Uhapšen Plavljanin U. M. (27): Osumnjičen da je silovao i obljubio djevojčicu - PORTAL REVIJE FOKUS\nNovember 30, 2021 NY\tNo Comments\n“U. M. je, kako se sumnja, 6. aprila 2020. godine izvršio krivično djelo silovanje na štetu ženske osobe koja je u tom trenutku imala 12 godina, na način što je upotrebom psihoaktivne supstance onesposobio djevojčicu i izvršio krivično djelo. Krivično djelo obljuba sa djetetom osumnjičeni je izvršio u julu 2021. godine na štetu iste djevojčice na način što je, kako se sumnja, prilikom susreta sa njom imao seksualne odnose iako je bio svjestan da oštećena djevojčica ima 13 godina i da je psihički i fizički nezrela”,\nPo nalogu državnog tužioca u Višem tužilaštvu u Bijelom Polju, službenici Uprave policije su u Plavu uhapsili U. M. (27) zbog sumnje da je izvršio krivično djelo silovanje i krivično djelo obljuba sa djetetom na štetu maloljetne ženske osobe.\n“U. M. je, kako se sumnja, 6. aprila 2020. godine izvršio krivično djelo silovanje na štetu ženske osobe koja je u tom trenutku imala 12 godina, na način što je upotrebom psihoaktivne supstance onesposobio djevojčicu i izvršio krivično djelo. Krivično djelo obljuba sa djetetom osumnjičeni je izvršio u julu 2021. godine na štetu iste djevojčice na način što je, kako se sumnja, prilikom susreta sa njom imao seksualne odnose iako je bio svjestan da oštećena djevojčica ima 13 godina i da je psihički i fizički nezrela”, piše u saopštenju Uprave policije.\nIz Uprave policije su kazali da je protiv U. M. prethodno podnijeta krivična prijava državnom tužiocu u Osnovnom državnom tužilaštvu u Plavu zbog sumnje da je izvršio krivično djelo vanbračna zajednica sa maloljetnikom.\nFoto: Ilustracija (Fokuspress.com)\nPrethodna priča Fondacija Budi human uplatila 3.000 eura za liječenje šesnaestogodišnjeg Danila Markovića\nSledeća priča Dr Rusmin Laličić: Rijeka Grnčar je potpuno izgubljena, ubijena, ostala je kamena pustinja (VIDEO)\nZbog čega je Jerusalim toliko važan?


DRUGA BAOŠIĆKA FEŠTA – DOBRA ATMOSFERA I UKUSI RIBE, VINA , MEDA I PRIGANICA – Radio Herceg Novi\n22. Februar, 2020 9:43 am\nHomeDRUŠTVODRUGA BAOŠIĆKA FEŠTA – DOBRA ATMOSFERA I UKUSI RIBE, VINA , MEDA I PRIGANICA\nprije 4 godine nema komentaraBaošićiFešta od ribe i vinaHercegnovsko pozorištepozorišne špredstave\nBaošićani su još jednom pokazali da su dobri domaćini. Fešta od ribe i vina, okupila je na platou mjesnog Kulturnog centra domaće i strane goste, mada je prva muška sporedna stvar na svijetu –fudbal – učinila da posjeta bude nešto slabija od očekivane.\nNa četiri vatre, vrijedne baošićke domaćice ispržile su 180 kilograma sardele. Vino i pivo su dobro došli da nakon ove morske delicije turisti ugase žeđ. Ponudu su , ovog puta, upotpunili proizvođači meda, koji su taj slatki proizvod nudili uz priganice, ali se na štandovima mogao i trgovati. Klapa “Stari kapetan” bila je zadužena za dobre melodije, a mlađe i starije grupe KUD-a “Sloga” iz Đenovića oduševile su prisutne pjesmom i igrom iz naših krajeva i susjednih zemalja.\nUz tradicionalno pucanje trombonjera, koji su na kratko uplašili najmladje, fešta je ušla u kraj desetog julskog dana, i početak – za turističke radnike, glavne sezone.\nPredsjednik Mjesne zajednice Baošići, Mitar Krivokapić, kaže da je posljednjih dana broj turista u porastu. Privatni smještaj prednjači po popunjenosti, a najavom izgradnje novog hotela ovaj dio hercegnovske rivijere će, prema njegovim riječima postati opet centar svih dešavanja.\n“Upravo to činimo ovim feštama. Turisti neće samo kupanje i sunčanje, već i animaciju. A mi je možemo i moramo im ponuditi. Ne smijemo čekati i klackati, jer ima onih koji to rade brže od nas, pa ćemo izgubiti goste što nam se nikako ne smije desiti”, kaže Krivokapić i ne oprašta nadležnima u lokalnoj upravi što su početak sezone dočekali s raskopanim i dijelom neosvijetljenim šetalištem.\nNadajući se boljim danima, Krivokapić najvaljuje nove zabave za nove goste. U saradnji sa Herceg festom u ovom malom mjestu na našoj rivijeri biće 13 predstava. Gostovaće pozorišta iz Beograda i Novog Sada, već su utvrđeni termini a ugostiće i Hercegnovsko pozorište. Prva predstava zakazana je za utorak, 12. jula a druga 15.avgusta.\nI to nije sve, u Mjesnoj zajednici Baošići, povodom 13.jula dana državnosti organiovaće 37-i.vaterpolo turnir. Učestvuju četiri ekipe a ove godine ugostće i jednu holandsku. Regata “Jovo Dabović” biće održana 2.avgusta, treća fešta je nekoliko dana kasnije , a početkom septembra i završna, ćetvrta fešta od ribe i vina.\nTagovi:BaošićiFešta od ribe i vinaHercegnovsko pozorištepozorišne špredstave


Lagani dvobojni sportski ruksak Ki mood\n78,71 kn + PDV\nLagani sportski ruksak idealan za aktivnosti na otvorenom kao što su trail trčanje ili brdski biciklizam. Podesive mrežaste ručke i ergonomski oblikovana leđa te remeni za kopčanje preko prsa i oko struka čine ga savršeno udobnim bez obzira na količinu fizičke aktivnosti. Dostupan je u više krasnih boja.\n• Dva elastična mrežasta bočna džepa\n• Kompresijske trake s bočnih strana\n• Podesive mrežaste ručke i ergonomski oblikovana leđa\n• Dimenzije: 40 x 18 x 7 cm\n-- Odaberite --black digital - black + 12,72 kn + PDV full grey - dark chili red\nOutdoor ruksak Ki mood\n157,21 kn + PDV\nRuksak za tenis Ki mood\n104,77 kn + PDV\nUrban ruksak Ki mood\n70,17 kn + PDV\nRecenzirate:Lagani dvobojni sportski ruksak Ki mood


Press Online :: Beograd :: Radojičić: Pooštrena kontrola ugostiteljskih objekata, sinoć napisano osam prekršajnih prijava\nRadojičić: Pooštrena kontrola ugostiteljskih objekata, sinoć napisano osam prekršajnih prijava\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić kaže da je tokom prethodne noći u prestonici kontrolisano 278 ugostiteljskih objekata, kao i da je napisano osam prekršajnih prijava, a u dva slučaja ti subjekti idu kod sudija za prekršaj.\n- Niko nije zaštićen i svugde postoji šansa da dođe naša inspekcija - poručio je Radojičić, gostujući u Jutarnjem programu "RTS-a".\nNaveo da je pooštrena kontrola ugostiteljskih objekata u Beogradu.\n- Imam izveštaj za sinoć – 278 ugostiteljskih objekata je kontrolisano, osam prekršajnih prijava je napisano, a u dva slučaja ti subjekti idu kod sudija za prekršaj - rekao je Radojičić.\nObjasnio je da su za prekršaje prijave kazne 30.000 dinara, a kada se ide kod sudija za prekršaje čak do 500.000 dinara.\n- Posebno ćemo intezivirati kontrolu tokom vikenda - najavio je gradonačelnik i dodao da će danas imati sastanak sa ljudima iz komunalne milicije i inspekcije.\nUkazao je da su prekršajne prijave pisane zbog rada objekata posle radnog vremena. Takođe se kontroliše i nošenje maski, a za to je nadležna republička sanitarna inspekcija koja je takođe deo timova koji kontrolišu ugostiteljske objekte, istakao je Radojičić.\nNa pitanje imamo li dovoljno inspektora Radojičić kaže da ih ne možemo imati dovoljno da svaki subjekt i ugostiteljski objekat iskontrolišu.\n- Imamo u Beogradu oko 2.500 objekata, kontrolisali smo noćas 278. Na taj način jasno šaljemo poruku da niko nije zaštićen i da ćemo sve kontrolisati - poručio je Radojičić.\nFokus bio na centru grada, kreće kontrola i ostalih delova\nUkazao je da je u ovom trenutku fokus bio na centru grada, ali da će narednih dana biti kontrolisani i ostali delovi grada, kao i da imaju informaciju da postoji sumnja da se krši radno vreme u Sremčici i Obrenovcu.\n- Suština je da niko nije zaštićen i da svuda postoji šansa da dođe naša inspekcija - naglasio je gradonačelik.\nŠto se tiče nošenja maski u gradskom prevozu, Radojičić kaže da značajno veći broj ljudi nosi maske.\n- U ovom trenutku i podaci govore da se kriva zaravnjuje, imamo nešto manji broj zaraženih, da te mere daju rezultate i važno je da održavamo i unapređujemo - rekao je Radojičić.\nVelike su vrućine i ljudi traže spas u parkovima i kupalištima, a Radojičić kaže da je tu suština u ličnoj odgovornosti svih.\n- Imamo puno lepih mesta u Beogradu koje sugrađani mogu da obiđu, ispred nas je lep vikend i važno je poslati poruku sugrađanima da se druže pre svega u krugu porodice, da tamo gde sreću nepoznata lica obavezno nose masku i da na taj način se maskimalno uz distancu obezbede i smanje rizik od širenja infekcije - zaključio je gradonačelnik.


Predrag Mitić "Slikaj ako smeš"\nNa izlozbu | dodato 05.10.2010.\nVreme otvaranja izložbe: 8. oktobar 2010. godine u 20h\nVreme trajanja izložbe: 8 - 14. oktobar 2010. godine\nPredrag Mitić je fotoreporter koji je svoju karijeru započeo 1974. godine u redakciji "Večernjih novosti", gde radi i danas. U međuvremenu je radio u Borbi, Našoj borbi, Dnevnom telegrafu, listu Danas.\nPredrag je fotoreporter dnevnih novina od početka svoje karijere. Promenio je više redakcija, promenio je i tehnologiju snimanja, ali ostao je isti temperament i refleks da u trenutku vidi i snimi ono što postaje istorija.\nU Galeriji '73 će biti izloženo dvadesetak fotografija, nastalih u poslednjih dvadeset godina, koje uokviruje čuvena "Dragana ispred vodenog topa" snimljena 9. marta 1991. godine i ponovo ove godine slikana na istom mestu. Danas je ta fotografija zaštićena u Muzeju primenjenih umetnosti kao kulturno blago.\nNa ostalim fotografijama su politički akteri koji su uticali ili utiču na našu sudbinu.\n"Predrag je fotoreporter dnevnih novina od početka svoje karijere. Promenio je više redakcija, promenio je i tehnologiju snimanja (sa analognog na digitalni aparat),ali ostao je isti temperament i refleks da u trenutku vidi i snimi ono što postaje istorija našeg fotožurnalizma. Slobodan Milošević je obeležio devedesete. Peđine fotografije Miloševića bile su naslovne strane svih tadašnjih opozicionih redakcija i danas se objavljuju u knjigama. Portreti ubijenih Ćuruvije, Stambolića i Đinđića, nastali su neposredno pred njihovu egzekuciju. Sva trojica gledaju u kameru kao da nas opominju." - Goranka Matić\nIzložba Vlastimira Mikića...\nnike exit apple splav bili smo arena automobili hi tech visoke tehnologije mr stefan braun kolosej facebook stari grad slike bdp zanimljivosti mobilni telefoni beogradska arena kola drama noćni život muzicke vesti vip zemun internacionalna kuhinja internet o3one italijanska kuhinja film auto rostilj moda beogradski sajam opel show showbusiness toyota kolarac ishrana filmska vest vikend auto srbija akcija madlenianum bioskopi dom omladine iphone animirani film srpska kuhinja mobilni bioskop google koncert galerija 73 provod sajam web nacionalna kuhinja japan vina pink skc atelje 212 ziva muzika microsoft filmske vesti galerija feniks novi sad festival palic dj rtv pink telenor muzicka vest automobil zvezdara teatar business usce magacin beograd ada ciganlija river triler predstava horor exit festival sava centar delta city zurka guarnerius novi beograd sex riblji specijaliteti kc grad fudbal cineplexx zdravlje letnja basta muzika hitech paste zdrava hrana farma delta sport izlozba fotografije kokteli freestyler dunav premijera komedija


PRAVDA JE POBEDILA! Đoković porazio Australiju na sudu! A sad po 21.trofej! (VIDEO) | Serbiantimes.info\n"METALIKA NAŠ DRUG": Zastava Srbije na koncertu jedne od najuspešnijih grupa svih vremena!\nMeđutim, tužilac Kristofer Tran preti i kaže da ministar za Imigracije ima poslednju reč. Prema njegovim rečima, on i dalje ima pravo da deportuje Đokovića. Nije još gotovo.\n05.51 – Beli kombi je napustio hotel Park pošto je Novaku Đokoviću dozvoljeno da se preseli na drugu, nepoznatu adresu, kako bi na daljinu mogao da prati sudski postupak. Gardijan Australija ne može da potvrdi da li je teniska zvezda bila u kombiju, kojem su zatamnjeni prozori i koji je napustio centar. Na licu mesta je bila dodatna policija i velika gomila medija koja je fotografisala kako je odlazila. U ponedeljak popodne, sudija saveznog okružnog suda Entoni Keli naložio je da australijske granične snage moraju dozvoliti Đokoviću da izađe iz imigracionog centra u Karltonu kako bi mogao da gleda saslušanje s druge lokacije. On će danas da se vrati u hotel ako njegova žalba ne bude okončana.\nKONAČNO NA SLOBODI: Novak Đoković je u belom kombiju napustio imigracioni pritvor, koji licemerno zovu hotelom\n04.50 – Novaku Đokoviću je dozvoljeno da izađe iz hotela Park, u kojem se nalazi od kada mu je ukinuta viza, dok traje sudski spor.\n04.05: Pauza za ručak je sat i 15 minuta. Ostanite uz Mozzart Sport. Iz minuta u minut ćemo vas izveštavati o suđenju Novaka protiv Australije.\n04.00 – Pauza od pola sata je u Melburnu. Tran navodi kako će u ime vlade odgovoriti na Đokovićeve argumente posle pauze za ručak. Prvo kaže da će proći kroz to kako je Đoković dao odgovor posle obaveštenja da mu je ukinuta viza. Zatim će objasniti kako proceduralna pravičnost nije uskraćena jer je odluka o tome kada treba započeti intervju regulisana statutom. On kaže da će se veći deo usmenog podneska odnositi na proces koji je delegat sledio pri donošenju odluke o ukidanju Đokovićeve vize.\n03.55 – Noćas ne spava ni Banjaluka.\nИ Бања Лука је уз Новака! 💪🏻🇷🇸 pic.twitter.com/vHE3KERS08\n— Deki 🎩 (@GrandeDeki5) January 9, 2022\n03.40 – Savetnik savezne vlade Tran tvrdi da sudija Entoni Keli ne može da utvrdi da su zvaničnici graničnih snaga vršili pritisak na Đokovića tokom procesa intervjua. Keli odgovara da bi bio „najviše nerad na raspoloživim dokazima“ da sugeriše stvarnu nameru pritiska, ali to ne ubija poentu da je Đoković osećao pritisak. On kaže da su u periodu od oko osam sati delegati utrčavali i izlazili iz sobe za intervjue, koja se snimala, pa se Đoković osećao pod pritiskom.\n03.34 – Đokovićevi advokati su završili svoje usmene podneske i predložili puštanje našeg asa iz pritvora.Sada reč ima Kristofer Tran, savetnik savezne vlade, koji će govoriti oko pola sata pre pauze.\n03.31 – Vud kaže da je Đokoviću trebalo dati više vremena da razgovara sa svojim predstavnicima pre nego što je viza ukinuta.\n„Nije bilo nikakvog razumljivog razloga da mu se ne dozvoli to više vremena. Ponašanje delegata i oficira bilo je nerazumno“.\nMore dancing down at Park Hotel – this time with a huge banner. #djokovic pic.twitter.com/b3EjcuuB1y\n03.22 – Sada prelazimo na transkript razgovora između Đokovića i pripadnika Granične službe. Viza našem asu je ukinuta u 7.29 časova, a Novak je obavešten u 7.42. Tražio je do 8.30 ujutru da odgovori na obaveštenje o otkazivanju i morao je da razgovara sa advokatima. Vlada je odluku donela na osnovu onoga što je on do tada pružio. Vlada predlaže da se „odgovor“ koji je dao Đoković računa kao odgovor na obaveštenje o ukidanju vize, dok se Đokovićev savetnik ne slaže s tim.\n03.10 – Savezni okružni sud je objavio nalog koji pokazuje da je sudija Entoni Keli pristao da dozvoli Đokoviću da gleda ročište van hotela Park gde se nalazi u pritvoru. U nalogu se ne navodi odakle Đoković gleda današnje ročište.\n03.02 – Sudija Keli je naložio je da Novak Đoković takođe prisustvuje saslušanju putem video linka. Novak je sada u prostoriju koja je odabrana od njegovog advokata.\n03.00 – Vud kaže da delegat ministra koji donosi odluku o ukidanju vize Đokoviću nije pružio dokaze da prethodna infekcija Kovidom-19 nije valjan razlog za medicinsko izuzeće od vakcinacije protiv ulaska u Australiju. I u tom slučaju, jedini dokaz na koji se može osloniti su smernice koje kažu da se vakcinacija može odložiti do šest meseci od infekcije kao valjan razlog za medicinsko izuzeće.\n02.56 – Vud kaže da Đoković ne pokušava da tvrdi da je u potpunosti vakcinisan protiv Covid-19, i da se to ne traži kao deo ovog slučaja.\n02.50 – Đokovićev savetnik Nikolas Vud sada prolazi kroz proces u Australijskog registru za imunizaciju za one koji ne mogu da se vakcinišu protiv Covid-19 iz zdravstvenih razloga.\n“Ovo je valjan razlog za privremeno izuzeće za akutno teško zdravstveno stanje… PCR je potvrdio infekciju“, kaže Vud.\n02.39: Novakovi poštovaoci ispred suda čekaju na odluku. Spreman je i šampanjac.\n02.36 – Uskoro se očekuje izlaganje suprotne strane.\n02.21 – Najnovija informacija koju je objavio Novakov brat Đorđe glasi da su Novakovi advokati završili izlaganje i da za 15 minuta kreće izlaganje suprotne strane.\n02.12 – Suđenje je nastavljeno!\n02.10 – Slavni američki teniser, a kasnije još uspešniji trener Agasija, Marija, Nišikorija i još nekih tenisera Bred Gilbert se oglasio na Tviteru i prokomentarisao dosadašnji tok suđenja.\n“Džoker je definitivno sve jači kako meč odmiče”.\nDjoker definitely gets stronger as match goes on https://t.co/zn6iEWgqJW\n— Brad Gilbert (@bgtennisnation) January 10, 2022\n02.07 – Još jedna jako bitna stavka na kojoj insistira advokat Vud (pre prekida)je što je delegat na aerodromu probao da odgovori Đokovića od pozivanja advokata izjavom da mu ni on ne može pomoći, jer nema načina da mu pomogne.\n01.57 – Suđenje je prekinuto jer je opet pukao video link zbog prevelikog opterećenja. Sudija kaže da će se proces nastaviti kada se veza rastereti.\n01.56 – Advokat Vud je rekao da je federalna vlada samim tim što je izdala vizu Đokoviću, poručila mu da je „OKda dođe“. Kada je ispalo da ima problem kada je stigao u Melburn, sud je čuo da je Đoković ostao zatečen i da je rekao: „Ako postoji neki problem, ja ne znam šta je“ i da je zatražio da priča sa advokatom. Sudija Keli je dodao je da je Đoković rekao zvaničnicima da nikada ne bi ni krenuo za Australiju da je mislio da ne ispunjava uslove za ulazak u zemlju.\n01.54 – Advokat Vud trvdi da je Novak dokaze o medicinskom izuzeću pokazao i pre ukrcavanja u avionu u Dubaiju i posle sletanja u Melburn. Dokument koji je pokazao je bio potpisan od strane šefa medicinskog tima teniskog saveza Australije.\n01.52 – Sudija Keli čita delove transkripta događaja tokom časova saslušanja na aerodromu: “U ranim jutarnjim časovima u četvrtak ujutru, u četiri časa, osobi je naređeno da ugasi telefon, da u potpunosti ostane bez mogućnosti komunikacije do perioda od 7:42 časa. Đoković je rekao delegatu: „Ako mi date dovoljno vremena dok se probude ljudi iz Teniskog saveza, moj agent, da mi dozvolite da se putem telefona čujem s njima, moći ćemo zajedno da iskoristimo mogućnost da vam dostavim sve što vam je još potrebno“.\n01.47 – Sudija Keli: “Transkript sa aerodroma pokazuje da mu je uskraćeno vreme da razgovara sa advokatima ujutro pre nego što mu je ukinuta viza”.\n01.45 – Vud kaže da je Ministarstvo unutrašnjih poslova Australije pre nego što je Novak krenuo na put, reklo da Đoković ispunjava kriterijume za slobodno putovanje i da ne zahteva odlazak u karantin. Dao je dokaze koji nisu bili obavezni i ispunio uslove. Vud kaže da bi svaka razumna osobana Novakovom mestu pretpostavila da je uradio sve što treba. Đoković je na po dolasku na aerodrom u razgovoru sa službenicima uradio sve kako treba iako je bio zbunjen.\n01.40 – Sudija Keli: “Gospodin Đoković je bio pomalo naivan i da je službencima sve što su tražili i zahtevali od njega”.\n01.36 – Ovo lepo zvuči. Sudija Keli: “Ono što me posebno interesuje je status dokumenta koji nije prihvaćen od strane delegata koji donosi odluku o vizi. Profesor i eminentni kvalifikovani stručnjak specijalista su odobrili medicinsko izuzeće. Pored toga potvrdila ga je i nezavisna komisija koju je sastavila država Viktorija. I taj dokument je delegat dobio u ruke. Na kraju pitanje koje moram da postavim je: Šta je ovaj čovek mogao više da uradi?“\n01.34 – Advokat Vud je odgovorio da je “Novak dao sve od sebe da pribavi sve dokaze i da je pokazao dokaze za medicinsko izuzeće pre nego što se ukrcao na avion”.\n01.33 – Sudija Keli kaže da je Novak službenicima na aerodromu rekao: “Ako mi dozvolite da razgovaram sa nekim ljudima, pokušaću da vam dam objašnjenje za ono što želite”.\n01.27 – Novakovi branioci tvrde da je srpski teniser sve dokumente koje je trebalo da dostavi da bi ušao u Australiju dostavio nadležnim institucijama pre nego što je sleteo u državu.\n01.26 – Sudija Keli je tražio pauzu.\n01.21 – Đokovićevi advokati i sudija Keli razgovaraju o mogućnosti da im se dozvoli duže vremena za iznošenje odbrane od prvobitno dozvoljenih 120 minuta. I izgleda da ide u tom smeru da će im biti dozvoljeno da govore pola sata duže.\n01.19 – Advokat Vud je rekao da je u aplikaciji za vizu Đoković izneo zahtev za medicinskim izuzećem od vakcine, u kojem nije stajalo da je neophodan dokaz za izuzeće. Ali da je Đoković svakako dostavio i taj dokaz. A, u pitanju je mogućnost kontraindikacija na vakcinu.\n01.14 – Nik Vud kaže eda službenici nisu poštovali proceduru kako treba i optužuje australijsku vladu za poptuni nedostatak dokaza.\n01.09 – Novakov advokat je rekao da viza nije odbijena iz konkretnog razloga već zbog mešavine dva razloga što ne bi trebalo da je relevantno. On kaže da granični službenici nisu dali validno objšanjenje o namerama vlade Australije da suspenduje vizu Đokoviću. Po pravilima bi neko kome se ukida viza trebalo o tome ranije da bude obavešten i da mu se dozvoli vreme za reakciju. Kod Novaka to nije bio slučaj.\nTekst: Serbian Times/MozzartSport/Kurir Foto: Instagram ATP\nRelated Topics:FeaturedNovak ĐokovićsuđenjeAustralija


Otvoren mitrovački Trg mladih poljoprivrednika – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome agro danas Otvoren mitrovački Trg mladih poljoprivrednika\nJun 19, 2018 | agro danas, Aktuelno, Poljoprivreda, Proizvodi, Ruralni razvoj, Srbija, Tržište, Vesti\t|\nU organizaciji Agencije za ruralni razvoj Grada Sremska Mitrovica od 8. juna, pa do 1. septembra, na Trgu Vojvođanskih brigada u Sremskoj Mitrovici, biće postavljen ”Trg mladih poljoprivrednika”\n”Ove i prethodne godine i Ministarstvo poljoprivrede i Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu imali su odlične mere podrške mladim poljoprivrednicima, do 40 godina starosti. Odlučili smo se da se nadovežemo na ove mere i mladim poljoprivrednicima i ženama koje se bave poljoprivredom, na teritoriji našeg grada pružimo podršku u plasmanu poljoprivrednih proizvoda“, rekao je Petar Samardžić, direktor Agencije za ruralni razvoj.\n”Pet mladih poljoprivrednika i jedna poljoprivrednica, moći će da prodaju isključivo proizvode za čiju su proizvodnju registrovani, a prihvatljivi sektori su voćarstvo, povrtarstvo i pčelarstvo“, naglasio je Samardžić.\nPrema rečima poljoprivrednika ”Trg mladih poljoprivrednika“ je sjajna šansa da svoje proizvode plasiraju sugrađanima i da ostvare neku zaradu.\n”Ovakve stvari su jako bitne za poljoprivredu uopšte, a pogotovo za mlade poljoprivrednike, kao što sam i ja sam iz prostog razloga, jedno je proizvesti robu, a totalno drugo istu prodati. Na ovaj način nama se pruža ta mogućnost, mogućnost da zaradimo nešto više nego što bi to prodajom na veliko, ujedno Mitrovčani imaju priliku da se upoznaju sa kvalitetnom robom koju nudimo mi lokalni poljoprivredni proizvođači, tako da mislim da smo svi na dobitku“, rekao je dvadesetsčetvorogodišnji poljoprivrednik iz Sremske Mitrovice Momčilo Uzelac.\nU skladu sa tim na tezgama postavljenim na Vojvođanskom trgu mogu se naći sveže jabuke, maline, tikvice, paradajz i paprika, domaći sokovi i likeri, med i ostali pčelarski proizvodi.\nTags: agencija za ruralni razvojPoljoprivredaruralni razvojsremska mitrovicatrg mladih poljoprivrednikatržište


"PRAVNI FAKULTET U ZENICI DOMAĆIN MEĐUNARODNE ARBITRAŽNE KONFERENCIJE I VIS PRE-MOOTA"\nPravni fakultet Univerziteta u Zenici i Arbitražni sud pri Vanjskotrgovinskoj komori Bosne i Hercegovini organizuju međunarodnu konferenciju iz arbitražnog prava na temu: „Arbitraža u BiH – domaća i komparativna iskustva“, u petak, 15. februara. Konferencija će se održati u prostorijama Pravnog fakulteta u Zenici. Cilj konferencije je promocija domaće arbitraže i Arbitražnog suda pri Vanjsko-trgovinskoj komori BiH, te naučna i stručna rasprava o aktuelnim temama iz oblasti arbitraže. Konferencija se organizuje povodom uspjeha Vis moot tima Pravnog fakulteta u Zenici u 2018. godini, kada je prošao među najbolji 16 timova na svjetskom Vis moot takmičenju iz arbitražnog prava u Beču.\nNa skupu će govoriti čelni ljudi Vanjskotrgovinske komore BiH, Pravnog fakulteta Univerziteta u Zenici, Arbitražnog suda BiH, a predavači će biti i prof.dr. Bungenberg (Europa-Institut, Univerzitet Saarland), dr. Gabriel Simon LL.M (Gabriel Arbitration, Zürich), Nevena Tomič Lučić (Karanović & Partners), doc.dr. Almir Gagula (advokatska kancelarija Gagula, Pravni fakultet Zenica), Indir Osmić (CMS), te Ilma Kasumagić (Wolf Theiss). Široki vremenski prostor za diskusiju omogućava učešće i svima prisutnima.\nU subotu 16. februara i nedjelju 17. februara na Pravnom fakultetu biće održano pripremno takmičenje za predstojeće Vis moot natjecanje timova pravnih fakulteta iz cijelog svijeta. U Zenicu dolaze timovi iz Zagreba, Skoplja, Saarlanda, Tuzle, Mostara i Sarajeva, a stručnjaci s konferencije će im arbitrirati na njihovom takmičenju.


pink.rs | TRENUTAK ISTINE U ZADRUZI! Zola će sutra ići na POLIGRAF, pitanja će mu postavljati Miljana! Kada su to čuli, odmah se posvađali! (VIDEO)\nTRENUTAK ISTINE U ZADRUZI! Zola će sutra ići na POLIGRAF, pitanja će mu postavljati Miljana! Kada su to čuli, odmah se posvađali! (VIDEO)\nDobili specijalni zadatak.\nDrvo mudrosti je ove noći pozvalo u Rajski vrt ljubavni par Miljanu Kulić i Lazara Čolića Zolu kako bi im reklo da će se u "Zadruzi 3" održati poligrafsko ispitivanje kada će i jedno i drugo biti stavljeni na test.\nKada je Drvo saopštilo Miljani i Zoli da će se u "Zadruzi 3" održati poligrafsko ispitivanje, Zola i Miljana su počeli da prebacuju jedno drugome situacije iz svog nerazjašnjenog odnosa, zbog čega je nastala rasprava između njih dvoje.\nNa kraju, Miljana je dobila zadatak od Drveta mudrosti da napiše 15 pitanja koja treba da tokom noći ostavi u sandučetu. U video-prilogu koji se nalazi u nastavku ovog teksta možete pogledati kako je sve izgledalo.\nZADRUGA SE PRODUŽAVA! Ukućani će još nedeljama ostati u Beloj kući, a oni će to morati da im saopšte! (VIDEO)\nPOLIGRAF ĆE MI OTVORITI OČI: Miljana spremna kao ZAPETA PUŠKA za TRENUTAK ISTINE! Ovo su pitanja koja će postaviti Zoli! (VIDEO)\nHISTERIJA U BELOJ KUĆI, VELIKI ŠEF PORUČIO ZADRUGARIMA: Obucite se toplo, pokupite novac i IZAĐITE NAPOLJE! (VIDEO)\nIMALI PUNE RUKE POSLA: Ukućani navukli rukavice, pa završili na SLATKIM MUKAMA! (VIDEO)\nZAMENILI SU ULOGE: Ovako je izgledao performans zadrugara u tuđim cipelama! (VIDEO)


Cincari - uloga u razvoju Srbije (in Serbian)\nUploaded by goran\nThis is the html version of the file http://www.scdlunjina.org/dokumenta/free/Cincari_i_elita.pdf. Google automatically generates html versions of documents as we crawl the web.\nZoran D. Janjetović\nUloga Cincara u stvaranju srpske elite i modernizaciji srpskog društva\nNije preterano reći da je teško naći brojčano manji narod sa većim značajem ili bar sa većim brojem značajnih po jedinaca poteklih iz njegovih redova nego što je to slučaj sa Cincarima. Cincari predstavljaju gotovo jedinstven istorijski fenomen. To je narod koji je od predstavnika primitivnijih 1 oblika privređivanja uspeo da se svojim najznačajnijim delom pretvori u nosioca modernizacije, više kulture i sloja iz koga se regrutovao dobar deo elite naroda ne samo Balkana nego i cele Jugoistočne Evrope. Od druge se Vlaha , sve češće polovine X veka Cincari, pod imenom pojavljuju u vojnoj, političkoj, privrednoj i kulturnoj istoriji Balkana. U srednjem veku Cincari su uglavnom nomadski stočari, 2 kiradžije, najamnici i drumski razbojnici. Kao takvi oni su\nUp. G. Stadtmüller, Geschichte Südosteuropas , München, 1976, 98. O cincarskim čobanima H. N. Brailsford ( Macedonia. Its Races and their Future , London, 1906, 176) početkom XX veka piše kao o “siromašnima,\ndivljima i neukima”. Sredinom XX veka L. S. Stavrianos ( The Balkans Since 1453 , New York, 1959, 9) o Cincarima, nomadskim stočarima, nema ništa bolje mišljenje. 2 Uz nomadsko stočarstvo, drumsko razbojništvo je najduže ostalo tradi cionalno zanimanje brdskih Cincara  sve do kraja XIX veka (up. G. Die Aromunen. Ethnographischphilologischhistorische Unter Weigand,\nsuchungen über das Volk der sogenannten MakedoRomanen oder Zin\nUloga Cincara u elitama i modernizaciji srpskog društva\nsvakako stajali na nižem stupnju civilizacije od seden tarnog, zemljoradničkog slovenskog i grčkog stanovništva, ali su, za uzvrat, uživali veći stupanj slobode (koji su vlasti feudalnih država stalno pokušavale da umanje). Pa ipak, uprkos tome što su za razliku od novodošlih Slovena uglav nom bili stočari, oni su, kao predstavnici romanizovanih balkanskih starosedelaca, došljacima preneli neke tekovine antičke tehnike . Isto vredi i za određena znanja iz oblasti stočarstva, a o čemu svedoče latinske posuđenice u jezi 3 cima Južnih Slovena. Zbog svog načina života i stepena društvenog razvitka, srednjovekovni Vlasi su, međutim, samo posredno doprinosili modernizaciji srednjevokovnih Srbije i Balkana, prenoseći robu za necincarske trgovce. Što se učešća Cincara odnosno Vlaha u srednjovekovnim vojskama i bandama drumskih razbojnika tiče, ono je svakako malo doprinosilo modernizaciji, iako je omogu ćavalo delu vlaških starešina da se uključe u feudalnu elitu, kako Srbije, tako i okolnih država. Što se ovog vlaškog sloja tiče, on je najdubljeg traga ostavio u Bugarskoj osnivanjem dinastije Asenida, dok se malo zna o načinu na koji su se 5 vlaški glavari uključivali u srpsko plemstvo. Treba pretpos\nzaren , I, Leipzig, 1895, 37, 61, 71, 115, 165, 213). Ovo je u to doba\nmeđutim važilo za krajeve Makedonije, Epira i Tesalije gde su Cincari živeli u kompaktnijim masama. U srpskim krajevima je u to vreme bilo jako malo nomadskih cincarskih stočara (iz čijih su se redova regrutovali razbojnici). 3 Up. S. M. Ćirković, Rabotnici, vojnici, duhovnici . Društva srednjovekov nog Balkana , Beograd, 1997, 38 i 61. 4 Up. isto, 178. 5 Vlaške trupe nalazimo tokom srednjeg veka kako na strani Srba (1371. u bitci na Marici), tako i na strani njihovih protivnika (na strani Vizantinaca protiv cara Dušana) (up. F. Kanitz, Das Königreich Serbien und das Serben volk von Römerzeiten bis zur Gegenwart , III, Leipzig, 1914, 473). Ovo, međutim, nije bilo specifično samo za odnos Vlaha prema Srbima.\ntaviti da je do toga dolazilo na isti način kao i kada su bili u pitanju albanski, grčki i drugi plemići. Anacionalnost sred njovekovnih država i njihovih elita su svakako olakšavale taj proces. Pa ipak, vlaška feudalna elita kao celina nije igrala društvenu ulogu u Srbiji; kao takva ona je mogla biti od značaja samo u Epiru i Tesaliji gde su postojale veće kompaktne mase cincarskog stanovništva. Zbog svega što je rečeno nije čudno što, za razliku od XIX i XX veka, u srednjem veku ima malo poznatih primera Cincara koji su dostigli značajne položaje i koji su imali ve ćeg uticaja na društveni, politički ili kulturni razvoj. Oskudnost istorijskih izvora nam dodatno otežava da identifikujemo eventualne pripadnike elite cincarskog po rekla i da osvetlimo njihov značaj. Još pre dolaska Turaka, nomadski cincarski stočari daju bitan doprinos nastanku plemenskog društva kod dela\nsrpskog naroda. 7 Pitanje je u kojoj meri su oni tada već bili slovenizovani. Velikim delom svakako jesu, iako se, izgleda, ponekad proces slavizacije suviše pomera u srednji vek,\nMožda je najpoznatiji, ali i najsporniji primer Petra Asena, osnivača bugarske dinastije posle pobune protiv vizantijske vlasti 1186. godine. Bugarski istoričari po pravilu ili prećutkuju ili negiraju cincarsko poreklo ove dinastije, koje je ipak dosta dobro posvedočeno u istorijskim izvorima. Asenidi su se svakako brzo asimilovali, prihvativši u potpunosti državne tradicije Bugarskog Carstva. Što se intelektualne elite u srednjem veku tiče, od istaknutih delatnika samo je možda Grigorije Camblak bio vlaškog porekla (up. Enciklopedija Jugoslavije , 2, Zagreb, 1956, 319). 7 Up. J. Cvijić, , Beograd, Balkansko poluostrvo i južnoslovenske zemlje 1966, 174, i V. Čubrilović, Patrijarhalna društva i njihova običajna prava u Običajna prava i samouprave na Albaniji i Crnoj Gori u srednjem veku, u: Balkanu i u susednim zemljama , Beograd, 1974. 8 Poneki, npr. Zef Mirdita, smatraju da su se svi do XVI veka poslovenili. Ovo nesumnjivo važi za starije talase doseljenika, ali postoje svedočanstva\nodnosno zanemaruju se nove migrantske struje koje su Vlasima i još dolazile sa juga, dodajući već asimilovanim Vlahe . U svakom slučaju, obe grupe učes uvek romanske tvuju u stvaranju plemenskog društva koje pod turskom vlašću dobija svoje konačne oblike i mnogo veći značaj nego ranije. Isto tako oni učestvuju u seobama pravoslav nog stanovništva sa jugoistoka prema severozapadu. Pitanje je da li se plemensko društvo može smatrati za napredak u društvenom razvoju, ali je ono svakako bilo odgovarajući odgovor brdskog stanovništva na nestanak 9 srednjovekovnih država i dolazak osmanske vlasti.\nOvo  etnički sve manje romansko  stanovništvo je često bilo težak sused, ali se nekada bez njega nije moglo opstati. 10 Od XVI veka ono, najčešće pod imenom sve više prelazi u službu Mletačke Republike i Habsbur govaca. 11 Ostajući podjednako teško i problematično za suživot, ono sada počinje da igra značajnu civilizacijsku ulogu u zaustavljanju daljeg prodora Turaka na zapad, baš kao što je u prethodnim vekovima često taj prodor pomagalo učešćem u turskim paravojnim pograničnim\nda su neromanizovani vlaški nomadi postojali na južnoslovenskim pros torima i krajem XVI, pa i sredinom XVII veka. 9 Nije slučajno što su se brdske autonomije pod otomanskom vlašću oču Die vale često baš u krajevima sa cincarskim stanovništvom (up. Bratter, Kutzowalachische Frage , Hamburg, 1907, 4244, G. Stadtmüller, n.d., 352, i Arginteanu, ), Beograd, 2000, Istorija Makedonskih Cincara (Vlaha 19121). 10 Npr., u XVI veku Šibenik ne bi mogao opstati da nije bilo trgovine sa Histoire de Dalmatie , II, Paris, Morlacima iz zaleđa (up. L. de Voinovich, 1937, 546). 11 Wer sind die Morlaken im adriatischen O Morlacima, npr., up. B. Gušić, , Balcanica , IV, 1973. Raum\nodredima. Na taj način ovo stanovništvo, uskoro potpuno slovenizovano, ostajući samo kulturno zaostalo, na posre dan način omogućava modernizaciju, tj. civilizacijski napre dak celokupne teritorije koju su mletačkohabsburške krajine štitile. Istovremeno specifični uslovi u kojima je ovo stanovništvo vekovima živelo, uz pripadnost Pravoslavnoj\ncrkvi, postavljaju temelje etničkih sukoba Srba i Hrvata u kasnijim vekovima. 12 Prava uloga Cincara u modernizacijskim procesima počinje tek u Novom veku , i to ne samo zato što tek tada dolazi do bržeg opšteg razvitka nauke, tehnike, kulture i privrede. pax otomanica unutar njegovih Prostrano Tursko Carstvo i granica, koje su obuhvatale veći deo Jugoistočne Evrope, omogućili su da se Cincari, isprva kao prenosnici robe, a zatim kao samostalni trgovci uključe u veliku ekonomsku grupu koju je Trajan Stojanović nazvao “pobedonosnim 13 balkanskim pravoslavnim trgovcima.” Njihova aktivnost je bila posebno jaka tokom XVII i posebno u XVIII veku. Sa kiradžijstva Cincari su prelazili na trgovinu, a sa nomadskog stočarstva na sedentaran gradski život. Istovremeno, do sredine XX veka opstao je i tip nomadskog ili polunomad skog cincarskog brdskog čobana, iz čijih su se redova sve vreme regrutovali novi trgovci, handžije i zanatlije. Isto vremeno, kroz ceo turski period, opstajalo je i cincarsko drumsko razbojništvo i najamništvo, koje se u pojedinim\nSvojevrstan začetak ovih sukoba se može nazreti u suprotnostima hrvatskog i vlaškog plemstva (podržavanog od ugarskih kraljeva) u XIV i XV veku (up. A. et N. Tanasoka, Vlaques et Croates aux XIVeXVe siecles: Revue des Etudes SudEst Europeennes les Keglević contre les Silanić, , XXXIII, 1994, 12). 13 The Jour T. Stoianovich, The Conquering Balkan Orthodox Merchant, nal of Economic History , XX, 1960.\nistorijskim trenucima povezivalo sa\nnjem , doprinoseći tako oslobodilačkoj borbi balkanskih naroda, a sa svim modernizacijskim posledicama koje su to 14 četovanje i te borbe donele. Uz to, učešće u oslobod otvara vrata ilačkim ratovima delu Cincara nove elite novooslobođenih država, iako je ovo bilo karakteristično u mnogo većoj meri za Grčku negoli za Srbiju.\nKao i u srednjem veku, autonomni status u nekim oblas tima Turskog Carstva je Cincarima omogućio veću pokret ljivost, sada u sklopu jednoga svetskog carstva, bez stalnog ratovanja i pomeranja brojnih feudalnih granica. Zajedno sa Grcima, Jermenima, Srbima, Makedoncima itd., Cincari su se uključili u trgovački život. On je po prirodi posla zahtevao kako poznavanje pismenosti i računa, tako i znanje stranih jezika, a dugačka putovanja, često u raz vijenije krajeve Srednje, pa nekad i u još razvijenije krajeve Zapadne Evrope izvan otomanskih granica, dovodila su ih u dodir sa brojnim tekovinama tadašnje civilizacije. Iz tuđine su donosili nove načine rada, alate, navike, knjige i ideje.\nZačetnici, vođe i često glavni borci u grčkom ustanku bili su Cincari (up. V. Berard, La Turquie et l’Hellenisme contemporain , Paris, 1893, 249, L. Lamouche, La Peninsule Balkanique. Esquisse historique, ethnographique, philologique et litteraire , Paris, 1899, 156, Bratter, n.d., 44, G. Weigand,\nEthnographie von Makedonien. Geschichtlichnationaler, sprachlichsta ristischer Teil , Leipzig 1924, 33, Trpku, Vlasite na Balkanot , Skopje, 1986,\n3537, i Arginteanu, n.d., 135137). Značajna je bila i uloga Cincara u makedonskom nacionalnom pokretu krajem XIX i početkom XX veka (up. Simovski, The Participation of the other Nationalities of Macedonia in the The Epic of Ilinden , Skopje, 1973, M. Pandevski, Uprising, u:\nprašanje vo makedonskoto osloboditelno dviženje (18931903),\n1974, 173200, i Trpku, n.d., 39). A iz cincarskih redova su izašle i prve albanske nacionalne vođe: Hasan Kaleši, Sami, Naim i Abdul Frašeri, De Rada, Simo Mitko, Paško Vasa, Naum Sidni i dr. (up. Trpku, n.d., 3839).\nKuće cincarskih trgovaca su se zato već na prvi pogled razlikovale od ostalih  kako veličinom, tako i čistoćom, 15 urednošću i inostranim nameštajem. Isto je važilo i za hanove, većinu kojih su još krajem XIX veka u evropskom delu Turske držali Cincari. 16 Uticaj koji su Cincari vršili na svoju okolinu nije se ni izbliza svodio na čisto materijalne uticaje. Boraveći kraće ili duže u velikim privrednim i kulturnim centrima (Beč, Pešta, Lajp cig, Trst, Odesa, Carigrad, Aleksandrija itd.), cincarski trgov ci su donosili nove, po pravilu naprednije običaje, knjige i ideje. 17 Zbog svojih trgovačkih, ali i duhovnih potreba, Cincari osnivaju brojne osnovne, pa i srednje škole, koje vrše civilizatorski uticaj na svoje sredine šireći u njima grčku evropskoj Turskoj. kulturu kao najrazvijeniju u tadašnjoj Dotok novih ideja, knjiga i tehnologija našao je svoj naj koncentrisaniji vid u gradu Moskopolju (u blizini Korče), koji je sredinom XVIII veka bio trgovačkointelektualni cincarski velegrad sa više škola, Akademijom i štampari jom. 19 On je postao kulturni centar cele južne Albanije i severnog Epira. 20 Posle njegove propasti, usled razaranja\nUp. D. J. Popović, O Cincarima , Beograd, 1937, 74, T. Stoianovich, n.d., 279, i J. Cvijić, n.d., 247. 16 Up. J. G. v. Hahn, , Wien, 1868, 7980, Reise von Belgrad nach Salonik te G. Weigand, ., n.d., 10, i Die Aromunen.. Ethnographie... , n.d., 36. 17 Up. E. Turczynski, Die Bedeutung der MazedoWlachen für die Verbreitung Noel Album MacedoRoman , I, Freiburg, 1959. der Aufklärung, u: 18 Up. G. Weigand, Die Aromunen... , n.d., 10, i i T. Stoianovich, n.d., 279. 19 Noel Up. M. Ruffini, Un centro aromeno d’Albania: Moscopoli, u: I, n.d., 3752, i M. D. Peyfuss, Album MacedoRoman, Die Druckerei von\nMoschopolis 17311769. Buchdruck und Heiligenverehrung im Bistum Achrida , Wien – Köln, 1989, 3546.\nIz tog razloga savremena albanska nauka svojata moskopoljske teko vine kao albanske! (up. J. Redžepagić, Razvoj prosvete i školstva albanske\n1769, 1788. i 1821. godine, njegovi trgovci i intelektualci su obogatili privredni i kulturni život svih balkanskih ze malja. 21 Grčka kultura i jezik koje su Cincari prihvatili kao svoje su im, uz sva svoja ograničenja, ipak otvarala vrata savremene evropske prosvećenosti, pre svega zahvaljujući grčkim 22 prevodima naprednih evropskih pisaca. Nije slučajno što je jedan od prvih ideologa nacionalnog oslobođenja bal kanskih naroda bio Cincarin Riga Velestinlis (Riga od Fere) balkanske Turske koji je na uslove pokušao da primeni 23 načela francuskog prosvetiteljstva i buržoaske revolucije. Cincarski uticaj među Srbima se pre osetio u krajevima koji su početkom XVIII veka pripali Habsburškoj Monarhiji negoli u samoj Srbiji. Cincari su bili naseljeni u ugarskim gradovima još u doba Turaka, tako da su srpski izbeglice, koji su sa patrijarhom Arsenijem III Čarnojevićem 1690. prešli na habsburšku teritoriju, iz njihovih redova dobili svog glavnog 24 vojnog vođu u liku Jovana Monasterlije. Njegova porodica je u to vreme već posedovala plemstvo, što znači da je već pripadala ugarskoj društvenoj eliti. Istovremeno, to što je baš Monasterlija postavljen za srpskog podvojvodu, svedoči simbiozi Cincara i Srba. o već postojećoj\nPriština, narodnosti na teritoriji današnje Jugoslavije do 1918. godine, 1968, 9197, i S. Pollo  A. Puto (ur.), Histoire d’Albanie des origines a nos jours , Roanne, 1974, 107110).\nSrbiji su, npr., Moskopoljci podarili njenog najvećeg političara Nikolu Pašića, čija porodica je tokom stotinjak godina preko Bugarske došla do istočne Srbije. 22 Points de vue sur l’histoire du commerce de l’Orient a Up. N. Iorga, l’epoque moderne , Paris, 1925, 107, i L. S. Stavrianos, n.d., 146. 23 Up. L. S. Stavrianos, n.d., 148, i G. Stadtmüller, n.d., 366. 24 Up. D. J. Popović, Srbi u Vojvodini , I, Novi Sad, 1990, 328332.\nVeći priliv Cincara u Austriju počinje tek u XVIII veku. Karlovački (1699), Beogradski (1718) i Požarevački (1739) mirovni ugovori između Austrije i Turske davali su u Habs burškom Carstvu trgovcima, turskim podanicima, posebne pogodnosti koje nisu uživali domaći trgovci. Turski trgovci, među kojima je bila većina Cincara, znalački su iskoristili te pogodnosti i čak ih proširili, često ignorišući zakonske propise koji im nisu išli u prilog. Oni su ne samo trgovali po celoj Austriji nego su preko njezine teritorije odlazili do Lajpciga, Krakova itd. Deo njih se trajno nastanjivao po ugarskim gradovima, povezujući se sa tamo već od ranije postojećim grčkocincarskim kolonijama i novopridošlom srpskom čaršijom. Do ovoga dolazi posebno u drugoj polo vini XVIII veka kada austrijske vlasti na njih vrše pritisak da 25 se trajno nastane i dovedu porodice iz Turske. U ugarskim gradovima oni su dosta dugo živeli pored Srba, ali često i u konkurenciji sa njima. Na taj način su, pak, kroz uzajamno takmičenje u izgradnji crkava, škola i širenju poslovanja, oni podsticajno delovali na društveni razvoj simbiozi sa Srbima, svojim varoši. Tamo gde su živeli u kapitalom, poslovnim vezama i istaknutim ličnostima dopri nosili su napretku lokalne srpske zajednice i povećanju njenog značaja. Do asimilacije njih sa Srbima dolazi u većoj meri tek od 1830ih godina, dok su kraj XVIII veka i prva trećina XIX često ispunjeni borbom dve nacije koje počinju da se bude. 26 Sredinom XIX veka otpočinje nova faza, sa\nO Cincarima , n.d., 81123, S. Gavrilović, Prilog istoriji trgovine i migracije BalkanPodunavlje XVIII I XIX vek , Beograd, 1969, i M. Zdraveva, Trgovci i zanaetčii od Makedonija vo južen Srem i južen Banat vo XVIII i prvata polovina na XIX vek, Skopje, 1996. 26 Up. D. J. Popović , O Cincarima , n.d., 282.\nUp. D. J. Popović,\nnovom ulogom Cincara u modernizaciji i stvaranju elite među Srbima. Cincarski elemenat u Habsburškoj Monarhiji ekonomski slabi zbog sve jače nemačke i jevrejske kon kurencije, ali zahvaljujući poodmakloj asimilaciji počinje Srbima da daje sve veći broj uglednih političara, intelek tualaca i javnih ličnosti. Što se same Srbije tiče, tu je isprva cincarski uticaj na Srbe dugo bio ograničen. Do Prvoga srpskog ustanka, u varoši muhamedance , stanovništvo su ma je bilo malo Srba. Uz činili uglavnom Cincari, Grci, Jevreji i drugi stranci, a i lokalni Srbi su, poprimivši navike ovih, bili otuđeni od seljaka koji su u to vreme činili daleko najveći deo srpskog naroda. 27 No, u Cincarima, i uopšte varošanima, srpski se ljak je video, ne uvek bez razloga, samo nemilosrdne 28 eksploatatore i lihvare. Do većeg useljavanja Srba u srbijanske gradove dolazi, pak, tek posle odlaska Turaka iz njih, tako da se cincarski uticaj na stvaranje srbijanskog građanstva oseća tek od tada. Doseljeni Srbi se uključuju u već postojeću cincarskogrčku čaršiju, prihvatajući njezin udarajući joj način života i poslovanja, delom i kulturu, ali nacionalni pečat . 29 Ovo međutim nije išlo ni sve više svoj lako niti brzo. Cincari i Grci su sebe smatrali mnogo vred nijima od Srba koje su videli kao primitivne i zaostale.\nUp. F. Kanitz, n.d., III, 473, i M. Ekmečić, Stvaranje Jugoslavije 17901918. godine , I, Beograd, 1989, 94. Slična je bila situacija na celom Balkanu: seljaci su se iz nacionalnih i socijalnokulturnih razloga u varošima osećali kao stranci (up. L. S. Stavrianos, n.d., 99, i G. Stadtmüller, n.d., 272273). 28 Up. J. Cvijić, n.d., 118 i 453. 29 , O Cincarima , n.d., 165, 172 i 183, i D. Antonijević, Up. D. J. Popović La culture urbaine des Balkans (XVe Les Tzintzars dans la diaspora, u: XIXe siecles ), 3. La ville dans les Balkans depuis la fin du Moyen Age jusqu’au debut du XXe siecle , Belgrade  Paris 1991, 159162.\nSocijalne razlike su se često manifestovale i kao nacionalne 30 tako da je podvojenost dugo opstajala. Sa rastom gradova broj Cincara postaje apsolutno i relativno sve manji. Kao i u Austriji, tokom XIX veka dolazi do postepene asimilacije Cincara koji su dobijali samo slabo brojčano pojačanje. Cincarske porodice i dalje drže veliki deo privrednog života gradova, ali postepeno gube nacio nalna obeležja. Pa ipak, zbog pripadnosti građanstvu, često se međusobno žene i udaju, tako da dobar deo građanstva uprkos asimilaciji ostaje cincarskog porekla. Ove porodice prenose svom srpskom okruženju cincarske bolje običaje: kako domaće vaspitanje, tako i način poslovanja i  sve više 31  evropski način života. Treba međutim spomenuti da i u prvoj polovini XIX veka ima Cincara koji, iako još neasimilovani, daju doprinos srpskom zasluge za srpsku stvar društvu. Tako su u oslobodilačkim ustancima 18041815. stekli Konda Bimbaša, Marko i Janko\nCincar te, iznad svega, zemunski trgovac Petar Ičko, koji je bio jedan od prvih modernih srpskih diplomata, poznat po sklapanju tzv. Ičkovog mira između Srba ustanika i Porte.\nO Cincarima , n.d., 170172. Tu podvojenost, odnosno Up. D. J. Popović, međusobne odnose, vrlo je plastično prikazao Stevan Sremac u svojoj pripovetci KirGeras (Beograd, 1908), kojoj je Branislav Nušić, savremenik opisanog vremena, a i sam Cincar, potvrdio socijalnoistorijsku utemeljenost. 31 Up. D. J. Popović, O Cincarima , n.d., 166, 168, 175 i 179, te Cvijić, n.d., 118 i 453. 32 O ovima i drugim značajnim ljudima cincarskog porekla među Srbima up. vrlo korisni priručnik: P. Marinković, Znamenite ličnosti cincarskog porekla u istoriji Srbije , Beograd, 1999. No, predanje po kom je i sam Karađorđe bio Les cincarskog porekla izgleda da nema čvrstog osnova (up. M. E. Picot, Roumains de la Macedoine , Paris, 1875, 26, i M. D. Peyfuss, n.d., 31). Isto\nKao što smo rekli, u drugoj polovini XIX veka, većina Cincara se integriše u srpsko društvo. Srbijansko građanstvo sazreva materijalno i kulturno, a ljudi cincarskog porekla se sve češće javljaju kao privredni, politički i kulturni vođe Srba. rednih delatnika koji su svojevremeno imali značaj makar unutar svojih lokalnih zajednica je bezbroj. Mnoge zgrade njihovih zadužbina, koje još uvek krase srpske gradove, 34 svedoče o njihovom bogatstvima i darežljivosti. Tokom većeg dela XIX veka političko i intelektualno vođstvo Srba je sve češće prelalazilo u ruke ljudi cincarskog porekla. Ovo prvenstveno važi za južnu Ugarsku čije je građanstvo starije, bogatije i kulturnije od srbijanskog građanstva. Tako\nmeđu političkim vođama i mecenama nalazimo grofove Naka i Mihajla PolitDesančića, ali i prvoga srpskog drama turga Jovana SterijuPopovića te verovatno najznačajnijeg srpskog pesnika XIX veka Jovana Jovanovića Zmaja. Pored njih tu je i književnik S. Sremac, kao i još mnogi drugi. U Srbiji je njihov broj tokom prve polovine XIX veka manji jer glavnu reč u politici tada vode Srbi poreklom sa sela, a koji su tokom ustanaka izbili u prvi plan, kao i zbog etničke i socijalne distance koja je još dosta izražena. Kultura se,\nvaži i za predanje da su Obrenovići poreklom iz Moskopolja (up. M. D. Peyfuss, n.d., 31). 33 Ovo ne važi samo za Srbiju, Vojvodinu i Slavoniju nego i za Bosnu, gde je, inače, Cincara bilo jako malo (up. M. S. Filipović, Cincari u Bosni,\nZbornik radova Etnografskog instituta Srpske akademije nauka\n, br. 2, Beograd, 1951, 96 i 103104). 34 Za Beograd, npr., up. D. J. Popović, O Cincarima , n.d., 270273, i M. M. Kostić, Uspon Beograda , III, Beograd, 19992000. 35 D. J. Popović ( O Cincarima , n.d., 306) s pravom ističe da su iz redova Cincara potekli ne samo prvi srpski nego i bugarski, rumunski i albanski intelektualci.\nmeđutim, tek razvija, često baš uz pomoć Srba i već 36 srbiziranih Cincara iz Ugarske. Pa ipak, izvestan broj Cin cara se i tokom XIX veka doseljava u Srbiju koja je kao slobodna zemlja privlačila kako zemljoradnike (među kojima nema Cincara), tako i trgovce, zanatlije i intelek tualce. Zbog sporije asimilacije Cincara u Srbiji, srbijanski Cincari dolaze više do izražaja u javnom životu tek u poslednjim decenijama XIX veka. Tada su iz njihovih\nredova potekli lekar, premijer, istoričar i pisac, osnivač Crvenog krsta Srbije dr Vladan Đ orđević, političari, vođe Narodne radikalne stranke N. Pašić i Stojan Protić, kome 37 diograf B. Nušić i mnogi drugi koji su ostavili dubokog traga u privrednoj, političkoj ili kulturnoj istoriji Srbije. Što se čobanskih Cincara tiče, oni su kao svoj poslednji doprinos modernizaciji Srbije doneli tehniku pravljenja kaškavalja. 38 U prvoj polovini XX veka srpske porodice cincarskog porekla su zadržale svoj vodeći položaj unutar srpskog građanstva. Samim tim one su zaslužne za modernizacijski napredak srpskog društva u tom razdoblju. Njihova uloga u procesu modernizacije bi se ponovo mogla ilustrovati primerima brojnih istaknutih ličnosti iz različitih oblasti. Istovremeno se, međutim, može postaviti pitanje u kojoj meri su ljudi cincarskog porekla, koji su bili na rukovodećim mestima u politici, odgovorni što taj napredak nije bio veći, a postavlja se i pitanje njihove krivice za političke i ideološke greške i zastranjivanja .\nJ. SterijaPopović i S. Sremac su jedno vreme bili aktivni u Srbiji. B. Nušić predstavlja tipičan primer svesne srbizacije. Up. F. Kanitz, n.d., II, 216.\nKao tipično za to vreme možemo spomenuti galamu hrvatske nacionalističke javnosti koja je za nezadovo\nljavajuće stanje u Jugoslaviji optuživala Cincare, previđajući da su istaknuti političari i intelektualci koji su im bili trn u oku samo delom bili cincarskog porekla, a i da su tada bili najčistiji Srbi . 39 potpuno asimilovani i da su delovali kao Cincara sa hrvatske strane, imale su (Optužbe na račun Švabe ili pandan u optužbama sa srpske strane da su Hrvati Austrijanci .) Pri rasplamsavanju nacionalističkih strasti po Cincari, kao četkom devedesetih godina XX veka, termin pogrdan za Srbe, će se ponovo čuti kroz skandiranje antisrpskih hrvatskih demonstranata i fudbalskih navijača, verovatno potpuno neupućenih u to ko su u stvari Cincari. Kraj Drugoga svetskog rata je najvećim delom prekinuo učešće ljudi cincarskog porekla u političkoj i privrednoj eliti Srbije i Jugoslavije. Novi vođe su bili ili iz redova nesrpskih nacionalnosti ili iz redova srpskih seljaka i radnika. ljudi cincarskog porekla je donekle ostala značajna samo u oblasti kulturnog stvaralaštva, ali je njihov procenat  sa\nKulturnopolitička raz Up., npr., S. Marković Štedimlija, Cincari , u: matranja , I, Zagreb, 1939, 57. Na ovakve optužbe odgovarano je, s jedne strane, negiranjem postojanja Cincara u srpskim gradovima (koji se proglašavaju Srbima iz Makedonije) i, s druge strane, negiranjem duhovnih sposobnosti Cincara da postanu vođama Srba (up. D. Lapčević, Cincarstvo u Srbiji  u Beogradu i srbijanskim gradovima , Beograd, bez g. izd., l). Ni neki srpski autori, uz to, koji nisu poricali prisustvo Cincara među Srbima, nisu bili oduševljeni posledicama njihove asimilacije: jedni smatraju da su Cincari i drugi asimilanti samo pokvarili rasu (up. R. Simonović, Etnografski pregled Vojvodine , Novi Sad, 1924, 12), dok drugi smatraju da je ionako većina osobina koje su Srbi poprimili od Cincara negativna (up. D. J. Popović, O Cincarima , n.d., 305). 40 Jedan od retkih izuzetaka bio je Koča Popović.\nrazmahom školovanja i sve većim brojem intelektualaca poteklih sa sela  postao osetno manji. Pored toga kod potomaka starih asimilanata ostalo je ponosno sećanje na 41 pripadnosti nekadašnjoj eliti. Propast socijalizma i nastanak opozicionih političkih stra naka, koje su bile ili se su se bar izdavale za građanske, vratio je na političku scenu srazmerno dosta istaknutih 42 ličnosti cincarskog porekla. To je razumljivo ako se ima na umu da su cincarske porodice pripadale nekadašnjem gra đanstvu, u kome su, naravno, komunisti stekli malo simpa tizera. Promena situacije omogućila je, između ostalog, i ostacima, odnosno potomcima nekadašnje buržoazije da se ponovo uključe u politički život, naravno sa antikomu nističkih pozicija. Dolaskom na vlast oktobra 2000. u novoj srpskoj političkoj eliti ima, prvi put u poslednjih pola sto leća, više osoba cincarskog porekla. Kao najistaknutije mo žemo nabrojati ministra inostranih poslova i vođu Građan skog saveza Srbije Gorana Svilanovića, ambasadore u Londonu (Vladetu Jankovića), Meksiku (Vesnu Pešić, neka dašnju šeficu Građanskog saveza), Vašingtonu (Milana St. Protića), kao i šefa Stalne misije pri Ujedinjenim nacijama Dejana Šahovića. Ova činjenica nije ostala skrivena ni poraženim preds tavnicima Miloševićeva režima, tako da je i sama kćerka bivšeg predsednika izjavila da ne voli više Srbiju jer njom\nOvaj sloj je jezički i kulturno potpuno asimilovan, ali je ostao svestan svog porekla. Obično manje obrazovani noviji doseljenici sa juga, koji ponekad još znaju cincarski, su međutim nosioci nacionalne svesti u pravom smislu te reči (up. T. Kahl, Ethnizität und räumliche Verteilung der Aromunen in SüdostEuropa , Münster, 1999, 84). 42 Up. P. Marinković, n. delo.\n43 “sad upravljaju Cigani, Cincari i Turci.” Tako se jedna od istaknutih korisnica kvazinacionalističke politike Slobodana Miloševića na određeni način stavila na iste pozicije kao sipao drvlje i hrvatski nacionalisti, protiv kojih je bivši režim kamenje . Jedna od zajedničkih osobina svih nacionalista je etničku čistotu da su ubeđeni u sopstvene nacije, dok moralnu , optužuju i za etničku nečistoću . druge nacije, uz\nOvaj rad je, inače, zamišljen da ukrako, na srpskom primeru, još jednom potvrdi staru istinu da ni jedna nacija nije po svom poreklu čista , kao i da pokaže da je dobro što je tako.\nAls Wanderhirten, Spediteure, Straßenräuber und Söldlinge spielten die Aromunen eine Rolle in der serbischen Geschichte seit Mittelalter. Obwohl sie nicht unbedeutend war, war sie auch nicht entscheidend für die Bildung einer Elite und für die Modernisierung. Die Aromunen als Träger der Modernisierung und Verbürgerlichung traten erst in der neueren Zeit auf, und zwar als Händler, Gastwirte und Handwerker. Aus ihren Reihen ist während des 18. und 19. Jahrhunderts eine Elite entstanden, die erst die höhere griechische, später aber zunehmend westliche Kultur vermittelte und die dem serbischen Volk viele politische, wirtschaftliche und intellektuele Anführer geschenkt hat. Im Zeitalter des Komunismus wurden die Abkömmlinge dieser Schicht zurückgedrängt in allen Bereichen außer Kultur. Nach dem Fall Miloševićs spielen wieder einige Aromunenstämmige wichtige Rollen auch in serbischer Politik.\nIn the Serbian history since the Middle Ages, the Aromanian had the role of wandering shepherds, forwarding merchants, burglars and\nDanas , Beograd, 29.VI 2001. godine.\nMore From goran\nO ETNOGENEZI CRNOGORACA.doc\nRuins of Ancient Cities Volume 1\nMisterije Neobjasnjivi Fenomeni Knjiga II\n18755357 European Journal of American Culture European Journal of American Culture Volume 27 Issue 1\nBook of Beasts.doc\nVedic Fire Altars\n18232824 Charles I Jacob Abbott\nIndex Slavic Res.\n16890990 Rimske Vojnike Jedinice Kod Nas\nkuljić postmoderna i istorija(BS)\n6467493 Mysteries of the Pyramid David H Lewis\n15 cvetko pavlovic


7 grešaka koje možete izbeći u svojim social media strategijama - PORTAL\nSVET – Društveni mediji postaju važan deo marketing strategija većine kompanija dok pokušavaju doći do novih klijenata i unaprediti poverenje potrošača.\nSa neverovatnim brojevima korisnika i novim, moćnim alatima, društveni mediji nude neverovatne mogućnosti za svaku organizaciju. Međutim, ovi digitalni „megafoni“ takođe nose sa sobom i određene rizike.\nNeuspeh kampanje na društvenim mrežama može dovesti do negativnog uticaja, nepoverenja potrošača i gubitka novca i truda. Your Marketing Lady objavio je infografik sa sedam ključnih grešaka koje kompanije mogu izbeći.\nTekst objavio: UrednikDatum: 07.05.2019, 02:42 07.05.2019\nZašto retko izlazimo na pičeve?\nŠta donosi velika digitalna marketinška transformacija Google i Amazona?\nZašto Facebook story kao reklama nikada nije u potpunosti zaživeo?


Nea Skioni | Vila Skioni Resort - HIT ponuda | Grčka | Letovanje\nVila Skioni Resort - HIT ponuda\n1/2 STD najam 164 189 209 239 289 289 289 289 269 199 159 154\n1/3 STD najam 144 165 180 200 230 235 235 235 200 170 135 134\n1/3 APT najam 150 160 195 215 245 245 245 245 225 175 140 134\n1/3+1 PORODIČNI APT najam 135 155 165 185 215 215 215 215 185 165 134 129\nSTD (studio) – jednoprostorna smeštajna jedinica, APT (apartman) – smeštajna jedinica koja podrazumeva minimum jednu odvojenu spavaću sobu, Porodični APT – smeštajna jedinica koja podrazumeva minimum jednu odvojenu spavaću sobu a namenjena je prevashodno boravku porodice sa decom ali može da ugosti i odrasle osobe u punom kapacitetu.\n1/2 STD najam 139 149 169 199 249 249 249 249 229 159 134 129\n1/3 STD najam 119 125 140 160 190 195 195 195 160 130 110 109\n1/3 APT najam 125 120 155 175 205 205 205 205 185 135 115 109\n1/3+1 PORODIČNI APT najam 110 115 125 145 175 175 175 175 145 125 109 104\nN e a S k i o n i\nVila Skioni Resort – Na kružnom toku skrenite desno u smeru Kassandreia i Nea Skioni. Produžite pravo. Nakon 27,1km stižete na glavnu raskrsnicu za Nea Skioni. Tu skrenite desno. Pratite put ispred i nakon 400m skrenite u ulicu sa vaše leve strane. Nastavite pravo sledećih 160m i skrenite na desno u velikoj raskrsnici. Tu, sa vaše desne strane se nalazi vila Skioni Resort.\nVila Skioni Resort se nalazi na 70m od plaže i 100m od centra mesta. Vila je smeštena u mirnom delu Nea Skionija i nudi smeštaj u trokrevetnim i 1/3+1 studijima kao i aneks 1/4+1 apartmanom i sadrže čajnu kuhinju (mini rerna sa dve grejne ploče) sa frižiderom, kupatilo sa tuš kadom, klima uređaj, LCD TV. U lepo uređenom dvorištu vile natrkivenim vinovom lozom postoji ozidani roštilj i deo za sedenje.\nIako vila nema sopstveni parking, parkiranje je najčešće moguće u radijusu od 50m.\n*Aneks apartman se nalazi u aneksu glavne zgrade i nema sopstvenu terasu. Gostima je na raspolaganju garnitura za sedenje u zajedničkom dvorištu. Spavaća soba nema prirodno svetlo.\nNea Skioni se nalazi na oko 120km od Soluna, na jugozapadnoj strani Kasandre.\nSmešten u podnožju šumovitih i maslinjacima prekrivenih brda Kasandre, Nea Skioni pruža osećaj i ugođaj Grčke iz prošlih vremena. Ovo šarmanto i jedno od retkih preostalih tradicionalnih ribarskih mesta nudi veliki izbor ribljih restorana, taverni, starih uzerija. U uskim ulicama možete koje vode ka marini se nalaze ribarnice, marketi, apoteka, suvenirnice, prodavnice ribolovačke opreme, rent-a-car. Dva veća marketa u mestu su Smile i Lemonis Stavros. Uživajte sa meštanima u uzeriji Mouria gde se služi nezaboravno uzo-meze, ili probajte fantastičan sladoled i kolače u poslastičarnici Anemoni. Miris vrućeg hleba i peciva svakog jutra dopire iz pekara u samom centru. Svežu ribu možete nabaviti u mnogobrojnim ribarnicama ili direktno sa ribarskih brodova koji uplovljavaju u luku najmanje jednom u toku dana. Dobre pizze će te pronaći u picerijama Anemoni, Irida, Galiagria. Sa nogama u pesku možete uživati u ribljim specijalitetima u taverni Giorgos ili Thalassa. Giros preporučujemo u Gyradiko kod Panajotisa ili u Strata giroseriji. U večernjim časovima se možete opustiti u divnoj atmosferi kafea Island bar. Centar mesta čini veliki trg-šetalište sa dečjim igralištem koji se prostire uz marinu. Tu se nalazi i prostrana peščana gradska plaža sa barovima i plažnim mobilijarom. Čar mesta je njegova opuštena atmosfera, meštani koji žive u ritmu prohujalih vremena, uskim uličicama, malenim dvorištima iz kojih se prodaje domaći med, maslinovo ulje, uzo. U mestu postoji apoteka. Na samo 2.5km od mesta se nalazi crkva Presvete Bogorodice iz 16. veka.


Budžet gradske opštine Kostolac za narednu godinu 400 miliona dinara | Novosti Kostolac\nBudžet gradske opštine Kostolac za narednu godinu 400 miliona dinara\n25 decembra, 2014 Novosti Kostolac\tOstavite komentar\nSkupština Gradske opštine Kostolac danas je usvojila budžet za narednu godinu. Opština u čijem sastavu su osim grada Kostolca i četiri sela, Stari Kostolac, Klenovnik , Petka i Ostrovo raspolagaće u 2015. godini sa ukupno 88 miliona dinara. Blizu 73 miliona su transferna sredstva iz grada Požarevca kao i sopstveni prihodi a petnaestak miliona su preneta sredstva iz ove godine.\n„Za funkcionisanje gradske opštine Kostolac, što znači za zarade zaposlenih, troškove Skupštine, Veća i predsednika opštine, odborničke naknade, administrativne troškove… opredeljeno je 72, 5 miliona dinara. Sredstva u okviru plana dečjeg vrtića u iznosu od 37 miliona dinara, i ne nalaze se u osnovnom budžetu. Sredstva za održavanje u ukupnom iznosu od 19 miliona dinara preko Direkcije za izgradnju nisu u budžetu za funkcionisanje gradske opštine Kostolac. Kod JP „Vodovod i kanalizacija“ planirana sredstva iznose 91, 5 miliona dinara… Sredstva koja će biti opredeljena ka gradskoj opštini Kostolac iznose 400 miliona dinara“, rekao je između ostalog predsednik Gradske opstine Kostolac Ivan Savić.\nSaša Pavlović iz vladajuće Srpske napredne stranke rekao je da dodatnih sto miliona dinara treba da stigne rebalansom jedan po osnovu ubiranja eko takse. Da bi opština Kostolac mogla da raspolaže sa više svojih sredstava neophodno je da se promeni Statut i pozvao je sve odbornike da zajedno uz punu saglasnost to i urade. Takođe je i predočio da opština Kostolac ne raspolaže gradskim zemljištem i da je ono u vlasništvu PD TEKO i da će tek prenosom i vlasništvom kao lokalna samouprava moći da konkuriše za projekte u raznim sferama života.\nPrethodni članakUNIKATNA SLIKA „PATRIJARH SRPSKI PAVLE“Sledeći članakObjedinjena proslava novogodišnjih i božićnih praznika organizovaće se na Badnje veče


Šta znači Auspiciozan značenje\nšta znači Auspiciozan\nNa latinici: Definicija i značenje reči Auspiciozan (od latinske reči: auspiciosus) koji nagoveštava i predskazuje sreću.\nReč Auspiciozan napisana unazad: auspiciozan i sastoji se od 11 slova.\nНа Ћирилици: (нлат. ауспициосус) који наговештава и предсказује срећу.


Pinjate - Art Pinjata Studio - Belgrade, Serbia\nPinjate - Art Pinjata Studio\nKumodraška, Belgrade, 11000, Serbia\nUlepšajte zabavu Vaših mališana uz najlepše pinjate!!! Mi smo tu da ostvarimo svaku vašu želju i zamisao! Nijedna zabava nije kompletna bez nas, zato ulepšajte vaše rođendansko slavlje našim prelepim i jedinstvenim pinjatama!\nKontaktirajte nas u poruci ili na telefon 060/033-22-29, za sve informacije i zakazivanje termina izrade.\nSlike koje vidite su slike naših pinjata koje su već poručene i prodane. Javite se minimum 10 dana ranije za jednostavne obilike (manjih dimenzija), i 20 dana za komplikovanije oblike, minimum 30 dana ranije za najkomplikovanije oblike (velikih dimenzija). Ukoliko je izvodljivo pronašli bi vreme za izradu vaše pinjate uporedo sa već redovno zakazanim porudžbinama. Može se desiti da nismo u mogućnosti izraditi željenu veličinu, već samo najmanju, ili jednostavniju varijantu željenog junaka. Broj porudžbina koje možemo preuzeti je ograničen!!!!\nPinjatu možete po želji lupati ili otvoriti kroz praktičan poklopac na poleđini, da bi iz otvora ispao sadržaj. Tako možete sačuvati pinjatu posle rođendana kao prelep ukras-igračku. Možemo da stavimo i da se otvara povlačenjem za tračice (pullstring mehanizam, pogodan ukoliko ne želite da lupate pinjatu).\nMoguće je poručiti i pinjatu u većoj dimenziji od naznačene za najveću. Pinjate većih dimenzija su pogodne za proslavu u velikim prostorima (u igraonicama ili u dvorištu kada vam na rođendan dolazi preko 25-oro dece), dok su pinjate manjih i srednjih veličina pogodne za slavlje u stanu sa manjim brojem dece.\nMuzički studio Ferro\nArts & Entertainment, Music Lessons & Instruction School, Art\nBeograd 2016, Vozdovac, Serbia\nVojvode Stepe 113, Belgrade, 11000, Serbia\nArts & Entertainment, Gift Shop\nVojvode Stepe 94ž, Belgrade, 11000, Serbia\nRestaurant, Cafe, Arts & Entertainment\nTodora Dukina 49, Belgrade, 11000, Serbia\nDeli Radivoja 7, Belgrade, Serbia\nVojvode Stepe 198, Belgrade, 11000, Serbia\nБулевар ослобођења 241, Belgrade, 11000, Serbia\nAkvarijum Store Online Shop\nPet Store, Veterinarian, Arts & Entertainment\nBeo Art House - BAH\nInternacionalnih brigada 87, Belgrade, 11118, Serbia\nDredovi Dredovi Dredovi\nmilovana jankovica 12 a, Belgrade, 11000, Serbia\nAndre Nikolića 29, Belgrade, 11000, Serbia\nZlatko Kostic Photography\nMilutina Ivkovica 2a, Belgrade, 11000, Serbia\nDiskoteka Tehnokids-Disko Vrisko\nDobropoljska 2, Belgrade, 110000, Serbia\nZaplanjska 32, Belgrade, 11000, Serbia\nChild Care Service, Arts & Entertainment\nManufraktura Tattoo Studio\nInternacionalnih Brigada 16, Belgrade, 11000, Serbia\nBaletski studio ”Vračar”\nMileševska 42a, I sprat, Belgrade, 11000, Serbia\nTopolska 18, Belgrade, 11000, Serbia\nBar, Pawn Shop, Arts & Entertainment\nOdeon World Travel- Vračar - Crveni krst\nVojvode Šupljikca 39, Belgrade, 11000, Serbia


8 segmenata poslovanja po kojima se možete izdvojiti od konkurencije - Poslovni Inkubator Novi Sad\n8 segmenata poslovanja po kojima se možete izdvojiti od konkurencije\nZnati kako da se izdvojite od konkurencije presudno je za uspeh vaše kompanije. Iako većina ljudi razume taj koncept, previše kompanija ne zna da ga primeni u praksi. Ukoliko kompanija želi da preživi i da napreduje mora biti jedinstvena, u suprotnom neće moći da izdrži pritisak konkurencije i vrlo brzo će nestati sa tržišta.


Bijesni muž pokušao ubiti pijanog doktora koji je okrivljen za smrt njegove žene\nVRANJE Doktoru određeno policijsko zadržavanje\nU noći između petka i subote preminula je pacijentica Persa Stojanović (68) u naselju Sobina u Vranju, kojoj je pomoć pokušala pružiti ekipa Hitne pomoći, koju je predvodio pijani ljekar. Utvrđeno je da je imao 1,22 promila alkohola u krvi i njemu je određeno policijsko zadržavanje.\nOva informacija potvrđena je iz više izvora u Zdravstvenom centru Vranje.\nIz Policijske uprave Vranje su, također, potvrdili da je Stojanović Časlav iz Vranja prijavio slučaj, koji se karakterizira kao krivično djelo neukazivanja ljekarske pomoći. Oni dalje navode da je Časlav zvao ekipu Hitne pomoći, kako bi pomogli njegovoj supruzi Persi, ali da oni nisu stigli na vrijeme kao i to da je dežurni ljekar bio pijan i nije bio u stanju da životno ugroženoj ženi pruži adekvatnu ljekarsku pomoć.\n- Policija je utvrdila da je ljekar Nebojša Stajić (47), koji je intervenirao, imao 1,22 promila alkohola u krvi - rekli su iz Policijske uprave, ističući da je Osnovno javno tužilaštvo u Vranju naložilo da se ljekaru uzme krv i urin na analizu, kao i da se "pijani" ljekar zadrži u pritvoru zbog krivičnog djela neukazivanje ljekarske pomoći.\nIako se porodica preminule protivila obdukciji, OJT je naložilo da se ona, ipak, provede.\nJavnost u Vranju zgrožena slučajem pijanog doktora još prepričava detalje ovog nemilog događaja, koji se tragično završio.\n- Prvo ekipa Hitne pomoći do kuće nije mogla prići, pa ih je mještanin baterijskom lampom proveo do kuće. Doktor se teturao, saplitao i nije bio u stanju da pacijentici pruži pomoć - prepričavale su komšije scene užasa pred kućom Stojanovića.\n- Tehničar je pokušao reanimaciju, ali nije uspio, i sve se završilo smrtnim ishodom - kaže jedan od izvora iz ZC.\nOn dodaje i da je pijanog ljekara suprug preminule žene jurio da „ga ubije“, ali i da ga je spriječio jedan stariji čovjek da svoju namjeru i provede.\nTakođer, zbog incidenta smijenjena je načelnica Hitne pomoći Danijela Ilijev, kao i glavna sestra.\nPožar u Vranju: Izgorio namještaj za izvoz\nSrbija: Na smrtovnici supruge napisao ko je kriv za njenu smrt


taj Pet Nov 30 2012, 12:01\nGlumci: Jennifer Garner, Ron Rifkin, Carl Lumbly\nAlias je akciona američka TV serija koju je napisao Džej-Džej Ejbrams koja je prvi put emitovana na američkoj televiziji ABC. Emitovano je svih pet sezona od 30. septembra 2001. do 22. maja 2006. Glavnu ulogu igra Dženifer Garner kao Sidni Bristou agent CIA.\nGlavnu temu vodi Sidnina obaveza da sakrije njen pravi posao od svojih prijatelja i porodice. Ove teme najviše prevladjuju u prve dve sezone serije. Veliki zaplet ove serije je traženje antikviteta napravljenih od strane izumitelja i proroka iz doba renesanse Mila Rambaldija. Ovaj zaplet i većinu tehnologije stavlja Alijas u kategoriju naučne fantastike.\ntaj Pet Nov 30 2012, 12:16\ntaj Pet Nov 30 2012, 13:18\nNije loša,može proći


Beloruska opozicija: Sačuvati odlične odnose sa Moskvom i nakon smene vlasti - Sputnjik Srbija\n07:24 19 Januar 2021\n11:08 21.08.2020 (osveženo 11:10 21.08.2020) Preuzmite kraći link\n„Dužni smo da gradimo partnerske odnose sa našim susedima – imamo tri države koje su naši susedi i članice EU. Jednostavno smo dužni da gledamo na Nemačku, Veliku Britaniju, SAD, Kanadu i druge zemlje kao važan izvor investicija, novih znanja. Treba da budemo otvoreni za sve i da ne razmatramo partnere u kategoriji 'ili – ili' nego u kategoriji 'i-i'“, rekao je Cepkalo.\nOpozicija ne želi krv\nZapad, Rusija, opozicija, Belorusija


BIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Erikli/Bursa (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Türkiye İş Bankası A.Ş., Erikli/Bursa\nFaks: +90 2243460285\nBIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Erikli/Bursa (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye İş Bankası A.Ş., Erikli/Bursa u gradu Bursa je ISBKTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye İş Bankası A.Ş., Erikli/Bursa u gradu Bursa. Shodno tome, Bursa se nalazi u zemlji Turska. Türkiye İş Bankası A.Ş., Erikli/Bursa se može kontaktirati na 2243412234.


Pomoćnik federalnog ministra zdravstva Goran Čerkez kaže Feni da su pedijatrijske službe u BiH heroji jer djeluju u teškom okruženju gdje su 'antivakcinalni lobiji napravili prilične štete procesima imunizacije'\nZavod za javno zdravstvo Federacije BiH, u suradnji s Federalnim ministarstvom zdravstva i uz podršku Svjetske zdravstvene organizacije i UNICEF-a u BiH nizom aktivnosti obilježava Europsku sedmicu imunizacije.\nOsnovni cilj je podići svijest javnosti o značaju imunizacije, osigurati tačne i pouzdane informacije, vratiti povjerenje dijela roditelja u imunizaciju, te u konačnici postići odgovarajući procent imuniziranih da bi se održao kolektivni imunitet protiv zaraznih bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem.\nPomoćnik federalnog ministra zdravstva Goran Čerkez kaže Feni da su pedijatrijske službe u BiH heroji jer djeluju u teškom okruženju gdje su ‘antivakcinalni lobiji napravili prilične štete procesima imunizacije’.\n– U imunizaciji postoji samo jedan stav. To je stav nauke, a nauka dokazuje da je vakcina najefikasnije sredstvo u borbi protiv zaraznih bolesti i, na neki način je, sama žrtva svoje uspješnosti jer smo zaboravili kako izgledaju određene bolesti protiv kojih se cijepimo – naglasio je.\n– Prošle godine je to bilo za 20 posto. Ove godine očekujemo da će to biti i više. Idemo ka cilju da imunizacija bude 95 posto da bismo stekli kolektivni imunitet, da bi nam djeca bila sigurna – naglasio je.\nOvogodišnja tema Europske sedmice imunizacije ‘Zaštićeni zajedno: cjepiva djeluju’ slavi tzv. heroje imunizacije – od roditelja i članova zajednice, do zdravstvenih radnika i inovatora koji svojim angažmanom mogu utjecati na to da svi budu zaštićeni.\nDržave članice Svjetske zdravstvene organizacije, uključujući Bosnu i Hercegovinu, obilježavaju Evropsku sedmicu imunizacije (ESI) svake godine, u posljednjoj sedmici aprila. Žele skrenuti pažnju svim građanima na značaj i nužnost vakcinacije.


Inspеktori su nakon obavljеnog nadzora naložili izvođaču, kinеskoj kompaniji “Šandong haj-spid grupa“, da organizuju stalna dеžurstva radi uklanjanja blata kojе mеhanizacija i kamioni sa gradilišta na Koridoru 11 kod tunеla Brančić, kod Ljiga, nanosе na državni put. Takođе su naložili da sе rеdovno održavaju i pojačaju privrеmеni saobraćajni znaci koji upozoravaju vozačе na blizinu gradilišta.\nInspеktori su kontrolisali i horizontalnu i vеrtikalnu saobraćajnu signalizaciju na Ibarskoj magistrali od Ljiga do Užica i naložili JP “Putеvi Srbijе“ da pojačaju održavanjе signalizacijе na cеloj trasi ovе saobraćajnicе, u cilju vеćе bеzbеdnosti svih učеsnika u saobraćaju.\n“Nеma ništa važnijе od toga da sačuvamo bеzbеdnost i životе svih učеsnika u saobraćaju, posеbno na saobraćajnici kakva jе Ibarska magistrala, koja jе poznata po vеlikom broju saobraćajnih nеzgoda. Očеkujеm od izvođača da u najkraćеm roku postupе po nalogu inspеktora i učinе svе da izvođеnjе radova nе utičе na bеzbеdnost saobraćaja, a od “Putеva Srbijе” da pojačaju održavanjе signalizacijе na Ibarskoj magistrali”, rеkla jе potprеdsеdnica Vladе Zorana Mihajlović.


ŠPANCI DONELI ODLUKU: Evo koliko izmena će ekipe moći da izvrše u narednoj sezoni | Novosti.RS\nŠPANCI DONELI ODLUKU: Evo koliko izmena će ekipe moći da izvrše u narednoj sezoni\n08. 09. 2020. u 20:20\nČELNICI špnaske La Lige doneli su odluku o broju izmena koje će ekipe moći da izvrše na utakmicama u narednoj sezoni.\nDogovoreno je da ostane na snazi pravilo od pet izmena.\nOčekivalo se da će Španci kao Englezi vratiti pravilo od tri izmene, ali je zbog gustog rasporeda odlučeno da se ostane na pet zamena igrača.\nIsto tako, odlučeno je da se broj igrača u protokolu poveća sa 18 na 23.\nLa liga izmene na utakmici fudbal Sport\nLIONEL Mesi je doneo odluku da ostane u Barseloni i već sada Ronald Kuman zna na kojoj poziciji će koristiti Argentinca.


Athletic Bilbao – FC Barcelona, 05.01.2017. – Copa del Rey, TIP\nAthletic Bilbao – FC Barcelona, 05.01.2017. – Copa del Rey\nAthletic Bilbao – FC Barcelona – Još jedan veliki okršaj u osmini finala španskog Kupa Kralja, s obzirom da su ova dva tima u gornjem dijelu tabele i sastali su se i prošle sezone i to u četvrtfinalu Kupa i tada je Barcelona bila bolja uz dvije pobjede, da bi kasnije i osvojili ovo takmičenje. Što se tiče ove sezone, Barcelona je takođe bolja i na drugom su mjestu sa šest bodova više od Athletica koji je na sedmom mjestu. Barcelona je uspješno igrala Ligu prvaka, a Athletic je bio dobar u Evropskoj ligi pa ćemo ih u tim takmičenjima gledati i na proljeće. Athletic je slavio na prethodna dva meča, dok je niz pobjeda Barcelone četiri utakmice u svim takmičenjima. U prvenstvenom duelu koji su ovi rivali odigrali na početku sezone, Barcelona je u Bilbau slavila sa 1:0. Početak: 05.01.2017. – 21:15 SEV\nAthletic igra solidno ove sezone i nalaze se na sedmom mjestu na tabeli, s tim da bodovne razlike nisu velike i veoma lako tim iz Bilbaoa može doći i do bolje pozicije. Kao i obično, puno bolje partije pružaju na domaćem terenu i u okviru Primere su na San Mamesu izgubili samo jedan meč, upravo od Barcelone i to na samom početku sezone. Osim Barcelone je još samo baskijski rival Osasuna uspio osvojiti jedan bod, a sve ostale protivnike su na svom terenu pobjedili.\nPuno više problema imaju na gostovanjima i tu su svega dva puta slavili. Prošli su i u nokaut fazu Evropske lige, gdje su takođe na domaćem terenu upisali sve pobjede, dok u gostima nisu savladali nikoga. U Kupu su u prošloj rundi uspjeli u Santanderu pobjediti Racing, a isto su učinili i na domaćem terenu. Zanimljivo je da trener Valverde u Kupu skoro da nije mijenjao ništa i igrao je najjači raspoloživi sastav u revanšu protiv Racinga, koji su riješili u svoju korist sa 3:0. Nije bilo de Marcosa zbog povrede, kao ni Yeraya, Aketxea i Benata, a ovaj posljednji bi trebao biti spreman za ovaj ogled.\nVjerovatni početni sastav Athletic BIlbaoa: Iraizoz – Boveda, Etxeita, Laporte, Balenziaga – Benat, San Jose – Williams, Raul Garcia, Iker Muniain – Aduriz\nBarcelona brani trofej u ovom takmičenju i naravno da žele opet otići do samog kraja, iako im je možda važnije ono što će napraviti u prvenstvu, gdje imaju zaostatak u odnosu na najvećeg rivala Reala iz Madrida, što znači da im je opasno ugrožena odbrana naslova prvaka Španije. Imaju sada jedan lijep niz od devet prvenstvenih mečeva bez poraza, međutim, odigrali su u jednom periodu tri vezana remija, što ih je i koštalo zaostataka za Realom. U prethodna dva kola su sigurno slavili, prvo u gostima kod Osasune pa onda i na domaćem terenu protiv gradskog rivala Espanyola.\nGledajući sva takmičenja, posljednji poraz su doživjeli prvog dana novembra u Ligi prvaka, s tim da ih taj poraz kod Manchester Citya nije skupo koštao. U Kupu su u prethodnoj rundi igrali protiv Herculesa i na gostovanju se nisu iskazali pa je meč završen rezultatom 1:1, ali su na svom terenu pobjedili sa ubjedljivih 7:0 i to u jednom skoro potpuno izmjenjenom sastavu. Sada je protivnik puno jači pa bi i sastav trebao biti jači, a to znači da se vraća udarni napadački tri, Messi, L.Suarez i Neymar, a vjerovatno i Busquets i Iniesta u vezni red, te Pique, S.Roberto i J.Alba u defanzivni dio tima.\nVjerovatni početni sastav Barcelone: ter Stegen – S.Roberto, Mascherano, Pique, J.Alba – Busquets, Rakitić, Iniesta – Messi, L.Suarez, Neymar\nAthletic na svom terenu igra puno bolje nego u gostima i zato će ova ekipa u ovom prvom meču tražiti svoju šansu za dobar rezultat, što će na Nou Campu eventualno odbraniti. Barcelona će vjerovatno zaigrati u prilično jakom sastavu sa željom da sve riješe već u prvom duelu i zato bi u ovoj utakmici moglo biti dosta golova.\nKvota: 1,70 kod betvictor (sve do 1,60 se može odigrati bez problema)


Po knjizi radnja se odvija u okolini Londona, a Orson Vels ju je premestio u malo mesto Grovers Mil u Nju Džersiju i u aktuelno vreme. Kako bi dočarali realne vesti glumici su slušali dramatičan snimak reportera koji je godinu dana ranije uživo prenosio tragediju cepelina "Hindenburg". Snimljeni su i posebni zvučni efekti za radio dramu kako bi ona delovala što uverljivije. Drama je počela lažnim prenosom muzičke emisije iz jednog njujorškog hotela, povremeno prekidan kratkim i u početku sasvim bezazlenim vestima. U njima se prvo pominju neke čudne eksplozije uočene na Marsu, ali posle toga vesti postaju dramatičnije i češće. Zatim dolaze i objava o početku invazije sa histeričnim glasom tzv. voditelja koji govori o masakru, o zracima smrti i konačno o masovnom pustošenju širom SAD. Stižu izveštaji o rušenju mostova, razaranju pruga, o crnom dimu koji ispuštaju Marsovci. U programu se čuje i zabrinuta izjava neimenovanog sekretara unutrašnjih poslova koji obaveštava američku naciju o ratu sa Marsovcima. Po prvoj zamisli u emisiji je trebalo da se oglasi i američki predsednik Ruzvelt, ali je to CBS odbacila te se Vels morao zadovoljiti i neimenovanim sekretarom, ali je od glumca zahtevao da što više imitira glas i govor predsednika. Vesti se zatim sve više ubrzavaju, postaju sve češće, a tobožnji novinar koji izveštava o događajima sa lica mesta u pola rečenice pada otrovan gasom. Zatim se čuju zastrašujući zvuci marsovskih oruđa, vika…\nBilo je i ranije donekle sličnih radiskih prevara, ali ni jedna nije bila toliko ubedljiva i toliko složena kao ova Velsova.\nU istom terminu kada i drama Rat svetova na drugom radiju išla je konkurentska, vrlo popularna emisija trbuhozborca Edgara Berdžena „Čarli Makarti Šou“. Nakon nekih 12 minuta tog šoua puštena je operska arija što je navelo neke slušaoce da potraže drugu, zabavniju stanicu. Postoje nagoveštaji da je Orson Vels znao sninopsis konkurentske emisije, te je prve dramatične vesti u svojoj drami tempirao baš u tom 12-tom minutu, dakle, baš onda kada su neki slušaoci počeli da slušaju njegovu dramu. Upravo je tada počelo emitovanje prvog reporterskog uključenje „sa lica mesta“. Nakon toga nastaje zabrinutost a zatim, i panika. Ljudi izlaze iz kuća i šire glasine. Telefona je bilo malo pa su se vesti prenosile od usta do usta. Toliko ljudi se po ulicama skupilo da je policija morala da interveniše kako bi zavela red. Ali, drugi koji su kasnije nailazili čitava gužva i policija samo je još više uverila da je zaista izbio rat.\nJoš tokom emitovanja radio drame, nakon ulične panike građana, policija je upala u radio stanicu zahtevajući da se emisija hitno prekine. Tome se opirala radio stanica napomenuvši da drama ide po uobičajenom šemi itd. ali je na kraju ipak pristala da se nekoliko puta emisija prekine izjavom spikera da je u pitanju samo radio drama. Međutim, te izjave su došle pri kraju drame, kada je panika već ovladala.\nRadio drama je narednih godina više puta emitovana u drugim zemljama, pa je i u njima izazvala paniku. U Santjagu (Čile) guverner je čak naredio mobilizaciju (1944), a u Kitou (Ekvator) desetine hiljada ljudi se uspaničilo. Kasnije su, iz besa zbog obmane, građani zapalili radio stanicu, a poginulo je 20 ljudi itd.\nSledi nekoliko video priloga u vezi ove teme:


Vežbanje poboljšava koncentraciju kod dece | Dečji sajt\nVežbanje poboljšava koncentraciju kod dece\nPolusatno vežbanje pre škole pomaže boljoj koncentraciji dece na nastavi, a posebno deci koja pate od poremećaja pažnje i hiperaktivnosti, pokazalo je američko istraživanje.\nPosebno je vežbanje pozitivno uticalo na sposobnost koncentracije dečaka i devojčica koji su patili od poremećaja pažnje i hiperaktivnosti (ADHD), i oni su u školi, posle vežbanja, bolje čitali i sabirali.\nČak i kod kuće, deca su bila mirnija nego ona koja nisu vežbala. Istraživanjem, koje su sproveli državni univerziteti Mičigen i Vermont, bilo je obuhvaćeno oko 200 učenika osnovnih škola u periodu od 12 sedmica. Oni su se u istraživanju pretežno bavili decom koja su pokazivala znakove poremećaja pažnje i hiperaktivnosti, poput nepraćenja nastave, promena raspoloženja i teškoća u socijalnim kontaktima.


Eksplozije na saudijskim tankerima u Perzijskom zaljevu | UdriMuski\n13. 05. 2019 - 09:50\nIransko ministarstvo vanjskih poslova zatražilo je danas razjašnjenje oko toga šta se desilo s dva saudijska tankera za koje Rijad tvrdi da su bila meta "sabotaže" nedaleko od obale Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nPortparol Abas Musavi izrazio je zabrinutost zbog eksplozija na tankerima i rekao da je potrebno još informacija o tom događaju.\nOn je naveo da je sigurnost brodova i pomorskog saobraćaja u regionu od najveće važnosti.\nKako je prenijela agencija IRNA, portparol iranskog ministarstva vanjskih poslova upozorio je protiv bilo kakve "zavjere orkestrirane od onih koji žele zlo" i "stranog avanturizma" koji bi podrli stabilnost i sigurnost regiona.\nSaudi oil tankers including one bound for US hit by ‘sabotage attack’ amid Iran standoff https://t.co/OPmjdn2XKo pic.twitter.com/YO41DKhCbg\n— Google Trends Online (@GoogleTrendsOn1) 13. svibnja 2019.\nSaudijski ministar energetike Halid el-Falih rekao je danas da su tankeri te zemlje bila meta "sabotaže" u vodama blizu Ujedinjenih Arapskih Emirata i da su pretrpjeli "značajnu štetu".\nMinistar je naveo da su tankeri oštećeni nedaleko od obale emirata Fudžaira.\nPrema njegovim riječima, jedan od tankera se kretao ka Saudijskoj Arabiji da bi bio napunjen naftom namijenjenom SAD. On nije naveo o kojim tankerima se radi.\n- Srećom, napad nije izazvao žrtve ni izlivanje nafte. Ipak, izazvao je značajna oštećenja na strukturama dva broda - rekao je El-Falih.\nUAE je jučer saopćio da su navodno sabotirana četiri broda, ali bez preciziranja ili navođenja osumnjičenih.\n#Ujedinjeni Aramski emirati


Reagovanje reisa Kavazovića: Orbanove tvrdnje primjer demonstriranja štetnog neznanja o islamu i Evropi - AKOS\nHome > Vijesti > Vijesti iz zemlje > Reagovanje reisa Kavazovića: Orbanove tvrdnje primjer demonstriranja štetnog neznanja o islamu i Evropi\nReagovanje reisa Kavazovića: Orbanove tvrdnje primjer demonstriranja štetnog neznanja o islamu i Evropi\nU povodu spornih izjava premijera Mađarske “Svako neznanje je štetno, a posebno ono koje javno zastupaju visoki politički dužnosnici koji imaju društvenu moć i ulogu da javno utječu na mišljenje drugih. To što posjeduju nešto veća znanja o nečemu, ne daje im pravo da nastupaju kao poznavaoci svega ostalog, a pogotovo ne onoga što većina ljudi bolje zna”, rekao je reisul-l-ulema Islamske zajednice u BiH Husein efendija Kavazović u reagovanju povodom povodom intervjua koji je mađarski premijer Viktor Orban dao njemačkom magazinu Focus, javlja Anadolu Agency (AA).\nNedavni intervju premijera Mađarske Viktora Orbana u Focusu, naveo je ef. Kavazović, “primjer je demonstriranja štetnog neznanja o islamu i Evropi i zastupanja krajnje spornih stavova o demokratiji”.\n“Premijer Mađarske kaže da ‘islam nikada nije pripadao Evropi, on je došao’ i objašnjava to tako da su preko turskih ‘gastarbajtera’ muslimani dio Njemačke i Evrope, ali da u ‘duhovnom smislu islam ne pripada Evropi. On je set pravila drugog svijeta’. Bilo bi teško pretpostaviti da ima građana Mađarske, za koje je Evropa jedinstvo geografije i povijesti, koji ne znaju da je islam doista ‘došao’ u Evropu a pogotovo onih koji ne znaju da su u Evropu također ‘došli’ i kršćanstvo i jevrejstvo. No, jednako je teško povjerovati da onima sa visokim obrazovanjem među njima nije poznato da je u širokim prostorima sjeverne Evrope islam bio prisutan nekoliko stoljeća prije kršćanstva i da, kako u monumentalnom djelu Židovi, kršćani, muslimani piše tibingenski teolog Karl-Josef Kuschel ‘nijedna od triju religija nije nikada sasvim ovladala Evropom'”, ocijenio je Kavazović.\nEvropljani, pak, dakako i Mađari među njima, naveo je reisul-l-ulema, koji pojam Evrope temelje na vrijednostima kao što je demokratija, znaju da ni demokratija nije izvorni evropski proizvod.\n“Ona je nastala u Grčkoj u vrijeme kada Evropa kao kulturni identitet nije postojala i kada su grčki gradovi bili dio svijeta koji je civilizacijski gravitirao Istoku. Tim Evropljanima je, međutim, dobro poznat izvorni i posrednički doprinos islama i muslimana kulturnom i privrednom životu srednjovjekovnih evropskih društava i uloga u novovjekovnom civilizacijskom uzdizanju tih društava”, naveo je efendija Kavazović.\nPremijer Mađarske, naveo je, govori o uzaludnosti „nametanja zapadne demokratije“ muslimanskom svijetu, i to argumentira „gorkom poukom“ „cvjetova slobode“ koji su „sahranjeni u Arapskom proljeću“, i potom odbija mišljenje Evropske komisije da migracija može riješiti demografske probleme u Evropskoj uniji, zauzimajući se za pospješivanje podrške porodici.\n“Time on otvoreno negira princip demokratije i istovremeno iznevjerava duh kršćanstva. Evropljani koji drže do vrijednosti demokratije i slobode osudili su i osuđuju postupak sječe i sahranjivanja cvjetova slobode koji su bili procvjetali u Arapskom proljeću, kao što kršćani koji drže do svoje vjere zahtijevaju poštivanje svetosti ljudskih života, makar ti životi pripadali i imigrantima sa Istoka koji nastoje naći mir i sigurnost u Evropi. Nije nam poznato da su gospodin Orban i Mađarska vlade učinili nešto slično tome”, naglasio je Kavazović.\nIzražavajući svoje oštro protivljenje proizvoljnim i štetnim tvrdnjama Viktora Orbana, navodi se, “žalimo što su one iznešene i nadamo se da se slične tvrdnje o islamu, Evropi i demokratiji u budućnosti neće naći u obraćanjima visokih evropskih političkih funkcionera”.\nMađarski premijer pozvao Kavazovića u Budimpeštu\nIslamska zajednica Mađarske želi se pripojiti IZ BiH i graditi džamiju u Budimpešti\nTagovano: Husein ef. Kavazović (52) Islamofobija (300) madarska (9)\nKako se izboriti sa “toksičnim” osobama u našem okruženju\nIndonezija uvodi kaznu hemijske kastracije za pedofile


Marija Šerifović: Planiram svadbu\nPriča se | dodato 19.04.2010.\nMarija uveliko snima i album za inostrano tržište, koji bi trebalo da se pojavi do leta.\nPevačica za "Novosti" priča o ličnim, ali i poslovnim planovima uoči koncerta u Beogradskoj areni.\nLjudi su me videli onakvu kakva jesam!\nMarija Šerifović (25) koncert je odložila za 11. maj, kada će pred publikom izvesti "Molitvu" kao na Eurosongu na kom je pobedila, i dovesti desetak poznatih gostiju.\n"Sve je spremno za koncert, svi tehnički detalji, repertoar, kostimi... Pevaću i pesme kolega, a možda i neki narodnjak, ako me ponese atmosfera. Pripremam i vokalna, i vizuelna iznenađenja", rekla je Šerifovićeva za "Večernje novosti".\nPevačica je uoči koncerta provela mesec dana na Farmi, sa koje nosi uglavnom pozitivne utiske.\n"Ljudi su me videli onakvu kakva jesam! Bila sam vredna, nego vi to niste videli u programu", našalila se Marija, i dodala da se neće, kao što su pojedini mediji pisali, vraćati na Farmu, pošto to "ne bi bilo fer" prema ostalim učesnicima.\nMesec dana na imanju u Lisovićima značilo je izolaciju od priprema za koncert, ali i odvojenost od partnera.\n"Moj 'anđeo' ume da čeka i razume sve. I on je zadovoljan, posebno što sam mu u toku programa slala poljupce. Razmišljam o svadbi ponekad, i shvatila sam da ne bih volela naše, tradicionalno venčanje, gomilu gostiju i trubače u kafani. Volela bih intimnu ceremoniju, na nekoj plaži, i to uskoro", otkrila je evrovizijska pobednica 2007. godine.\n"Gotovo je sedam pesama, i snimiću još tri. Album će objaviti 'Vorner" sa sedištem u Stokholmu. Radićemo i spotove, a plan mene i mog tima je da prvi od njih premijerno krene na MTV-u", zaključila je Marija Šerifović.\nCvetni praznik mimozi u čast, osnovan je u Herceg Novom još 1969. godine. Tada je zamišljen i do danas se realizuje kao tu...\nExit festival u saradnji sa Naftnom industrijom Srbije pokreće kampanju ...\ndelta sport letnja basta rtv pink opel zdrava hrana fotografije internet kokteli palic muzicke vesti rostilj mobilni dunav premijera telenor muzicka vest izlozba triler river skc zemun zanimljivosti hi tech kolosej freestyler novi beograd google atelje 212 sava centar muzika exit italijanska kuhinja showbusiness web nacionalna kuhinja sajam drama toyota stari grad moda kola noćni život horor cineplexx predstava film auto riblji specijaliteti sex filmska vest splav provod automobil iphone akcija srpska kuhinja arena vip beograd zurka internacionalna kuhinja ishrana ada ciganlija vina dj visoke tehnologije vikend auto zvezdara teatar beogradski sajam hitech show filmske vesti bdp delta city novi sad kc grad mr stefan braun bioskop paste festival dom omladine pink zdravlje business o3one koncert usce farma animirani film fudbal facebook madlenianum exit festival japan nike guarnerius slike apple galerija feniks mobilni telefoni bili smo microsoft magacin beogradska arena galerija 73 kolarac bioskopi komedija automobili srbija ziva muzika


Gradsko vijeće: Kino „Una“ ide na prodaju | Krupljani.BA\nGradsko vijeće: Kino „Una“ ide na prodaju\nDanas, 10. jula 2015. godine sa početkom u 9:00 sati počela je 12. sjednica Gradskog vijeća Bihaća. Prva tačka dnevnog reda bila je Prijedlog Odluke o prodaji nekretnine Kino „Una“ u Bihaću putem javnog nadmetanja-licitacija.\nInače, objekat kina “Una” je bio u vlasništvu JU Kulturni centar Bihać, čije je rukovodstvo, prema riječima predlagača, ustanovilo da predmetna nekretnina više nije ekonomski isplativa i ne može služiti svojoj svrsi. Iz Kulturnog centra su naveli da nemaju potrebe i interesa za takvim prostorom, da nemaju ekonomskih sredstava da održavaju isti, te da ga ne mogu ni iznajmiti kao što je to do sad bio slučaj.\nNa prošloj sjednici Gradsko vijeće je usvojilo prijedlog da se Kino “Una” prenese u vlasništvo Grada Bihaća, iz čega je postalo jasno ko će inkasirati novac od prodaje istog, te da će novac vjerovatno poslužiti za krpanje budžetskih rupa.\nOpozicija se usprotivla prodaji Kina “Una” i predložila da se odluka izmjeni na način da se data nekretnina da pod zakup ili da se budućem investitoru dozvoli pravo nadogradnje, a da se ne vrši prodaja kompletnog objekta i zemljišta, tako da nadograđeni dio pripada investitrou, a postojeci dio ostaje u vlasništvu grada Bihaća.\nOno što je poznato jeste da je sami objekat vlasništvo grada Bihaća i da će isti biti ponuđen na prodaju po početnoj cijeni od nešto više od milion KM. Špekuliše se da je najizgledniji kupac BBI Centar, odnosno BBI Real Estate doo Sarajevo, koji na toj lokaciji planira izgradnju poslovnog centra.\nKako se radi o nekretnini koja je trenutno ekonomski neisplativa, njena prodaja ili neki drugi vid boljeg iskorištavanja vjerovatno je opravdan, ali se često postavlja pitanje načina prodaje i same početne cijene.\nKao i svaka druga, i ova tema je ispolitizirana do krajnjih granica, gdje su dežurni vijećnici iz pozicije i opozicije odigrali svoje već dobro poznate i ustaljene stranačke uloge, a najviše vremena i energije, vjerovatno u cilju skretanja sa glavne teme, potrošeno je na vraćanje u prošlost.\nRealno, čim se ova tačka našla na dnevnom redu, svima je odmah bilo jasno da će ista biti i usvojena.\nProšireni sastanak Operativne grupe za koordiniranje aktivnosti i nadzora nad migrantskom krizom na području Unsko-sanskog kantona, kojem su bili prisutni i predstavnici Međunarodne organizacije...\nNa inicijativu skupštinske zastupnice, organizovan je sastanak sa predstavniima Udruženja djece i omladine oboljele od dijabetesa i kantonalnih predstavnika, tj. premijera i ministrice zdravstva...\nČetvorica Afganistanaca su u policiji saslušana i oni tvrde da nemaju ništa s povređivanjem migranta iz Pakistana Policija u Bihaću identificirala je migranta kojeg su...\nNakon požara na kući u Plandištu, izbio je požar na automobilu, u dvorištu mehaničarske radnje. Vlasnik vozila je ostavio svoje auto kod mehaničara zbog popravke,...


Solidarnost bez pompe ⋆ P-portal\nOvih dana svedoci smo vrlo neuobičajene pojave koja je “preplavila” svet. Takozvanom ledenom izazovu pridružili su se brojni istaknuti pojedinci svetskog glasa.\nDok se jedan deo posmatrača zgraža nad besramnom samopromocijom javnih ličnosti koje se polivaju vodom, drugi podržavaju akciju, jer je neosporno poslužila svrsi – donacije rastu kako raste i broj “polivenih”. Ima istine u oba ova stava. Ali bez detaljne analize ovog fenomena, teško je ne zapitati se do koje mere nam je potrebno animiranje, zabavljanje, reklama…, da bismo se odlučili nekome pomoći.\nTeško je i nepotrebno utvrđivati pobude iz kojih se neko odlučuje na dobročinstvo. Vremenom dela i rezultati najbolje posvedoče. I bez senzacije u medijima, spomen na nesebične i plemenite dobrotvore ostaje među zahvalnim poštovaocima.\nDivljenja vredan bio je još jedan od istaknutih pojedinaca okupljenih oko Srpskog privrednog društva “Privrednik” – Đorđe Jagnić (Cage, Okučani, 1855 – Pakrac, 1931). Jagnić, sin graničarskog oficira, disciplinovanim i marljivim radom stekao je imetak i postao vrlo cenjen i imućan trgovac. Njegova delatnost usko je vezana za najznačajnije ondašnje srpske institucije u Austro-Ugarskoj. Bio je jedan od osnivača i članova uprave Srpske banke i Saveza srpskih zemljoradničkih zadruga u Zagrebu, kao i štedionice u Okučanima. Kao član uprave Srpske banke, takođe je bio i jedan od osnivača i dobrotvora Šegrtskog fonda “Dr Livije Radivojević”, čiji je cilj bio prikupljanje sredstava za unapređivanje srpskog pravoslavnog privrednog podmlatka svih privrednih struka. Ovom fondu svake godine slao je prilog od 50 kruna. U Pakracu je osnovao Prvu srpsku štedionicu. Kao predsednik Srpske kreditne zadruge u Pakracu i član Upravnog odbora Srpske zadruge za promicanje i štednju zalagao se za širenje srpskih zemljoradničkih zadruga u Austro-Ugarskoj. Bio je u najužem rukovodstvu Srpske samostalne stranke.\nĐorđe Jagnić bio je među prvima koji su verovali u plemenite ideje Matijevićevog “Privrednika” i koji su svojim zalaganjima i nesebičnom pomoći njegov rad omogućili, a onda i nesebično i požrtvovano pomagali. Bio je u “Privrednikovom” Patronatu u vreme njegovog osnivanja. Zahvaljujući njegovom angažovanju i uz pomoć pakračkog episkopa Mirona Nikolića, samo iz pakračke eparhije “Privredniku” je poslato više od 2.000 siromašne dece na izučavanje zanata i trgovine.\nZbog svoje delatnosti Jagnić je bio i zatvaran. U antisrpskim demonstracijama, kada je rukovodstvo “Privrednika” bilo proganjano, uz brojne druge istaknute članove uprave i Đorđe Jagnić je bio uhapšen pod optužbom veleizdaje.\nZajedno sa suprugom Ankom Jagnić, rođ. Dragićević, poklonio je “Privredniku” svoju trgovačku kuću u Pakracu, želeći da i nakon smrti njegova imovina služi na korist budućim naraštajima. Kralj Aleksandar I odlikovao je Đorđa Jagnića kao rodoljuba i istaknutog nacionalnog radnika.\nIstinski dobrotvor i zadužbinar čija bezuslovna solidarnost i nesebična dobročinstva mogu poslužiti kao primer i danas. Pogotovo danas.\nPrevPrethodniBirokracija guta budućnost\nIdućiPropadanje o kojem svi ćuteNext


Većina ljudi kuva pirinač na ovaj način... | Skandalozno\nPirinač – foto: pixabay.com\nNasuprot tome, najsigurniji način za kuvanje pirinča je da ga ostavite da se natopi tokom noći, a potom ga isperete više puta – sve dok voda ne bude prozirna.\nU prvom postupku, profesor Meharg je prvo testirao najčešći način kuvanja pirinča. Na jednu čašu pirinča dodao je dve čaše vode, a voda je “isparila” tokom kuvanja. Tada je ustanovio da je nivo arsena ostao isti.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Većina ljudi kuva pirinač na ovaj način, a to dovodi do TROVANJA"