, takođe po LSV, mislimo da će ova privatizacija stvarno dovesti do totalnog uništavanja lokalnih medija, do medija koji su dobro funkcionisali, koji imaju tradiciju, posebno tu mislim i opet ću reći, na stečena prava, stečena prava Ustavom.\nNe znam, ministre, kako objašnjavate, kako da se projektno finansiraju programi na jezicima nacionalnih zajednica? Pa nisu to nevladine organizacije da može jedno vreme da se finansira, pa posle da se čeka neki projekat, za tri meseca će stići sredstva, pa će program tri meseca da stoji, a posle tri meseca ili pola godine pošto je stigao novac od projekta će se obavljati? To je moje pitanje za vas i mislim da je skroz pogrešno finansiranje po projektima, posebno ono što se odnosi na program na jezicima nacionalnih zajednica.\nToliko o tome. Neću da prepričavam zakon. Daćemo amandmane. Ako ih prihvatite, možemo o svemu da razgovaramo, ali svakako da ove izmene nećemo glasati zato što će mediji, lokalni mediji koji imaju veliki značaj, mediji na jezicima nacionalnih zajednica biti ugašeni. Hvala.\nVi u medijima stalno idete s tim da su ovi mediji protiv privatizacije, što je i činjenica. Govorite o tome da mediji opstruišu privatizaciju, da misle da će se desiti neko čudo, pa će se sada prelomiti i stopiraće se privatizacija, ali kontaktirala sam sa nekim lokalnim medijima. Kažu da koordinacija između lokalnih medija, ministarstva, vašeg, i Agencije za privatizaciju ne postoji, da jednostavno u Agenciji za privatizaciju ne postoje stručni ljudi koji će usmeriti. Ljudi zaposleni u ovim lokalnim medijima su davali od svog novca, bez obzira, znate u kakvoj su situaciji, ne primaju plate, zajedno su skupljali po 300, 400 hiljada dinara da bi se napravila procena.\nTako da, jednostavno, nemojte optuživati medije, nemojte optuživati lokale, jer jednostavno ljudi možda nisu upućeni i ne znaju šta se dešava.\nO tim akcijama, npr. u ne znam kom mediju kažete da mogu da se kupe besplatne akcije, ali samo oni radnici koji nisu uzeli Dinkićeve akcije, akcije Telekoma, koje su svi već uzeli. U nekom lokalnom mediju se desilo da samo jedna čistačica može da kupi ove akcije i ona može da bude većinski vlasnik. Tako da, mislim da ta koordinacija između ministarstva, Agencije i lokalnih medija nije postojala.\nPoštovana gospođo Janković, poštovane kolege poslanici i poslanice, ja ću takođe na samom početku pohvaliti rad prošle Poverenice gospođe Petrušić i mislim da je ona svakom ko će dalje raditi njen posao otvorila i raskrčila put i pokazala kako treba da se brine o ljudskim pravima, o pravima koje možda neko više brine, neko manje, ali mislim da su oni put jednoj toleranciji ulaska u EU. Oni pokazuju kako možemo jedni sa drugima da živimo i kako u stvari treba da živimo.\nU proteklih pet godina gospođa Nevena Petrušić, kao Poverenik, delovala je kao samostalni i nezavisni državni organ, nastojeći da u punoj meri ostvaruje svoju ulogu centralnog institucionalnog mehanizma za suzbijanje svih oblika diskriminacije. Žrtvama diskriminacije bio je dostupan efikasan, pravedan, transparentan i objektivan postupak po pritužbama zbog diskriminacije, koji je rezultirao brojnim mišljenjima i preporukama zasnovanim na domaćim i evropskim antidiskriminacionim standardima.\nTakvim pristupom gospođa Petrušić, kao poverenik, je tokom proteklog petogodišnjeg perioda rada utemeljila stabilnu i pouzdanu pravnu praksu koja svima može služiti kao oslonac i putokaz u primeni razno-raznih antidskriminacionih propisa.\nVažan segment u radu poverenika u proteklom periodu bilo je i proaktivno delovanje na planu afirmisanja principa nediskriminacije, jednakih mogućnosti i tolerancije prema nacionalnim, verskim, seksualnim i drugim manjinama i promovisanje vrednosnog sistema u kome se raznolikost ljudskih identiteta u potpunosti prihvata, poštuje i uvažava.\nOd naročitog značaja bile su preporuke poverenika za ostvarivanje ravnopravnosti, upućene organima javne vlasti i drugim društvenim akterima. Preporuke su bile usmerene na uklanjanje uzroka strukturalne, individualne diskriminacije i stvaranje uslova za uspostavljanje stvarne jednakosti pojedinaca i drugih grupa.\nSve aktivnosti bile su izraz nastojanja gospođe Petrušić u ulozi poverenika da doprinese podizanju savesti javnosti u problemu diskriminacije, da podstakne šire korišćenje instrumenata pravne zaštite od diskriminacije i poveća vidljivost institucije poverenika i transparentnost svog rada.\nOna je davala bitan doprinos u tome da svi organi javne vlasti u saradnji sa organizacijama civilnog društva i drugim društvenim akterima intenziviraju rad na sprečavanju i suzbijanju diskriminacije u Srbiji.\nEvidentno je da društvenu stvarnost u Srbiji s jedne strane obeležavaju tolerancija i poštovanje različitosti, ali su sa druge strane duboko ukorenjeni i rašireni rodni, etički i drugi stereotipi i predrasude i visok nivo socijalne distance prema pojedinim nacionalnim, verskim, seksualnim i drugim manjinama. Zato je i pored svega toga relevantan put kojim je prešla gospođa Petrušić u svom tom petogodišnjem radu, ocenjujemo kao veoma pozitivno.\nNa kraju njenog mandata, možemo da konstatujemo da je u Srbiji uspostavljen zadovoljavajući pravni i strateški okvir za sprečavanje diskriminacije i ostvarivanje ravnopravnosti.\nImajući u vidu da su vladavina prava, socijalna prava, ljudska i manjinska prava osnovni principi koji su zagarantovani Ustavom Republike Srbije, imajući u vidu činjenicu da su na putu do punopravnog članstva u EU tri ključne vrednosti – demokratija, vladavina prava, poštovanje osnovnih prava; neophodno je dati punu podršku u radu novom povereniku.\nTo sa druge strane podrazumeva da izbor novog poverenika mora biti lišen upliva dnevne politike, zasnovan na ljudskim i profesionalnim kvalitetima.\nNovi poverenik mora posvećeno delovati sa svim društvenim akterima na uklanjanju uzroka diskriminacije i jačanju institucija koje deluju u oblasti ljudskih prava. Samo takvim pristupom, ravnopravnost, jednake mogućnosti i tolerancija prema nacionalnim, etničkim, seksualnim, verskim i drugim manjinama mogu postati sveobuhvatne vrednosti u Srbiji.\nPut ne diskriminaciji je jedini put ka otvorenom, modernom, pravednom i inkluzivnom društvu, društvu u kojem je svakom pojedincu nezavisno od pola, nacionalne i svake druge pripadnosti omogućeno da uživa jednaka prava pod jednakim uslovima.\nBudućoj poverenici nudimo punu saradnju u ostvarivanju vizije Srbije koji se drži Liga socijaldemokrata Vojvodine, kao otvorenog i tolerantnog društva, ravnopravnih ljudi, koje svima pružaju jednake mogućnosti društva, u kojem su iskorenjeni svi oblici diskriminacije i želimo vam uspeh u radu ako sutra budete izglasali. Hvala.


O nama – Adonis Pharma\nKao tim izuzetno smo entuzijastični, energični i iskusni u području prodajnog spektra. Snaga naše tvrtke leži u bogatom iskustvu ljudi koji dolaze iz različitih profesionalnih okruženja. Također, naši suradnici specijalizirani su u grani mikrobiologije te su stalna podrška našim kupcima.\nUnaprjeđenje kvalitete usluga te jačanje kontrole kvalitete poslovanja, proširenje prodajnog spektra te zauzimanje vodeće pozicije distribucije rješenja u medicinskoj dijagnostici.\nŽelimo postati prepoznatljivi na tržištu distribucije kvalitetnih medicinskih proizvoda. Stoga ulažemo naše profesionalne napore u postizanje visoko organizirane i pravovremene distribucije naših proizvoda.\nIzdvajamo se stručnošću, brzinom i kvalitetom usluge te promptnim odgovorima na zahtjeve promjenjivog tržišta, te prema svakom kupcu imamo individualan pristup, koji je prilagođen njegovim potrebama i procesima i po tome smo se izdvojili od konkurencije.


Anto Matković · 37 · 8163\nReply #30 on: July 08, 2009, 09:24:41 PM\nOk, sto se mene tice moze...ali bilo bi super razbit nesto na nacin da se proba blur sa refleksijom...podrzavam!\nReply #31 on: August 08, 2009, 03:07:59 PM\nE da, sad se zna malo više. Developer je isti Marcos Fajardo, i on to za sada planira prodavat samo na veliko, ne ispod 50 komada, nešto oko 1500 USD po komadu (bilo mu sa srećom - za sada da se ne može zezat sa podrškom za male korisnike (pisanje shadera, ispravljanje malih bugova i sl). Renderer, navodno da tjera neki optimizirani brute-force radiosity. Vozilo ga već u Maya pajpovima.\nReply #32 on: August 29, 2009, 12:46:09 AM\nKad Anto nece eto da ja iskopan linkove:\nOva scena sa stablima navodno 10 minuta. Bilo bi lipo doc do nekog demoa pa da probamo GI racunati za svaki frame... njam njam.\nReply #33 on: August 29, 2009, 12:53:21 AM\nNedavno sam doznao sledece vezano za Arnold od momka iz Animal Logic-a,pa cu citirati sta je napisao.\n"Arnold je uzasno brz sto se GI DoF-a i Mblura tice i u nekim situacijama brzi od rendermena.\nMonster House kao i Cloudy With a Chance of Meatballs je radjen u njemu.\nCloudy je koliko znam ceo radjen u arnoldu dok je Monster house radjen pola arnold pola renderman.\nTrenutno koriste za Alice isto kombinaciju rendermana i arnolda,ali koliko sam uspeo da shvatim kada se nabace kompleksniji shaderi i prosledi scena arnoldu tu krece da se gusi.Sa prostim clay shaderima je veoma brz ali sa kompleksnijim moze da renderuje jedan frejm po 40 sati."\nReply #34 on: August 29, 2009, 01:22:15 AM\nPretpostavljam da se svaki raytracer gusi kod kompleksnih scene, ali gusi se i RMan ako koristis raytracing. Uglavnom, ono sta su spominjali u par rasprava, RMan koliko god sada bio aktualan kako bude rasla procesorska snaga ce sve vise postajati sporedan jer za primjer, ako u prosjeku setup scene u RManu traje 8 sati u MRu, VRayu i slicnim isto mozes postaviti za 1-2 sata. Manje posla, a prepustiti render farmi da odradi posao.\nArnold se cini kao zanimljiva opcija zbog tog brzog brute force GIa. Cini se da instanciranje dobro radi.\nMedjutim sta je to kompleksni shader... A&D materijal u MRu je isto kompleksan, pa nam rijetko kada rendering prelazi 1 sat. Ovo sta smo radili za Avatar nije nikad prelazilo 30tak minuta...\nReply #35 on: August 29, 2009, 01:44:03 AM\nStoji, ovi iz Animal Logica ce verovatno preci na Mantru do kraja godine kako sam shvatio, njihova je politika doduse i pored render farme da sem money shots kadar ne sme preci 15 minuta do pola sata u pogledu rendertime-a.\nReply #36 on: August 07, 2014, 12:18:40 PM\nDa malo oživim jedan stari thread, evo nekih novosti što se tiče Arnolda:


Kikanoviæ i kao funkcioner pomaže srpskom ragbiju 13 - B92.net\nKikanoviæ i kao funkcioner pomaže srpskom ragbiju 13\nSkupština Ragbi 13 federacije Srbije imenovala je nekadašnjeg reprezentativca Srbije Vladana Kikanoviæ za novog generalnog sekretara.\nIzvor: B92, zvanièni sajt ponedeljak, 21.01.2019. | 01:00 -> 02:12 Srbija\nFoto: Ragbi 13 federacija Srbije\nNa funkciji glavnog operativca srpskog ragbija 13, Kikanoviæ æe zameniti Slobodana Manaka koji je posle dve uspešne godine iz privatnih razloga podneo ostavku.\n"U ime svih u Federaciji želeo bih da se zahvalim Slobodanu na svemu uèinjenom u prethodnom periodu, njegov doprinos razvoju našeg sporta je nemerljiv. Istovremeno, želimo puno sreæe Vladanu, koji je jedan od pionira modernog ragbija 13 na ovim prostorima, a sada æe u novoj ulozi imati prilike još više da pomogne svojim iskustvom i velikom energijom", izjavio je predsednik Ragbi 13 federacije Srbije Predrag Pantiæ.\nTokom bogate igraèke karijere, Kikanoviæ je u domaæim okvirima sa dosta uspeha branio boje Crvene zvezde i Doræola sa kojim je osvojio tri duple krune. Bio je i reprezentativac Srbije, kao i trener u razlièitim mlaðim kategorijama Federacije. Uporedo Kikanoviæ je od 2010. godine i kao sudija uèestvovao u razvoju ragbija 13 u regionu, stigavši i do statusa meðunarodnog arbitra.\nTakoðe, jedan je od od osnivaèa Ragbi 13 kluba Novi Beograd sa kojim je kao trener dva puta osvajao Drugu ligu Srbije i plasirao se u polufinale nacionalnog Kupa.\n"Hvala Federaciji na ukazanom poverenju, trudiæu se da svojim radom doprinesem razvoju postojeæih klubova, osnivanju novih i povratku starih u okvire takmièenja. Posebno sam spreman da u novoj ulozi nastavim da pomažem rad naših nacionalnih selekcija", rekao je novi generalni sekretar Ragbi 13 federacije Srbije.\nKikanoviæ je odmah stupio na funkciju i u saradnji sa komesarom za takmièenja Ragbi 13 federacije Srbije Draganom Pavloviæem pripremio kalendar za novu sezonu koja æe startovati krajem februara. Po tradiciji poslednje nedelje februara igra se tradicionalni Rizman kup, a veænarednogvikenda igraæ se i Super Kupu Srbije, u kome æe snage odmeriti trenutno dva najbolja srpska kluba, Crvena zvezda i Partizan.\nNovo 18. prvenstvo Srbije u ragbiju 13 za poèinje druge nedelje marta i ove godine uèestvovaæe devet ekipa. U prvom delu vodiæe se bitka za èetiri mesta koja vode u Super Ligu Srbije. Tri ekipe Crvena zvezda, Partizan i Doræol su veæ obezbedili svoja mesta u Super ligi. Zato æe oni biti ove sezone u A grupi, gde æe u tri kola odluèiti ko æe od njih startovati sa tri, a ko sa dva ili jednim bonus bodom.\nU drugoj kvalifikacionoj grupi - Sever takmièiæe se Radnièki Novi Beograd, Crveni Kengur i Stari Grad. Grupu Jug èini æe Radnièki Niš, Morava Gepardi Leskovac i Car Dušan Silni Paraæin, pa æe pobednici ove dve grupe igrati baražza popunu poslednjeg mesta u Super ligu Srbije.\nSuper liga se i ove godine igra dvokružno, a B ligan koju æeèiniti sve ostale ekipe igraæe se jednokružno. Šampion Srbije dobiæe se kroz plej-of i to èetvrtfinale, polufinale i finale. Kup Srbije igra se od osmine finala, po klasiènoj kup šemi.\nBalkan Super Lige svoju treæu sezonu poèinje poèetkom aprila. Ove godine u ligi æe uèestvovati 14 klubova koji æe biti podeljeni u dve kvalitetne divizije A i B. Od naših klubova u A diviziji biæe Crvena zvezda, Partizan, Doræol i Radnièki Niš, kao i Crveni Kengur u B diviziji. Ipak, to ne mora da znaèi da je ovo konaèan broj naših klubova u Balkanskoj Super Ligi, jer u sluèaju da neko od prijavljenih klubova odustane, njegovo mesto u A diviziji popuniæe Radnièki iz Novog Beograda, odnosno Stari grad ili Morava Gepardi u B diviziji.\nRagbi 13 federacija Srbije u saradnji sa ostalim zainteresovanim federacijama ove godine pokrenula je još jedno novo takmièenje Kontinentalni Kup. U prvoj sezoni mesta ima za osam klubova, a meèevi se igraju odmah na eliminaciju. Uèešæe je ponuðeno klubovima iz Rusije, Grèke, Italije, Turske i Ukrajine. Od naših klubova u ovom takmièenju planirano je uèešæe Crvene zvezde, Partizana i Doræola.\nRagbisti Partizana su ponovo šampioni Srbije FOTO\nJužna Afrika razbila Englesku za titulu prvaka sveta VIDEO\nEngleska kažnjena posle odgovora na haku ragbista Novog Zelenda\nJužna Afrika na Englesku u finalu ragbi SP\nRagbisti Engleske u finalu Svetskog prvenstva\nRagbisti Srbije umesto Rusije u kvalifikacijama za SP\nRagbista optužen za silovanje – "Nisam kriv"\nUbedljive pobede veèitih, Tašmajdanu gradski derbi\nRagbisti Zvezde dominantni protiv Partizana\nNemoj njega, on je doktor! VIDEO\nBrutalna tuèa ragbista Zvezde i Partizana\nSedmi Rizman kup u nedelju otvara novu sezonu\nBoljim povezivanjem do globalnog tržišta i veæeg broja investitora!\nNovak Ðokoviæ se sprema za Dejvis kup, ali jedna nova fotografija je zabrinula sve ljude koji ga vole (FOTO)\nCIA je dovela na vlast, a ima dva poslanika - Sledi odluka OVE DRŽAVE: Priznaæe nezavisnost Kosova!\nO bivšem centru Partizana otkrili neverovatne detalje na amerièkoj televiziji! "Nikada nisam video da neko toliko pojede"\nVuèiæ isprièao kroz šta je sve prošao!\nKinezi savetuju: Poreðajte slike u sobi ovako i pozitivna ebergija vas neæe zaobiæi!\nNovakov otac: Moj sin æe biti najbolji teniser svih vremena 273 | Sport


Dan online - Sarena strana: Gvozden iz „Kristala“ najavljuje solo-album - 2020-11-07\nSarena strana PJESMOM „SVEDOK JUTRA“\nGvozden Gvozden iz „Kristala“ najavljuje solo-album\nSolistički album frontmena beogradskog benda Kristali izaći će sredinom naredne godine. Atmosferu izdanja nagovještava najavni singl „Svedok jutra“. Frontmen jedne od najvećih pop grupa otkriva daKristali i dalje postoje i rade, ali je zbog situacije sa pandemijom i svojom ranijom odlukom da se iz metropole preseli u manji grad, odlučio da se pozabavi svojim autorskim pjesmama, koje reflektuju njegov sadašnji život, misli i osjećanja.\n– Radujem se prvom solo-albumu. Osjećam da sam sazreo i kao čovjek i kao muzičar i želim da se izrazim na način na koji to do sada nisam radio. Jedva čekam da svojoj publici predstavim nove, autorske pjesme, ali prije svega želim da svi budemo zdravo, da što prije prođe pandemija, da bismo se gledali i slušali uživo -, objašnjava Dejan Gvozden.\nNezvanična premijera pjesme koja najavljuje Gvozdenovo prvo solističko izdanje Svedok jutra dogodila se na nedavno održanoj nedjelji mode, Belgrejd fešn viku.\nU saradnji sa kućom „Menart“, Dejan Gvozden će uskoro predstaviti novu verziju prvog singla Svedok jutra. Do kraja godine očekuje se još jedna pesma sa budućeg solo-prvijenca poznatog muzičara.


Sportske.net - Partizan završio prvo od dva pojačanja u finišu letnje pijace!\nPartizan završio prvo od dva pojačanja u finišu letnje pijace!\nCrno-beli će ipak obradovati svoje navijače.\nIako je prethodnih dana bilo najava iz Humske da neće biti novih dolazaka u završnici prelaznog roka, osim ako neko od standardnih prvotimaca ne ode, konkurencija u ekipi Aleksandra Stanojevića će ipak biti pojačana.\nU prethodna 24 sata postalo je jasno da crno-beli rade na povratku defanzivca Nemanje Miletića, ali i transferu ofanzivnog fudbalera Tventea Kvinsija Maniga.\nKada je Miletić u pitanju, stvari mnogo lakše idu, jer je on okončao saradnju sa saudijskim Al Raedom i slobodan je u izboru nove sredine, a Partizan to želi da iskoristi i vrati pouzdanog igrača u svoje redove.\n''Telegraf'' ovog popodneva prenosi da je transfer praktično završen, da će ugovor biti potpisan na godinu dana i sada se samo čeka da Partizan to zvanično i potvrdi.\nMiletić je u svom prethodnom ''mandatu'' u Humskoj pokrivao uglavnom poziciju desnog beka, iako je u Partizan stigao kao štoper. Sada se situacija promenila, Partizan ima dovoljan izbor igrača uz desnu aut liniju, pa će Miletić ovoga puta značajno rasteretiti Vujačića i Saničanina, koji su podneli veliki teret na štoperskim pozicijama na početku sezone.\nOstaje još da se završi i transfer Meniga o kome se već dugo piše, a danas i holandski mediji najavljuju njegov dolazak u Partizan u narednih par dana.\nTime bi Partizan dobio još dva velika aduta u borbi na tri fronta, ali da sačekamo zvanične potvrde pre konačnih zaključaka.


[\tGeneralna ] 31 Jul, 2011 21:01\nLEEDS UNITED SLAVIO PROTIV NEWCASTLE UNITED-a\nLEEDS UNITED - NEWCASTLE UNITED 3 : 2\nDve grube greške golmana Newcastle United-a, Fraser Forster-a, koštale su Newcastle United, makar remija na Elland Road-u. Leeds United je, čini se, veoma lako izašao na kraj sa Newcastle United-om, pobedivši rezultatom 3:2.\nNa sunčani Elland Road, Alan Pardew je izveo sledećih XI: Forster, Simpson, Tavernier, Williamson, S.Taylor, Cabaye, Barton, Gosling, Ba, Shola Ameobi, Gutierrez\nPoveo je Leeds već u četvrtom minutu, kada je Forster-u lopta ispala iz ruku, pravo na nogu Patrick Kisnorbo-u, koji se sa loptom ušetao u praznu mrežu, dovoljno za 1:0\nNewcastle United je na 1:1 izjednačio posle pola sata igre preko Steven Taylor-a, koji je hvatao volej, posle jednog kornera, kojeg je izveo Yohan Cabaye.\nDomaći su do kraja poluvremena vrištali za penalom, posle igranja rukom Steven Taylor-a u svom šesnaestercu. Nešto kasnije, Leeds-u je poništen i gol zbog ofsajd pozicije.\nLeeds je ponovo došao u vođstvo, samo minut posle trostruke izmene u 67. minutu, koju je izvršio Alan Pardew. Ovoga puta, Leeds-u je gol poklonio defanzovac Newcastle-a, Mike Williamson. Naime, Williamson je loptu poklonio Lloyd Sam-u, koji to mirno rešava, šaljući loptu pored nemoćnog Forster-a, za 2:1, minut 67.\nNi tada se Newcastle nije predavao i preko Haris Vučkić-a, ponovo poravnava rezultat na 2:2 u 76. minutu\nMeč je išao ka remiju, ali tako nije hteo Fraser Forster, koji ponovo poklanja loptu, ovoga puta Billy Paynter-u, koji udarcem glavom, postavlja konačan rezultat 3:2 u 85. minutu meča.\nNUFC: Forster, Simpson (Dummett 81), Tavernier (R.Taylor 57), Williamson, S.Taylor, Cabaye, Barton, Gosling (Vuckic 67), Ba, Shola Ameobi (Best 67), Gutierrez (Sam Ameobi 67).\nGledalaca: 20.457 (preko 4000 Toon Army)\n[\tGeneralna ] 25 Jul, 2011 12:18\nJOSE ENRIQUE KRITIKOVAO TRANSFER POLITIKU KLUBA\nJose Enrique je uradio isto ono što i Joey Barton pre nekoliko nedelja, kritikujući transfer politiku kluba, preko društvene mreže Twetter. Jose je rekao ono što svi mi znamo i što mislimo o čelnicima kluba, međutim, problem je u tome što je on igrač ovog kluba i što ga taj isti klub plaća (47.000 funti nedeljno). Sramota je, što se takve stvari iznose preko društvenih mreža i što ne ostaju unutar kluba, već se na ovakav način iznosi prljav veš u javnost. Čini se da je ovim potezom, Jose Enrique pred izlaznim vratima sa St James' Park-a. Adios amigo.\nJose Enrique preko Twittera:\n"The Club is letting go of all the main players. Seriously, do you think is the fault of the players? Andy, etc etc Nolan?"\n"This club will never fight again to be among the top 6 with this policy."\n"I think you fans are the best and you deserve the best. Not what they are doing with the club. Thanks to everyone for supporting me."\n"They give the money I have already. They lie all the time. But is no for money is because they don’t want."\n"They don’t want spend in the club and bring quality players that’s why everybody go."


REAKCIJE Mirna Savić – Banjac najavila izlazak iz NDP-a, Šukalo oštro o Čaviću - Opcija\nREAKCIJE Mirna Savić – Banjac najavila izlazak iz NDP-a, Šukalo oštro o Čaviću\n08-11-2018 Pocetna, Politika, Srpska\nUbrzo nakon što je predsjednik NDP Dragan Čavić objavio da njegova stranka više neće biti članica Saveza za pobjedu stigle su reakcije drugih političara.\nČavić je na konferenciji za medije nakon sjednice stranačkog Predsjedništva istakao da “osam godina pripadnosti SzP nije dovelo do poboljšanja njihovih rezultata.” Pored toga istakao je da je imao kontakte sa Miloradom Dodikom o formiranju skupštinske većine.\nMišljenje Čavića očigledno ne dijeli njegova stranačka kolegica Mirna Savić-Banjac, odbornik u Skupštini grada Banjaluka, koja je najavila izlazak iz NDP-a.\n– U slučaju da NDP postane dio vlasti, više neću biti član te stranke. Zaista sam nastojala ostati dosljedna, ne napuštati NDP, ali ovo je vanredna situacija. Možda imam tu slobodu, jer ne težim avionima i kamionima. Možda samo nisam dovoljno ambiciozna i nisam “materijal” za ozbiljnog političara koji grabi i grabi, zaboravlja juče rečeno, ali neka se moja politička karijera završi ako je to jedini put. Kažu mi, pa to je politika. Kompromisi. Pa nisam u Holandiji da pravim kompromis oko zakonskog rješenja o sjemenima tulipana. Ovde se radi o raseljavanju, pljački, korupciji, poremećenom sistemu, nemoći, pa i ubistvima. Ostajem pri svojim stavovima, daću sve od sebe da ostanem u politici na način koji smatram ispravnim, a ako to ne bude moguće, jer ćemo svi biti jedna velika masa istomišljenika, mahnuću svima i nastaviti sa svojim životom – napisala je ona na Fejsbuku.\nReagovao je i poslanik PDP u Narodnoj skupštini Republike Srpske Adam Šukalo.\n– Sa režimom se ne pregovara, sa režimom se zajedno ruši opozicija više od godinu dana, a onda se poslije izbora kaže da je opozicija opet izgubila i preleti u režim. Reče i uradi Dragan Čavić, najveći politički i moralni ološ u istoriji Republike Srpske – kazao je Šukalo za Vijesti.ba.\nBrzo se oglasio i lider PDP-a Branislav Borenović.\n– Ostati dosljedan svojim principima, stavovima, načelima… Ne odustajati od borbe i nastaviti raditi za pravedniju, normalniju i bolju Republiku Srpsku – napisao je Borenović na Tviteru uz hešteg neprocjenjivo.\nPavićevi jastrebovi krenuli u frontalni napad na SNSD: Osveta Dodiku zbog smjena u Prijedoru\nLIGA EVROPE: Ajntraht se pridružio Arsenalu, Čelziju i Valensiji u polufinalu\nLUKAČ: Niko ne treba da se boji rezervnog sastava policije RS, osim kriminalaca, neka ga i FBiH formira\nČEDOMIR STOJANOVIĆ: Formiranje DEMOS-a je posljedica neplaniranih okolnosti, ali sa najprirodnijim ishodom\nDIPLOMATIJA: Siniša Mihailović konzul BiH u Istanbulu, Aleksandar Vranješ ambasador u Zagrebu\nŽAOKE: Bundalo nije dozvolio Stanivukoviću da govori u NSRS u ime kluba PDP-a\nSASTANAK NA MRAKOVICI: Lideri vladajuće koalicije odredili procente učešća u vlasti\nPRIJEDOR: Nova odbornička većina smjenjuje kadrove DNS-a u gradskoj upravi