DOKUMENTA na granici HR,CG,BiH,MK licna karta ili pasos - Dokumenta za putovanje - Putovanja.info\nKada ulazim u neku stranu zemlju, da li traze i licnu kartu ili samo pasos?\nPretpostavljam da se salis ali pitanje i nije bas bez osnova.\nU svim zemljama se naravno trazi samo pasos osim kada ulazis u Bosnu (Republika Srpska). Tu ti je dovoljna samo licna karta.\nIzmenjeno 28 feb 2010 (DraganV)\njb nisam dugo putovao, fala na odgovoru brate\nSve zavisi od toga kakav je medjudrzavni ugovor sklopila Srbija sa nekom drugom zemljom. U nasem slucaju sa licnom se moze u BiH, eventualno u CG (ne znam nisam bio odavno, ranije je moglo), a ostalo sa pasosem.\nLicna karta je dokument za internu tj unutardrzavnu identifikaciju, a pasos za medjunarodnu, zato valjda i postoji.\npotrebna mi je informacija koja su potrebna dokumenta da bih dete koje ima 18 meseci uslo u BIH, naravno uz pratnju oba roditelja. Dali je dovoljan izvod iz maticne knjige rodjenih i zdravstvena (kao za CG), ili je obavezan pasos. Odrasli znam da mogu da udju i samo sa licnom kartom.\nObavezan je pasos.\nImam pitanje. Planiram da posetim Mostar, a zelim da povedem svoju mladju sestru sa sobom. Ona ima 15 godina i ima svoj pasos. Zanima me da li joj je potrebno bilo sta osim toga, posto joj ja nisam roditelj, ni staratelj, a ona je maloletna? Neko odobrenje roditelja, neki potpis, ili ne znam, nesto slicno?\nPre neki dan sam u mesnoj zajednici srela roditelje koji su pisali saglasnost da njihova deca mogu da idu na more sa tetkom.\nA sad nadjoh i ovo tako da mislim da ce i tebi trebati ta saglasnost.\nJel treba zeleni karton za BiH? Za CG ne treba!\nJedno pitanje. Krajem Maja organizujemo ekskurziju sa fakultetom. Tj samo moj smer na fax-u. Interesuje me jel da li moze da se udje u Bosnu i Hercegovinu samo sa LK ili mora i pasos. Ukoliko mora i pasos da li je moguc sa starim?\nMože da se uđe i sa ličnom kartom, kao i sa starim pasošem. Osim ukoliko se nije nešto promenilo, a da ne znam.\nKoliko ja znam sa licnom kartom RS mozes preci u BiH samo na granicnim prelazima sa BiH.Ako ides preko Hrvatske treba ti vazeci pasos.\nPozdrav svima, pored svih govorkanja u vezi rezima prelaska granice Srbija - Crna Gora nisam siguran da li su za leto 2011 godinu potrebni pasosi. Na sajtu crnogorske policije - granicna policija nema nikakvih blizih informacija pa mi je potrebna informacija. Ako neko zna nesto vise o ovome neka napise koju rec samo vas molim neka informacije budu pouzdane ali sa nekog sajta ili iz zvanicnog saopstenja nekog drzavnog organa a ne rekla kazala.


Pevačica Emina Jahović, koja živi u Turskoj, u januaru će proslaviti 37. rođendan, a veliku žurku će organizovati u Beogradu, dok će njen izabranik turski milijarder Sadetin Saran to finansirati.\nOn je već zakupio celi restoran u samom srcu srpske prestonice da bi svi njeni saradnici i prijatelji bili povezani.\n“Emina je dugo razmišljala gde bi početkom januara organizovala rođendansku zabacu. >> Pročitaj celu vest na sajtu Svet << Do sada je stalno pravila u Istanbulu zbog brojnih porodičnih prijatelja koji su ona i Mustafa imali iako je većina njenih prijatelja iz Srbije. Ovoga puta želelea je da promeni sve jer je ova godina bila presudna u njenom životu te je tako donela odluku da ipak u Beogradu napravi slavlje. Njenu odluku podržao je njen partner koji je preuzeo na sebe sve oko organizacije slavlja koje je ponudio da sam finansira”, kaže izvor blizak pevačici, a piše “Scena”.\n“Kako je reč o ekskluzivnom restoranu, u kojoj su cene daleko iznad prosleka prestonice, Sarana ovoj luksuz može da košta i do 10.000 evra. Prema spisku zvanica, slavlju bi trebalo da prisustvuje oko 70 zvanica. To su brojni Eminini prijatelji iz javnog života Srbije sa kojima pevačica već godinama sarađuje, ali i nekolicina Sadetinovih prijatelja”.\nSadetin u svojim kopanijama koje poseduje u Turskoj ima zaposlene koji brinu o takvim stvarima. Uz njegove instrukcije oni će ispuniti svaku želju kako gazde tako i njegove devojke.\n“A to nije sve, u ponoć će Emina od Sadetina dobiti velelepni poklon, ali o čemu se radi čuva se u strogoj tajnosti”, rekao je izvor.\n“Kako se piše u turskim medijama, Sadet gradi kuću u jednom selu na obali mora i svi su uvereni da će tamo njih dvoje živeti”, rekao je izvor.\nThe post SADETIN NE ŠTEDI NA EMINI JAHOVIĆ: Samo za rođendansku žurku u BEOGRADU daje 10.000 evra, ali to nije sve! appeared first on Svet portal.\nSadetin za rođendan Emine Jahović iskeširaće 10.000 evra i to nije sve\nPevačica Emina Jahović, koja živi u Turskoj, u januaru će proslaviti 37. rođendan, a veliku žurku će organizovati u Beogradu, dok će njen izabranik turski milijarder Sadetin Saran to finansirati...On je već zakupio celi restoran u samom srcu srpske prestonice da bi svi njeni saradnici i prijatelji...


Maksimalan oprez svih građana i dalje je neophodan kao i pridržavanje mjera lične/osobne zaštite. Kako bi se spriječilo širenje virusa i daljnji porast broja oboljelih potrebno je da svi budemo odgovorni i pridržavamo se jednostavnih mjera kojima možemo učiniti mnogo – držanje razmaka od dva metra i izbjegavanje rukovanja i grljenja te većih okupljanja, nošenje maske u zatvorenom javnom prostoru te na otvorenom javnom prostoru ukoliko nije moguće održati distancu od dva metra, često i temeljito pranje ruku, održavanje lične/osobne higijene i higijene prostora. Odgovornim pridržavanjem propisanih mjera i preporuka štitimo sebe i druge, kršenjem odredbi i preporuka možemo dovesti u pitanje kako svoje tako i zdravlje najbližih – poručuju iz Kriznog štaba/stožera Federalnog ministarstva zdravstva.


Šest godina na putu oko sveta - Page\nJune 16, 2019, 04:29:09 am\nPALUBA > More, pomorstvo i unutrašnji plovni putevi > Nautika > Topic: Šest godina na putu oko sveta\nAuthor Topic: Šest godina na putu oko sveta (Read 752 times)\nŠest godina na putu oko sveta\n« on: July 16, 2017, 08:34:21 am »\nOvaj brod provešće šest godina na putu oko sveta\nBeta - AP 16.07.2017.\nDEzQA7kXYAAqacc.jpg (149.71 KB. 1200x600 - viewed 40 times.)\nBrod "Posmatrač energije" koristi solarne panele, turbine na vetar i sistem vodoničnih ćelija za elektro-napajanje. Plovilo koje je koštalo pet miliona evra, krenulo iz Pariza prema Atalntiku. Futuristički brod dugačak 30,5 metara tokom dana koristi energije sunca i vetra, a noću iz rezervoara vodonik koji brod sam proizvodi elektrolizom morske vode.\nPrvobitno projektovan 1983. godine, brod je imao "uspešnu karijeru" na trkama jedrilica, pre no što su ga kapetani Frederik Dairel i Viktorijen Erisar, kao i Francuski istraživački institut, pretvorili u projekat "Posmatrač energije".


02 jun 2021\tSrbija\n01 jun 2021\tBečej\nNa teritoriji opštine Bečej u poslednjih 11 dana – od 17. do 27. maja – prisustvo koronavirusa antigenskim i PCR testovima potvrđeno je kod 13 osoba, a šestoro građana je upućeno na bolničko lečenje.\nOd planirane prodaje građevinskog zemljišta i nekretnina u javnoj svojini opštine Bečej – reč je pre svega o parcelama na obali Tise (potez nekadašnjeg hipodroma) i o objektima i zemljištu koje koristi Javno preduzeće Komunalac – lokalna samouprava bi uskoro trebalo da naplati više od 100 miliona dinara, čak i ako se zemljište i nekretnine prodaju po početnoj ceni.\n28 maj 2021\tNaslovne\nNaslovna br 824\n21 maj 2021\tBečej\nKomunalno preduzeće „Potisje“ Bečej će sekundarne sirovine u junu odnositi prema sledećem rasporedu: 7. i 21. juna u Bačkom Petrovom Selu, 9. i 23. juna u I Mesnoj zajednici, 10. i 24. juna u II Mesnoj zajednici i 11. i 25. juna u III Mesnoj zajednici u Bečeju.


Posebno se istakla u sceni iz trećeg ciklusa, kada Keri Bredšo postaje žrtva pljačke u Njujorku, a kriminalac krade njenu Fendi Baguette. Ko bi uostalom mogao da zaboravi izeku „To nije torba, to je baget“, koja je malu torbu čuvene kuće lansirala do najprodavanijeg modnog dodatka.\nSkoro 22 godine kasnije, kultni baget se vraća, a Sara Džesika Parker sarađuje sa modnom kućom na lansiranju obnovljenog modela koji odražava njen šik stil i estetiku. Razlog je i taj što se Fendi Baguette pojavila u novim epizodama ponovnog lansiranja "And Just Like That".\nUkrašenu 3D šljokicama, torbu je prvi put nosila Keri Bredšo u 9. epizodi serijala "And Just Like That". Torba sa ružičastim šljokicama sadrži kožni kaiš i čuvenu FF kopču.\nKao što je Fendi napisao u saopštenju za štampu, torba je inspirisana originalnom verzijom iz Fendi FW kolekcije 1999/2000, koju je nosila Sara Džesika Parker u seriji „„Seks i grad“ početkom 2000. godine.\nLuksuzna torba će biti dostupna na Fendi.com od ovog meseca. I dok cena nije zvanično potvrđena, izvori očekuju da će koštati negde oko 4300 dolara.


Српска навијачка сцена - дискусија - Page 145 - srpskatribina.net\nPostby МГП » Thu Jul 30, 2020 10:29 pm\nDa se nadovežem na ovo o čemu Sevastopole piše.\nhttp://www.youtube.com/watch?v=w523WncVnQg od 03.38 bubanj,\nhttp://www.youtube.com/watch?v=q8vANdYUC1k bubanj sa početka,\nPostby SickOfItAll » Thu Jul 30, 2020 10:45 pm\nПа и на овом форуму се не сећам када се последњи пут искоментарисала нека песма, парола, барјак. Све се своди на коментаре уличних збивања, и то углавном са сврхом омаловажавања једног од учесника.\nPostby Sevastopole » Fri Jul 31, 2020 12:59 am\nKo ima volju neka postavlja od svoje grupe navijanje, izdanje za koje misli da je to to. Ja sam ovo postavio jer smo otisli u Napulj sa neki 4000 ljudi, otpevali ovu pesmu koja je original a mnogo je ponzata i niko je pre nije zgrabio, a zvucala je tako da ekipe Napolitanaca nisu zurili da napuste stadion. Mnogo dobra stvar akustika, krov, mislim da je ovo nesto najbolje sto smo otpevali ikada. Melodicnost, melodija, trenutak kad se peva...po meni to je to.\nPostby Druidid » Fri Jul 31, 2020 2:09 am\nKonacno da se malo pise o onome sto je valjda osnova svega, navijanju.\nNe bih da pisem o izdanjima nasih grupa, jer tu ima previse materijala. Osvrno bih se npr na izdanje Aelovih na Jna, po meni sigurno jedno od najboljih izdanja neke ino ekipe kod nas.\nOva obrada We're not gonna take it sa pocetka, kida! Slusao sam je toliko puta da je znam na Grckom.\nIgrom slucaja sam ih gledao uzivo ove sezone, daleko su od ovog nivoa sa Jna.\nPostby МГП » Fri Jul 31, 2020 9:12 am\nPostby fillam » Fri Jul 31, 2020 9:33 am\nSevastopole wrote: ili Radovci "nek peva ceo grad, nek cuje Beograd, da najbolji je rad" odakle su je iskopali...itd.\nMeni licno jedna od najlepsih pesama na sceni, svaka cast na ideji - https://www.youtube.com/watch?v=OJwZvn7S9HM - Original.\nPostby Sevastopole » Fri Jul 31, 2020 12:31 pm\nAelove mozes da pustis kao muziku u pozadini dok nesto radis. Po meni je to osnova navijanja, uopste nije bitno kojom jacinom se nesto peva itd. Melodija, muzika, trip, to je ono sto vozi ljude i tera ih da se jeze na tribini ili kada cuju nesto ovako. Zato sam pomenuo Romine recimo jer nauciti navijati na onolikoj tribini bez icega na suvo, mi ima 10 puta vecu vrednost nego kada Juzno Amerikanci unesu ceo orkestar pa pevaju, ili bilo sta drugo.\nAli definitivno je navijanje najlepsi deo, ulica jeste mozda ze vece grupe najbitniji segment, ali nikako najlepsi. Onaj ko ceka sukob koji se desi jednom u par meseci i to mozda, taj je promasio svet. A navijanje imas svake subote, ljude oko sebe, 90 minuta da pokazes sta znas. Onaj koji ceka samo jedno je navijacki receno hendikepiran i nikada nece do kraja da oseca navijacki trip kako treba i kako neko oseca kome je sve bitno. I ulica ali i navijanje i koreografija i sve sto cini da tih 90 minuta prodju tako da daju tu energiju igracima a opet i ti da budes zadovoljan jer si otpevao nesto kako nisi odavno, ili smislio neku novu pesmu koja je dobra a nema je niko itd.\nNajveca nebuloza valjda od kad je nastao navijacki pokret je podela na "ultrase" i "huligane". Srecom to se kod nas nije zaptilo, valjda zato sto smo svi navijanje ucili od Italijana i ostalo nam je u krvi to, iako moze da vidi negde da neko vata krivinu kada treba da se radi nesto, ipak mi smo to zadrzali. Nema vece tezine za jednu tribinu nego da oni koji su prva ekipa tako da kazem, znaju i da smisle pesmu i da navijaju 90 minuta i da smisle parolu, viore barjak, ali i da budu tamo gde treba prvi ili medju prvima. Ovi domacini Poljaci i Rusi su obesmislili to ali ne treba podpadati pod taj uticaj jer ni to nije dobro podjednako ko ni ovo prljavo stanje.\nPostby zmijuga » Sat Aug 01, 2020 2:25 am\nMeni odličan klip Cigana.\nNek me Sevastopolj ispravi, ali pjesma je vjerovatno bila zamišljena kao dosta sporija, kao i original od Zane, te se vjerovatno i pjeva sporije. I nekako pogodnije za manje tekme kad se može melodičnije otpjevati.\nA ovdje u punom kopu, ljetna tekma, baš euforično i u delirijumu, i još padne gol pa moćno zvuči.\nPostby dingospo » Sat Aug 01, 2020 9:34 am\nPo meni jedan od najjačih trenutaka od kada idem na utakmice. Par kola ostalo do kraja prvenstva i tada smo se sa Vojvodinom borili za drugo mesto u prvenstvu. Rad je gostovao, kavez pun na stadionu oko 25000 ljudi i počinje delirijum u drugom poluvremenu pri rezultati 1-1.\nCelo drugo poluvreme navijanje odlično ali ovaj monenat će ostati urezan do kraja života. Na klipu je samo dio koji je trajao 15-20 minuta.\nNa kraju je završilo 3-1 i stiče se utisak da je Sever dao ta 2 gola.\nPostby Moltisanti » Sat Aug 01, 2020 10:48 am\nDruidid wrote: Konacno da se malo pise o onome sto je valjda osnova svega, navijanju.\nHvala sto si me podsetio na ovo izdanje, secam se da sam ovu pesmu sa pocetka vrteo milion puta posle te utakmice. I dalje ne verujem da niko kod nas nije napravio pesmu na taj ritam i da se tako izvodi, mozda i ima samo ja nisam primetio. Onaj deo kad krenu ruke pa baklje, prejako.\nPostby DRINK » Sat Aug 01, 2020 11:42 am\nOpasan tajming, kraj utakmice, pesma daj gol....\nTakodje jedan sjajan video i delirijum posle udara\nPostby detelinara83 » Sat Aug 01, 2020 1:24 pm\nSevastopole wrote: Ko ima volju neka postavlja od svoje grupe navijanje, izdanje za koje misli da je to to. Ja sam ovo postavio jer smo otisli u Napulj sa neki 4000 ljudi, otpevali ovu pesmu koja je original a mnogo je ponzata i niko je pre nije zgrabio, a zvucala je tako da ekipe Napolitanaca nisu zurili da napuste stadion. Mnogo dobra stvar akustika, krov, mislim da je ovo nesto najbolje sto smo otpevali ikada. Melodicnost, melodija, trenutak kad se peva...po meni to je to.\nКоја је мелодија у питању?\nJoined: Sat May 26, 2018 7:28 pm\nPostby смеће » Sat Aug 01, 2020 1:38 pm\nPostby Игало » Sat Aug 01, 2020 2:57 pm\nMoltisanti wrote: Hvala sto si me podsetio na ovo izdanje, secam se da sam ovu pesmu sa pocetka vrteo milion puta posle te utakmice. I dalje ne verujem da niko kod nas nije napravio pesmu na taj ritam i da se tako izvodi, mozda i ima samo ja nisam primetio. Onaj deo kad krenu ruke pa baklje, prejako.\nPostby Moltisanti » Sat Aug 01, 2020 4:30 pm\nTo je to, znao sam da mora biti al da mi je promaklo.\nJoined: Tue Feb 23, 2016 12:58 pm\nPostby fenian » Sat Aug 01, 2020 7:17 pm\nNavijanje je kad puna tribina pjeva a kao da čuješ samo jedan glas, od 1:32\nNavijanje je i kafana na dan utakmice\nNavijanje je i kad radiš navijačke stvari, kad se pojaviš bez murije u gradu koji ima ozbiljnu navijačku grupu i nudiš se.\nNavijanje je najljepši način života\nPostby IRRIDUCIBILI » Sat Aug 01, 2020 8:09 pm\nPostby zmijuga » Sun Aug 02, 2020 12:24 am\nPostby Игало » Sun Aug 02, 2020 12:31 am\nzmijuga wrote: Čini mi se da su Vitezovi Obilić imali pjesmu na tu melodiju u vrijeme kada su bili prvaci.\nDa, to mu valjda dodje i himna kluba\nPostby ultrastito » Sun Aug 02, 2020 3:03 am\nMeni je ova pesma Grobara jedna od boljih koju sam cuo. To su one pesme koje mozes da vrtis i celo poluvreme i gde svako ponavljanje moze da bude sve jace i jace, jos ako se pogodi da i padne gol kao na ovom klipu, ne moz' bolje:\nako me moja slaba 4 iz muzickog iz osnovne dobro sluzi, to bi trebalo da je ova melodija?


Uploaded by Dalibor Zivanovic\nsaveSave biznis plan For Later\n1. Uvod 2. Geotermalna energija 3. Najei naini korienja geotermalne energije - Topli izvori - Buotine - Toplotne pumpe . !rimena toplotni" pumpi u #vrop$koj uniji %. !rimena geotermalne energije u &r'iji( - Trenutno $tanje) pro'lemi i preporuke -#nerget$ka e*ka$no$t - +ktiviranje po$tojei" geotermalni" 'uotina - Nove geotermalne 'uotine - ,a$ovna primena toplotni" pumpi -. &like .. Bizni$ plan\n&"vatanje da $e energija vadi $amo u o'liku uglja) na/te i ga$a i da $e proizvodi u termoelektranama i "idro0entralama je dominantni razlog z'og kojeg najpri$utnija i najdo$tupnija geotermalna energija o$taje $krivena i nei$koriena. &tanovnitvo &r'ije je tokom dugog perioda dr1ano u $vojevr$noj za'ludi da $e pod pojmom geotermalna energija podrazumevaju izvori u kojima je temperatura vode vea od %23. ,e4utim) pod geotermalnom energijom podrazumeva $e energija koja mo1e da $e preuzme iz vode) zemljita i $tena ija temperatura prelazi 1523. Te"noloki razvoj je jo $edamde$eti" godina omoguio e/ika$no korienje ni$kotemperaturne geotermalne energije po$red$tvom toplotni" pumpi. U tom periodu $e i u 6ugo$laviji) korienjem domae opreme prilino veliki" $naga) radilo na poveanju energet$ke e/ika$no$ti i $ni1avanju trokova grejanja u naim 'anjama. &adanji) a i $tari pro'lem &r'ije je to energet$ki $ektor vode ljudi koji za 0ilj imaju $amo milione tona uglja koje tre'a i$kopati. !ojam ni$kotemperaturne energije ne po$toji u $adanjoj &trategiji energetike &r'ije. Geotermalna energija u kla$inom $mi$lu 7topli izvori i 'uotine8 pominje $e u $mi$lu deklarativnog zalaganja za razvoj poten0ijala &r'ije u tom $ektoru) ali 'ez konkretni" mera i reenja. Na$uprot gore navedenom) iznena4ujue veliki znaaj $e pridaje korienju\nenergije vetra koga na do'rim loka0ijama ima neto vie od pola godine godinje) kao i energiji &un0a) koja je teoret$ki pri$utna mak$imalno pola dana. Bioma$a tako4e nije univerzalno do$tupna( potre'no ju je $akupiti i u$kladititi tamo gde je ima i kada je ima. ,e4utim u naim u$lovima) preko %59 proizvedene elektrine energije troi $e u zgradama za $tanovanje) prven$tveno za zagrevanje pro$tora i $anitarne vode) za ta $e e/ika$no mo1e kori$titi geotermalna energija. U tom $luaju) vei deo nai" proizvodni" elektrini" kapa0iteta mo1e $e u$meriti ka izvozu elektrine energije. ,oja namera i 1elja je da ovim lankom uka1em da je geotermalna energija $vuda pri$utna) da po$toje te"noloke moguno$ti da $e ona veoma e/ika$no kori$ti i da dr1ava mo1e da o$tvari) implementiranjem mera predlo1eni" u ovom lanku) vie$truke kori$ti( : &amo in/ormi$anjem ) mo1e $e ukazati na veliku i$plativo$t primene toplotni" pumpi. : ;dgovarajue mere za $timuli$anje korienja toplotni" pumpi u periodu od $ledei" godinu dana dovele 'i do $manjenja udela elektrine energije za grejanje $tanova ime 'i $e omoguio i pro*ta'ilni izvoz elektrine energije. : &manjila 'i $e potronja /o$ilni" goriva) emi$ija tetni" ga$ova i dolo 'i do ampli*ka0ije o$tali" ekoloki" e/ekata. : <oprinelo 'i $e uveanju naunog i te"nolokog znanja o korienju toplotni" pumpi.\n: &r'ija 'i ravnopravno i $premno ula u evrop$ke integra0ije na polju poveanja energet$ke e*ka$no$ti. =lanak je organizovan na $ledei nain( nakon kratkog prikaza karakteri$tika geotermalne energije i najza$tupljeniji" naina njenog korienja) prelazim na opi$ trenutne primene toplotni" pumpi u #vrop$koj uniji. Glavni deo lanka $adr1i pregled $tanja i predloge mera za po'oljanje energet$ke e*ka$no$ti) aktiviranje po$tojei" i novi" geotermalni" 'uotina) kao i ma$ovne primene toplotni" pumpi u &r'iji. >akljuak nudi preporuke za generalnu $trategiju &r'ije na ovom polju.\nGeotermalna energija u >emlji vodi poreklo jo od na$tanka nae planete pre )% milijardi godina. Temperatura u $reditu >emlje je oko -555 23 i tamo $e i dalje odvijaju termonuklearne reak0ije. Toplota iz u$ijanog jezgra $e kree ka povrini >emljine kore. Nama je na ra$polaganju $amo mali deo te energije u povrin$kom delu du'okom do nekoliko kilometara. Geotermalna energija $e $adr1i u >emljinoj kori i to u $tenama) podzemnoj vodi) podzemnoj vodenoj pari i magmi. U zavi$no$ti od $redine u kojoj $e nalazi geotermalna energija $e naziva "idrogeotermalnom) petrogeotermalnom i magmogeotermalnom. ?idrogeotermalna energija je akumulirana u podzemnim termalnim vodama ija je temperatura vea od 1523. Njena ek$ploata0ija $e o'avlja iz izvora ili 'uotina. !etrogeotermalna energija je $adr1ana u $uvim $tenama koje ne $adr1e $lo'odnu podzemnu vodu. ;vi" godina je poela i komer0ijalna proizvodnja elektrine energije iz elektrana koje kori$te energiju vreli" $tena. >a ovu primenu potre'no je da je temperatura $tena vea od 15523. ,agmogeotermalna energija je akumulirana u u$ijanoj magmi i ek$perimenti za njenu ek$ploata0ju $e u$peno $provode. !oten0ijal geotermalne energije odre4ene o'la$ti mo1e $e prikazati gu$tinom geotermalnog toplotnog toka 7 koliina geotermalne toplote koja u $vakoj $ekundi kroz povrinu od 1 m2 iz unutranjo$ti >emlje dolazi do njene povrine 8. !ro$ene vredno$ti u #vropi $u oko -5 m@Am2 )dok $u u &r'iji ove vredno$ti\nznatno vee( preko 155 m@Am2. Tereni u &r'iji izgra4eni $u od tvrdi" $tena i z'og tako povoljni" "idrogeoloki" i geotermalni" karakteri$tika u &r'iji $e nalazi oko 1-5 izvora geotermalni" voda $a temperaturom veom od 1% 23. Najtopliji $u izvori u Branj$koj Banji gde temperatura izno$i do C-23. !ro0enjena ukupna koliina toplote $adr1ane u nalazitima geotermalni" voda u &r'iji je oko dva puta vea od ekvivalentne koliine toplote koja 'i $e do'ila $agorevanjem $vi" nai" rezervi uglja. U Bojvodini po$toje i -2 vetaka geotermalna izvora 7'uotine8 ukupne izdano$ti od %%5 lA$ i toplotne $nage od oko %5 ,@. U delu &r'ije ju1no od &ave i <unava nalazi $e jo D 'uotina $a pro0enjenom $nagom od 15D ,@. E1F ;vi poda0i ukazuju na veliki poten0ijal za ek$ploata0iju geotermalne energije u naoj zemlji) koji je trenutno gotovo u potpuno$ti neo$tvaren.\nNajei naini korienja geotermalne energije\nTOPLI IZVO I\n?idrogeotermalni poten0ijal je najvie korien u $vetu i u &r'iji. Gazlozi $u jedno$tavni( !rirodni izvori $u u pret"odnom periodu privedeni nameni i pri daljem korienju potre'na $u $red$tva $amo za odr1avanje i adapta0iju dodavanjem novi" atraktivni" $adr1aja. U nekim zemljama u $vetu koje vode rauna o energiji i turizmu neprekidno $e ula1e u 'anj$ka leilita i $port$ko-rekreativne i turi$tike 0entre. To $u zemlje u kojima $e ula1e privatni kapital koji je pod$taknut da $e inve$tira u energet$ki e/ika) $neek oloki opravdane i turi$tiki atraktivne projekte. U &r'iji z'og nedo$tatka zakon$ki" i podzakon$ki" dokumenata geotermalni izvori 7 pogotovo 'uotine 8 nedo$tupni $u novim inve$titorima. Ni$u poznate nadle1no$ti) ili ako $u poznate toliko $u i$prepletane izme4u razni" dr1avni" organa da je praktino nemogue doi u po$ed nekog toplog izvora i zapoeti ili po'oljati njegovo korienje. Branj$ka Banja je tipian primer gde 0ela reka tople vode protie kroz gradi) a $tanovnitvo $e greje na $truju) drva ili ugalj. U razvijenim zemljama #vrope tednja energije je po$e'no i$taknuta po$le prologodinjeg pro'lema $a ru$kim ga$om. Tamo $e "idrogeotermalna energija\nmak$imalno kori$ti za zagrevanje $tam'enog i po$lovnog pro$tora. Bea primena je u poljoprivredi i $toar$tvu jer $e tada geotermalna energija kori$ti na $vom izvoru i nije potre'an njen tran$port do gradova. #k$ploata0ija "idrogeotermalne energije je toliko u$avrena da $e $koro $vaki izvor ili 'uotina mogu energet$ki e/ika$no kori$titi 'ez o'zira na kvalitet vode i $adr1aj ra$tvoreni" minerala i ga$ova u njoj) a da $e pri tome i$potuju ekoloki za"tevi.\n#k$ploata0ija geotermalne energije iz 'uotina je neto $kuplja) ali kada $e uzmu u o'zir dugoveno$t takvog energet$kog izvora) $up$titu0ija /o$ilni" goriva i ouvanje prirode) onda je kori$t velika za inve$titora) za lokalnu zajedni0u i za dr1avu u 0elini. Bitno je $amo da $ve tri $trane vide $voju kori$t i da $e anga1uju na realiza0iji $vakog takvog projekta.\nToplotne pumpe $u ra$"ladne maine koje preno$e toplotnu energiju iz jednog pro$tora u drugi tako to jedan pro$tor ra$"la4uju ) a drugi pro$tor zagrevaju. <a 'i $e o$tvario preno$ toplotne energije potre'no je da $e ulo1i odre4ena) najee) elektrina energija za rad kompre$ora. &utina i glavni razlog za primenu toplotni" pumpi le1i u nji"ovoj e/ika$no$ti( za preno$ toplotne energije troi $e $amo 25-359 prenete energije. Naime ) toplotna pumpa potroi\n1k@" elektrine enrgije za preno$ toplotne energije od 3- k@". +ko $e toplotna energija koja $e preno$i do'ija 'e$platno ) na primer ) korienjem ni$kotemperaturne geotermalne energije 715-25238) vie$truko $e $manjuje 0ena do'ijene energije za kori$nika. Hlimat$ki u$lovi u &r'iji $u idealni za primenu toplotni" pumpi. !umpe u zim$kom periodu rade u re1imu grejanja) a leti u re1imu "la4enja. Time $e iz'egava inve$ti0ija u dodatnu opremu za "la4enje. !rimenom toplotni" pumpi trokovi za grejanje $e $manjuju 3 do puta. Ukoliko $e toplotne pumpe kori$te u\nkom'ina0iji $a podnim i zidnim grejanjem o$tvaruje $e termoakumula0ioni e/ekat. Na taj nain je omogueno da $e u velikom delu grejne $ezone kori$ti elektrina energija po nonoj tari/i ime $e 0ena grejanja $manjuje jo 3 do % puta. Grejanje pomou toplotni" pumpi je je/tinije C do 1- puta u pore4enju $a ekvivalentnim grejanjem na /o$ilna goriva ) drvo ili elektrinu energiju u kla$inim kotlovima. Horienje elektrine energije u toku noi ima vie$truke predno$ti ( potronja $e o'avlja kada po$toje vikovi elektrine energije i $manjuju $e vrna optereenja u toku dana ime $e o$tvaruje 'olja regula0ija elektroenerget$kog $i$tema.\nTOPLOTN$ PU%P$ P $UZI%&'U G$OT$ %&LNU $N$ GI'U IZ PO(Z$%L'& N& SL$($)& T I N&*IN&:\n1. Boda iz 'unara) koja je najee na temperaturi od 15 do 2523) dovodi $e u toplotnu pumpu i po$le njenog "la4enja ona $e vraa u drugi 'unar ili $e izliva u kanale ) vodotokove ili kanaliza0iju. ;vo je energet$ki gledano naje/ika$niji nain) jer je temperatura vode koja $e izvlai u toku 0ele godine na kon$tantnoj temperaturi. &a $tanovita pouzdano$ti i jedno$tavno$ti 0elog $i$tema po$toje odre4eni pro'lemi i trokovi oko izrade 'unara. ;granienje Geotermalna energija( Hako i$kori$titi $kriveni poten0ijal &r'ije . kapa0iteta je de/ini$ano izdanou 'unara. =e$t je $luaj da na loka0ijama gde je potre'no da $e izvede zagrevanje pro$tora pomou toplotne pumpe nema na ra$polaganju potre'ne koliine vode ili voda uopte nije pri$utna. 2. Horienjem $onde $e eliminiu pro'lemi $a nedeo$tatkom 'unar$ke vode. <ugoveno$t ovakvog $i$tema je zagarantovana) moguno$t kvara ili drugi" pro'lema je minimalna) a jedno$tavno$t rukovanja je $vedena na ap$olutni minimum. U zavi$no$ti od geoloki" karakteri$tika na odre4enoj loka0iji) iz jedne $onde du'ine 255 m mogue je o$tvariti toplotni do'itak $nage do 13k@. #konom$ki gledano primena $ondi je neto $kuplja inve$ti0ija u pore4enju $a 'unarima) ali pouzdano$t) jedno$tavno$t rukovanja i dugorono reavanje pro'lema grejanja i "la4enja pro$tora na 'ilo kojoj loka0iji namee\novo reenje kao najatraktivnije i ono 'i u 'uduno$ti tre'alo da $e mak$imalno kori$ti u &r'iji) kao to je $ada $luaj u 'ogatijim evrop$kim zemljama. 3. >emalj$ki kolektor je reenje vrlo $lino $ondi $ tom razlikom to $e ne 'ui 'unar u koji $e $puta $onda) ve $e pla$tine 0evi pola1u u o'liku mre1e u zemljite na du'ini od oko 1)% m. #nergija koja $e ovom metodom prikuplja je veim delom $uneva energija akumulirana u povrin$kom delu zemljita u toku leta. ;vo reenje je znatno je/tinije od $ondi ukoliko $e ugradnja o'avlja u toku gradnje o'jekta i ukoliko po$toji dovoljno velika povrina zemljita za po$tavljanje kolektora. Nepovoljna $trana ovog metoda je to $e energija iz zemljita troi tokom zime) pa $e krajem grejnog perioda $manjuje e/ika$no$t $i$tema.\nP I%$N& TOPLOTNI+ PU%PI U $V OPS,O' UNI'I\n;d januara 255C. godine primena toplotni" pumpi je de/initivno uvrena u o'novljive izvore energije. ;vo je znaajno z'og toga to $e $ada primena toplotni" pumpi automat$ki uklapa u ve u$po$tavljena pravila) propi$e i /inan$ij$ke $trukture koje $e primenjuju za o'novljive izvore energije. #nerget$ka zavi$no$t #vrope od uvozni" energenata po$e'no $e i$kazala u ga$noj krizi u januaru 255C. godine. #vrop$ka unija nema mnogo iz'ora) ali $u prav0i ja$ni. IHao to <1on$on 76o"n$on) 255%( 2%.--28 navodi) ovo je u $kladu $a dve glavne $trategije koje #vrop$ka unija ima na ra$polaganju kako 'i o$igurala energet$ku 'ez'edno$t i $manjila energet$ku zavi$no$t. !rva $trategija podrazumeva $manjenje potronje uvo4enjem novi") prete1no o'novljivi" izvora energije i pronala1enjem novi" izvora ili $na'devaa energentima. To je dugorona $trategija) dok je jedina kratkorona $trategija razvijanje 'li$ki" odno$a i partner$tava $a glavnim $na'devaima energentima #vrop$ke unije.J E F !reko 59 primarne energije u #vrop$koj uniji $e troi za grejanje i "la4enje. !rema tome) to je iroka o'la$t u kojoj tre'a da $e deluje i gde je neop"odno da $e po$tignu znaajni rezultati.\nGeotermalna energija( Hako i$kori$titi $kriveni poten0ijal &r'ije D Bi$okopo$tavljeni 0iljevi za $manjenje potronje primarne energije za 259 do 2525. godine uz i$tovremeno $manjenje emi$ije ugljendiok$ida za 259 doveli $u do toga da $e o'novljivi izvori energije tretiraju kao oko$ni0a uteda. U tim utedama primena toplotni" pumpi e uzeti znaajno uee od 229. U pret"odni" % godina nekoliko evrop$ki" zemalja je donelo i zakon$ke odred'e da $vaki novoizgra4eni gra4evin$ki o'jekat mora da ima ugra4enu toplotnu pumpu za zagrevanje pro$tora. Tako4e i veina evrop$ki" zemalja o'ez'e4uje znaajne pod$ti0ajne mere za ugradnju toplotni" pumpi) od direktnog plaanja proizvo4au za $vaku i$poruenu toplotnu pumpu do pore$ki" olaki0a za kori$nike. 6edno$tavno je izraunata do'it od primene toplotni" pumpi na nivou dr1ave i na o$novu toga $u odre4ene pod$ti0ajne mere da 'i $e o$tvarili planirani e/ekti. Ta-le .( &ale$ num'er$ /or di//erent #U 0ountrie$. 7&our0e( #?!+8 Broj in$talirani" toplotni" pumpi i godinje promene /01 Ukupan 'roj novi" in$talirani" toplotni" pumpi u o$am evrop$ki" zemalja je u 255D. godini pora$tao za pro$eno %59. Na primeru Kved$ke) gde po$toji zakon$ka o'aveza da $vaki novoizgra4eni o'jekat mora da ima toplotnu pumpu) u toku 255.. godine dolo je do pada prodaje z'og za$ienog tr1ita) to je$t) z'og $manjenja 'roja novoizgra4eni" o'jekata.\nTamo je $ada trend da $e i u $tarim o'jektima izvri zamena po$tojei" $i$tema z a grejanje pa je za"valjujui pod$ti0ajnim merama ve u 255D. godini prodaja pora$la $a C3.555 na 12D.555 toplotni" pumpi. Tako4e) $ve je vea ugradnja i u zgrade $a vie $tanova) dok je u prvom krugu ma$ovnija upotre'a 'ila u porodinim kuama. Najnovija ve$t je da je &avet #vrop$ke unije u$vojio odluku da od 2525. godine $vaki novoizgra4eni $tam'eni ili po$lovn i o'jekat mora da 'ude energet$ki nezavi$an. To znai da e u $vakom o'jektu morati da $e proizvede Geotermalna energija( Hako i$kori$titi $kriveni poten0ijal &r'ije C onoliko energije u toku godine koliko $e u tom o'jektu i potroi. Nije potre'no ni naglaavati da $u toplotne pumpe no$ila0 o$tvarljivo$ti ove odluke i da e $ada u$lediti pod$ti0ajne mere za nji"ovo jo 'r1e u$avravanje.\nP I%$N& G$OT$ %&LN$ $N$ GI'$ U S !I'I:\nT $NUTNO ST&N'$2 P O!L$%I I P $PO U,$\nU periodu od 1C. . do 1CC2. godine u &r'iji je iz'ueno 113 'uotina E1F kojima je i$pitan kapa0itet i kvalitet vode. To je 'io period u kom $e po$tavljala do'ra o$nova za veu ek$ploata0iju "idrogeotermalnog poten0ijala u &r'iji. Geotermalne 'uotine $u napravljene u pro0e$u potrage za nalazitima ga$a i na/te i e$to $e nalaze van na$eljeni" me$ta i $ao'raajni0a. To je razlog nji"ovog malog korienja u pret"odnom periodu. Nije po$tojala zaintere$ovano$t dr1ave da $e te 'uotine aktiviraju. Tako4e ni$ke 0ene o$tali" energenata) a naroito elektrine energije) ni$u 'ile $timulan$ za korienje geotermalni" voda ak i u poljoprivredi mada $e vei 'roj 'uotina nalazi na o'radivom zemljitu. Tako4e) poljoprivredna proizvodnja u zatienim i grejanim pro$torima kao) to $u pla$teni0i i $takleni0i)kod na$ je ve de0enijama u zaetku)tako da $e u 0eloj &r'iji $amo nekoliko poljoprivredni" o'jekata greje toplom vodom iz 'uotina.\n0343 $nerget#ka e5ika#no#t\nU &r'iji je veoma izra1en pro'lem nedovoljne energet$ke e/ika$no$ti i\nnera0ionalnog korienja po$tojei" izvora ili 'uotina koje $e nalaze u ek$ploata0iji. U termalnim 'anjama $e ne po$veuje $koro nikakva pa1nja energet$koj\ne/ika$no$ti i velike koliine tople vode $e i$putaju kao nekori$ne) iako je iz nji" primenom toplotni" pumpi mogue izvui dovoljno energije za zagrevanje pro$tora ili 'azena. L$tovremeno $e pro$tor greje pomou uglja ) na/te ili elektrine energije. Ukoliko 'i $e izvrila ra0ionaliza0ija korienja toplotne energije iz topli" izvora u 'anjama) onda 'i iz i$ti" izvora energijom mogli da $e $na'devaju i novi atraktivniji $adr1aji. Tako4e) 'udui kori$ni0i za $ada zapeaeni" 'uotina tre'a na vreme da $e upoznaju $a nainima ra0ionalnog korienja mak$imuma energet$kog poten0ijala ime e i /inan$ij$ke analize pokazati povoljnije rezultate. Primer E2F : Beej$ka 'uotina B-2A? je jedna od energet$ki najpovoljniji" na teritoriji Bojvodine. !rojektovani izliv ima toplotnu $nagu .1%3 k@ ako $e rauna $a "la4enjem vode do 2% 23. ,e4utim) ugradnjom toplotne pumpe ova $naga GTB $e mo1e poveati na %.1C2 k@. Na ove $nage tre'a Geotermalna energija( Hako i$kori$titi $kriveni poten0ijal &r'ije 15 dodati i $nagu koja $e mo1e o$tvariti $tandardnim $agorevanjem $epari$anog ga$a i to je oko 1. 2% k@ $a oko C59 e/ika$no$ti u pro0e$u $agorevanja. : Na1alo$t i $ada) i ve du1e vreme kori$ti $e $amo 72% M 589 kapa0iteta\nzavi$no $a kojim $e protokom GTB rauna. &kup $adanji" potroaa je premale $nage i trajanja njenog korienja za ovako monu 'uotinu. Na ovom primeru $e na izrazit nain vidi druga $trana pro'lematike korienja geotermalni" izvora uopte. Naime) te1i deo pro'lema je o/ormljenje adekvatnog potroaa) nego otvaranje i kompletno opremanje 'uotine. To je glavni razlog to je veliki 'roj u$peni" 'uotina van upotre'e) 'ez o'zira to je geotermalna voda ve negde iznad %23 konkurentna kla$inim energet$kim izvorima. : Lz nai" prorauna proizilazi da $e na ovoj 'uotini) uz adekvatnog potroaa mo1e $agraditi mono toplotno po$trojenje 'azne $nage grejanja pro$torija preko . ,@ uz dodatnu /unk0iju zagrevanja potroaa kao to $u plivaki 'azeni i njima $lini 'azeni za uzgoj ri'e. ,oderna ema po$trojenja $a toplotnom pumpom o'ez'e4uje i letnje "la4enje) pored mak$imalnog i$korienja geotermalne vode u $ezoni grejanja. : !rema tome) u narednim aktivno$tima oko kon0ipiranja ar"itekton$kog $adr1aja u 'lizini $adanje proizvodne 'uotine tre'a $e $kon0entri$ati na komponovanje to jaeg i u toku godine dugotrajnijeg potroaa toplotne energije) koja e o$tati ekonom$ki i$plativa i po$le verovatno neop"odne izgradnje povratne 'uotine. Ne tre'a $metnuti $ uma ni po$tojanje neto $la'ije) ali jo uvek pri"vatljive 'uotine B-1A?) koja $e lako mo1e\npridru1iti detaljno analiziranoj B-2A? i znaajno poveati ovaj re$ur$. : Lnve$ti0ija u izgradnju ovog monog energet$kog izvora nije mala) i izno$i oko 2.23..555 N kada 'i $e $tartovalo $a gole ledine. ,e4utim) ona je realno manja za vredno$t po$tojee proizvodne 'uotine 7oko 3-5.555 N 8 i za jo oko 255.555N ) koliko 'i $e moglo i$kori$titi od o$tale po$tojee opreme. !rema tome 0ena 'i $e kretala oko 1.-...555 N zajedno za potroae i vla$nika 'uotina. 6o uvek nije mala) ali 'i $e otplatila za oko 3)% do godine) ako 'i o$tvarivala godinju do'it oko -55.555 N ) a i pod\ndo$ta tekim kreditnim u$lovima $a godinjom e/ektivnom kamatom 159. : U najmanju ruku)$adanji potroai 'i tre'alo da po'oljaju po$trojenje ugradnjom jedne toplotne pumpe i relativno malog toplovodnog kotla) ime 'i $e o'ez'edila $adanja potronja na 'olji nain) a uvela i dodatna /unk0ija letnjeg "la4enja. To je inve$ti0ija i$pod 12%.555 N.\nNa drugim lokacijama je situacija slina. Tako, na primer, ceo rehabilitacioni centar u Vrdniku se greje na mazut i pored geotermalnog izvora velikog kapaciteta koji je dovoljan za zagrevanje celog centra. U ovom centru je pre dve godine instalirana geotermalna toplotna pumpa za zagrevanje sanitarne vode i time je za 75 koristila u te svrhe. "eotermalna energija# $ako iskoristiti skriveni potencijal %rbije && smanjena potro!nja elektine energije koja se ranije\n0363 &,TIVI &N'$ POSTO'$)I+ G$OT$ %&LNI+ !U7OTIN&\n&tavljanje u /unk0iju 'uotina koje $u zapeaene ima veliku va1no$t za &r'iju. U tom pro0e$u mora da $e $provede po$tupak koji je u$tanovljen za tu $vr"u. Na mnogim 'uotinama nije izvreno potpuno i$pitivanje $a$tava i kvaliteta vode i z'og toga $e ne $me dozvoliti da $e takve vode nekontroli$ano izlivaju u vodotokove. ,ogue je da teta 'ude vea od kori$ti. <r1ava tada tre'a da uzme aktivno uee i da odredi koje vode mogu da $e i$putaju na povrinu) a koje mora da $e vrate u podzemlje po$le uzimanja toplotne energije. >nai da 'udui kori$nik mora da ima po$tojee reenje o te"nikom prijemu 'uotine ili da po$le ura4eni" analiza do'ije novo reenje.\n0383 NOV$ G$OT$ %&LN$ !U7OTIN$\nBuenje novi" 'uotina e verovatno 'iti preputeno privatnom $ektoru) jer dr1ava nema u planu da $provodi dalja i$tra1ivanja geotermalnog poten0ijala. To je za $ada zakon$ki najure4eniji deo gde $e znaju nadle1no$ti) o'aveze i po$tup0i. 3ena $amog 'uenja) odre4eni $tepen ne$igurno$ti u i$"od 'uenja i ne$ta'ilno$ti na privrednom planu $u razlozi z'og koji" $e ne pri$tupa ma$ovnijem 'uenju novi" 'uotina. Tako4e) kvalitet do'ijene tople vode mo1e izi$kivati da $e ona po$le korienja 7oduzimanja toplotne energije8 mora vratiti u podzemlje to prouzrokuje dvo$truki troak jer tre'a iz'uiti jo jednu i$tovetnu 'uotinu.\n0393 %&SOVN& P I%$N& TOPLOTNI+ PU%PI\nU okviru &trategije razvoja energetike Gepu'like &r'ije do 251%. godine ne $pominje $e direktno upotre'a toplotni" pumpi) ali jedan od prioriteta $u i o'novljivi izvori energije.\nI Trei-po$e'ni !rioritet korienja N;L# 7novi" o'novljivi" izvora energije8 i novi" energet$ki e/ika$niji" i ekoloko pri"vatljivi" energet$ki" te"nologija i ure4ajaAopreme za korienje energije. J E3F I !rioriteti $elektivnog korienja novi" i o'novljivi" izvora energije i energet$ki e/ika$niji" te"nologija i ure4aja) u okviru koji" $u predvi4ene ,ere i aktivno$ti za intenzivnije korienje 'ioma$e ) i$korienje preo$talog "idropoten0ijala) po$e'no za gradnju mali" "idroelektrana i vienamen$ki" "idroenerget$ki" o'jekata) i$tovremeno $a organizovanijim i$tra1ivanjem i korienjem geotermalni" izvora) kao i za ma$ovnije korienje $uneve energije za de0entralizovano korienje toplotne energije.I E3F I #nerget$ki poten0ijal po$tojei" geotermalni" izvora u &r'iji) izno$i 'lizu 5.2 ,t.en) na teritoriji Bojvodine) !o$avine) ,ave) !odunavlja i ireg podruja 0entralne &r'ije kao i u po$tojeim 'anjama. Ne$i$tematino$t u i$tra1nim i pripremnim radovima za korienje geotermalni" izvora i od$u$tvo pod$ti0aja za organizovano korienje ovog izvora energije $u o$novni razlog $im'olinog i$korienja energije tople vode iz $totinak po$tojei" 'uotina) relativno ni$ke temperature 7retko preko -5238) Geotermalna energija( Hako i$kori$titi $kriveni poten0ijal &r'ije 12 toplotne $nage i$pod 1-5 ,6A$) iako do$adanja i$tra1ivanja ukazuju da je $tvarni poten0ijal geotermalni" izvora 'ar pet puta vei od o$tvarenog.J E3F\nLz navedeni" $tavova &trategije razvoja energetike Gepu'like &r'ije vidi $e da ne po$toji nikakva oz'iljna namera da $e na polju geotermalne energije preduzmu znaajniji kora0i iako je geotermalni poten0ijal nekoliko puta vei od $vi" nai" rezervi uglja. U &r'iji veliku za'unu izaziva i pojam Igeotermalna energijaJ koji podrazumeva da $e odno$i na "idrogeotermalnu energiju) tj. na izvore tople vode ili na 'uotine $a toplom vodom temperature vee od 523. U$taljeno je miljenje da "ladnije vode ni$u geotermalne i da z'og toga ni$u pogodne za korienje za grejanje. Lma $e uti$ak da i &trategija razvoja energetike Gepu'like &r'ije do 251%. godine podrazumeva pod geotermalnom energijom $amo prirodne i vetake izvore tople vode. Horienje ni$kotemperaturne geotermalne energije pomou toplotni" pumpi za zagrevanje i "la4enje $tam'enog i po$lovnog pro$tora po$talo je imperativ dana$ kada $e planira $manjenje energet$ke zavi$no$ti i $manjenje emi$ije ugljendiok$ida. U 'li$koj 'uduno$ti pri'li1avanjem #vrop$koj uniji primena toplotni" pumpi po$tae o'aveza. !ro0enjena $naga $vi" 'uotina u &r'iji je oko 1-5 ,@ E1F) a in$tala0ijom $amo 25.555 toplotni" pumpi kapa0iteta 25 k@ mo1emo iz zemlje da preuzmemo $nagu od 355 ,@) to $a potre'nom elektrinom energijom pred$tavlja 55 ,@ in$tali$ane $nage za grejanje uz inve$ti0iju od oko 155\nmiliona evra. Grad kao to je 6agodina ima oko .555 ga$ni" prikljuaka i i$to toliko individualni" ga$ni" kotlova. U &u'oti0i po$toji oko 15.555 ga$ni" prikljuaka i nekoliko de$etina veliki" potroaa. &lina je $itua0ija i u drugim gradovima. U &r'iji ima ukupno oko 155.555 ga$ni" prikljuaka. ;vo pore4enje je potre'no da 'i $e ukazalo da je $a$vim opravdano i mogue da $e u narednom periodu od % godina u &r'iji in$talira oko %5.555 toplotni" pumpi. &a tolikim 'rojem toplotni" pumpi po$tigla 'i $e in$tali$ana $naga od 1 G@ od ega 'i oko .%5 ,@ dolazilo iz zemlje. To je znatno vie od in$tali$ane $nage 'udueg kogenerativnog po$trojenja na ga$ u Novom &adu. >a organizovano uvo4enje toplotni" pumpi za zagrevanje i "la4enje $tam'enog i po$lovnog pro$tora po$toje $ledei razlozi( : Lnve$ti0ija koja je oko 3 puta vea nego u $luaju grejanja na ga$ i$plati $e u roku od 3 do godine. do 1- puta\n: 3ena potroene elektrine energije u toku ek$ploata0ije je manja nego u $luaju grejanja na ga$) $truju ili /o$ilna goriva. : Hvalitet i kom/or grejanja je na najviem moguem nivou.\n: U toku 0ele grejne $ezone nije potre'na nikakva interven0ija. : L$ta toplotna pumpa radi u re1imu "la4enja u toku leta) ime $e iz'egava na'avka opreme za "la4enje.\n: !o$toji irok op$eg $naga toplotni" pumpi 7od 15 k@ do 2 ,@8 ime $e po$ti1e do'ra pokriveno$t za"teva. : ,ogue je da $e o$nuje nekoliko proizvo4aa toplotni" pumpi da $e ne 'i ponovila $itua0ija da $u $vi ga$ni kotlovi u &r'iji uvozni. : !oveala 'i $e zapo$leno$t na proizvodnji i monta1i opreme. : >a gradnju kogenerativnog ga$nog po$trojenja $nage 55 ,@ potre'no je minimum 3 godine. Ugradnjom 15.555 toplotni" pumpi u $vakoj grejnoj Geotermalna energija( Hako i$kori$titi $kriveni poten0ijal &r'ije 13 $ezoni aktiviralo 'i $e oko 255 ,@ toplotni" kapa0iteta pri emu 'i elektrina energija uzela uee $a in$tali$anom $nagom od %5 ,@. !ro'lem nedovoljne za$tupljeno$ti toplotni" pumpi u grejanju pro$tora u &r'iji mo1e da $e rei razliitim programima $timula0ije ili nji"ovom kom'ina0ijom( 1. +k0ija za poveanje primene toplotni" pumpi za zagrevanje $tam'eni" i po$lovni" o'jekata tre'a da pone o'razovanjem $tanovnitva putem tampe) radija) televizije i interneta o nainima) predno$tima i kori$tima korienja ni$kotemperaturne geotermalne energije. 2. &tanovnitvo &r'ije trenutno ima na deviznoj tednji oko - milijardi evra. Bla$ni0i ti" $red$tava $e najee greju na /o$ilna goriva i $voj nova0 nee ulagati u elektroenerget$ki $i$tem &r'ije ili u podizanje grad$ki" kogenerativni"\ntoplana na ga$. <r1ava) znai) $amo ak0ijom in/ormi$anja tre'a da aktivira mali deo tog nov0a. 3. &tanovnitvo e $amo /inan$irati nov nain grejanja u $vojim kuama) ali je potre'no ja$no i pre0izno o'ja$niti da je grejanje pomou toplotni" pumpi najekonominiji nain koji po$toji i da $e 0ena grejanja nee dra$tino menjati u zavi$no$ti od kole'anja 0ena energenata na $vet$kom tr1itu. 3ena elektrine energije $vuda je u $vetu naj$ta'ilnija u odno$u na druge energente i mo1e $e oekivati da e tako 'iti i u 'uduno$ti. Beina nai" gra4ana je $keptina prema novim reenjima pogotovo to $u u pret"odnom tride$etogodinjem periodu nekoliko puta menjali $i$tem grejanja. &toga razlozi za ponovnu promenu tre'a da 'udu ja$ni i da daju dugorone rezultate. . <r1ava tre'a da odredi pod$ti0ajne mere za primenu toplotni" pumpi po $linom modelu kao to je uradila za automo'il !unto $a Oiatom. &vakom kup0u toplotne pumpe tre'a dotirati izno$ od %55 evra to za 25.555 toplotni" pumpi izno$i 15 miliona evra. Na taj nain $e po$ti1e e/ekat kao da je za i$ti nova0 napravljena nova elektrana $nage %5 ,@. %. <r1ava tre'a da pod$takne dva ili tri proizvo4aa da proizvode toplotne pumpe $naga od 15 k@ do %5 k@. !rojektovanje i priprema za proizvodnju mogu $e uraditi u periodu od godinu dana. !o$toje $trunja0i\nkoji mogu da projektuju i izrade kvalitetne toplotne pumpe.Trenutno po$toje dva proizvo4aa koji proizvode godinje do D5 toplotni" pumpi. Tako4e po$toji nekoliko vei" proizvo4aa ra$"ladne te"nike koji izra4uju velike "ladnjae i vrlo lako 'i dopunili $voj proizvodni program toplotnim pumpama za zagrevanje i "la4enje zgrada.\nTrenutno $tanje primene geotermalne energije u &r'iji je takvo da $e u po$lednji" petnae$t godina $koro nita nije uradilo. Na privatnu ini0ijativu je iz'ueno nekoliko plitki" 'uotina 7do %55 m i 5 238 i aktivirane $u dve do tri po$tojee 'uotine. #nerget$ka e/ika$no$t u 'anj$kim i $port$korekreativnim 0entrima) gde $e kori$te geotermalni izvori) nije poveana) jer ti 0entri i ovako tavore 'ez /inan$ij$ke akumula0ije i 'ez moguno$ti da inve$tiraju u po$tojee ili nove kapa0itete prilago4ene novim za"tevima. 3ela #vropa te1i da $manji energet$ku zavi$no$t i pokuava da povea $voju proizvodnju energije) a jedina moguno$t je znatno poveanje udela o'novljivi" izvora energije u ukupnom energet$kom 'ilan$u. &r'ija $e nalazi u $linoj energet$koj zavi$no$ti od uvoza i z'og toga je veoma va1no "itno pri$tupiti poveanju primene geotermalne energije. U narednom periodu od de$etak godina primenom geotermalne energije mo1e $e o'ez'editi preko 159 potre'a za toplotnom energijom uz najni1e inve$ti0ije u pore4enju $a drugim izvorima energije. 3ena ove inve$ti0ije mo1e u 0elo$ti da $e o'ez'edi ulaganjem $tanovnitva 'ez dodatnog zadu1ivanja dr1ave. &ve vea nepredvidivo$t 0ene energije do'ijene iz /o$ilni" goriva) zaga4enje\n1ivotne $redine) kao i u$kla4ivanje $a zakonodv$tvom #vrop$ke unije apeluje na "itno$t u$po$tavljanja ko"erentne politike dr1ave u ovom polju i integri$anje mera za $timula0iju korienja geotermalne energije u energet$ku $trategiju i njeno $provo4enje. U toku prve polovine 2515. godine tre'a otpoeti $a medij$kom kampanjom upoznavanja $tanovnitva $a predno$tima korienja toplotni" pumpi za zagrevanje $tam'enog i po$lovnog pro$tora. U i$to vreme) tre'a o$novati 0entar za primenu toplotni" pumpi gde 'i nekoliko modela i tipova toplotni" pumpi neprekidno 'ilo na ra$polaganju irokoj pu'li0i radi direktnog i praktinog upoznavanja $a nainom rada i razultatima. <r1ava tre'a putem $pe0ijalni" konkur$a da pod$takne i$tra1ivaki i razvojni 0iklu$ koji 'i vrlo 'rzo doveo do moguno$ti domae proizvodnje toplotni" pumpi\n!o$trojenja za korienje geotermalne energije\nPrin:i; rada to;lotne ;"m;e\n!izni# ;lan : Szr3 22Geodom<<\n=O#novni :ilj -izni# ;lana\n&zr. Geodom iz !ozarev0a preva$"odno ima zadatak izrade toplotni" pumpi. Hako 'i ovaj pro0e$ Geodom pokrenuo zapo$leni $u 12 radnika . Geodom je u 0ilju mak$imalno i$kori$0enje prirodni" re$ur$a u $vojoj okolini pri kom izrada toplotni" pumpi ne zagadjuje i pravi u$tedjevinu u vidu potro$ene energije kori$niku . U prvoj godini rada 0ilj preduze0a je da o$tvari pro/it koliko je dovoljno za i$platu plata $vi" zapo$leni" ) u drugoj planovi $u da $e pro/it pove0a za 2%9 ... U 0etvrtoj 'i $e i$platila $va kupljena me"aniza0ija koja je neop"odna za izradu pumpi. &ta je toplotna pumpa P To;lotna ;"m;a je ure4aj pomou koga $e toplotna energija iz jedne $redine preno$i u drugu. >a taj preno$ toplotne energije troi $e odre4ena energija koja je nekoliko puta manja od prenete. Toplotna pumpa je ure4aj koji mo1e toplotnu energiju da tra$portuje iz $poljanje\nokoline u zgradu ili iz zgrade u $poljanju okolinu) tako da $e u zim$kom periodu kori$ti za grejanje) a u letnjem periodu za "la4enje pro$tora. Toplotna energija iz topli" otpadni" voda mo1e da $e pomou toplotne pumpe vrati i ponovo i$kori$ti za zagrevanje pro$tora ili zagrevanje vode. Najee primene $u u indu$trij$kim pro0e$ima kao i u "otel$kim i 'anj$kim primenama. ;vaj pro0e$ zove $e( rekupera0ijaenergije. U zavi$no$ti od $redine iz koje $e preuzima toplotna energija i $redine u koju $e ona preno$i po$toje vie tipova toplotni" pumpi. Najea $u dva o$novna tipa( vazd"> = vazd"> i voda = voda kao i nji"ove kom'ina0ije.\nOaza rada toplotne pumpe .\nNaziv: Samostalna zanatska radnja Geodom Pozarevac Skraeni naziv: SZR Geodom Direktor: Dalibor Zivanovic Mati ni broj re!istra: """""" #blik svojine: Privatni $i%ra delatnosti: """""" &ele%on: """"" 'aks: """"" (roj tek)e! ra )na: """""\nGodina osnivanja: *+,Naslov (iznis .lana: Pokretanje procesa proizvodnje toplotnih pumpi /)tor biznis .lana: 0"""""\nezime -izni# ;lana\nO#o-e odgovorne za ;odatke koriene za izrad" -izni# ;lana\nLme i prezime <ali'or >ivanovi0 O#novni ;oda:i o ;red"ze:"\n!un naziv kompanije( &amo$talna zanat$ka radnja za proizvodnju toplotni" pumpi IGeodom +dre$a( !ozareva0 ,ati0ni 'roj( QQQQ &i/ra delatno$ti( QQQQ ;$novna 'anka( #r$te 'ank\nDin ,15,61+++7++ ,195+1+++7++ < ;1;661+++7++\n34R ,81+5+1,5 ,-19-:1-, < *:15*+1;+\n,1 #snovna sredstva *1 #brtna sredstva ;1 #stalo 4k).no\nIzvori 5inan#iranja G.Br. Lzvori <in 1.%-5.555)55 1. 1 .555)55 1 .555)55 3..3DD.555)55 #UG 13.-D .21 12. 53.D2 3.-31.2. 2C..25.35\n1. &op$tvena $red$tva 2. 3?O 3. Oond za razvoj\n;$novni pokazatelj po$lovni" rezultata\nBredno$t proizvodnje 7projektovani period8 >apo$leno$t M novi radni0i Breme povraaja inve$ti0ije Lnterna $topa renta'ilno$ti Neto $adanja vredno$t\n-D.%55.555)55 12 radnika god. 19 1. --.-5D)55\n;1 -1 81 91\n%akro analiza trzi#ne ;ozi:ije\nTrenutno $tanje primene geotermalne energije u &r'iji je takvo da $e u po$lednji" petnae$t godina $koro nita nije uradilo. Na privatnu ini0ijativu je iz'ueno nekoliko plitki" 'uotina 7do %55 m i 5 238 i aktivirane $u dve do tri po$tojee 'uotine. Tako da u &r'iji vrlo malo ima preduze0a koja $e 'ave ovim o'novljivim prirodnom energijom ...\n%ikro analiza trzi#ne ;ozi:ije\n#snovni .roizvodi ) .roizvodnom asortiman) SZR Geodom namenjeni s) %inalnoj .otro=nji1 Plasman .roizvoda iz .rocesa .roizvodnje ) .eriod) od *+,-1 *+,61 !odine bie )smeren na domae tr>i=te1\nVeli:ina i #tr"kt"ra ;rodaje\nSZR Geodom za .o etak svo! .oslovanja ) .roces) .roizvodnje .lanira da mese no ).osli oko 9+ ? svo! radno! ka.aciteta za .roizvodnj) .)m.i iz svo! asortmana 1\nNa osnov) .reliminarni@ raz!ovora i .ot.isani@ .red)!ovora SZR Geodom )s.ela je da )!ovori .rodaj) svoji@ .roizvoda iz .rocesa .roizvodnje1 Najva>niji k).ci .roizvoda .roizvodnje s) dr)=tveno .red)zee Gorenje iz Pozarevca i .rivatno .red)zee Grejalice iz Aostolca1 SZR Geodom7 e dr)=tvenom .red)ze) Gorenje mese no is.or) ivati ;+ to.lotni@ .)m.i sto cini 9*18?7 dok e .reostali@ ,+ to.lotni@ .)m.i is.or) ivati .rivatnom .red)ze) Grejalice iz Aostolca1 Aao .otencijalni k).ac .roizvoda javlja se i .rivatno .red)zee Bibe iz Aostolca1 Sa ovim .red)zeem vode se .reliminarni raz!ovori7 ali jo= )vek nis) .ot.isani .red)!ovori1 #vom .red)ze) SZR Geodom bi Cako se sklo.i )!ovorD is.or) ivala ; to.lotne .)m.e 7 ime bi se .oveao ste.en kori=enja ka.aciteta za 6?1\nZna:ajna trzi#na ;redno#t\n3ilj preduze0a je da preovlada na podru0ju Brani0ev$kog okruga i tako iz'a0i iz ponude o$tale proizvodja0e u ovom $egmentu proizvodnje . <alji tok planiranja je da $e i na$tupi i na podru0ja !odunavlja kao i &umadije pri 0emu 'i $e do'ila ve0a proizvodnja mo0 i prido'io ve0i pro/it .\nIdenti5ikovanje najvazniji> konk"renata\nNa teritorije op$tine !ozareva0 ne po$toji drugo preduze0e koje $e 'avi ovom delatno$0u ) tako da $e konkuren0ija 'azira na nivou &r'ije gde $u konkuretna preduze0a ( )) ,i0romaRR d.o.o iz &r'o'rana i )) +rtelRR iz Novog $ada ..\nKan$e) opa$no$ti) predno$ti i nedo$ta0i &>G IGeodomJ prikazane $u u ta'eli koja $ledi( K+N&# ;!+&N;&TL - Ugovorena prodaja proizvodnje - Nizak kupovni poten0ijal ,oguno$t irenja proizvodnog - Ni$ka $topa ra$ta domaeg tr1ita a$ortimana - !o$tojanje $irovin$ke 'aze !G#<N;&TL - Nova te"nologija u pro0e$u proizvodnje - Beliki prera4ivaki kapa0iteti - ,oguno$t pru1anja u$luga treem li0u N#<;&T+3L - Nedovoljna o'rtna $red$tva\n&voju marketing $trategiju &>G IGeodomJ 'azira na mak$imalnom kvalitetu $voji" proizvoda .\n;$lanjajui $e na marketing $trategiju krajnji marketing 0ilj je$te o$nivanje /inan$ij$ki jake zanat$ke radnje 7iji e proizvodi imati prepoznatljiv kvalitet i konkurentne 0ene8) poveanje tr1inog uea i o$tvarivanje veeg pro/ita. Hao o$nova za planiranje o'ima proizvodnje) vi$ine direktni" trokova materijala i prodajne 0ene po jedini0i mere uzeta je $amo ugovorena realiza0ija proizvoda. &>G IGeodomJ planira o'im proizvodnje koji je dat u ta'eli koja $ledi(\nE P, P* P; PEF EFF EFFF F0 0 0F 0FF\n6+ ; *-+\n,1+89 ;9 -6 ;1,*+\n,1,9;9 -6 ;1;9+\n,1*56 ;9 -6 ;19++\n,1-+;9 -6 ;16-+\nPromotivn) kam.anj) SZR Geodom vodie vlasnik1 Promotivna kam.anja e biti )smerena na .romociji radnje i .romociji .roizvoda1 SGobzirom na to da se radi o start<). .rojekt) i s.eci%i nim .roizvodima7 akcenat .romotivne kam.anje bie )smeren na .romocij) direktnim kontaktom sa .otencijalnim k).cima7 odnosno distrib)terima .roizvodno! .ro!rama1 Planira se izrada katalo!a .roizvoda1 Aatalo! .roizvoda ija se izrada .lanira7 .ored .odataka o .roizvodima7 sadr>ao bi i .odatke o SZR Geodom7 kao i in%ormacije neo.@odne za kontakt1 Planirani katalo! bio bi =tam.an ) tira>) od ,1+++ komada1 Deo .romotivne kam.anje bio bi .overen lokalnim medijima koji bi .)tem kratki@ reklamni@ .or)ka obave=tavali .otencijalne k).ce o .roizvo2a ) i osnovnim karakteristikama .roizvodno! .ro!rama1\n>a proizvode primarnog pro0e$a proizvodnje za koje je ugovorena prodaja 0elokupne proizvodnje) &>G je ugovorila 0ene neto ni1e od tr1ini"\n%odel ;"m;e S@armatroni0 @@ D-&3S S@armatroni0 @@ 15-&3S S@armatroni0 @@ 11-&3S\n@ena 4A0Be 4CDBe 6B90e\nS@armatroni0 @@ 1 -&3S S@armatroni0 @@ 1.-&3S S@armatroni0 @@ 25-&3S S@armatroni0 @@ 23-&3S S@armatroni0 @@ 2--&3S\n686Be 60ABe 84BBe 88BBe 8D0Be\nZa realizacij) .lana .romotivne kam.anje i izrade .romotivno! materijala7 SZR Geodom .lanira da ) .rvoj !odini .oslovanja izdvoji sredstva ) visini od ; @ilade dinara na mese nom nivo)1 4 kasnijem .eriod) .oslovanja7 ) sklad) sa razvojem .roizvodno! .ro!rama7 SZR Geodom7 .lanira da za .romocij) svoji@ .roizvoda izdvoji sredstva ) visini od 9 @iljada dinara na mese nom nivo)1\nPo#lovni ;ro#tor &>G IGeodomJ) planira da za poetak $vog po$lovanja uzme u zakup po$lovni pro$tor. ;'avljeni $u preliminarni razgovori oko u$lova zakupa po$lovnog pro$tora. !o$lovni pro$tor 'io 'i zakupljen na period od % godina. >akupnina po$lovnog pro$tora izno$ila 'i 355 #UG-a i plaala 'i $e me$eno. !o$lovni pro$tor povrine C5m6 nalazi $e u !ozarev0u. U planu je da $e deo pla0a preuredi i da $e i$ti kori$ti kako za $kladitenje repromaterijala) tako i za odlaganje gotovi" proizvoda. !o$lovni pro$tor koji e $e kori$titi za o'avljanje delatno$ti ine( ;'jekat u kome $e nalazi oprema) &kladite) Han0elarija.\nBla$nik &>G IGeodomJ planira da na poetku po$lovanja koje vezuje za 51A51A251 . godine) upo$li 12 radnika.\nNaziv radnog me$ta Hnjigovo4a A Homer0ijali$ta ;perater na maini !omoni radnik Ukupno(\nBroj radnika 1 .\nHvali/ika0ija &&& &&& NHB\n>arada 7'ruto8 5.555)55 35.555)55 25.555)55\nBla$nik &>G IGeodomJ planira da upo$li radnike $a tr1ita rada. >arada koju 'i radni0i primali kao naknadu za $voj rad 'ila 'i i$plaivana jedanput me$eno. Gadni0i 'i) u $luaju potre'e) za $voj prekovremeni rad do'ijali uveanu zaradu. &vi radni0i 'ie o$igurani od povrede na radu.\nGadno vreme &>G IGeodomJ u prvoj godini po$lovanja 'ilo 'i organizovano jednokratno u vremenu od 5D do 1- ". U narednim godinama po$lovanja) u $luaju poveanja $tepena korienja kapa0iteta rad 'i 'io organizovan u dve $mene.\nBla$nik &>G IGeodomJ planira o$iguranje opreme i radnika. U pregovorima je da $e oprema i radni0i o$iguraju kod o$iguravajueg drutva I<unavJ. Trokovi o$iguranja uraunati $u u re1ij$ke trokove) a nji"ov izno$ odgovara $tandardnim trokovima o$iguranja za ovu vr$tu delatno$ti.\nVla#nik Bla$nik i o$niva &>G IGeodomJ) g-din <ali'or >ivanovi0 ro4en je 51.5..1CC1. godine u $elu !etka . !o zavr$etku o$novne $kole upi$uje $rednju $ao'ra0ajnu i zavr$ava je $a odli0nem u$pe"om .. >'og trenutne $itua0ije u drzavi i nemogu0no$ti zapo$ljavanja u $tru0i opredeljuje $e za $tudiranje ma$in$tva u Bi$a Te"ni0koj u !ozarev0u i$tovremeno rade0i na vi$e radni" me$ta ) kladioni0e i 'enzin$ke pumpa) prikupljaju0i nova0 za $tvaranje odredjenog kapitala nakon zavr$ene vi$e $kole . Bi$u zavr$ava u roku 251 godine <ali'or >ivanovi0 ima veliki 'roj prijatelja i poznanika iz $truke na ije je nagovaranje poeo da razmilja o o$nivanju radnje i zapoinjanju privatnog 'izni$a. Ldeja da o$nuje zanat$ku radnju je da $voje 'ogato $truno znanje i i$ku$tvo primeni i u privatnoj prak$i) upo$li radnike $a tr1ita rada i o$tvari pro/it. Bla$nik je porodine kue u $elu !etka.\nPlaniranje ;otre-e za radni:ima\nElasnik SZR Geodom .lanira da sti.endira tri ) enika masinske str)ke koji bi .o zavr=etk) =kolavanja zasnovao radni odnos sa .)nim radnim vremenom\nOinan$ij$ki plan &>G IGeodomJ) koji je prikazan u daljem tek$tu) projektovan je na o$novu podataka koji tretiraju $amo pri"ode od ugovorene koliine prodaje proizvoda pro0e$a proizvodnje. Finan#ij#ki ;okazatelji ;lana ;roizvodnje OPIS Bredno$t proizvodnje Bredno$t trokova materijala Bredno$t trokova energije Bredno$t trokova tran$porta 6B40 6B4D 6B4. 6B4A 6B4C\nD.1%3.5 5)5 13.2DC. 55) 1 . %-.DD5) 1%.-.D.1D5) 1..55..125) 5 55 55 55 55 . 1D.25D)5 ..D5-.3D )5 ..D5-.3D )5 D. %%.%3-)5 C.1- .35 )5 5 5 5 5 5 2-C.-55)55 D3.555)55 .2.D55)55 %5D.255)55 % D1%.35 )55 1.32D.C 5)5 1. 5 .D55)55\n%.-DD)5 1.%-..D1D)5 1..55).12 5 5\nIndirektni trokovi O;i# Trokovi 6B40 2..555)55 6B4D .2.555)55 6B4. .2.555)55 6B4A 6B4C\nmarketinga Trokovi upravljanja ;$tali trokovi Uk";no: 155.555)5 5 1-D.555)5 5 6C03BBB2B B 125.555)5 5 2%2.555)5 5 9993BBB2B B 125.555)5 5 2%2.555)5 5 9993BBB2B B 125.555)5 125.555)55 5 2%2.555)5 2%2.555)55 5 9993BBB2B 9C63BBB2BB B\nNa'avna vredno$t 225)D55.55 66B3ABB2BB 2.5 5.555)5 5 5D.555)55 6399A3BBB2B B 63DDA3ABB2B B 159 159 25 .555)55 5.D55)55 6993ABB2BB 6993ABB2BB 19 19 25. 55)55 .5D5)55 6939AB2BB 6939AB2BB +m $topa +mortiza0ija godinji nivo &t. inv. odr1avanja ;dr1avanje godinji nivo\n;$novno $red$tvo >emljite 1 >emljite 2 Ukupno zemljite !o$lovna zgrada Ukupno zgrade &trug Hom'inovana $tolar$ka maina Ukupno ,aine\nUkupno osnovna sredstva\nRadna sna a\nHvali/ika0ij a NHB 7p8 &&& 7p8 &&& 7a8\nNeto Broj plata radnika me$eno 25.555)5 5 35.555)5 5 5.555)5 5 . 1\nBruto plata na godinjem nivou 251% 251251. 251D 251C\nC-5)D55.5 1.2D5)5 5.1.3-5)C . 1. 55) 3D 1. 55)DD2.2 5 55 55 . 5 2.%25)555. 2.-D5 55. 2.D25D 5. 3.555)%2 55 55 55 .55 2CD)-.-. 5 D5)555.5 - 5) 55.5 -D5)D 5.5 .55)%2 .5 5 5 5 5 .25)-.-. 5\nO-aveze ;o kreditima\nHreditor Oond za razvoj 3?OT Lzno$ 1 .555)55 1 .555)55 Hamatna Gok otplate $topa % ..559 Grej$ period 1. god. -\nH Pomoc ) vid) donacije ) ma=inama sa obavezom vraanja *8? vrednosti date donacije .o istek) .rve !odine .oslovanja\not;late kredita Prokredit -anke\n;$tatak duga 2.CD5)55 3 3.2D5) % 23-. %2.DC 122.22 ) Hamata 31.55D)-5 2 .52 .%C 1-.%%1).5 D.%%%).1 ;tplata CC...1)%% 15-..%%.%11 .22D) % 122.2 . +nuitet 135..D5)55 135..D5)55 135..D5)55 135..D5)55\nGodina po$lovanja 251251. 251D 251C\n;'aveze prema 3?O-u po$le godinu dana 7251-8\n!rimarni 0ilj &>G IGeodomJ je da u periodu po$lovanja od 251% M 251C. godine izmiri $voje o'aveze prema kreditorima.\nSlike to;lotni> ;"m;i :\nDocuments Similar To biznis plan


Građevinski radovi - građevinske firme, Gornji Čagalić :: eMajstor.hr\nGRAĐEVINSKI RADOVI - GRAĐEVINSKE FIRME, GORNJI ČAGALIĆ\nTražim dobrog izvođača građevinskih radova: Sakupili i provjerili smo izvođače građevinskih radova, koje rade u kraju Gornji Čagalić i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani građevinske firme će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tUgodan građevinska firma Gornji Čagalić, koji može izvesti:\trenovacija kuće, dozidavanje, podporni zid, otvor za porzor, montažne betonske stepenice, betonski podrum, temeljna ploča, hidroizolacija zida, cjenovno dostupno zidanje, masjtor za gradnju, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA GRAĐEVINSKE FIRME GORNJI ČAGALIĆ


Supruga mu sve oprostila: Rajko Dujmić pušten iz pritvora | Nostalgija.com\nSupruga bivšeg člana Novih fosila objavila je na Fejsbuku citat „Ljubav vječno veže nas, ljubav koja nema kraj“, uz istoimenu pesmu Novih fosila, piše Tportal.hr.\n– Nadam se da že stvarno otići na lečenje, kako bi sebi i svima koji ga vole i poštuju ulepšao život još kojom pesmom. Samo se molim da ga dodatno ne uzdrma činjenica da Novi fosili, pod tim imenom, dogovaraju koncerte u makedoniji – kaže Snježana za 24sata.hr.\nObjavljeno u kategoriji: Estrada, Zabava Oznake: Rajko Dujmic, Snjezana Dujmic


Dubočica | Škola fudbala ŠAMPION NAIS - Part 2\nPionirska liga FS RIS: Dubočica : Šampion Nais 2:2\nBogdan Tometić u 8 min Lazar Đorđević u 9 min\nStefan Blagojević u 64 min Nikola Peternel u 62 min\nU nastavku takmičenja pionirske lige FS RIS, naši dečaci razočarali su remijem sa Dubočicom u Leskovcu. Vredi istaći da je domaćin igrao sa pretežno 2001 godištem i ovo je možda prva utakmica gde smo fizički bili superiorniji a nismo uspeli da iskoristimo jer smo pravili početničke greške u svim linijama tima. U prvom poluvremenu imali smo više od igre međutim prvi prvi ozbiljniji napad domaćina Tomenić je prihvatio loptu na našu levu stranu prošao pored naših odbramebnih igrača kao da nepostoje ušao u šesnaesterac i od stative loptu ubacio u mrežu za 1:0. Samo što smo krenuli sa centra Danijel Cvetković je prošao desnom stranom dobro centrirao najviši u skoku bio je Lazar Đorđević i poravnava na 1:1. U 23 minutu akcija našeg tima potekla je sa leve strane Damjan Ilić je prošao odigrao povratnu loptu koja je došla do Ilije Milića koji loše šutira. Dubočica je pokušavala visokim loptama da uposli svog najopasnijeg igrača Tometića koji je zadavao mnogo problema našoj dobrani. Na poluvremenu 1:1\nU nstavku usledile su čak 4 promene na staru utakmice i ulazak kapitena Filipa Maksimovića dao je jači intenzitet našoj igri dominirali smo u nastavku ali usledila je prava revija promašaja koja naš je koštala pobede. U 49 minutu Filip Maksimović je odlično povukao loptu odigrao pas na levu stranu Viktor Milosavljević je bio sam ispred gola Arsića ali šutira direkto u njega. Igrao se 57 minut Danijel Cvetković je centrirao lopta je došla do Kristijana Jovanovića koji je bio sam na samo 5 metara od gola Dubočice oklevao je i Marinković je uspeo da ga izblokira. Klasičan bunker Dubočica je igrala i ispucavala lopte prema napadaču Tomeniću. U 60 minutu Filip Maksimović je sjajno dodao loptu do Viktora Milosavljevića koji je ponovo sam ispred gola Dubočice ali pogađa spoljni deo mreže. Totalna ofanziva dala je rezultata u 62 minutu Viktor Milosavljević je idealno centrirao sa leve strane iz prve je šutirao Nikola Peternel golman Dubočice Arsić je uspeo da je zakači međutim ona je otišla u mrežu 1:2. Samo 2 minuta kasnije jedna od lopti koju je ispucala domaća odbrana došla je do Tomovića naš kapiten Aleksa Nikolić je očajno reagovao bukvalo je propustio loptu Nikola Cvetković je bio prinuđen da ga ruši. Slobodan udarac za Dubočicu sa jedno 30 metara izvodi Tomenić pogađa prečku našeg gola lopta se odbija Blagojevića koji glavom poravnava na 2:2 iz jedinog udarca u okvir gola našeg tima u drugom poluvremenu. Nastavili smo sa napadima Danijel Cvetković je prošao sa desne strane odigrao loptu do Filipa Maksimovića koji je imao izglednu poziciji sa 11 metara na levoj nozi ali je očajno šutirao. Poslednji trenuci utakmice Nikola Peternel je lepo uposlio tragičara utakmice Viktora Milosavljevića koji iskosa šutira pravo u golmana Arsića. Na kraju nerešeno 2:2 iako smo apsolutno zaslužili pobedu ali definitivno ovog proleća i nemamo sreće. Posle ovakvog izdanja našeg tima nema nijednog igrača kome bi mogli dati prelaznu ocenu za igru. Svi su razočarali od prvog do poslednjeg.\nComments Off on Pionirska liga FS RIS: Dubočica : Šampion Nais 2:2 Read More\nPionirska liga FS RIS: Šampion Nais : Dubočica 4:0\nIlija Milić u 40 min\nKristijan Jovanović u 43 min\nDanijel Cvetković u 58 min\nViktor Milosavljević u 77 min\nPioniri Šampion Naisa nastavili su seriju pobeda u ligi FS RIS ovog vikenda savladali su Dubočicu iz Leskovca sa 4:0 na stadionu Sinđelića. Dubočica je od starta igrala klasičan bunker i na neravnom terenu Sinđelića nismo uspeli da probijemo bunker gostiju. Prvu priliku beležimo u 5 minutu kada je Danijel Cvetković prošao sa desne strane odigrao povratnu loptu ali je Marko Vučković zamalo zakasnio da ubaci loptu u mrežu. Već u 10 minutu Lazar Đorđević je prošao levom stranom dobro centrirao na drugoj stativi Filip Maskimović je prihvatio loptu ali je u gužvi bio izblokiran a tek iz drugog pokušaja šutira pored gola. Sredina prvog dela utakmice Danijel Cvetković je šutirao sa 20 metara preko gola. U 36 minutu slobodona udarac za “šampione” Aleksa Nikolić takođe šutira preko gola. I kada smo svi mislili da je kraj prvog dela Ilija Milić je prihvatio loptu na ivici šesnaesterca Dubočice i raspalio u suprotan ugao gola Đekića za vođstvo “šampiona”.\nU nastavku nastavili su naši dečaci sa pritiskom i to je dalo rezultata već u 3 minutu kada je Danijel Cvetković prošao desnom stranom odigrao povratnu loptu na peterac Dobočice a Kristijan Jovanović samo što je ušao u igru lepo prihvatio loptu i pogodio mrežu za 2:0. Tu je ekipa gostiju pala u igri pa su usledile nekoliko kolosalne prilike za naš tim. U 51 minutu Filip Maksimović je odigrao odličnu loptu po centrali gola gostiju Danijel Cevtković je bio oči u oči sa golmanom Đekićem ali šutira pravo u njega. U 58 minutu lepa akcija za naš tim lopta je pogodila prečku došla do igrača utakmice danas Danijel Cvetkovića koji se ušetao s njom u mrežu. U 71 minutu Marko Vučković je imao odličnu priliku kada je izašao sam ispred gola Dubočice biva oboren u kaznenom prostoru gostiju pa je glavni sudije Lazarević pokazao na “belu tačku”. Golgeter Marko Vučković je međutim sa “penaltika” pogodio stativu. I na kraju u 77 minutu Marko Vučković je prošao desnom stranom odigrao loptu u šesnaesterac gostiju Kristijan Jovanović je petom asistirao do Viktora Milosavljevića koji rutinski pogađa mrežu za konačnih 4:0. Sledeće nedelje gostujemo u Prokuplju ekipi Topličanina.\nIlija Milić (plavi dres broj 8) strelac prvog gola za “šampione”\nDruga ekipa naših pionira dečaci 2001 godište ovog vikenda nije imalo utakmicu jer smo bili slobodni u ligi FS Niša!\nComments Off on Pionirska liga FS RIS: Šampion Nais : Dubočica 4:0 Read More\nLiga FS RIS: Porazi kadeta i pionira u Leskovcu\nDubočica : Šampion Nais 6:0\nUbedljiv i zaslužen poraz doživeli su kadeti našeg tima od ekipe Dubočice. Veoma sparno vreme neobično za ovo doba godine otežalo je igru obema ekipama naši dečaci bili su oslabljeni neigranjem nekoliko igrača ali to nije opravdanje za visok poraz. Naši momci su do 25 minuta odolevali domaćinu a onda je Kostić uzeo loptu i napravio pravi slalom među našim igračima i pogodio mrežu za 1:0. To kao da je rasturilio koncepciju našeg tima skok igra bila je katastrofalna u našim redovima svaki korner za domaćina je bio prilika za pogodak, Dubočica je najviše pretila sa svoje desne strane nezadrživ je bio Mitrović koji je u prvom delu napravio najmanje 4 prodora sa desne strane odlično sistirao Iliću i ponovo Kostiću i već je bilo ubedljivih 4:0 za domaćina na poluvremenu. Naš tim nije imao nijednu šansu u prvom delu.\nDrugi deo tempo je opao zbog velike vrućine domaćin je imao inicijativu naši dečaci su se branili najbolji pojedinac domaćina Mitrović nakon sjajne akcije povećava prednost domaćina u 53 minutu na 5:0. Jedinu priliku za naše momke imao je Stefan Ristić nakon jedne kontre ali njegov lob udarac pogodio je spoljni deo mreže. Zaslužena pobeda domaćina ali već u ponedeljak još teži protivnik lider na tabeli ekipa Radničkog iz Niša.\nDubočica : Šampion Nais 2:0\nZa razliku od kadeta pioniri su pružili solidnu partiju i bili ravnopravni rival domaćinu. Ekipa Dubočice je imala više od igre u prvom polvremenu ali su naši dečaci borili i parirali domaćinu. Dubočica je forsirala tempo bilo je dosta dodavanja, utrčavanja u prostor pogotovo sa naše desne strane ali je odbrana na čelu sa kapitenom Nikolom Mladenovićem odlično obavila posao. Prvi gol smo primili u 32 minutu i to kada je Cvetković iz očaja odario loptu gotovo sa aut linije i nesrećno lobovao našeg golmana Boška Miljkovića. Beležimo šansu za naše igrače kada je Danilo Milić šutiao sa ivice šesnaestreca pravo u golmana domaćih Cvetanovića. Dubočica je imala još par prilika ali je Boško Miljković bio na visini zadatka.\nDrugo poluvreme potpuno druga slika oslobodili su se pritiska naši dečaci međutim u 50 minutu nakon starta Nikole Mladenovića u kaznenom prostoru našeg tima sudija Đorđević je pokazao na belu tačku. Nikolić je siguran ua 2:0. Ipak to nije bio kraj samo 5 minuta kasnije na drugom delu terena lopta pogađa u ruku igrača domaćih i odlični glavni sudija Đorđević pokazuje na belu tačku ali na suprotoj strani. Loptu je uzeo Stefan Petrović međutim pogodio je stativu.\nNisu posustajali naši dečaci nekoliko minuta kasnije usledio je prodor Uroša Cakića kroz sredinu biva srušen na gotovo 30 metara od gola domaćina. Loptu je uzeo Stefan Petrović i sjajnim udarcem pogađa prečku.\nDubočica nije imala mnogo prilika u drugom delu igre, šteta što u drugom poluvremenu igru je morao da napusti zbog povrede Stefan Milošević jer je domaćin pao u igri i moglo je da dođe do preokreta u 71 minutu Miloš Janković je prošao sa leve strane asistirao Danilu Miliću koji je srušen ispred kaznenog prostora domaćina. Ponovo je loptu uzeo Stefan Petrović i ponovo pogodio prečku. Definitivno nismo imali sreće danas ali to je fudbal ta ista sreća nam je donela pobedu pre samo par dana. Već u ponedeljak igramo protiv ekipe Red Stara.\nComments Off on Liga FS RIS: Porazi kadeta i pionira u Leskovcu Read More\nLiga FS RIS: Prvi bod za pionire\nŠampion Nais : Dubočica 1:1\nNaizad su pioniri uzeli prvi bod u ligi FS RIS igravši da ekipom Dubočice na našoj travi u Durlanu 1:1. Veliki broj igrača u našem timu predhodne nedelje nije trenirao zbog bolesti, neki su bili povređeni tako da je ovaj rezultat uspeh i nagrada za požrtvovanje i uposrnost. Možda su “šampioni” mogli do celog plena da nije kardinalnu grešku napravio pomoćni sudija Milojević dozvolivši gostima da postignu gol iz dubokog ofsajda. Imali smo i mi prilike Bogdan Blagojević je u dva navrata izašao sam ipred golmana gostiju ali napravio je višak dodira i šanse je otišla u nepovrat.\nDrugo poluvremne ravnoprvan igra bez mnogo prilika na obe strane. Prvu priliku za “šampione ” nije iskoristio Mihajlo Doknić kada se nije najbolje snašao u šesnaestercu protivnika. U 64 minutu slobodan udarac izvodi najbolji strelac naših pionira Bogdan Blagojević i pogađa samo rašlje gola Dubočice. Do kraja gosti su pokušavalai da dođu do pobede ali nisu uspeli da postignu gol. Nadamo se da je ova igra uvertira za prvu pobedu iduće nedelje a dolazi nam ekipa Red Stara.\nŠampion Nais : Dubočica 0:4\nKadeti su za razliku od pionira nastavili seriju poraza. Dobro su se držali prvo poluvremenu parirali ekipi Dubočice koja je imala inicijativu. U 28 minutu Dejan Ničić je napravio pravi slalom izašao ispred golmana Markovića koji je bravuroznom intervencijom spasao gol. To je bila jedina šansa za naš tim u prvom delu. A onda korner u 38 minutu iz koga primao gol koji ide na dušu našem golmanu Nikoli Jeremijašu. To je delovalo kao šok za naše dečake tako se otišlo na poluvreme.\nDrugi deo “šampioni” uspostavili su ravnotežu na terenu vodila se ravnopravna borba međutim nismo uspeli da uđemo u šanse već pretili preko slobodnih udaraca. Pokušali smo sve da bi postigli gol napravili najmanje 5 rokada ali nije išlo. U 79 minutu sevnula je kontra gostiju za 0:2 što je bio kraj nada. Prosto je neverovatno da da u 7 kola lige FS RIS još nismo postigli gol iz igre a na svakoj utakmici dobijamo kartone. Ubuduće moraće da se povede računa o disciplini pojedinh igrača. Sledeće nedelje nam dolazi još jači protivnik lider na tabeli ekipa Radničkog iz Niša.\nComments Off on Liga FS RIS: Prvi bod za pionire Read More\nDve pobede protiv Dubočice\nDubočica : Šampion Nais 0:2\nOvog vikenda naši cicibani odigrali su dve utakmice u Leskovcu sa našim drugovima i vršnjacima iz Dubočice u kategoriji 2001 i 2002 godište u uslovima fudbala 11. Može se reći da je ova proba u potpunosti uspela jer smo na raspolaganju imali sve igrače, sjajno vreme i ozbiljnog protivnika koji važi za rasadnike talenata iz Jablaničkog okruga. Ova proba je i test za naše dečake koji će od sledeće jeseni utakmice igrati u uslovima fudbala 11 i pokazatelj trenerima na koje snage mogu računati na proleće gde nas očekuje državno prvensvto Srbije za dečake do 11 godina i jedan veliki međunarodni turnir u Španiji.\nŠto se samog meča tiče naši dečaći bili su mnogo bolji rivali na terenu i demonstrirali nesumnjiv kvalitet. U prvom poluvremenu domaćin nije prešao centar pa se igra odvijala uglavnom na njihovoj polovini. “Šampion-naisovci” dolaze do vođstva nakon kornera kada je jednu odbijenu loptu u mrežu smestio Damnjan Ilić. Na poluvremenu je ostalo 0:1 iako smo imali par izglednih šansi. U drugom delu igre još bolja igra naših dečaka koji su se odlično snašli na velikom terenu pa je nakon sjajnog centaršuta kapitena Strahinje Jeremića najbolji akter ovog meča Damnjan Ilić glavom postavio konačan rezultat 0:2.\nDubočica : Šampion Nais 1:4\nDve škole fudbala odigrale u i meč u kategoriji cicibana 2002 godište gde su naši dečaci odneli ubedljivu pobedu i pokazali sa su perspektivna generacija i zasluženo lideri na tabeli ciciban lige FS Niša. “Žuto -crveni” dolaze do vođstva nakon maestralno izvedenog slobodnog udarca kapitena Đorđa Mitića. Slede nekoliko zicera naših cicibana pre svega Uroš Jovanović sa samo dva metara ne uspeva da pogodi gol ali samo nekoliko minuta kasnije se iskupio i udarcem iz šesnaesterca povećava prednost na 2:0.\nDrugo poluvreme treneri oba kluba napravili su dosta izmena pa je tempo malo opao. Na sredini terena dominirao je kapiten Đorđe Mitić kreator igre našeg tima u paru sa Nikolom Živkovićem bili su nerešiva enigma za mlade leskovčane. Tako je Nikola Živković povećao prednost naših cicibana nakon kiksa golmana domaćih a konačnih 4:1 postavlja golgeter ciciban lige FS Niša Uroš Jovanović snažnim udarcem sa distance. Čestitke svim našim cicibanima na impresivnom izdanju u Leskovcu.\nComments Off on Dve pobede protiv Dubočice Read More


Međunarodni dan porodice u sportskom duhu | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Društvo > Međunarodni dan porodice u sportskom duhu\nPetnaesti maj obeležava se kao Međunarodni dan porodice. Ove godine roditelji i deca iz Sremske Mitrovice i okolnih sela, toga dana su odlučili da se druže u prirodi. Asocijacija učeničkih parlamenata je organizovala dan u Specijalnom rezervatu prirode „Zasavica“, a tom prilikom posetioci i učesnici takmičili su se u sportskim i rekreativnim disciplinama.\n– U hroničnom nedostatku slobodnog vremena, potrebno je organizovati ovakve aktivnosti, kako bi deca i roditelji proveli zajedničko, kvalitetno vreme. Pored takmičenja, vozićemo se i brodom po bari Zasavica i upoznati se sa biljnim i životinjskim svetom, rekla je Sonja Tucaković, koordinatorka Asocijacije učeničkih parlamenata.\nUkazivanje na važnost razvijanja porodičnih vrednosti, jeste ideja na kojoj se mora više raditi i više joj se posvetiti pažnja, u današnjem vremenu kada je sve podređeno modernom stilu života, gde sve manje imamo vremena jedni za druge. Dan u prirodi podržala je i lokalna samouprava.\n– Posebno me raduje činjenica da su roditelji shvatili suštinski značaj ovakvih stvari i podržali aktivnosti asocijacije. Grad Sremska Mitrovica i Gradska uprava za obrazovanje su prepoznali potencijal i želju ovih mladih ljudi, te će nastojati da omoguće što kvalitetnije uslove za njihov rad i edukaciju, kao i unapređenje, rekao je načelnik resorne uprave Zoran Đurić.\nDeca i roditelji su se zabavljali uz nekadašnje igre, pomalo zaboravljene, kao što su skakanje u džaku. Uz mnogo smeha i pozitivnog raspoloženja, svi su postigli ono zbog čega su i došli, a to je povezivanje i stvaranje jakih veza.\n– Bitno je da porodica provodi vreme na lep način i koristan. Ja uvek glasam za to da se izađe u prirodu. Važno je u to uključiti i vršnjake i druge porodice, da bi u jednom pozitivnom maniru nastavili da gradimo svoju porodicu, kako smo i započeli, reči su Marine Maljković Ranitović, jednog od prisutnih roditelja.


Elektronski otpad i idolatrija “najnovijeg modela”: Olovni vojnici - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tElektronski otpad i idolatrija “najnovijeg modela”: Olovni vojnici\nElektronski otpad i idolatrija “najnovijeg modela”: Olovni vojnici\nby bifadmin 2. aprila 2014.\nKineski grad Huiyu (veličine Kragujevca) zapošljava više desetina hiljada radnika u industriji prerade elektronskog otpada (EE otpad). Posao uključuje ekstrakciju, preradu i prodaju materijala iz odbačenih elektronskih uređaja, telefona, televizora, frižidera, i kompjutera u obimu od preko 700 tona godišnje. Preko pet hiljada neuglednih, tesnih, pretrpanih radionica je radno mesto ljudi i žena zaposlenih na seckanju kablova, izvlačenju mikročipova sa matičnih ploča, mlevenju kompjuterske plastike, skidanju izolacione plastike sa bakrenih žica, potapanju matičnih ploča u kiseline radi topljenja kadmijuma, olova i ostalih otrovnih materijala.\nPaljenje, bacanje i skladištenje ovih komponenti prouzrokuje zagađenje vazduha, zemljišta i voda povezanih sa mnogim trovanjima i bolestima rada. Školska dvorišta i pijace sadrže visoke koncentracije nikla, olova, bakra i cinka. Gradska prašina ima i do 300 puta (olovo) i 100 puta (bakar) više vrednosti od prašine u vangradskim naseljima. Oko 80 procenata gradske dece ima povećane koncentracije olova u krvi, elementa koji izaziva nepovratna oštećenja centralnog nervnog sistema. Situacija nije bolja ni i u drugim gradovima zemalja u razvoju, posebno Azije i Afrike, gde razvijeni svet ostavlja svoj elektronski otpad na milost lokalnih tržišta prerade.\nEkonomske i ekološke traume povezane sa elektronskim smećem su dobro poznate i načelno regulisane. Tako recimo Bazelska konvencija principijelno zabranjuje OECD državama da odlažu svaki elektronski otpad u siromašne zemlje. Međutim, zakon je nemoćan bez organizovane kontrole. Primera radi, iako je u Britaniji sav mrtvi elektronski materijal predviđen za obradu unutar državnih granica, 6.6 miliona tona e-otpada svake godine napušta ovu zemlju ilegalno.\nU februaru 2009. Greenpeace je instalirao minijaturni satelitski prijemnik u neupotrebljivi TV aparat koga su predali u lokalnu reciklažnu jedinicu u Hempširu. Cilj je bio da se prati kretanje ovog uređaja. Pokvareni televizor je prvo prošao kroz ruke lokalne reciklažne kompanije, a onda krenuo prema dokovima Temze, da bi nekoliko nedelja kasnije završio u Lagosu u Nigeriji, gde su ga članovi Greenpeace otkupili sa uličnog crnog tržišta.\nOtpor evropskom smeću i somalijski pirati\nAktivisti opominju da su ovakva putovanja elektronskog otpada rezultat aktivnosti kriminalnih grupa koje retko odgovaraju pred postojećim zakonima. Među nekolicinom aktera koji u ovoj drami zagađenja pružaju otpor evropskom smeću su somalijski pirati koji su u sukobu sa najvećom svetskom policijskom operacijom u Adenskom Zalivu (Kombinovane Snage 151) a koja, prema svedočenju Gardijana, ironijom slučaja, štiti flotile umešane u ilegalni ribolov i odlaganje otrovnog smeća.\nU Evropi se godišnje baci oko 100 miliona mobilnih telefona. Samo 15% ovog e-smeća se reciklira a oko 50 do 80% od ove količine završava u tzv ‘neformalnim’ tržištima reciklaže u Kini, Indiji, Pakistanu, Vijetnamu, i nekolicini afričkih zemalja. Ostatak ide u deponije ili insineratore.\nSa procenama da će tokom naredne decenije količina ovakvog otpada rasti i do 500 procenata, mali su izgledi da će se ekološki pokazatelji popraviti. I to uprkos činjenici da je prosečni profit od prerade jednog kompjutera samo šest američkih dolara (da se i ne pominju štete od emisija dioksina koji se oslobađa prilikom prerade i sagorevanja). Ujedinjene nacije upozoravaju da će se do 2020. godine količina televizijskog smeća udvostručiti, kompjutera upetostručiti a mobilnih telefona povećati i na 18 puta. Ukoliko međunarodne agencije i lokalne vlasti ne preduzmu kontrolu i bacanja i obrade, ovakvi trendovi će biti neminovno praćeni rastom stope morbiditeta izazvanog otrovnim supstancama u procesu ‘neformalnih’ metoda obrade i trgovine metalima i derivativima.\nUblažavanju ovog problema može se, u principu, prići na dva načina: sa jedne strane poboljšavanjem efikasnosti prerade i pravne kontrole odlaganja (dakle prilagođavanjem postojećim trendovima proizvodnje). Sa druge strane, može se razmišljati o metodama smanjivanja proizvodnje otpada (preventivna redukcija ‘emisija’ elektronskog otpada). Ili se, naravno, može govoriti o kombinaciji oba pristupa.\nDrugi pristup gleda problemu u oči. Ali, da li je uopšte moguće zamisliti svet u kome se zastarivanje elektronskih i digitalnih proizvoda moze stabilizovati, a da i ne govorimo smanjiti? Nije li koncept savremenih mobilinih telefona i kompjutera utemeljen na idolatriji ‘najnovijeg modela’? Ko može biti aktuelan sa starim modelom? To pitanje ima veze sa odnosom prema digitalnoj prostetici, a koja je povezana sa percepcijom društvenog prestiža. Štaviše, uzrok takvog poimanja stvari nije manje bitan od njegovih manifestacija i ekoloških negativnosti. Izvor je u raširenoj industrijskoj praksi ‘planirane zastarelosti.’\nAmerički kulturni kritičar Vans Pakard je još davne 1960-te godine konstatovao želju proizvodjača da od potrošača stvore armiju rasipnika, zaduženika i nezadovoljnih pojedinaca koji za srećom tragaju kroz kupovinu novih, često nepotrebnih, proizvoda. Iza ove ideje je bila strategija ‘planirane zastarelosti’ (ili ‘ugrađene zastarelosti’) koja u industrijskom procesu podrazumeva proizvode sa poznatim (i sve kraćim) vekom trajanja, bilo u pogledu izgleda bilo funkcionalnosti.\nPlanirana zastarelost tako pretpostavlja neprekidnu reprodukciju potražnje ali i neprekidni rast broja neželjenih proizvoda: forsirana potražnja kroz ‘skraćivanje ciklusa zamene’ jeste druga strana medalje forsiranog zagađivanja. Dizajnerski aspekt ovog principa je dodatno komplikovan i nezapamćenom proizvodnjom softverskih upgrejda koji izazivaju hardversku zastarelost. U svakom slučaju, ekološke, društvene, i zdravstvene posledice ovih strategija predstavljaju najbolnija mesta javne politike – bilo razvijenih bilo zemalja u razvoju.\nModni diktat i zagađenje\nSpektar ideja je u opticaju o tome kako zaustaviti ovaj zatvoreni krug u kome rastuće e-kompanije u razvijenom svetu stvaraju indirektni pad kvaliteta života i prirodne okoline u zemljama u razvoju. Među predlozima su i zabrana uvoza i izvoza EE otpada, zabrana EE deponovanja, podržavanje ponovnog korišćenja umesto reciklaže, striktna kontrola reciklaže, stimulacija eko-dizajna i preuzimanje odgovornosti za otpad od strane proizvođača. Odgovornost se tako zahteva i od proizvođača, državnih organa uprave i kontrole, ali i od potrošača.\nSto se tiče javnosti, statistike takođe mogu biti od obrazovnog značaja. Malo je poznato da je za proizvodnju novog kompjutera potrebno 250 litara nafte, 25 kilograma hemikalija i 1500 litara destilovane vode. Ovakvi podaci mogu imati psihološki efekat na stvaranje svesti o razmerama ekološkog otiska elektronskih industrija. Takođe je, recimo, poučan i podatak da se od reciklaže samo 1000 mobilinih telefona može izvući 18 kilograma bakra, 400 grama srebra, 40 grama zlata i 20 grama paladijuma. S obzirom da je reciklaža EE otpada u razvijenom svetu još uvek ispod 15 procenata, ove ekstrakcije su najmanje šest puta manje od ekstrakcije ovih metala iz prirodne sredine, što navodi na razmišljanja o budućnosti rudnih bogatstava.\nMišljenje je da sve brži metabolizam planirane zastarelosti – sve kraći ciklusi obnavljanja tržišta tzv ‘novim modelima’ – prevashodno koristi proizvođačima i otpadnoj industriji. I jedan i drugi sektor imaju interese u osavremenjivanju potrošača i uređajima i aplikacijama koje isti možda nikada nije poželeo da ima a koje – kroz marketinšku proizvodnju ‘potreba’ – sada postaju neophodne. Bilo bi naivno smatrati da potrošači ne znaju svoju ulogu u ovoj igri izmedju dve vatre: da uhvate loptu kojom su gađani samo da bi je dali drugoj strani. Pa i pored toga što znaju da se život odigrava samo dok su u posedu lopte, daju je da bi Igra mogla da se nastavi.\nVladimir Janković, istoričar klimatologije, profesor Mančesterskog univerziteta\nbroj 105, mart 2014.\nDa li znate šta su porodične firme?\nProlećno zasedanje MMF-a i Svetske banke


Obama će se u Pragu susresti s liderima centralne Evrope - Klix.ba\nUz potpisivanje START-a\nObama će se u Pragu susresti s liderima centralne Evrope\n1.4.2010. u 20:48\nAmerički predsjednik Barack Obama susrest će se u Pragu s liderima nekoliko zemalja centralne Evrope, na margini svečanog potpisivanja novog sporazuma START s ruskim predsjednikom Dmitrijem Medvedevim planiranog za 8. april, javila je u četvrtak agencija ČTK.\nObama će razgovarati s rumunskim predsjednikom Traianom Basescuom i premijerima Poljske i Mađarske Donaldom Tuskom i Gordonom Bajnaijem, precizirala je ČTK pozivajući se na diplomatske izvore u Pragu.\nAmerički predsjednik bi se tom prilikom mogao sastati s liderima iz Bugarske, Hrvatske, Republike Češke, Slovačke, Slovenije i baltičkih zemalja, navodi isti izvor.\nObama će u Prag doći godinu dana nakon što je u ovom gradu održao govor o neširenju nuklearnog oružja, koji je dao osnove za novi sporazum START.\nOvaj novi sporazum o smanjivanju američkih i ruskih nuklearnih arsenala zamijenit će sporazum potpisan 1991. godine koji je istekao 5. decembra 2009.\nBalkanski razdori opstaju u bh. školama\n01.04.2010. u 19:20


Poslanici novog saziva Skupštine Srbije počeli su danas oko 10.00 konstitutivnu sednicu na kojoj treba da im budu potvrdjeni mandat, kao i izabran predsednik i potpredsednici parlamenta.\nKonstitutivnoj sednici predsedava najstariji poslanik Dragoljub Mićunović iz Demokratske stranke, a pomažu mu četiri najmladja poslanika – Ivana Nikolić (SNS), Stefana Miladinović (SPS), Aleksandra Belačić (SRS) i Miloš Bošković (Dosta je bilo).\nPosle obraćanja Mićunovića, intonirana je himna „Bože pravde“.\nMićunović je na početku rada rekao da je on ne samo po godinama najstariji već i po poslaničkom stažu jer je u parlamentu od 1990. godine.\nOn je pozvao poslanike, a kako je naveo naročito one koji su prvi put ušli u Skupštinu, da čuvaju dostojanstvo parlamenta, pre svega od sebe samih, a onda i od svih drugih delova vlasti, koji bi možda hteli na razne načine da ga uzurpiraju.


Potpredsednik vlade Boris Milošević dao mandat na raspolaganje – DnevniZurnal\nPotpredsednik vlade Boris Milošević dao mandat na raspolaganje\nby admin 21/02/2022, 14:41 1.5k Views\nPredsednik Samostalne demokratske srpske stranke (SDSS) Milorad Pupovac izjavio je da je potpredsednik Vlade Hrvatske i član te stranke Boris Milošević premijeru dao mandat na raspolaganje.\nMilošević se našao pod istragom u velikoj aferi sa dodeljivanjem bespovratnih podsticaja mimo konkursa u kojoj je u subotu uhapšen ministar gradjevine Darko Horvat, kojeg je potom na lični zahtev razrešio premijer Andrej Plenković.\n„Boris Milošević je čovek izuzetnih moralnih kvaliteta. Častan čovek. On sigurno zna šta je najbolje za njega, najbolje za Vladu i najbolje za stranku i zbog toga je svoj mandat stavio na raspolaganje predsedniku Vlade“, rekao je Pupovac za N1 Zagreb.\nOn je kazao da još nema sve informacije o istrazi, ali da na osnovu onoga što zna, Milošević ima njegovo poverenje.\nPolicija je u petak uhapsila ministra građevine, prostornog uredjenja i državne imovine Darka Horvata zbog sumnje u zloupotrebu položaja dok je bio na mestu ministra privrede 2018. Istražni sudija odredio mu je jednomesečni pritvor, a premijer Andrej Plenković razrešio ga je funkcije na njegov zahtev.\nKancelarija za borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala (USKOK) saopštila je, ne navodeći imena osumnjičenih, da se sumnja da je Horvat kao ministar privrede krajem 2018, mimo javnog konkursa dodelio 2,6 miliona kuna bespovratnih sredstava privrednim subjektima za koje je bio lično zainteresovan, kao i onima za koje su to od njega lično ili preko njegove pomoćnice Ane Mandac tražili ostali osumnjičeni.\nMeđu onima koji su podsticali ministra na zloupotrebu položaja su, prema Uskoku, uz aktuelnog potpredsednika vlade Borisa Miloševića, i državni sekretar Ministarstva regionalnog razvoja Velimir Žunac, direktorka uprave za potpomognuta područja Katica Mišković i bivši ministar Tomislav Tolušić.\nUskok je tražio pritvor samo za prvoosumnjičenog ministra. Mediji navode da će se protiv ostalih istraga voditi redovnim putem.\nAdvokat Vladimir Terešak koji zastupa sada bivšeg ministra Horvata, izjavio je u subotu novinarima da je njegov klijent tokom ispitivanja odbacio krivicu za zloupotrebu položaja i da je pred istražiteljima aktivno iznosio odbranu.\nOn je rekao da taj slučaj proizilazi iz drugog u kojem je takodje jedna od osumnjičenih Horvatova bivša pomoćnica Ana Mandac. Ona je sa dužnosti otišla nakon što je osumnjičena za korupciju s bivšom državnom sekretarkom Josipom Rimac.\nPremijer Andrej Plenković pozvao je u subotu glavnu državnu tužiteljku Zlatu Hrvoj-Šipek da objasni zbog čega je uhapšen ministar na funkciji, koje je to krivično delo zahtevalo takvu hitnost ističući da je siguran da bi se on odazvao pozivu tužilaštva “bez da mu se u šest ujutro upada u kuću”. Plenković je ocenio da je reč o “indikativnom tajmigu” hapšenja.\nOn je takođe rekao da je vladajuća većina stabilna i da neće biti vanrednih izbora na koje poziva opozicija.


Centar Apartmani Arandjelovac – LUX apartmani u centru Arandjelovca\n064 0851 081\nNAPRAVILI SMO IH\nna samo 70 km od Beograda - u CENTRU SRBIJE\nPresident & LUX\nCentar Apartmani su nastali kao želja porodice Nikolić da se turistima i poslovnim posetiocima Aranđelovca omogući smeštaj po najvišim svetskim standardima sa ciljem da pomeri granice Vašeg zadovoljstva. Našim gostima na raspolaganju su 4 smeštajne jedinice apartmanskog tipa. Iako se modernim dizajnom, komforom i pogodnostima koje nude, ovi apartamani svrstavaju u sam vrh ponuda luksuznih apartmana u Aranđelovcu, Centar President i Lux Apartmane, pre svega, odlikuje udobnost i topla atmosfera koja čini da se osećate kao kod kuće. Centar Apartmani smešteni su na idealnoj lokaciji, u srcu Srbije, u centru Šumadije i u samom centru Arandjelovca. Savršena lokacija Centar Apartmana pruža Vam priliku da uživate u obilasku parka Bukovičke Banje, kao i da lako istražujete ulice našeg grada.\nZa one goste koji na put kreću sopstvenim automobilom, Centar Apartmani raspolažu sopstvenim obezbeđenim parkingom.\nTradicionalno srpsko gostoprimstvo i preduzimljivost porodice Nikolić kao i praćenje aktuelnih trendova u oblasti pružanja usluga smeštaja svakom našem gostu garantuju luksuz, komfor i tretman jednak onom koji imaju svetske zvezde.\nDobrodošli u Centar Apartmane\nGOSTI SU REKLI O CENTAR APARTMANIMA...\nSvaka čast! Evropa u srcu Šumadije. Dosta putujem po Evropi i uglavnom inajmljujem apartmane, ali do sada nisam imala prilike da boravim na ovakvom mestu: osećaj doma opremljenog sa ljubavlju i stilom, novo, čisto, negovano, ljubazni, brižni i ekspeditivni domaćini, cena više nego prihvatljiva ! Žao mi je što sam se zadržala tako kratko i sigurno ću na mojim putovanjima u Aranđelovac uvek odsedati tamo. Još jednom - SVE POHVALE !\nOdlična lokacija, uz sam park. Potpuno mirno i tiho, idealno za porodični odmor. Izuzetna ljbaznost domaćina!\nGreat location, new, modern and comfortable as well as friendly staff\nLuksuzno opremljen apartman, sa ukusom i ljubavlju. Cistoca na zavidnom nivou. Domacini ljubazni i predusretljivi. Tople preporuke...\nGreat location, great apartment and amazing host.\nI recommend them with pleasure, their staff are awesome people !! Coffe is great too :)\nElegantan enterijer! Izuzetna čistoća! Odlična lokacija! Blizina parka i izvora mineralne vode! Prelepo i mirno mesto u samom srcu grada! Izuzetna ljubaznost domaćina! Toplo preporučujem\nWeiss nicht. Nummer von Pizza Taxi vielleicht ? Alles super in Schuss und sauber.\nL’appartement s’est trouve dans plain centre. Le personnel très gentil. On va revenir.\nOvaj komentar nema tekst, samo ocenu - ČISTA 10-ka !!!\nScore 10 !!\n© 2019. All rights reserved. CENTAR APARTMANI Aranđelovac


Prije 95 godina rođen prvi predsjednik Predsjedništva RBiH Alija Izetbegović - Općinska organizacija SDA Travnik\nPrije 95 godina rođen prvi predsjednik Predsjedništva RBiH Alija Izetbegović\nNa današnji dan 1925. godine rođen je prvi predsjednik nezavisne i samostalne Republike Bosne i Hercegovine Alija Izetbegović. Polaganjem cvijeća i učenjem Fatihe na mezarju Kovači obilježava se 95 godine od rođenja Izetbegovića.\nRođen je u Bosanskom Šamcu, porodici zemljoradnika, koji su se 1868. iz Beograda doselili u Bosanski Šamac. Porodica Izetbegović 1928. dolazi u Sarajevo, gdje Izetbegović završava Gimnaziju. Za vrijeme školovanja priključuje se antikomunističkoj organizaciji “Mladi muslimani”, a u toku Drugog svjetskog rata bavi se humanitarnim radom (pomaganje izbjeglih i prognanih civila, štiteći i skrivajući progonjene Bošnjake, te saniranjem džamijskih ruševina). Pod sumnjom da je imao udjela u utemeljenju islamskog časopisa “Mudžahid”, kao i zbog pripadnosti organizaciji “Mladi Muslimani”, 1946. godine je uhapšen i osuđen na tri godine zatvora. Nakon izlaska iz zatvora počinje studirati poljoprivredu, a od 1954. godine nastavlja studij na Pravnom fakultetu u Sarajevu, kojeg završava u roku od dvije godine.\n1990. godine Izetbegović, sa Fikretom Abdićem, Adilom Zulfikarpašićom i još nekolicinom političara osniva Stranku demokratske akcije (SDA). Zbog tadašnjeg prijedloga zakona o zabrani političkih partija sa nacionalnim predznakom, SDA nema nacionalno definirani naziv, za razliku od druge dvije novoosnovane partije u Bosni i Hercegovini Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) i Srpske demokratske stranke (SDS).\nNa izborima 1990. godine za skupštinu SR BiH izborima za člana sedmočlanog predsjedništva SR BiH, Stranka demokratske akcije osvaja 35,85 % i time najveći broj glasova. Prvo mjesto na predsjedničkim izborima osvaja Fikret Abdić, ali nakon internih diskusija u partiji, Abdić ustupa mjesto predsjednika predsjedništva SR BiH Izetbegoviću. Nakon otcjepljenja i proglašavanja samostalnosti Slovenije i Hrvatske od Jugoslavije 1991. godine, Izetbegović vidi mjesto Bosne i Hercegovine u ostatku Jugoslavije, u jednoj tzv. zdravoj federaciji, koja bi političkom reorganizacijom, naslijedila bivšu državu. Sve do odluka nekoliko vlada evropskih država Evropske unije 15. januara 1992. godine, o političkom priznanju Slovenije i Hrvatske, Izetbegović pokušava izbjeći kritiku velikosrpske politike prema Bosni i Hercegovini.\nPolitički nespretno ignorisanje sukoba i razaranja sela Ravna kod Trebinja, izjavom “…da to nije naš rat…”, Predsjedništvo BiH pokušava izbjeći otvorene sukobe sa JNA i srpskim političarima iz tadašnjeg Predsjedništva Jugoslavije. Ratom u Sloveniji i Hrvatskoj, te jačanjem vojnih aktivnosti Jugoslavenske narodne armije (JNA) i na teritoriju Bosne i Hercegovine, dolazi do odluke o referendumu za nezavisnost Bosne i Hercegovine. Na referendumu održanom 29. februara i 1. marta 1992. godine oko 90% Hrvata i Bošnjaka u općinama gdje je na izborima pobijedila stranka SDA ili HDZ, glasa za samostalnost, dok se u općinama gdje je nakon izbora 1990. godine pobijedila Srpska demokratska stranka ili Srpski pokret obnove (SPO), referendum bojkotuju.\nSvoj posao u Predsjedništvu BiH sve je teže podnosio, manjkalo je svježine i koncentracije. Pred izbore u septembru 1998. godine ozbiljno je razmišljao da se ne kandidira. U maju te godine napisao je pismo koje je bilo naslovljeno „mojim prijateljima“ i uputio ga na tridesetak adresa. Izrazio je želju da se povuče. No, stranačke kolege smatrale su da predizborni period nije zgodan za ovaj čin. Odlučio se povući 2. juna 2000. godine. Pozvao je svog dobrog poznanika Senada Hadžifejzovića, urednika RTVBiH, i zatražio mu termin da saopći važnu vijest. Bio je to utorak, 6. juna 2000. Izetbegović se pojavio u Dnevniku TVBiH u 19.30 sati i pročitao sljedeću izjavu:\n– Dragi građani Bosne i Hercegovine, želim Vas obavijestiti o svojoj odluci da se po isteku mandata moje sadašnje funkcije predsjedavajućeg Predsjedništva BiH povučem iz Predsjedništva, što znači 12. oktobra ove godine.(…) Razloga za moje povlačenje ima više, a glavni su moje godine (u augustu navršavam 75 godina) i moje zdravlje. Posao člana Predsjedništva u ovim uslovima zahtjeva fizičku i nervnu kondiciju koju ja nemam. Zahvaljujem se svim koji su me podržavali u proteklih deset teških godina naše povijesti. Želim da se ostvari san bosanskih patriota o cjelovitoj, demokratskoj i prosperitenoj Bosni i Hercegovini.”\nMuzej „Alija izetbegović“, otvoren je tačno četiri godine nakon njegove smrti 19. oktobra 2007. godine koji čuva trajno sjećanje na lik i djelo Izetbegovića.\nBy OO SDA Travnik|August 8th, 2020|SDA vijesti|