Beograd je pred „bolnim odlukama“ - tako je politički najmoćniji čovek Srbije, vicepremijer Aleksandar Vučić poručio građanima i svojim partnerima, nakon što je, bez velikog napretka, okončana najnovija runda pregovora sa Prištinom na premijerskom nivou. Nastavak dijaloga Prištine i Beograda je 20. marta u Briselu, a Beogradu je prethodno rečeno da je april mesec ključan za dalju stepenicu prema EU, dobijanje datuma pristupnih pregovora. To isključivo zavisi od pregovora o Kosovu, odnosno od dogovora o nadležnosti predložene zajednice srpskih opština.\nPriština je odlučna u tome da ne želi "republiku srpsku" na Kosovu, Beograd, pak, da autonomija srpskih opština ima smisla ako ima izvršna ovlašćenja. Kakva je politička klima u Srbiji, da li će prevagnuti želja za nastavkom evropskog puta ili za opstanak iluzije da Srbija još ima šta da traži na Kosovu?\nKao što se znalo, najteži deo pregovora je stigao na dnevni red - sudbina severa Kosova, ovlašćenja koja bi imala autonomija, odnosno zajednica srpskih opština.\nPredsednik naprednjaka i potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić najavio je u intervjuu javnom servisu da Srbiju čekaju bolne odluke. Ostavio je otvoreno da li će najavljena loša vest biti vezana za datum pristupnih pregovora sa EU ili za, kako je rekao “nešto oko KiM”.\n“Šta god da napravite i kako god napravite, neće biti dobro. Mi smo sebe doveli u situaciju da nemamo čemu da se obradujemo što će nam doći u vezi sa KiM. I neće biti dobrih vesti. Da li će biti ta vest vezana za datum ili na nešto oko KiM, svakako neće biti idealnih vesti. Ljudi u Srbiji to moraju da znaju. Neću uopšte da ih lažem”, rekao je Vučić.\nAkteri na političkoj sceni Srbije različito tumače ove Vučićeve reči. Jedni kao najavu odustajanja od traženih ovlašćenja za zajednicu srpskih opština na Kosovu, odnosno prihvatanje njihovog potpunog integrisanja u kosovski sistem, a drugi kao nagoveštaj prekida dijaloga, a time i gubitka datuma za početak pristupnih pregovora.\n“Mislim da je Vlada pred velikim izazovom”, pred zahtevom velikih ustupaka kada je sudbina severa Kosova u pitanju, kaže bivši pregovarač sa Prištinom Borislav Stefanović.\n“Mi ćemo ih podržati u svemu što vodi kompromisnom rešenju sa Prištinom. Mislim da smo u fazi da je svaki korak bolan, da svaki ustupak koji se pravi ne može biti ni prijatan, ni lako prihvatljiv ni lako objašnjiv.”\nNa pitanje da li bi Demokratska stranka prihvatila rešenja za zajednicu srpskih opština bez izvršnih nadležnosti, ako je to uslov za dalji evropski put Srbije, Stefanović odgovara:\n“Mora se izbeći taj izbor. Ne bismo podržali, jer smo glasali za Rezoluciju o KiM u Skupštini. Takav rezultat pregovora bi značio samo jedno: Ahtisarijev plan je trebalo prihvatiti 2006. odnosno 2007. godine, a sve ostalo je gubljenje vremena. Kada bi to ova Vlada prihvatila, to bi značilo to u očima javnosti, ne ljudi koji se time bave. To bi bilo jako opasno”, smatra bivši pregovarač Stefanović.\nGrađani zreliji od vlasti\nMiljenko Dereta iz opozicionog LDP tvrdi da nije stvar u tome šta će biti prihvaćeno, već kojim rečima će biti objašnjeno ono što je toliko bolno sada, zato što to nije učinjeno onda kada je trebalo, pre 15 godina ili nešto kasnije, 2006, kada je ponuđen Ahtisarijev plan.\n“To što će biti izabrano jeste posredno priznanje nezavisnosti Kosoova. Samo je pitanje gde će biti ta tanka granica koja će zadržati iluziju da sever Kosova ima više nego što zapravo ima,a da, istovremeno, u Prištini stvara utisak da sever Kosova nema ono što zapravo ima. Ja vidim da su građani mnogo zreliji od vlasti, poslednja istraživanja pokazuju da su građani svesni stepena nezavisnosti Kosova“, kaže Dereta.\nSlobodan Samardžić iz DSS, partije koja je među retkim partijama čiji je stav jasan - prekinuti pregovore i zamrznuti evropski put Srbije, smatra da su za kompromis veoma male šanse, a bolne odluke koje potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić pominje tumači pre kao nagoveštaj zaustavljanja evropskog puta Srbije, nego većih ustupaka Prištini.\n“Za nekog su u Srbiji bolne odluke da se da Kosovo, za nekog da se ne dobije datum. A Vučić vodi računa i o jednima i o drugima.”\nIpak, Samardžić dodaje da je moguće da je bolna odluka da neće biti dobijen datum.\n”Do sada je Srbija linearno priznavala Kosovo, korak po korak. Postavila je sada zahtev oko autonomije srpskih opština koji nije usvojen i očigledno je da su dve runde pregovora oko toga propale. Mi gledamo sada realistički šta se može učiniti, treba da se prekinu razgovori i konflikt zamrzne. Postoje minimalne šanse da se do kompromisa dođe, da se ostvari taj uslov za datum. Ako se ne ostvari, to je sad ta bolna odluka o kojoj možemo da spekulišemo, onda će posle 20. marta doći do preispitivanja u Vladi šta dalje. Pragmatičari će reći: dođavola i taj datum, idemo dalje, a fundamentalisti će reći DATUM ILI SMRT. Moguć je razdor u Vladi oko takvog pitanja. Govorim o scenariju u slučaju da se ništa ne dogodi 20. marta,” precizira Samardžić.\nDo 20. marta je ostalo još dve nedelje. A onda će sve biti jasnije. Ova vlast ima nekoliko olakšavajućih okolnosti da preseče kosovski čvor zavezan još pre više od dve i po decenije. Jedno je da 63 od sto građana smatra da je Kosovo nezavisno i gotovo isto toliko da je Ivica Dačić dobar pregovarač, što je pokazalo istraživanje Ipsos stratedžik marketinga, a druga prednost je da je većina i opozicionih parlamentarnih stranaka proevropske orijentacije.\nTo potvrđuje i odgovor Miljenka Derete na naše pitanje da li bi ovoj vlasti u odnosu na prethodnu ipak bilo lakše da donese, kako bi Vučić rekao ”bolnu odluku” kojom ne bi zalupila vrata Brisela Srbiji, a otvorila prostor za traženu normalizaciju odnosa sa Kosovom kojom će i Srbija najzad moći da bude definisana kao dovršena država spremna za dalje inetrgacije.\n“Sasvim sigurno. Da nisu oni na vlasti, ovi koji su sada na vlasti, bili bi na ulicama i protestovali”, zaključuje Dereta.


Početak Strojarstvo Tehnika grijanja i hlađenja Biomasa – komforno grijanje obnovljivim izvorima energije\nBiomasa – komforno grijanje obnovljivim izvorima energije\nNiskoenergetska i pasivna gradnja sve veći je trend u graditeljstvu. Obzirom na sve veću potrošnju energije pravo je vrijeme za razmišljanje o energetskim navikama potrošača i sustavima grijanja koji trenutno troše velikih 40% od ukupno potrebne energije u zgradarstvu.\nKorištenje obnovljivih izvora energije za grijanje takvih objekata sve se češće preporuča obzirom da može zadovoljiti sve potrebe kao i fosilno gorivo, dok je ekološki puno prihvatljivije te jeftinije.\nEkološka prednost biomase, u odnosu na fosilna goriva je njena obnovljivost i pristupačnost. Opterećenje atmosfere CO2 pri korištenju biomase kao goriva je gotovo zanemarivo. Gospodarske prednosti biomase iz šumarstva, drvne industrije i poljoprivrede su smanjenje uvoza fosilnih energenata i sigurnosti opskrbe energijom, što je jedan od strateških problema svake zemlje. Socijalne prednosti korištenja biomase mogućnost su otvaranja većeg broja novih radnih mjesta, što pridonosi razvoju ruralnog gospodarstva, a to je imperativ hrvatske gospodarske i socijalne politike. Cijena biomase bit će uvijek manja nego cijena fosilnih goriva, a na sreću, Hrvatska je bogata šumom.\nPod pojmom biomasa, za grijanje podrazumijevamo drvnu biomasu, koju možemo podijeliti u nekoliko grupa: cijepano drvo, drvena sječka te drveni peleti. Prema tipu goriva odabire se optimalan sustav grijanja.\nKotlovi za loženje cijepanim drvom mogu se podijeliti u nekoliko kategorija, ovisno o procesu izgaranja i opremi. Klasični kotlovi na drvo (kao EKO-CK P, BIO-PEK…) imaju velika vrata za ubacivanje drva i veliko ložište u kojem drvo izgara, a dimni plinovi, uz pomoć potlaka dimnjaka, prolaze kroz kotao ‘prema gore’ te zagrijavaju ogrjevnu vodu. Ovakvi se kotlovi obično spajaju direktno na instalaciju grijanja, preko ručnog četveroputnog miješajućeg ventila. Kako bi ovakvi kotlovi bili efikasniji tj. trošili manje goriva i kako bi im se povećao komfor loženja uz ovakve se kotlove može ugraditi akumulacijski spremnik minimalnog volumena 30 lit/kW kotla i zaštita povratnog voda od preniskih temperatura. Prednost ovakvih kotlova je mogućnost jednostavne ugradnje plamenika na drvene pelete, te lož ulje ili plin. Sljedeća stepenica u razvoju klasičnih kotlova su kotlovi sa ventilatorom (kao BioSolid). Ovi kotlovi još uvijek imaju klasično izgaranje, ali kod njih ventilator izvlači dimne plinove iz kotla, čime se dobiva veće iskorištenje i bolje vođenje procesa izgaranja te ujedno i manje ispuštanje CO u atmosferu. Spajanjem ovakvog kotla direktno na instalaciju grijanja, umjesto preko akumulacijskog spremnika, gubimo sve njegove prednosti u odnosu na klasične kotlove. Trenutno najnapredniji kotlovi na drvo su kotlovi s pirolitičkim izgaranjem (kao BioTec i BioTec-L). U ovakvim kotlovima drvo se uplinjava te skoro potpuno izgara, čime smo dobili vrlo visoko iskorištenje kotla i vrlo malo pepela. Pirolitički kotlovi uvijek moraju imati akumulacijski spremnik minimalne veličine 50 litara/kW snage kotla koji im osigurava optimalan rad te veći komfor grijanja. Iskoristivost pirolitičkih kotlova može biti i viša nego kod starijih uljnih kotlova, no da bi takvi kotlovi ispravno radili, drvo mora imati vlage manje od 25%. Lambda sonda kod pirolitičkih kotlova (kao BioTec-L) optimizira proces izgaranja čime osigurava visoku iskoristivost kotla i kod korištenja goriva manje kvalitete.\nDrvena sječka je usitnjen otpad iz drvne industrije/šume koji predstavlja sljedeći korak u automatizaciji sustava grijanja. U automatiziranim sustavima grijanja (snaga manjih od 500kW) koristi se drvena sječka razreda A1 i A2, veličine čestica P16A-P45A (prije G30-G50) te vlage do M35 (prije W35). Sjeckani komadići drva (3-5cm2) spremaju se u spremišta sječke iz kojih se automatski pomoću mješača i pužnih transportera dobavljaju do kotla (BIO-CK P Unit i EKO-CKS Multi) i izgaranjem u kotlu/plameniku griju vodu centralnog grijanja.\nKotlovi namijenjeni za loženje drvenom sječkom nešto su većih dimenzija od kotlova istih snaga loženih drvom ili peletom zbog veličine i kvalitete samog goriva. Kotlovi manjih snaga (kao BIO-CK P Unit) imaju sa bočne strane plamenik u kojem izgara drvena sječka, a mogu se ložiti i cijepanim drvom, dok kotlovi većih snaga mogu imati ložište u obliku retorte ili stepenasto ložište a mogu se ložiti i sječkom ili drvenim peletom. Spremišta drvene sječke većih su dimenzija i moraju biti opremljena mješačem koji potiskuje sječku u dobavni transporter koji može biti dužine do 7 metara.\nDrveni peleti su trenutno najzanimljivije gorivo iz šumske biomase zbog svoje čistoće, zauzimanja relativno malog prostora skladištenja te moguće automatizacije procesa grijanja. Drveni peleti su prešani cilidri (promjera 6mm) izrađeni od ostataka drva i drvenog otpada, a koriste se u automatiziranim kotlovima i pećima za centralno grijanje. U Hrvatskoj trenutno postoji desetak tvornica drvenih peleta koje mogu pokriti današnju potražnju za tim energentom.\nPrednost toplozračnog grijanja preko sobnih pelet peći (kao CentroPelet Z i ZS) je da nema potrebe za kompliciranim razvodom centralnog grijanja te jednostavna montaža i korištenje peći, dok im je mana da griju samo prostor gdje su smještene. Osim za kuće, ovakve peći su idealan izbor za vikendice, gdje se ne isplati ulagati u sistem centralnog grijanja, a neće se odustati od komfora grijanja na obnovljive izvore energije. Ukoliko se ne želite odreći ugođaja u prostoru kojeg rade peći na pelet, a imate već sustav centralnog grijanja, postoje peći koje kombiniraju toplozračno i toplovodno grijanje (kao CentroPelet ZV) te kompaktne pelet peći za sustav centralnog grijanja (kao CentroPelet ZVB).\nKod nas su sustavi toplovodnog grijanja ipak puno rašireniji u odnosu na toplozračne, a kod takvih sustava u obzir dolaze klasični kotlovi. Kotlovi na drvene pelete mogu se podijeliti u dvije grupe: kotlovi samo na drveni pelet sa automatskim čišćenjem te kombinirani kotlovi kod kojih se može ložiti ili peletom ili krutim gorivom.\nKotlovi loženi drvenim peletom u pravilu se moraju čistiti od pepela koji nastaje izgaranjem peleta. Kod kotlova s automatskim čišćenjem (kao PelTec), održavanje kotla je svedeno na minimum. U pravilu se svakih nekoliko potrošenih spremnika peleta samo mora iznijeti pepeo iz pepeljara, dok se, ovisno o kvaliteti korištenih peleta, ložište mora čistiti nekoliko puta godišnje. Ovakvi kotlovi imaju vrlo visok stupanj iskoristivosti, dok modeli sa ugrađenom lambda-sondom (kao PelTec lambda) se lako prilagođavaju različitim kvalitetama korištenih peleta.\nVariranje cijene peleta na tržištu, nemogućnost kupnje dostatnih količina peleta ili pak dostupnost cjepanica ili loženje otpadom od obrezivanja voćaka moguće je u kombiniranim kotlovima (kao EKO-CK P + Cm Pelet-set) jednostavnim skidanjem plamenika ili pritiskom na jednu tipku kod kotla sa dva ložišta (kao CentroPlus).\nKod većih potreba za toplinskom energijom koristimo kotlove sa pelet plamenicima većih snaga (kao EKO-CKS P Unit) sa mogućnošću automatskog zračnog čišćenja kotla i vađenjem pepela.\nKonvencionalna energija je sve skuplja a obnovljivi izvori energije mogli bi u Hrvatskoj poboljšati životni standard, povećati komfor življenja te smanjiti zagađenje okoliša. Tvrtka Centrometal d.o.o. proizvodi kvalitetne sustave koji koriste obnovljive izvore energije, a ostalo je na Vama.


Nadzirati i kažnjavati : Mišel Fuko\n1997; Broširani povez; ćirilica; 13x21 cm; 360 str.;\nIzdavač: Prosveta - Beograd; 1997; Broširani povez; ćirilica; 13x21 cm; 360 str.;\nDisciplina bez palice\nSVOJEVREMENO JE Ricard Rorti, preporucujuci anglo-saksonskoj javnosti radove Misela Fukoa, napisao da ovaj nudi dve stvari koje se odvajkada ocekuju od filozofa: mogucnost vrednovanja tekucih znanja i nagovestaje o promenama koje bi svet ucinile boljim. Ne dovodeci u pitanje autoritet americkog filozofa, mi smatramo da ce nakon citanja Nadzirati i kaznjavati (podnaslov: Rodjenje zatvora) malo ko uspeti da stekne utisak o zasnovanosti drugog dela Rortijeve tvrdnje. Jer, ova Fukoova knjiga ne samo da ne upucuje ni na kakve popravljacke recepte, vec, zahvaljujuci istancanim analizama nastanka i funkcionisanja disciplinskih obrazaca, svedoci o nezaustavljivom prirastu represivne aparature, sto ce, pretpostavljamo, u citalackoj svesti pre rezultirati slikom svemocnog Levijatana, nego optimizmom liberalne nade.\nPremda poseduje izdiferenciranu "nervaturu" (istorizacija kaznenih politika klasicnog i modernog doba, bazirana na pojmovima nadzora, discipline i panoptizma), Nadzirati i kaznjavati kao da se opire dodeljivanju jednoznacne pozicije unutar Fukoovog opusa. Pre svega, ova knjiga, originalno objavljena 1975, zajedno sa Istorijom ludila u doba klasicizma (1961) i Radjanjem klinike (1963), spada u red Fukoovih radova posvecenih nastanku "totalnih ustanova" i novovekovnih procedura iskljucivanja i zatvaranja. Ali, iako se u njenom prednjem planu vrsi istrazivanje klasicnih i modernih kaznenih "poetika", Nadzirati i kaznjavati, zapravo, sve vreme govori o radjanju moderne jedinke kao proizvoda disciplinske moci, cime se pridruzuje problemskom jezgru Reci i stvari, temi covekove smrti u epohi Moderne. S trece strane, prisutne su i sugestije (Z. Jankovic) da Nadzirati i kaznjavati, buduci da ispituje genezu modernog individuuma kao objekta, ide u paru s trotomnom Istorijom seksualnosti, u kojoj se moderni individuum razmatra kao subjekt. Napokon, Delez je ukazivao na to da ovaj Fukoov spis pociva na kategorijama diskurzivnih i ne-diskurzivnih formacija, te da prema tome predstavlja produzetak Arheologije znanja.\nZametak disciplinske dresure, imanentne modernim drustvima, Fuko vidi u egzemplarnosti klasicistickih javnih pogubljenja. Svirepost kaznenih svetkovina klasicnog doba temeljila se na sasvim odredjenom razumevanju krsenja zakona. Naime, klasicno pravosudje drzalo je da povreda zakona nanosi stetu onome od koga zakon potice, a kako je sam suveren slovio za izvor zakona, to je ispadalo da krivicno delo, pored svoje neposredne zrtve, udara i na vrhovnu vlast (crimen majestatis), i to fizicki, posto zakon olicava kraljevu snagu. Stoga je kazna, kao odgovor na povredu kraljevog tela, imala da se svom silinom obrusi na telo zlocinca i nepovratno ga "zigose". U tome se, pored opravdanja za kaznenu torturu, nalazi i ono sto bismo mogli nazvati cvornom tackom Fukoovog teoretisanja: odnos istina-moc. Jer, recena svirepost, kako nije nista drugo do uvecana reprodukcija svireposti prvobitnog zlocinackog akta, iznosi istinu o ovome -- tako sto demonstrira suverenovu moc. Ova simbioza istine i moci -- ovaplocena posredstvom tela u koje se urezuje -- morala je biti citljiva za sve podanike. Zato se izvrsenje kazne nije smelo skrivati od ociju javnosti. Pozeljno je bilo da svako, prilikom upecatljivog prizora vrsenja vlasti, dobije jasan utisak o strahotama koje ga cekaju odvazi li se na neko nevaljalstvo, na skrnavljenje kraljevog nadmocnog tela.\nNakon 1789. godine, trazeno je da sudsko odlucivanje prestane da zavisi od privilegija vrhovne vlasti, te da se podredi "kontinuirano rasporedjenom dejstvu javne sile". Pravnici reformatori zahtevali su da se prekine sa fizickom represijom i da se, umesto gresnih tela, lancima drustvene poslusnosti okuje svest postojecih, ali narocio potencijalnih izgrednika. Bilo je zamisljeno da se nova tehnologija kaznjavanja organizuje kao skup sankcija koje ce za metu imati ne proslu, nego buducu povredu zakona. Kazna kao destimulisuci primer. To je vazilo i u klasicizmu, ali tamo je primer bio posledica kaznene neumerenosti, dok ovde on treba da "postane osnovno nacelo ekonomisanja kaznama i mera za njihovo tacno odredjivanje", znak koji racionalno povezuje predstavu zlocina sa predstavom kazne. Ova, kako je Fuko nazvao, semio-tehnika kaznjavanja, trebalo je da za svako krivicno delo odmeri kaznu koja mu najbolje pristaje (nema oznaciteljske proizvoljnosti), tvoreci tako kod podanika svest o neraskidivoj, prirodnoj skopcanosti zlocina sa kaznom. Verovalo se da bi to doprinelo potpunosti disciplinskog efekta. U tu svrhu, planirano je osmisljavanje citave lepeze najraznovrsnijih kazni (saobrazno mnostvenosti krivicnih dela), a snazno se zalagalo da kaznjavanja od ceremonija prerastu u neku vrstu skole, i za osudjenike i za gledaliste.\nNa raskrscima, u parkovima, kraj puteva koji se popravljaju ili mostova koji se grade, u radionicama koje su svima pristupacne, u dubini rudnika koje ce ljudi posecivati -- hiljade malih prizora kaznjavanja. Za svako krivicno delo -- odgovarajuci zakon; za svakog prekrsitelja zakona -- odgovarajuca kazna. Kazna, vidljiva, recita, koja sve otkriva, objasnjava, opravdava, ubedjuje... Nema vise velikog, zastrasujuceg rituala javnih pogubljenja; svakodnevno ga na ulicama zamenjuje to ozbiljno pozoriste. (129)\nMedjutim, nista od svega toga. Tokom devetnaestog veka, zatvor se nametnuo kao medijator izmedju sveta zlocina i sveta vrline. Kazne su postale monotone, a na mesto zivopisnih javnih prizora stupilo je saznanje o izvesnosti kaznenog procesa iza zatvorskih zidina. Disciplinske ustanove odnele su prevagu nad pravnim entuzijazmom. Fuko smatra da je tu presudni faktor bio razvoj zatvorskih modela u Engleskoj i Americi, koji su uspeli da usklade kaznjavanje sa svakodnevnim zivotom drustva. Uostalom, izgledalo je da je zatvor realizovao ponesto od reformatorskih mastanja: a) proklamovani cilj zatvora nije da se zlocin izbrise, vec da se izbegne njegovo ponavljanje, te je on zbog toga b) vaspitnog karaktera, s cim u vezi dopusta da c) kazne budu otvorene za individualne razlike. No, cini se da su odstupanja upadljivija: a) dok je kod reformatora kazna bila usmerena na predstave, u zatvoru je njen objekat telo (ne rascereceno, vec kontrolisano); b) kod reformatora je glavno sredstvo bilo povezivanje predstava u parove (zlocin/kazna, korist/steta), u zatvoru je to vezba; c) reformatori su isli na stvaranje pravnog subjekta, zatvor zeli poslusnu jedinku.\nFuko zastupa tezu da su zatvori posluzili kao laboratorija za kreiranje disciplinske moci, koja se ispostavlja kao nacin vrsenja vlasti u moderno doba. Moglo bi se reci da je u pitanju citav niz postupaka kojima se zaobilazi i potcinjava oficijelno vladajuca moc prava i zakona, sa svrhom da se poboljsa performativnost impersonalnog aparata vlasti. Sastavljajuci njenu "gramatiku", Fuko zakljucuje da disciplinska moc intervenise nad drustvenim telom pomocu tri zatvorski oprobana sredstva dresure: hijerarhijskog nadzora (preglednost jedinki, prikupljanje preciznih podataka o njima), normirajuce sankcije (kazneni podsistem u okviru disciplinske ustanove, kojim se sankcionisu zakasnjenja, kvalietet rada, karakter jedinke, nacin govora, telesno drzanje, seksualnost) i ispitivanja (pravljenje dosjea, pretvaranje jedinki u "slucajeve"). Primenjena na skole, kasarne, internate, bolnice, fabrike, disciplinska moc formira modernog individuuma, coveka humanizma, jedinku kojoj je zarad uvecanja proizvodno-korisne, oslabljena politicka snaga.\nNajpregnantniji nacrt disciplinskih ustanova Fuko pronalazi u Bentamovom Panoptikonu. Otac modernog utilitarizma zamislio je konstrukciju ciji obod sacinjava zgrada prstenastog oblicja, izdeljena na celije; u centru zgrade stoji kula sa zamracenim prozorima koji gledaju u pravcu celija. Dijada videti/biti vidljiv razdvaja se, cime moc postaje neproverljiva, a nadzor apsolutan (zapravo, nadzor moze biti i sporadican, no nadziranima je uskracen neposredan uvid u to). "Dovoljan je samo jedan nadzornik u sredisnjoj kuli, a u svakoj celiji zatvoren je po jedan ludak, bolesnik, osudjenik, radnik ili ucenik". Posledica panopticki ustrojene discipline bice introjekcija prinuda koje vlast namece -- nadzirani ce se svojevoljno potcinjavati (ovo definitivno zalazi u frojdovske vode; medjutim, Fuko je imao negativan stav prema psihoanalizi, pa je bliskost panoptizma sa problemom superega ostavljena po strani). Zbog toga spoljasnje prisustvo vlasti prestaje da bude neophodno, sto znaci da je obezbedjeno "automatsko funkcionisanje moci".\nIz jednog fiktivnog odnosa mehanicki se radja stvarna potcinjenost, tako da nije potrebno pribeci sredstvima sile da bi se osudjenik prinudio na dobro ponasanje, ludak na krotkost, radnik na posao, djak na marljivost, bolesnik na postovanje lekarskih propisa... Panoptikon treba razumeti kao obrazac dejstva vlasti koji je najsire primenjiv; kao nacin da se utvrde odnosi moci u svakodnevnom zivotu. (229 i 232)\nDok je za Bentama bio tek projekat, za Fukoa je panoptikon realnost modernog sveta, mehanizam koji diskretnim prosledjivanjem moci gotovo puna dva veka fabrikuje disciplinske jedinke. Da Fuko ipak ne preteruje? Mozda. Ali zasto onda danasnji zatvor, u kome je panopticki obrazac najuocljiviji, "lici na fabrike, skole, kasarne, bolnice, koje pak sve lice na zatvore"? Sta se, na kraju, desava u samom zatvoru? Zvanicno, zatvor lisava slobode lica koja su prekrsila zakon, prevaspitava ih, i popravljena vraca zajednici. Fuko, naprotiv, misli da na terenu stvari stoje sasvim drugacije. Prvo, lice sa kojim zatvor posluje nije prekrsilac zakona nego prestupnik, osoba cija je karakterizacija odredjena biografijom, a ne pocinjenim krivicnim delom: ceo zivot prestupnikov dobija svoj telos u aktu koji ga je doveo u zatvor. Dalje, zatvor ne popravlja: zdruzujuci kriminalce s kriminalcima, on je centar za obuku i usavrsavanje istih, koje, konacno, ne vraca drustvu nego kriminalnim grupama na margini drustva. Sve u svemu, nema ni govora o suzbijanju kriminala, a taj debakl pravne moci predstavlja, po Fukou, sasvim izvestan uspeh disciplinske moci:\nZatvor i, opste uzev, same kazne, nemaju cilj da sprece sve oblike krsenja zakona, nego da medju njima uvedu razlike, razvrstaju ih, iskoriste... Zatvor doprinosi tome da se organizuje odredjen tip nezakonitosti, upadljiv i zigosan... on omogucuje da u senci ostanu one protivpravne radnje koje je potrebno ili nuzno tolerisati... Prestupnistvo postaje delotvorno politicko sredstvo za protivpravne delatnosti vladajuce klase... Organizuje se parapolicijska mreza koja neposredno saradjuje sa legalnom policijom i, u krajnjem slucaju, moze da postane neka vrsta paralelne vojske. (309, 314, 317, 318)\nFuko se u jednom intervjuu (Power / Knowledge) pojadao kako i petnaest godina nakon objavljivanja Istorije ludila prima uvredljiva pisma razjarenih psihijatara, resenih da mu tu knjigu nikako ne oproste. U slucaju Nadzirati i kaznjavati, spisak "pogodjenih" tesko da se moze saciniti iskljucivo od pripadnika jedne profesije; sada je izazov upucen policiji, sudstvu, zakonodavnoj i izvrsnoj vlasti, kao i njima lojalnom gradjanstvu. Ukratko -- sa vec pripravnim psihijatrima -- celokupnoj armaturi drustvene stabilnosti.


Liberman: Nemoguće dugotrajno primirje u Gazi\nŠef izraelske diplomatije Izraela Avigdor Liberman izjavio je da ne veruje da je moguće postići dogovor o dugotrajnom prekidu vatre s Hamasom u pojasu Gaze.\n„Ne mislim da možemo postići dogovoreni mehanizam o isplati plata u Gazi i jačanju Hamasa. Oni će nastaviti da proizvode i krijumčare oružje i kako ćemo onda zaustaviti njihovo jačanje? Svaki prekid vatre po mom mišljenju biće vremenski ograničen.“, rekao je Liberman novinarima u trenutku dok traje primirje proglašeno posle 50 dana sukoba Hamasa i izraelske vojske.\nLiberman je rekao da se ne može dozvoliti da Hamas i dalje kontroliše Gazu, napomenuviši da se njegovo mišljenje razlikuje od mišljenja premijera Benjamina Netanijahua, iako su pre početka vojne operacije u pojasu Gaze bili istomišljenici, pošto je Netanijahu, kako je rekao, izmenio svoje mišljenje.\nOsvrćući se na palestinskog predsednika Mahmuda Abasa, Liberman je rekao da on više nemas lgitimitet, s obzirom da više od 9 godina nije bilo izbora na palestinskim teritorijama.\n„Bez izbora u Palestinskoj upravi ne možemo preduzeti nikakve dugoročne mere s Palestincima.“, rekao je Liberman, ocenivši da je Abas zainteresovan za rasturanje nove palestinske vlade jedinstva, imajući u vidu da je izraelska bezbednosna služba otkrila da opLibermanerativci Hamasa na Zapadnoj obali spremaju udar protiv njega.


Porodilja u Tuzli preminula od sepse, Tužilaštvo utvrđuje sve okolnosti koje su dovele do smrti\nU nalazu i mišljenju vještaka obducenta, a vezano za uzroke smrti dvadesetogodišnje porodilje koja je preminula 9. marta 2020. godine na Klinici za ginekologiju i akušerstvo u UKC-u Tuzli, navedeno je da je smrt nastupila uslijed septičnog šoka koji je, najvjerovatnije, posljedica infekcije piogenim streptokokom grupe A.\n“Tužilaštvo je odmah na osnovu izjave muža preminule formiralo predmet, te je u saradnji sa MUP-om TK izuzeta sva medicinska dokumentacija koja se odnosi na dvadesetogodišnju djevojku. Poduzimaju se sve potrebne istražne radnje, te će biti izdate naredbe za sva potrebna medicinska vještačenja u cilju utvrđivanja svih okolnosti koje se vezuju za smrt porodilje. Također će se saslušati sve osobe koje imaju neposredna ili posredna saznanja o ovom događaju, saopćeno je iz Tužilaštva TK-a.\nPorodilja Belma Isić, u ponedjeljak oko podne, nakon višednevnog boravka na Univerzitetskom kliničkom centru Tuzla, preminula je nakon poroda.\nKoliko košta umrijeti u Bosni i Hercegovini?\nSumnja se da je koronavirus ušao u Klinički centar Tuzla\nMedicinska sestra otkrila pet najčešćih stvari za kojima ljudi žale na samrti


Župni Caritas... Došlo je pravo vreme! - Caritas Srbije\nŽupni Caritas… Došlo je pravo vreme!\nCaritas Srbije2019-11-01T23:21:39+00:0001.11.2019.|razvoj Caritasa – smanjenje siromaštva, vesti|\nRazgovarali smo s regionalnim koordinatorom Caritasa za jugoistočnu Evropu Danieleom Bombardijem iz Caritasa Italije. Dolazi iz Italije, ali sad živi u Sarajevu odakle prati rad Caritasa i u Srbiji. Evo šta nam je ispričao…\nDaniele, vi ste regionalni koordinator Caritasa za jugoistočnu Evropu već više od deset godina. Kakva je struktura te institucije i koji je njen primarni zadatak?\nItalijanski Caritas je pastoralna organizacija Italijanske biskupske konferencije: to znači da nije obična italijanska nevladina organizacija poput mnogih drugih. Italijanski Caritas u stvari predstavlja italijansku Crkvu, sa zadatkom da organizuje dobrotvorne i solidarne aktivnosti italijanskih katoličkih zajednica, kako u Italiji tako i u svetu.\nMoram da napravim mali uvod, neophodan za razumevanje našeg rada. Jugoistočna Evropa ima veoma posebnu istoriju i geografiju za nas Italijane. Mi i vi smo zaista »komšije«, imamo toliko zajedničke istorije, toliko sadržaja kulture, toliko veza. Geografski smo veoma bliski: ja sam Venecijanac i za mene je Beograd vazdušnom linijom bliži od Napulja!\nTa bliskost takođe je vidljiva u radu Caritasa: zaista je impresivan broj župa, udruženja, biskupija, grupa volontera koji dolaze iz Italije i imaju projekte i prijateljstvo sa zemljama jugoistočne Evrope. Devedesete godine bile su ključni trenutak: kad je bila potrebna pomoć širom jugoistočne Evrope, italijanske zajednice preduzele su akciju i pružile svoju podršku ‒ finansijsku pomoć, ljudsku bliskost, prijateljstvo, duhovnu podršku… Za mene je neverovatno kako 20-25 godina nakon završetka ratova većina tih odnosa i dalje traje!\nStoga rad italijanskog Caritasa u jugoistočnoj Evropi ima dva glavna smera. Prvi pravac je podrška Crkvama i ograncima Caritasa jugoistočne Evrope da bi postajali sve bolji i sposobniji da služe siromašnima na svojoj teritoriji: kao što znate, u vreme komunizma Caritas nije mogao da funkcioniše u istočnoj Evropi, dakle ‒ danas je važno da pomognete lokalnom ogranku Caritasa da razvija svoje veštine. Naš drugi pravac je koordinacija svih italijanskih zajednica koje u ime Crkve dolaze u jugoistočnu Evropu i žele da provode projekte i neguju odnose prijateljstva i bratstva s vašim župama, vašim biskupijama, vašim Caritasom.\nNastojimo da ostvarujemo taj susret italijanske Crkve i Crkava jugoistočne Evrope: to je susret koji čini dobro svima, kao način na koji zajedno možemo da izgrađujemo Evropu koja će biti u većoj meri ujedinjena i pažljivija spram ljudi s potrebama.\nŽupni Caritas je važan ogranak celokupne organizacije. Kako funkcioniše kod nas i s kojim poteškoćama se najviše susreće?\nCaritas, kao što rekoh, nije udruženje poput ostalih. Biti Caritas znači pre svega »izgrađivanje zajednice solidarnosti«. To je praktično ostvarenje glavne poruke Evanđelja: voleti svog bližnjeg.\nVeoma često se misli da je osnovni zadatak Caritasa doniranje humanitarnih paketa (hrana, odeća) ili upravljanje uslugama (menze, spavaonice, vrtići, domovi za odmor). To sigurno jeste važno, ali nije prioritet. Glavni zadatak Caritasa je da obrazuje i animira svoje vernike i građane da budu saosećajniji i pažljiviji prema siromašnima.\nPokušaću da dam primer da bih to bolje objasnio. Zamislimo da Caritas u nekoj zajednici u Srbiji (ili Italiji) otvara starački dom za pomoć bolesnim starcima: to je veoma važna usluga, jer bolesne starije osobe često su same i potrebna im je medicinska nega, specijalizovana pomoć. Ali kao Crkva i kao Caritas ne možemo da mislimo da starački dom rešava sve probleme te starije osobe. Moramo da radimo tako da starački dom ne postane »parking« za starije osobe, mesto na koje se starija lica s potrebama »odvode« od porodice ili zajednice i izoluju u ustanovi.\nZadatak Caritasa je da se te starije osobe osete »dêlom zajednice«, a ne »napuštenim od zajednice«: za njih možemo da organizujemo različite aktivnosti, na primer ‒ da s volonterima idemo u posetu tim starijim licima, popijemo kafu s njima i proćaskamo; ili možemo da ih odvedemo na neki događaj u gradu; ili im pomognemo da održavaju kontakt sa svojom decom i njihovim porodicama … To je župni Caritas, to je zajednica solidarnosti!\nPo mom mišljenju, župni Caritas je »pravi Caritas«. Kad u župnoj zajednici ima ljudi koji su pažljivi prema siromašnima u znak solidarnosti s onima koji imaju potreba, to je pravo lice Crkve.\nCaritas u Italiji, Srbiji i svetu radi na razumevanju načina animiranja župnih zajednica: to je težak izazov, posebno u bivšim komunističkim zemljama, gde je tokom 50 godina sve radila država, pa zajednice nisu bile naviknute da se nezavisno organizuju za siromašne. U tom velikom izazovu veoma nas podržava Sveti otac papa Franja, koji nas svojim primerom i rečju neprestano podseća na našu osnovnu misiju ‒ da budemo zajednice bliske siromašnima.\nUz delatnike Caritasa su i volonteri. Objasnite nam njihovu ulogu…\nAko razumemo da Caritas nije samo distribucija paketa ili upravljanje uslugama, odmah shvatamo da Caritas ne čine samo njegovi radnici i specijalizovano osoblje. Svaka osoba u zajednici može da bude »Caritas«, svako od nas može da bude Caritas!\nŽelim da ispričam malu anegdotu. Moj dragi prijatelj sveštenik, danas biskup, rekao mi je da mu je jednog dana telefonirala neka gospođa iz župe: »Moja susetka je često sama, treba joj neko da joj čini društvo, možete li povremeno da pošaljete nekoga iz župnog Caritasa?« Sveštenik je odgovorio: »Draga damo, činim to vrlo rado: postavljam vas za volontera našeg župnog Caritasa!«\nIspričao sam ovu malu anegdotu da bih objasnio kako ne postoje »specijalizovani volonteri« Caritasa: svako od nas može da dâ solidaran doprinos našoj zajednici! Postoji lepa rečenica koja kaže: »Ne postoji osoba toliko siromašna da nema šta da dâ drugima«: možda nema novca, ali može da dâ svoje vreme ili svoje iskustvo. Možete da budete dobrovoljac župnog Caritasa ako imate 18 godina, ali čak i ako imate 70. Možete da budete volonter ako imate samo jedan slobodan sat nedeljno, ali i ako ste u penziji i imate sve slobodno vreme.\nKoje je vaše iskustvo u Srbiji?\nSrbija je prelepa zemlja, s mnogo zanimljivih zajednica! Tokom ovih godina uspeo sam da upoznam mnoge od njih ‒ od Vojvodine do juga Srbije, pripadnike svih etničkih grupa i svih religija. Možda i ne shvatate dovoljno, ali imate neverovatno bogatstvo kultura, tradicija, vera! Ljudi u Srbiji često razgovaraju o postojećim socijalnim i ekonomskim problemima i tačno je da je mnogima potrebna materijalna pomoć. Ali često zaboravljamo da u Srbiji takođe ima mnogo ljudi i mnogo solidarnih zajednica, tako da može da se ispriča toliko pozitivnih iskustava!\nTo se odnosi i na Caritas. Uvek kažem da je rad Caritasa u Srbiji »malo čudo«: u postsocijalističkoj zemlji u kojoj su katolici manjina, nakon godina ratova i napetosti, s državom u tranziciji ‒ u kontekstu koji je izuzetno težak ‒ Caritas radi neverovatne stvari. Na državnom nivou, na eparhijskom i na župnom nivou postoji mnogo dobro urađenih projekata u korist starijih lica s potrebama, invalida, mentalno bolesnih, samohranih majki, mladih ljudi bez posla… Neću da zaboravim da je Caritas u Srbiji bio glavni akter u pomaganju poplavljenim zajednicama u 2014. godini, kao i tokom migrantske krize od 2015. do danas.\nU prošlosti odnos Srbije i Katoličke Crkve nije bio jednostavan: katolici su često bili doživljavani kao »neprijatelji«. Zaista verujem da je poslednjih godina Caritas mnogo doprineo dobrom ugledu i vidljivosti Katoličke Crkve u Srbiji: Caritas Srbije je potpisao partnerske sporazume s različitim ministarstvima i raznim lokalnim vlastima, bilo je ministara koji su posećivali Caritasove projekte i dobro su govorili o radu Katoličke Crkve. Poslednjih godina čak je bilo i opština u Srbiji koje su počele da finansiraju Caritasove projekte zato što su od koristi ljudima s potrebama. Katolička Crkva danas se više ne doživljava kao »neprijatelj«, nego se sve više smatra »prijateljem« države i srpskog naroda, a to je takođe i zbog Caritasovog rada.\nMožemo primetiti da je Caritas uključen u mnoge državne i međunarodne projekte. Kakvi su vaši odnosi na tom području i koje iskustvo imate?\nKatolička Crkva je velika porodica na univerzalnom nivou, kao i Caritas. Postoje strukture saradnje na evropskom nivou, kao što su Caritas Evrope i njegove kancelarije, pa čak i globalne strukture kao što je Caritas Internationalis.\nU tim godinama uvek sam cenio posvećenost Caritasa Srbije da bude deo projekata i mreža na evropskom i međunarodnom nivou. Verujem da Caritas Srbije mnogo može da nauči sudelujući u tim međunarodnim projektima, ali mnogo toga može da nauči i u drugim Caritasima. Na primer, u julu ove godine Caritas Srbije izabran je kao primer dobre prakse na evropskom nivou u vezi s advocacy ‒ podrškom u socijalnom radu ‒ i ugostio je delegaciju od 15 evropskih ogranaka Caritasa koja je došla da od Caritasa Srbije i srpskog lokalnog ogranka Caritasa nauči kako se podržava!\nPo meni, najvažnije mreže i projekti Caritasa Srbije su oni na regionalnom nivou, odnosno oni koji promovišu saradnju u regionu Balkana. Svi znamo koliko je bilo podela i koliko sukoba na ovim prostorima tokom poslednjih 25 godina, a čak i danas postoji toliko teškoća na političkom nivou: mislim na odnose s Kosovom, s Hrvatskom, s Bosnom i Hercegovinom.\nCaritas Srbije učestvuje u mnogim projektima u saradnji s drugim Caritasima regiona Balkana, i to u vezi s mnogim temama. Za mene je to vrlo snažna poruka jer nas podseća da je uvek moguće sarađivati, poznavati se, pomagati jedni drugima… Čak i ako politika želi da verujemo da sve to nije moguće, Caritas i Crkva umesto toga pokazuju suprotno.\nVeoma sam srećan što Evropska unija takođe ceni ovaj regionalni rad Caritasa na Balkanu: postoji mnoštvo regionalnih projekata Caritasa koji se finansiraju iz evropskih fondova, što pokazuje da smo na dobrom putu!\nMožete li da navedete neki konkretan plod ili rezultat vašeg rada s migrantima?\nMigracije su novi, veliki izazov našeg vremena. Dolazi do migracija ljudi koji sa istoka stižu u Evropu (Sirijci, Iračani, Avganistanci, Pakistanci…) i koji na svom putovanju tokom poslednje četiri godine takođe prolaze kroz Srbiju. Ali na delu je i migracija mnogih mladih iz Srbije koji odlaze u Nemačku, Austriju, Švedsku i Italiju da traže posao. Za Crkvu kao i za Caritas sve te migracije su ogroman izazov.\nKad govorimo o migracijama balkanskom rutom, od 2015. godine Caritas Srbije, srpski biskupijski Caritas, pa čak i neki župni ogranci Caritasa pružaju pomoć migrantima. Tokom godina upoznali smo tako mnogo ljudi, ali jedna priča me je posebno dirnula, pri čemu pokazuje važnost Caritasovog rada.\nPre dve godine iranska porodica je stigla u izbeglički kamp Bogovađa kod Valjeva: tata, mama i novorođena devojčica. Bežali su od iranskog režima: avionom su poleteli iz Teherana za Beograd kao turisti, ali kad su stigli u Srbiju ‒ odlučili su da se umesto toga nekako domognu Evrope i ponovo izgrade život negde drugde. Ali imali su dva problema: prvi je bio to što nisu navikli na ovu vrstu migracionog iskustva, jer to je normalna porodica koja je u Iranu imala posao i kuću, a umesto toga ‒ iznenada se obrela u izbegličkim kampovima i nije znala šta da radi. Drugi problem bila je ćerka koja je zaista bila vrlo mala i nije im bilo lako da se brinu o tako maloj bebi dok su pokušavali da pređu granice.\nTa porodica je imala veliku sreću što je stigla u izbeglički kamp u Bogovađi, gde Caritas Valjeva ima svoj tim. Caritas im je mnogo pomogao podržavajući ih i psihološki i materijalno: sve dok su bili u kampu, kolege i volonteri starali su se o detetu i njegovim roditeljima.\nPotom je jednog dana porodica odlučila da nastavi putovanje, jer pronašla je način da stigne do Bosne. Kolege iz Caritasa Valjeva ukazale su na porodicu kolegama iz bosanskog Caritasa, tako da smo mogli da pomognemo detetu i njegovim roditeljima ‒ prvo u Sarajevu, posle i Bihaću. Posle nekoliko teških nedelja u bosanskim izbegličkim kampovima, porodica je uspela da pronađe način da stigne do Milana u Italiji, gde joj je pomogao Caritas Milana; konačno su se našli u Švajcarskoj, gde su podneli zahtev za azil, a lokalni Caritas im je takođe pomogao.\nTokom svih ovih meseci uvek smo uspevali da održavamo kontakt s porodicom preko Votsapa: šalju nam fotografije i obaveštavaju nas o svojoj situaciji; devojčica danas ima dve godine i zaista je prelepa, najzad živi normalnim životom zajedno s roditeljima i ima nadu u bolju budućnost. Lepo je pomisliti da se sve to dogodilo zahvaljujući Caritasu ‒ brojnoj porodici od Srbije do Švajcarske, koja se starala o ljudima kojima je bilo potrebno.\nOtkrijte nam što vas čini najsrećnijim u radu za ovu humanu organizaciju?\nOno što me čini najsrećnijim jeste kad prepoznajem zajednicu solidarnosti, kad zaista vidim župni Caritas koji se realizuje i aktivira. Nema ničeg lepšeg od susreta s grupom ljudi posvećenih poboljšanju svoje župe ili zajednice, koji svoje vreme i resurse stavljaju u pitanje brinući se za siromašne na svojoj teritoriji. Ti ljudi zaista su živi svedoci toga šta znače ljubav prema bližnjem, solidarnost, posvećenost…\nAli epizoda koja me je poslednjih godina dirnula možda više od svega dogodila se posle zemljotresa koji je pre nekoliko godina pogodio centralnu Italiju, posebno područje Amatriče, uništivši čitava naselja i prouzrokujući preko 300 žrtava. Sećam se da sam u dane zemljotresa bio u Beogradu i kao italijanskom državljaninu zemljotres u Amatričeu pričinio mi je veliki bol.\nNekoliko dana nakon zemljotresa, kontaktirao je sa mnom beogradski nadbiskup mons. Hočevar i obavestio me da je odlučio da započne namensko prikupljanje sredstava u Srbiji, jer je toliko katoličkih zajednica u Srbiji, i to u svim biskupijama, nekako želelo da »uzvrati« pomoć i solidarnost prethodnih godina primljenu od naših italijanskih zajednica. Ekonomska pomoć koja je došla iz Srbije jeste bila važna, ali verujem da je još važnija bila kao znak bratstva i solidarnosti: u tom trenutku zaista sam mogao da dodirnem rukama celokupni Caritas širom Srbije!\nZa kraj ‒ vaša poruka čitaocima Blagovesti…\nPoslednja poruka koju bih želeo da uputim vrlo je jednostavna: ako čitate Blagovest i još niste imali priliku da volontirate u svom župnom Caritasu…. došlo je pravo vreme! Svako od vas može da doprinese izgradnji boljeg sveta! Imate sreću da imate prelepi Caritas u Srbiji: na državnom nivou, na nivou pet biskupijskih ogranaka Caritasa i u mnogim župama na teritoriji Srbije… Čekamo vas!\nPoštovani gospodine Daniele, hvala vam na razgovoru i mnogo uspeha u daljem radu!\nIntervju preuzet iz iz lista “Blagovesti”.\nRazgovarao Robert Zajc


Beogradski izbori i (ne)prirodne koalicije – rezultat ispred ideologije | Insajder\nNaizgled ideološki najneprincipijelna koalicija je ona pokreta Dveri i Dosta je bilo koji će na beogradskim izborima nastupiti sa listom "Da ovi odu, a da se oni ne vrate".\n"Ljudi su bili šokirani posle našeg poziva, ali ideološke razlike nisu važne na ovim lokalnim izborima. Ideološke razlike će ostati, DJB i Dveri neće menjati svoje politike, kao što verujem i da bi drugi pozvani ostali pri svojim stavovima. Da su i ostali pristali, ova lista bi imala velike šanse da pobedi", rekao je predsednik DJB Saša Radulović, obrazlažući ovu koaliciju.\nZa lidera Dveri Boška Obradovića ovu listu će podržati "patriota koji je ostao da se bori u Srbiji, koji drži do poštenja i morala i dosta mu je pljačke i kriminala onih koji vladaju 30 godina".\n"Ime naše liste upravo ponavlja reči srpskog seljaka koga sam sreo 2012. godine. Videćete program za koji duboko verujem da je ubedljivo najbolji koji će se pojaviti na izborima", rekao je Obradović.\n„Koliko god čudna bila ova koalicija, ona je i očekivana. Obe opcije žele da preduprede opasnost od ostajanja ispod cenzusa. DJB i Dveri veže sličan odnos prema vlasti i opoziciji, jer se i jedni i drugi protive i ovoj i prošloj vlasti. Takođe, i ranije su sarađivali oko konkretnih stvari, a i javni nastupi u skupštini su im slični - energični i anti-sistemski. Naravno, pitanje je kako će birači to prihvatiti“, kaže izvršni direktor CESID-a.\nIako je u javnosti bilo dilema da li će SNS i SPS nastupiti zajedno na beogradskim izborima, ili će možda biti napravljena „crveno-crna“ koalicija SPS-SRS, dilema je otklonjena u ponedeljak kada je SNS predala listu "Aleksandar Vučić - zato što volimo Beograd". Na njoj su Pokret socijalista Aleksandra Vulina i Srpska narodna partija Nenada Popovića, dok je SPS Ivice Dačića završio u tradicionalnom partnerstvu s Jedinstvenom Srbijom Dragana Markovića Palme.


Kipar ne zatvara svoje luke za ruske brodove - 30.06.2019, Sputnik Srbija\nKipar ne zatvara svoje luke za ruske brodove\nMinistar odbrane Kipra Savas Angelidis izjavio je da će Kipar nastaviti da obezbeđuje luke i infrastrukturu za brodove Rusije i drugih država, uprkos... 30.06.2019, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, evropa, kipar\n13:30 30.06.2019 (Osveženo: 13:44 30.06.2019)\n© AFP 2022 / YIANNIS KOURTOUGLOURuski vojni protivvazdušni brod "Admiral Pantelejev" u luci Limasol na Kipru\n© AFP 2022 / YIANNIS KOURTOUGLOU\nMinistar odbrane Kipra Savas Angelidis izjavio je da će Kipar nastaviti da obezbeđuje luke i infrastrukturu za brodove Rusije i drugih država, uprkos amandmanima Sjedinjenih Američkih Država na nacrt zakona o saradnji u Istočnom Sredozemlju.\nNijedna zemlja ne može da prisili Nikoziju da prestane da pruža usluge lučkih objekata ruskim ili drugim brodovima, izjavio je Angelidis u intervjuu za kiparsku radio mrežu Si-Aj-Bi-Si.\nU ovom trenutku Nikoziji se ne postavljaju nikakva pitanja, ali ako se postavi dilema, Republika Kipar će doneti svoje odluke, rekao je ministar.\nOn je naglasio da Kipar pruža usluge trećim zemljama, uglavnom za pružanje humanitarne pomoći.\nU slučaju krize, Kipar je dužan da pruži pomoć, kazao je Angelidis i objasnio da Kipar nikada nije sarađivao ni sa jednom zemljom u okviru vojne operacije.\nAngelidis je rekao da će Kipar nastaviti svoje napore na daljem produbljivanju odnosa sa Sjedinjenim Američkim Državama, ali da ulogu Kipra kao stuba stabilnosti u regionu treba poštovati.\n„Moram da izrazim žaljenje zbog amandmana koji su uneti i koji u velikoj meri zadiru u nezavisnost i suverenitet Republike Kipar. Do danas je pružanje usluga bilo kojoj zemlji uvek bilo u humanitarne svrhe i mislim da se takvi uslovi ne mogu postaviti, a posebno od strane zemlje sa kojom se trudimo, govorim o Americi, da dalje jačamo naše odnose. Imao sam utisak da amandman nije bio najsrećniji“, objasnio je Anastasijadis.\nSenator iz redova demokrata Bob Menendez i senator iz redova republikanaca Marko Rubio predstavili su predlog zakona koji menja američku strategiju u Istočnom Sredozemlju, koji se zasniva na promenama u regionu. Nacrt zakona, konkretno, ukida zabranu snabdevanja Kipra oružjem. Odbor za spoljne odnose Senata odobrio je predlog zakona sa amandmanima koje pozivaju zemlje u regionu da odbijaju lučke usluge za brodove Rusije.\n„Zakon o saradnji u oblasti bezbednosti i energije u Istočnom Sredozemlju“ predstavlja niz inicijativa koje menjaju američku strategiju s obzirom na promene u regionu, uključujući i pogoršanje odnosa Turske sa SAD i svim ključnim regionalnim partnerima Vašingtona. Predlog zakona predviđa ukidanje zabrane prodaje oružja Kipru, zabranu predavanja aviona F-35 i uvođenje sankcija Ankari ako Turska nastavi sa sprovođenjem planova za kupovinu S-400 od Rusije.\nErdogan uverio Putina: Nećemo odlagati isporuku S-400\nPredlog zakona predviđa dalju militarizaciju Grčke i Kipra i njihovu blisku vezanost za Sjedinjene Američke Države u oblasti odbrane.\nMeđu navedenim ciljevima američke politike navode se „održavanje snažnog američkog vojno-pomorskog prisustva i ulaganje u pomorsku opremu u bazi Suda u Grčkoj i razvoj dublje saradnje u oblasti bezbednosti, uključujući nedavno raspoređivanje bespilotnih letelica MKu-9 u vazduhoplovnoj bazi Larisi i helikopterskom centru za obuku američke vojske u centralnoj Grčkoj“.\nNacrtom je predviđeno finansiranje konkretnih vojnih programa za Grčku i Kipar i programa međunarodne vojne obuke.\nČitav niz odredbi nacrta zakona usmeren je protiv Rusije u cilju „smanjenja njenog zlog uticaja u Istočnom Sredozemlju“. Konkretno, senatori predlažu da se vojna tehnika nabavljena od Moskve stavi van snage i zameni oružjem koje proizvode zemlje NATO-a.


Policijska akcija "Gnev" u Zrenjaninu: Uhapšeno pet osoba!\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Zrenjaninu, u okviru akcije „Gnev“, a u saradnji sa zrenjaninskim Višim javnim tužilaštvom, uhapsili su pet osoba osumnjičenih da su počinile krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nUhapšeni su V. R. (35) i B. S. (42) iz Kovina, kao i Z. V. (44), N. M. (38) i A. S. (35) iz Zrenjanina. Oni se sumnjiče da su zajedno, na teritoriji Zrenjanina, prodavali drogu i tablete sa liste psihoaktivnih supstanci.\nPolicija je pretresom na više lokacija, koje koriste osumnjičeni, pronašla 691 gram praha za koji se sumnja da je narkotik, 393 grama materije za koju se sumnja da je amfetamin, 128 tableta sa liste psihoaktivnih supstanci, semenke kanabisa i paketić sa devet grama braon materije za koju se sumnja da je heroin.\nTagovidroga hapšenje Policijska uprava Zrenjanin Više javno tužilaštvo Zrenjanin\nDva sela ostaju bez struje u četvrtak od 9 do 13 časova


Zaokružen ciklus finansiranja – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome Teme Agrobiznis Zaokružen ciklus finansiranja\nMay 7, 2015 | Agrobiznis, Aktuelno, fokus, Investicije, Poljoprivreda, Srbija, Teme, Tržište, Usevi, Vesti\t|\n“Činjenica da FAO i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) imaju šest projekata u Srbiji, daleko više nego u ostalim zemljama Jugoistočne Evrope, jeste jasan indikator da ovde postoji dobar potencijal u poljoprivredi i, nešto šire posmatrano, agrobiznisu”, počinje priču Miloš Milovanović. “Među tih šest projekata, izdvajaju se dva tzv. politička dijaloga između privatnog i javnog sektora, koja FAO i EBRD ovde vode. Taj policy dijalog nedostaje mnogim zemljama, ne samo Srbiji, jer, generalno, ne postoji uvek dobra komunikacija između kreatora državne politike i onih na koje se te odluke odnose. Mi smo se u Srbiji odlučili da vodimo dva politička (policy) dijaloga u oblasti stočarstva, konkretno u oblasti mesa i oblasti mleka, jer smo prepoznali da trenutne performanse ova dva sektora nisu na nivou potencijala koji postoji u ovoj zemlji, u pogledu produktivnosti, kvaliteta proizvoda, vrednosti izvoza.”\n“VREME“: Kako podići performanse tih sektora?\nFinansijeri mogu biti banke, a može biti i prerađivačka industrija, i to se već u određenoj meri radi. Na primer, postoje kompanije iz sektora prerade uljarica, poput Viktorija grupe, koja, ako se ne varam, već radi sa oko 300 kooperanata i koja u velikoj meri predfinansira njihovu proizvodnju. Zahvaljujući takvoj podršci, poljoprivredni proizvođači mogu pravovremeno da primene agrotehničke mere na svojim parcelama, a sa druge strane, mogu da upotrebljavaju kvalitetne inpute koji garantuju viši i kvalitetniji prinos kasnije.\nTako je. Poljoprivrednik raspolaže svojim proizvodom i Zakon o skladištima omogućuje da on taj proizvod deponuje u skladištu koje je javno, odnosno licencirano od strane Ministarstva poljoprivrede, i za svoj proizvod dobije robni zapis. Robni zapis je hartija od vrednosti, kojom on može da trguje, ili da ga deponuje u banku i na osnovu njega dobije kredit. Tako da se ovi zakoni dopunjuju – jer je Zakon o skladištima baziran na “postžetvenom” ili post–harvest principu, a ovaj novi zakon je baziran na pre–harvest principu – i oni omogućuju zatvorenost ciklusa finansiranja poljoprivredne proizvodnje i pre i posle žetve.\nTags: bankeebrdfaoinputimiloš milovanovićministarstvo poljoprivredePoljoprivredapredžetveno finansiranjeprerađivačisetvazakonžetva


PKS-Latex-HLC sedmi put ponuđen na prodaju - Ozonpress :: internet portal\nStečajni upravnik bankrotirane hemijske industrije „PKS-Latex-HLC“ u Čačku oglasio je sedmu prodaju te fabrike putem javnog nadmetanja, koje je zakazano za 14. maj.\nPočetna cena fabrike manja je u odnosu na prethodni pokušaj prodaje i sada iznosi 306,8 miliona dinara, a za depozit je potrebno 122,7 miliona dinara.\nNajvažniju imovinu čini fabrika u Čačku, izgrađena na zemljištu od 8,5 hektara, kancelarijska i fabrička oprema, zalihe i vozila.\nFabrika PKS Latex je osnovana 1981. godine u Čačku i bavila se proizvodnjom smola za drvnu, papirnu i tekstilnu industriju i industriju prerade plastičnih masa.\nPrivatizovana je decembra 2002. godine kada je prodata za 80.000 evra kampaniji „HLC Chemie Trade“ iz Frankfurta.\nPKS Latex je ušao u stečaj 25. decembra 2006. godine sa 212 zaposlenih, a bankrotstvo je pravosnažno proglašeno 10. oktobra 2010. godine.\nvec vidjeno 12/04/2021 u 16:08 Odgovorite\ni naravno da nece biti prodat ni tada, nego ce da mu obaraju cenu do maksimuma pa ce neki „dognamprodanovic“ da ga mazne za sitnu lovu\nMile 12/04/2021 u 18:27 Odgovorite\nTako je ,a nama kao dokaz ovde objavljuju gluposti.. koja bre vozila xxxxxx sve skinuli i ogulili cisterne\nInterceptor 12/04/2021 u 19:26 Odgovorite\nDva i po miliona eura ?\nProfesionalac 12/04/2021 u 18:55 Odgovorite\n2002god.privatizovana kad je nesto vredela za 80 000 evra a sad totalno unistenu i ocerupanu da prodaju za oko 2,5 miliona evra.Nece moci ove noci sto bi narod rekao.\nZnam i ja po nešto 13/04/2021 u 05:18 Odgovorite\nTo „nešto vredela“ je:Predstavništvo u Sofiji,Bukureštu,Beogradu i Frankfurtu,16 železničkih cisterni,apartmani u Vrnjačkoj Banji,stanovi u Čačku,zemljište kod „Sponita“ i „Tehnosa“,auto cisterne,auto park i dve komplet auto radionice…Samo uređaj“Spektrometar“ je koštao više od cene po kojoj je prodata fabrika\ndete radnika 13/04/2021 u 18:33 Odgovorite\ntacne informacike.Samo koliko je xxxxxxx doticni direktor i neki Lakicevic koji su xxxxxxxxxx preko 200 porodica u Čačku?Ima neko ko pamti jos


Šta su aerodromski kodovi? | Balkan Fun | Turistička agencija\nSvaki aerodrom na svetu ima jedinstvenu oznaku, kod, koja se sastoji obično od tri slova koje mu dodeljulje IATA. Neki kodovi su veoma jednostavni za prepoznavanje podataka u kojoj se zemlji nalazi aerodrom - pod uslovom da znate gradove u tim zemljama, naravno. Međutim - nisu svi IATA kodovi smisleni i razumljivi.\nNa primer, lako je shvatiti da je BGE oznaka za aerodrom u Beogradu, MIA za onaj u Majmiju, ali zar je ORD odličan način da oslovimo aerodrom u Čikagu? O čemu se zapravo radi, koju funkciju ima IATA i kojim se sistemom dodeljuju oznake, saznaćete u nastavku teksta.\nŠta su IATA aerodromski kodovi?\nIATA aerodromski kodovi, takođe poznati i kao IATA određivanje lokacije su baš to - slova i odrednice koje pokazuju lokaciju aerodroma u svetu. Troslovnim kodom se označavaju vazdušne luke u celom svetu a slova koja se biraju definisana su i potrvđena od strane Međunarodne službe za avio prevoz - International Air Transport Association - IATA.\nNajbolji način da se uverite u postojanje ovih kodova i da vidite koji kod nosi aerodrom sa kog putujete jesu papirne oznake koje se lepe na prtljag na aerodromskom check in-u ili table dolazaka i odlazaka. Dodeljivanje ovih kodova osmišljeno je i otpočeto IATA-inom Rezolucijom 763 u Montrealu.\nIATA organizacija, osim kodova za aerodromske lokacije, dodeljuje i kodove za druge vrste poslovanja na aerodromu kao što su kargo, sigurnosna provera i sl., ali i za druge vrste prevoza ljudi i robe, a pre svega za železnički saobraćaj.\nAerodromski kodovi i svi drugi kodovi ove kompanije su uvek dostupni a često su i međusobno usko povezani sporazumima aerodroma i železnice (metro prevoza), kao što je to slučaj sa najpoznatijim evropskim prevoznicima, francuskim “French Railways” i nemačkim “Deutsche Bahn”.\nGlavni “krivac” za zaturanje i gubljenje kofera na letovima jesu upravo mešanje oznaka i skraćenice aerodroma na koje se prtljag šalje. Tako službenik na aerodromu umesto u Rim (CIA) može greškom poslati kontejner sa koferima u Kairo (CAI).\nKako su nastali aerodromski kodovi?\nAko se pitate u čijim glavama nastaju kombinacije za skraćenice aerodroma i po kom se principu dodeljuju svim aerodromima u svetu, postoji nekoliko mesta na kojima to možete i saznati.\nDa aerodromski kodovi intrigiraju i interesuju ljude, govori i činjenica da postoje celi sajtovi na kojima posetioci mogu postaviti fotografije i svoje viđenje priča koje stoje iza kodova koje dodeljuje Međunarodna asocijacija za avio prevoz. Sajtovi okupljaju ljubitelje aviona i osim pričica o kodovima, nude i druge zanimljive i korisne informacije sa aerodroma širom sveta.\nNeki sajtovi su manje a neki više pregledni, ali na svakom se mogu naći brojne fotografije sa aerodroma, sa zanimljivim i neretko duhovitim pričama. Svi aerodromi se mogu listati abecedno; od ABQ (skraćenice aerodroma u Albukerkiju) pa sve do ZRH (aerodroma u Cirihu).\nTako na primer, stokholmska Arlanda obeležava se kodom ARN koji je nastao kao kombinacija reči “Arland”, drugog imena za obližnje mesto Ärlinghundra, i “landa”, švedske reči za sletanje.\nAko neki kod za aerodrom nema previše smisla, razmislite još jednom. Na primer, uzmimo aerodrom u Orlandu (Amerika), čiji je skraćeni naziv/kod MCO.\nNa prvi pogled nema smisla, ali ako vam kažemo da je taj aerodrom ranije nosio naziv McCoy Air Force Base, onda bude jasnije odakle naziv MCO. Sličan primer je i aerodrom u Čikagu, čiji kod glasi ORD i potiče od naziva Orchard Field.\nAko pokušamo da shvatimo zašto aerodrom “Louise Armstrong” u Nju Orleansu ima kod - MSY, odgovor leži u lokaciji aerodroma na Moisant Stock Yards-u.\nNačini na koje se izbegava loše tumačenje skraćenica\nPostoje i slova čije korišćenje nije dozvoljeno na početku troslovnog koda, pa je tako na primer skraćeni kod aerodroma Newark – EWR.\nSlova Z, W i K takođe nije dozvoljeno koristiti kao početno slovo troslovnog koda aerodroma. Slovo Y pripada kanadskim aerodromima, pa je troslovni kod aerodroma Toronto YYZ.\nMnogi identifikacioni kodovi aerodroma potiču još iz tridesetih godina prošlog veka kada je kodove određivala Nacionalna agencija za vremensku prognozu.\nRazlika između IATA i ICAO aerodromskih kodova\nAko smo naučili šta je IATA aerodromski kod, onda bi trebalo da saznamo i šta su ICAO kodovi, jer iako su slični, nikako ih ne bi trebalo mešati. Prva razlika između lokacijskih indikatora IATA i ICAO kodova je ta da ICAO kodovi imaju 4 slova.\nTakođe, skraćenica ICAO stoji za “International Civil Aviation Organization”, koja, zaključićemo iz imena, stoji za organizaciju koja se bavi komercijalnim, odnosno civilnim vazduhoplovstvom.\nSpecijalizovani ICAO kodovi za aerodrome propisani su tzv. Dokumentom 7910 koji koristi osoblje kontrole letenja i ljudi koji se bave planiranjem letova i maršruta, kao i osoblje u avionu.\nAerodromski kodovi koriste se i za identifikaciju drugih objekata tokom letenja, kao što su meteorološke stanice, kontrolni tornjevi, međunarodne stanice različitih namena, kao i za davanje informacije o lokaciji aviona dok je na letu.\nNadamo se da će vam tabla na aerodromima koja prikazuje dolazne i odlazne letove biti mnogo jasnija nakon ovog teksta koji vas upoznaje sa sistemom kodiranja naziva aerodroma. Uz malo istorijskih činjenica, kodovi za aerodrome dobijaju mnogo više smisla a putovanje mnogo zanimljivije.


Poslanici i aktivisti SRS lepili plakate sa natpisom "Bulevar Ratka Mladića"\nUlica koja uskoro treba da dobije ime ubijenog srpskog premijera Zorana Đinđića bila je mesto sučeljavanja dve Srbije, evropski i antievropski opredeljene.\nPristalice Srpske radikalne stranke i ultranacionalističkih organizacija Obraz i Lazareva garda lepili su u toj ulici plakate na kojem je pisalo "Bulevar Ratka Mladića" i nalepnice sa likovima haških otpuženika Mladića i Radovana Karadžića.\nIstovremeno, nekoliko stotina metara dalje simpatizeri i članovi Liberalno-demoratske partije protestvovalo je zbog lepljenja plakata sa Mladićevim imenom. Ta partija saopštila je da su takvi plakati uvreda za svakog pristojnog građanina i građansku Srbiju koji svoju budućnost vide u Srbiji koju je želeo Zoran Đinđić, a ne u Srbiji koju je stvorio Ratko Mladić.\nStranka G17 Plus pozvala je javnog tužioca da podnese krivičnu prijavu protiv odgovornih lica iz Srpske radikalne stranke koji su organizovali akciju lepljenja plakata sa imenom haškog optuženika Ratka Mladića. Ta partija ocenila je da promovisanje haških optuženika nanosi veliku štetu građanima i državi.\nI analitičari su saglasni da javna promocija optuženih za ratne zločine predstavlja prst u oko međunarodnoj zajednici, a direktor Centra za proučavanje alternativa Milan Nikolić tvrdi da će Srbija od takve politike imati samo štete.


Beograd Archives - Page 5 of 78 - Gradski Magazin\nNaslovna / Grad / Beograd (Strana 5)\nAugust 26, 2019\tBeograd, Gradska dešavanja, Koncerti i muzika\nAugust 25, 2019\tBeograd, Festival, Koncerti i muzika\nPrvi beogradski Music Week festival okupiće više od 15 najvećih zvezda pop, rep i narodne muzike. Drugi dan beogradskog festivala otvorila je grupa Hari Mata Hari koja je prisutne zabavljala sat vremena, od 20 h do 21h. Popularni sastav je sve ljubitelje dobre muzike dobro zagrejao za ostale pevače. Svoj nastup Hari …\nAugust 13, 2019\tBeograd\nBelgijska preduzetnička firma Yugen udružila se sa vodećim svetskim proizvođačem limenki za piće, kompanijom Ball Corporation, i lansirala prvu kombuhu u posebno dizajniranoj limenci na evropskom tržištu. Pakovana u aluminijumske limenke koje se u potpunosti mogu reciklirati, Yugen Kombucha je namenjena potrošačima koji vode računa o zdravlju i žele organski …\nJuly 31, 2019\tBeograd, Gradske vesti, Vesti\nDolazni peroni Beogradske autobuske stanice (BAS) izmešteni su 23. juna ove godine, na prostor iza bivše Glavne železničke stanice, ali će kompletan međugradski i međunarodni autobuski saobraćaj morati da bude preseljen na Novi Beograd do kraja 2020. godine! – BAS ima rok do kraja 2020. da se preseli. To je …\nJuly 29, 2019\tBeograd\nRecan fondacija biće i ove godine partner trinaestom izdanju Lovefest-a, koji će se od 1. do 3. avgusta održati u Vrnjačkoj Banji. Tokom tri festivalska dana svi posetioci imaće priliku da učestvuju u brojnim aktivacijama koje je Recan pripremio. Prvi put na ovogodišnjem Lovefest-u posetioci će moći da učestvuju u …\nU 28 Maksi i Tempo prodavnica kupci mogu da učestvuju u akciji „Čep za hendikep“\nJuly 24, 2019\tBeograd\nGrađani Srbije imaju priliku da još više pomognu osobama sa invaliditetom i u 28 prodavnica Maksi i Tempo širom Srbije donesu čepove čijim prikupljanjem se pomaže nabavka ortopedskih pomagala. Na ovaj način Udruženje Čep za hendikep i kompanija Delez Srbija započeli su saradnju u okviru akcije „Čep za hendikep“ koja …\nJuly 18, 2019\tBeograd\nDok srpska ekonomija očekuje povećanje francuskih investicija nakon posete predsednika Francuske Emanuela Makrona, jedna domaća kompanija se već izborila za iste. Naime, lider na srpskom tržištu sporta FitPass u čijem sistemu se nalazi 1200 sportskih objekata, zainteresovala je francuskog giganta Up grupu, koja je ubrzo i rešila da uloži upravo …\nPage 5 of 78Prvo...«34567\t»\t102030...Zadnje


Foto: Ilustracija | Vedro za Praznik rada, danas pretežno oblačno\nMarija Gajić 23.04.2019 04:53\nBANJALUKA - Ono što zanima mnoge građane je kakvo vrijeme će biti za predstojeće praznične dane, pa kako kažu meteorolozi u Republici Srpskoj - za Vaskrs i 1. maj očekuje se nešto promjenjivije vrijeme, ali bez padavina, dok će u FBiH za Praznik rada biti vedro, a vikend prije njega oblačno.\nNebojša Kuštrinović, meteorolog, rekao je da se nekoliko dana pred Vaskrs, odnosno u četvrtak i petak očekuje sunčano i toplo vrijeme sa temperaturama preko 27, a negdje je moguće i do 30 stepeni.\n"Dan pred Vaskrs doći će do promjene vremena i pada temperature sa kišom u planinskim predjelima, ali i u ostalim krajevima je moguća koja kap kiše. Sam dan Vaskrsa bi trebalo da prođe bez padavina", objasnio je Kuštrinović.\nKako on kaže, u utorak, odnosno dan pred Međunarodni praznik rada, 1. maj je moguće nestabilno vrijeme sa kišom.\n"Prvi maj, dan kada većina građana priželjkuje lijepo vrijeme jer planiraju izlete u prirodu ili na obližnja izletišta, barem prema trenutnoj situaciji trebalo bi da prođe bez padavina", naglasio je Kuštrinović.\nDodao je da se nakon Međunarodnog praznika rada očekuje nekoliko stabilnih, toplih i sunčanih dana, a nakon toga ponovo naoblačenje s kišom.\nU Federalnom hidrometeorološkom zavodu BiH kažu da se od subote očekuje jača kiša i niže temperature, koje će se kretati oko 15 stepeni.\n"Od ponedjeljka bi se vrijeme trebalo stabilizovati, u utorak izvedriti, a za 1. maj se očekuje vedro vrijeme, ali sa mogućim manjim lokalnim pljuskovima popodne u Hercegovini", rekli su u Federalnom zavodu.\nDanas se u BiH očekuje pretežno oblačno vrijeme. Prolazno jača kiša u cijeloj zemlji u ranim jutarnjim časovima. Najniža jutarnja temperatura vazduha uglavnom između 6 i 11°C, na jugu zemlje do 14°C. Najviša dnevna temperatura vazduha uglavnom između 17 i 23 stepena Celzijusa.\nSarajevo + 15 ºC\nBanjaluka + 18 ºC\nBijeljina + 17 ºC\nBihać + 17 ºC\nLivno + 10 ºC\nMostar + 15 ºC\nZenica + 17 ºC\nTrebinje + 14 ºC\nmax + 25 ºC\nmin. +8 ºC\nmax. + 28 ºC\nmin. + 7 ºC\nVremenska prognoza Vrijeme Prvi maj


Dobojski Info - Obilježavanje Dana boraca i sjećanje na Prvi srpski ustanak\npetak, 14 februar 2020 08:45\nDoboj, Republika Srpska, Dan boraca Republike Srpske,\nProgram obilježavanja, kojem će prisustvovati ministar rada i boračko- invalidske zaštite Srpske Duško Milunović, počinje u 10.30 časova, kada će u manastriru Dobrun biti služen parastos poginulim ustanicima, a potom je planirano polaganje vijenaca kod spomenika voždu Karađorđu.\nU 12.00 časova predviđen je pomen, koji će biti služen u Višegradu kod centralnog spomenika poginulim borcima Vojske Republike Srpske i polaganje vijenaca, te u 12.15 časova obraćanje zvaničnika.\nDan Boračke organizacije Republike Srpske i Dan boraca Srpske biće obilježen i u Banjaluci, Bijeljini, Prijedoru, Kozarskoj Dubici i drugim gradovima Srpske.\nViše iz ove kategorije « VRIJEME: Danas kiša, temperatura od osam do 13, na jugu do 15 stepeni PUTEVI: Kolovozi mjestimično mokri i klizavi »\nМилан Гојковић\tpetak, 14 februar 2020 10:28 Link komentara\nНи ријечи, да ли ће скупу присуствовати ВИП званичници града Добоја, њихове екселенције: господа - Вулић, Петровић, Јеринић...\nшкорпија\tu subota, 15 februar 2020 14:56


Vesti Autor:Beta04. dec. 202119:104 komentara\nUdruženje novinara Srbije (UNS) osudilo je napade na novinara agencije Fonet Davora Lukača, novinara Vojvođanskog istraživačko-analitičkog centra (VOICE) Vladimira Špera i snimatelja TV Valjevo plus Aleksandra Milinkovića. Novinar agencije Fonet je UNS-u rekao da je bio meta grupe ljudi starosti između 30 i 40 godina kod benzinske pumpe "Dejtonka" u Novom Beogradu.\n„Snimao sam telefonom kolonu od desetak automobila koja se parkirala na trotoaru, kada su iz njih izašli ljudi izmedju 30 i 40 godina. Videvši da ih snimam, prišlo mi je njih nekoliko. Jedan me udario u rame, dok je drugi vikao: ‘Nemojte ga u glavu, videće se’. Povlačili su me za jaknu. Tražili da im dam telefon. Uspeo sam da se otrgnem“, rekao je Lukač za UNS i dodao da se grupa kao po komandi brzo udaljila.\nPredstavnik NDNV-a u Stalnoj radnoj grupi za bezbednost novinara Veljko Milić prijavio je napad na novinara VOICE-a biber sprejom, koji se dogodio na novosadaskoj saobraćajnici kod Mosta „Sloboda“.\nUNS-u je prijavljen i napad kod saobraćajnice na ulasku u Valjevo u selu Popučke. Gradjanin nezadovoljan zbog blokade puta prišao je snimatelju TV Valjevo plus Aleksandru Milinkoviću, udario kameru i oštetio je.\n„Snimak napada postoji i lako je identifikovati osobu koja je napala snimatelja na zadatku. Napad je prijavljen policiji“, piše u saopštenju UNS-a.\nUdruženje je pozvalo novinare i medijske radnike da napade, pritiske i ometanje rada prijave.\n„Pravnu pomoć UNS-a novinari i medijski radnici mogu dobiti na telefone UNS-ovih advokata Nenada Кrajnovića 063 8760082 koji je u Novom Sadu i advokatice Gordane Кonstantinović 064 941 0489, koja je u Beogradu. UNS će pratiti rešavanje ovih slučajeva od strane nadležnih u okviru Stalne radne grupe za zaštitu novinara i Radne grupe za zaštitu i bezbednost novinara“, navodi UNS.


“Tada je 250 istaknutih članova SDA, zajedno sa vijećnicima i povjerenicima u mjesnim ograncima, reagovalo i formiralo Odbor za očuvanje bužimske SDA, sa mnom na čelu, kako bismo još jednom pokušali spasiti SDA u našoj općini. Nakon toga, uputili smo prigovor na imenovano Povjereništvo, jer po Statutu stranke na čelu Povjereništva ne može biti čovjek koji je na posljednjim izborima u Općinsko vijeće izabran kao nezavisni vijećnik i koji nije član SDA”, rekao je Bunić.\n“Dakle, iz stranke su izbačeni oni koji su dobijali hiljade glasova, a na čelo Povjereništva je došao čovjek koji je imao 300 kupljenih glasova. To nije izborni legitimitet”, rekao je Bunić.\n“Sa ovakvim odnosom gospodina Dedića, ali i centrale i Predsjedništva stranke kojima smo slali prigovore, ali nikakav odgovor nismo dobili, građani i članovi stranke su dodatno poniženi. Pokušali smo utjecati svim mogućim linijama, od članova kabineta i savjetnika predsjednika Izetbegovića, kako bismo došli do njega da mu bar pokušamo objasniti šta se dešava unutar stranke, ali i da će se sa ovakvom politikom kantonalnog odbora stranka ugasiti na našoj općini, koja je bila simbol SDA, ne samo u Krajini, već i šire, no nismo uspjeli dobiti odgovor. Mi smo molili i kumili da se stranka vrati istinskim članovima, ali džaba”, rekao je Bunić.\n“Tražili smo da hiljadu članova SDA sebi izaberu vodstvo u općinskoj organizaciji. Koga će oni izabrati, to je njihova stvar i demokratsko pravo. Dakle, samo smo tražili izbore, ali ih nisu dozvolili i ne dozvoljavaju ih ni dalje”, dodao je.\n“Predsjednik Dedić ne može kupiti ni mene niti bilo kojeg od ovih vijećnika. A to su radili i to rade. Meni ne treba nikakav upravni odbor i mene neće kupovati nizašto”, istakao je Bunić.\n“Ista ta SDA koja je danas na vlasti u kantonu, znamo i s kim, u toku 2017. godine u Bužim pošalje 20.000 KM. S druge strane, ovih dana dok je dogovaran budžet USK, prihvaćen je jasan i nedvosmislen zahtjev Laburističke stranke iz Velike Kladuše na čijem čelu se nalazi osuđeni ratni zločinac, da se za ovu općinu ‘ugradi’ 3 miliona KM u budžetu za 2018. godinu, jer u suprotnom neće podržati budžet i pada Vlada USK. Takva SDA nije naša SDA. Ona koja koalira s tim ljudima i koja prodaje i budžet i interese Bužima, zarad nekoliko pozicija u Vladi i nečijih interesa. Mi se za takvu SDA i za takve pojedince koji su srušili bužimsku SDA, a srušit će je i na nivou kantona, više nećemo boriti”, istakao je Bunić.\n“Mi smo poniženi na način da je Kantonalni odbor SDA na čelu sa gospodinom Dedićem imenovao Povjereništvo u Bužim u kojem se nalaze ljudi koji su bili na nezavisnim listama na posljednjim izborima. Ja sam kao vijećnik dobio 1.300 glasova SDA i nisam se našao u tom Povjereništvu. Klub vijećnika SDA izlazi iz SDA i osnivamo nezavisni klub zbog čega, po prvi put nakon 23 godine, ne postoji Klub SDA u Općinskom vijeću Bužim. Za takvo stanje najveću odgovornost snosi predsjednik Kantonalnog odbora Šemsudin Dedić”, rekao je Šahinović.\nAgan Elkasović dosadašnji vijećnik SDA i ratni komandant bužimskih Gazija kazao je da je jedan od razloga napuštanja SDA “neprincipijelnost na nivou kantona”.\n“Mi imamo problem da smo od jedne patriotske stranke otišli u izdajničku stranku. Opredijelili smo se za koaliciju sa ratnim zločincem Fikretom Abdićem. To više nije tajna i to se i ne krije. Šehidska djeca se šalju na biroe, a zapošljavaju se oni koji su nosili pušku protiv Armije BiH i ubijali roditelje te djece. Iza toga stoji politika i ja to ne mogu podržavati”, istakao je Elkasović.\n“Ovih dana vodit ćemo pregovore sa svima onima koji žele razvijati općinu Bužim i koji žele ponuditi neku bolju budućnost našim građanima, a ne ih samo svoditi na tijelo kojem se svake četiri godine dolazi po 3-4 hiljade glasova”, rekao je za kraj Bunić.\n← (FOTO) ŠVICARCI PADAJU U GROTLU MEJDANA\nZA PLATE UPOSLENIH U INSTITUCIJAMA BiH OVE GODINE BIT ĆE IZDVOJENO 560 MILIONA KM →\nFOTO/ OPĆINU GORAŽDE POSJETILA DELEGACIJA PREDVOĐENA NORVEŠKIM VETERANIMA KOJI SU TOKOM RATA SLUŽILI MISIJU U BIH\nSeptember 20, 2016 gorazdeportal Comments Off on FOTO/ OPĆINU GORAŽDE POSJETILA DELEGACIJA PREDVOĐENA NORVEŠKIM VETERANIMA KOJI SU TOKOM RATA SLUŽILI MISIJU U BIH\nDecember 16, 2018 gorazdeportal 0\nFOTO/ NAČELNIK RAMOVIĆ POSJETIO PORODICU NUSRETA BUKVE\nTotal Visits: 8,166,891


Objavljen „Službeni glasnik RS“ broj 90 od 20.12.2019. godine\nHome/Ostalo • Propisi /Objavljen „Službeni glasnik RS“ broj 90 od 20.12.2019. godine\nPRAVILNIK o sadržini i načinu podnošenja prijave za nekategorisani ugostiteljski objekat za smeštaj, nekategorisani objekat za smeštaj nautičkog turizma, nekategorisani objekat za smeštaj lovnog turizma i o sadržini i načinu vođenja evidencije objekata za smeštaj\nPRAVILNIK o postupku dobrovoljnog namirenja novčanog potraživanja pre pokretanja izvršnog postupka\nSadržaj novog broja „Službenog glasnika RS“ (broj 90 od 20.12.2019. godine):\nISPRAVKA Zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama\nUREDBA o normativima i standardima raspodele sredstava akreditovanim naučnoistraživačkim organizacijama\nUREDBA o dopuni Uredbe o utvrđivanju Programa standardizovanog seta usluga za mikro, mala i srednja preduzeća i preduzetnike u 2019. godini koji se realizuje preko akreditovanih regionalnih razvojnih agencija\nUREDBA o izmenama i dopuni Uredbe o utvrđivanju Godišnjeg programa razvoja savetodavnih poslova u poljoprivredi za 2019. godinu\nUREDBA o izmenama i dopunama Uredbe o utvrđivanju Programa upravljanja vodama u 2019. godini\nUREDBA o dopuni Uredbe o najvišoj dopuštenoj starosti brodova za upis u jedan od upisnika brodova\nODLUKA o osnivanju Naučno-obrazovnog centra „Šumadijska akademija”\nREŠENJE o razrešenju vršioca dužnosti pomoćnika direktora Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu\nREŠENJE o razrešenju i imenovanju člana Upravnog odbora Agencije za bezbednost saobraćaja\nREŠENJE o razrešenju članova Saveta Stomatološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu\nREŠENJE o imenovanju članova Saveta Stomatološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu\nREŠENJE o razrešenju članova Upravnog odbora Ustanove studentsko odmaralište „Beograd”\nREŠENJE o imenovanju članova Upravnog odbora Ustanove studentsko odmaralište „Beograd”\nREŠENJE o razrešenju članova Upravnog odbora Ustanove Studentski kulturni centar\nREŠENJE o imenovanju članova Upravnog odbora Ustanove Studentski kulturni centar\nREŠENJE o razrešenju članova Upravnog odbora Ustanove Dom kulture „Studentski grad”\nREŠENJE o imenovanju članova Upravnog odbora Ustanove Dom kulture „Studentski grad”\nREŠENJE o razrešenju članova Upravnog odbora Ustanove Studentski centar „Beograd”\nREŠENJE o imenovanju članova Upravnog odbora Ustanove Studentski centar „Beograd”\nREŠENJE o imenovanju Nacionalnog koordinatora za kontrolu malog i lakog oružja\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12748/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12750/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12747/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12745/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12743/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12741/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12739/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12751/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12744/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12749/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12753/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12746/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12742/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12752/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12756/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12754/2019\nREŠENJE o dodeli novčane nagrade za sportske rezultate, 05 broj 661-12755/2019\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Program poslovanja JP „Srbijagas”, Novi Sad za 2020. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Program o izmenama i dopunama Programa poslovanja Javnog preduzeća „Putevi Srbije” za 2019. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Program poslovanja Akcionarskog društva za upravljanje javnom železničkom infrastrukturom „Infrastruktura železnice Srbije”, Beograd za 2020. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Program o izmenama i dopunama Programa poslovanja „Aerodromi Srbije” d.o.o. Niš za 2019. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Finansijski plan Kontrole letenja Srbije i Crne Gore SMATSA d.o.o. Beograd za 2020. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Dugoročni i srednjoročni plan poslovne strategije i razvoja Društva s ograničenom odgovornošću „Rezervat Uvac” za period 2019–2028. godine\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama osnivačkog akta Privrednog društva Energo-zelena d.o.o. Inđija\nREŠENJE o davanju saglasnosti na raspodelu dobiti Vodoprivrednog privrednog društva „Erozija” društvo s ograničenom odgovornošću, Niš za 2018. godinu\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Statuta Obrazovno-kulturnog centra „Vuk Karadžić”\nREŠENJE o davanju saglasnosti na Odluku o cenama za pružanje usluga korisnicima Naučno-obrazovno kulturnog centra „Vuk Karadžić”\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-12880/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-12881/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-12882/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-12883/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-12884/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-12885/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-12887/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-12896/2019\nREŠENJE o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve, 05 broj 401-12907/2019\nREŠENJE o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju, odnosno administrativni prenos nepokretnosti, 05 broj 465-12522/2019\nREŠENJE o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju, odnosno administrativni prenos nepokretnosti, 05 broj 465-12523/2019\nREŠENJE o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju, odnosno administrativni prenos nepokretnosti, 05 broj 465-12524/2019\nREŠENJE o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju, odnosno administrativni prenos nepokretnosti, 05 broj 465-12526/2019\nREŠENJE o utvrđivanju javnog interesa za eksproprijaciju, odnosno administrativni prenos nepokretnosti, 05 broj 465-12530/2019\nPRAVILNIK o uslovima u pogledu objekata i opreme koje moraju ispunjavati odgajivačke organizacije i organizacije sa posebnim ovlašćenjima, kao i o uslovima u pogledu stručnog kadra koje moraju ispunjavati organizacije sa posebnim ovlašćenjima\nPRAVILNIK o tehničkim zahtevima za crepove i fazonske komade od gline i crepove i fazonske komade od betona za pokrivanje krovova i oblaganje zidova\nPRAVILNIK o tehničkim zahtevima za keramičke pločice\nPRAVILNIK o tehničkim zahtevima za elemente za zidanje od gline, elemente za zidanje od kalcijum-silikata i blokove od gline za polumontažne sitnorebraste tavanice\nPRAVILNIK o standardima profesionalnog ponašanja javnih izvršitelja\nPRAVILNIK o pritužbenom postupku u Ministarstvu unutrašnjih poslova\nPRAVILNIK o uslovima u pogledu materijalno-tehničke i kadrovske opremljenosti dobrovoljnih vatrogasnih jedinica\nREŠENJE o razvrstavanju u cigare i upisu u Registar o markama duvanskih proizvoda, 02-33 broj 638-1/19\nREŠENJE o razvrstavanju u cigare i upisu u Registar o markama duvanskih proizvoda, 02-33 broj 638-2/19\nREŠENJE o razvrstavanju u cigare i upisu u Registar o markama duvanskih proizvoda, 02-33 broj 638-3/19\nREŠENJE o razvrstavanju u cigare i upisu u Registar o markama duvanskih proizvoda, 02-33 broj 638-4/19\nODLUKA o izboru sudije, broj 119-00-2471/2019-01\nODLUKA o izboru sudije, broj 119-00-2472/2019-01\nODLUKA o izboru sudije, broj 119-00-2473/2019-01\nODLUKA o izboru sudije, broj 119-00-2474/2019-01\nODLUKA o izboru sudije, broj 119-00-2475/2019-01\nODLUKA o izboru sudije, broj 119-00-2476/2019-01\nODLUKA o izboru sudije, broj 119-00-2477/2019-01\nODLUKA o izboru sudije, broj 119-00-2478/2019-01\nODLUKA o izboru sudije, broj 119-00-2479/2019-01\nODLUKA o izboru sudije, broj 119-05-2480/2019-01\nPRAVILNIK o utvrđivanju Standarda za akreditaciju u oblasti nuklearne medicine\nPRAVILNIK o dopuni Pravilnika o društvenom standardu korisnika penzija Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje\nREŠENJE Zaštitnika građana broj 361-377/19\nREŠENJE Zaštitnika građana broj 361-391/19\nREŠENJE Zaštitnika građana broj 361-400/19\nREŠENJE Zaštitnika građana broj 361-412/19\nREŠENJE Zaštitnika građana broj 361-423/19\nREŠENJE Zaštitnika građana broj 361-441/19\nREŠENJE Zaštitnika građana broj 361-465/19\nREŠENJE Zaštitnika građana broj 361-488/19\nISPRAVKA Pravilnika o kontroli radioaktivnosti robe prilikom uvoza, izvoza i tranzita\nPOSLOVNIK o radu Skupštine Inženjerske komore Srbije\nPRAVILNIK Suda časti Inženjerske komore Srbije\nREŠENJE predsednika Komore javnih izvršitelja broj Ki 815/2019\nREŠENJE o imenovanju direktora Javnog komunalnog preduzeća „Naš dom”, Apatin


Novosađani pomažu sunarodnicima - Portal Novosti\nНoвoсaђaни пoмaжу сунaрoдницимa\nПoсeтa oхрaбрeњa српскoj зajeдници нa истoку Хрвaтскe: Грaдoнaчeлник Нoвoг Сaдa Mилoш Вучeвић сa сaрaдницимa пoсeтиo je Вукoвaр и Дaљ\nDelegacija Novog Sada u Vukovaru\nNa poziv predsednika Zajedničkog veća opština Srđana Jeremića i episkopa osječkopoljskog i baranjskog Heruvima, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević sa saradnicima posetio je Vukovar i Dalj. U Vukovaru je u Zajedničkom veću opština razgovarao s predstavnicima srpske zajednice na području istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srema.\n- Nažalost, iz onoga što smo čuli ovde u Vukovaru, mnogo toga ne funkcioniše najbolje. Mi bismo želeli da odnosi Hrvata i Srba, Srbije i Hrvatske, budu što bolji, jer smo komšije, živimo jedni pored drugih, a imamo zajedničke probleme kao što je depopulacija - rekao je Vučević, dodavši da je posle sporazuma između predsednika Srbije Aleksandra Vučića i predsednice Hrvatske Kolinde Grabar-Kitarović, sa srpske strane učinjeno sve što je zatraženo od hrvatske nacionalne zajednice u Srbiji, ali to nije slučaj kada je u pitanju srpska nacionalna manjina u Hrvatskoj.\n- I dalje ćemo insistirati da Srbi u Hrvatskoj imaju pravo da koriste svoj jezik i ćiriličko pismo, da se ne stide svoje nacionalne pripadnosti, da mogu da odlaze u svoje crkve, da imaju ustanove kulture kao što ih imaju Hrvati u Srbiji i da Srbi u Hrvatskoj imaju identična prava koja imaju Hrvati u Vojvodini, odnosno u Srbiji - poručio je Vučević.\nPredsednik ZVO-a Srđan Jeremić je i ovom prilikom istakao da brojna prava koja su srpskoj zajednici u Hrvatskoj zakonom zagarantovana nisu doživela implementaciju, te da Hrvatska nije ispoštovala preporuke Međuvladine mešovite komisije između Srbije i Hrvatske za rešavanje problema nacionalnih manjina.\n- I ova današnja poseta gradonačelnika Novog Sada svedoči da Srbija u zadnjih nekoliko godina čini velike iskorake kada je u pitanju pomoć Srbima u Hrvatskoj - rekao je Jeremić pozdravljajući inicijativu novosadskog gradonačelnika za potpisivanje sporazuma o saradnji između Novog Sada i Zajedničkog veća opština u oblasti kulture, obrazovanja, nauke i sporta.\nDelegacija iz Novog Sada posetila je Saborni hram Svetog oca Nikolaja, Srpski dom u izgradnji i novoizgrađeni Parohijski centar u Vukovaru. Gradonačelnik Vučević je obećao pomoć u restauraciji kamenog pravoslavnog krsta iz 1763. godine, na obali Dunava u centru Vukovara. Gosti su posetili Dalj gde ih je dočekao načelnik opštine Erdut Jugoslav Vesić, razgledali su Kulturni i naučni centar ‘Milutin Milanković’, a u Vladičanskom dvoru u Dalju su razgovarali sa episkopom osječkopoljskim i baranjskim Heruvimom. Vladika je zahvaliogradonačelniku Vučeviću što je, kako je istakao, došao da poseti i ohrabri srpsku zajednicu na desnoj obali Dunava.\n- Naravno da se suočavamo sa određenim problemima, ali možemo da ih prevaziđemo i nađemo rešenje. Dalj, gde se nalazim šest meseci, je pravi primer kako dva naroda mogu da žive u suživotu i dobrim odnosima i da svako neguje svoju tradiciju i kulturu - istakao je vladika Heruvim.


Dan online - Kultura: Slike sa Meduna - 2018-06-27\nKultura U IZLOŽBENOM HOLU KIC-A Slike sa Meduna\nIzložba slika sa „Prve likovne kolonije Medun 2018” biće otvorena u četvrtak, 28. juna, u 19 sati, u izložbenom holu Kulturno - informativnog centra „Budo Tomović”.\nDirektorica KIC-a Snežana Burzan otvoriće izložbu koja će moći da se pogleda do 12. jula.\nSvoje radove predstavljaju: Bato Dragoljub Brajović, Maja Brajović, Mila Đerković, Leo Đokaj, Nataša Đurović, Žarko Glavatović, Čedomila Ivanović, Denja Ivanović, Mirsad Koljenović, Irvin Masličić i drugi.\nU okviru svečanosti biće premijerno predstavljena pjesma „Složni Kuči” nastala po tekstu Momčila Lakovića, a dok je autor muzike Šukrija Žuti Serhatlić.S.Ć.


Carska bašta iz Zrenjanina dobila novu hladnjaču, investicija tri miliona evra - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Carska bašta iz Zrenjanina dobila novu hladnjaču, investicija tri miliona evra\nPreduzeće za proizvodnju i trgovanje povrćem i voćem Carska bašta iz Zrenjanina pustilo je u rad novu hladnjaču i automatizovanu liniju za pranje, sortiranje i pakovanje šargarepe. Objekat od 3.600 kvadratnih metara smešten je u Ulici Tihomira Ostojića u Zrenjaninu.\n1Piše: M. P. 26. maja 2019. 21.12 Izmenjeno: 28. maja 2019. 04.02\nCarska bašta Foto: zrenjanin.rs\nKako je istaknuto na nedavnom otvaranju pogona, reč je o investiciji od tri miliona evra.\nSvečanosti su prisustvovali predsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor, zamenik ministra spoljne ekonomije i spoljnih poslova Republike Mađarske Levente Mađar i zamenik gradonačelnika Zrenjanina Saša Santovac.\n– U ovom pogonu smeštena je hladnjača za skladištenje voća i povrća pre isporuke kupcima, a u drugom delu smešteno je postrojenje za pranje, sortiranje i pakovanje šargarepe, kapaciteta osam tona gotovog proizvoda na sat. To odgovara površini zasada šargarepe od hiljadu hektara, kolika je ukupna površina pod ovim povrćem u Srbiji – objasnio je direktor Carske bašte Tibor Molnar.\nCarska bašta, Investicije, ZrenjaninZrenjanin\n27. maja 2019. u 08.52\nPrema priloženoj slici, odeljenje za pakovanje je najmodernije, po standardima iz devetnestog veka (dve žene ručno mere količinu šargarepe pre pakovanja). I tako nam je sve u naprdnoj Srbiji, kao u pretprošlom veku …


TRAMP NAJAVIO: 100 MILIONA doza vakcine protiv korone do kraja godine! - mediji.net\nTRAMP NAJAVIO: 100 MILIONA doza vakcine protiv korone do kraja godine!\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je da bi najmanje 100 miliona doza vakcina protiv korona virusa moglo da bude distribuirano u Sjedinjenim Državama do kraja godine.\n"Čim Agencija za lekove odobri vakcinu... moći ćemo da distribuiramo 100 miliona doza do kraja 2020. i znatan broj mnogo pre toga", rekao je Tramp na konferenciji za novinare, prenosi Rojters.\nRanije je dirketor Centra za kontrolu i prevenciju bolesti Robert Redfild rekao je da bi vakcina protiv Kovida 19 mogla da se nađe u širom upotrebi do sredine...\nDonald TrampPreko 4900 vesti\nKorona virusPreko 39100 vesti\nVakcinaPreko 2200 vesti\nPoreske prijave Bajdena i Trampa\nPredsednički kandidat Demokratske partije Džo Bajden objavio je danas, nekoliko sati pre prve debate sa aktuelnim predsednikom i kandidatom republikanaca Donaldom Trampom, svoju poresku prijavu za 2019. godinu, pozivajući protivnika da učini isto, prenosi Rojters.\nFrancuska je danas zabeležila nagli porast brojs zaraženih korona virusom u odnosu na ponedeljak, pošto je u protekla 24 sata registrovan 8.051 slučaj te infekcije, saopštili su zdravstveni zvaničnici te zemlje.\nOd početka godine zaposleno 20.000 ljudi\nUprkos epidemiji korone u prvih osam meseci ove godine 20.000 ljudi dobilo je posao – svega 5.000 manje nego u istom periodu prošle godine, pokazuje najnovije istraživanje sajta za zapošljavanje „Infostud”. Korona kriza je, međutim, uticala na promenu rang liste traženih zanimanja, pa je najviše...\nU Austriji se naoružavaju do zuba: I decu uče da pucaju, strahuju od migranata i još nečeg\nIzmeđu marta i avgusta su Austrijanci povećali svoje privatne arsenale uza ukupno 22.000 komada vatrenog oružja, u proseku 1.000 nedeljno\nSituacija s kovidom 19 u Srbiji među najboljim u Evropi\nSa 14 zaraženih na 100.000 stanovnika Srbija je trenutno jedna od najbezbednijih zemalja kada je reč o virusu korona, i to ne samo u regionu, već i u Evropi. Ovakva ocena stiže od Evropskog centra za prevenciju i kontrolu bolesti, ali naši stručnjaci upozoravaju da nema opuštanja. – Gotovo čitava...


Gastro Autor:Ana Kalaba05. okt. 202012:53\nFoto: beats / Alamy / Alamy / Profimedia\nTortilje danas možete da kupite u gotovo svakoj radnji, a nadev možete da kreirate po svom ukusu. Ipak, zna se šta ide u "klasičan" meksički burito.\nBurito je tradicionalno meksičko jelo koje se sastoji od tortilje od pšeničnog brašna sa prilogom. U Meksiku su glavni prilozi meso i pasulj, ponekad i jedini, a na sajtu BonApeti našli smo recept za malo bogatiju varijantu. Obratite pažnju na spoj začina koji će vašim buritosima obezbediti pravu eksploziju ukusa.\n250 g mlevenog mesa (teleće)\n1 paradajz (veći, oljušten i isečen na kockice)\n4 supene kašike kukuruza šećerca (kuvan ili iz konzerve)\n4 supene kašike crvenog pasulja (iz konzerve)\n4-5 kašika rendanog kačkavalja\nkašičica suvog origana\nsupena kašika kisele pavlake\nmalo korijandera ili peršuna (za ukras)\nMeksikanka u BG: Zašto nisam pobegla iz Srbije kad sam mogla\nRecept za pijanu pastu s razlogom osvaja internet\nRecept za lažni bolonjeze vole i Italijani\nUgrejte ulje u tiganju pa kratko propržite sitno seckan crni i beli luk. Dodajte mleveno meso, mešajte da se lepo sve proprži. Usput dodajte origano, kumin, biber, alevu papriku i so. Lepo umešajte, pa dodajte i paradajz, kukuruz i pasulj. Kuvajte oko 15-20 minuta dok mleveno meso ne bude gotovo.\nIzrendajte kačkavalj. Ugrejte tortilje jednu po jednu i tiganju na vatri.\nNa svaku toplu tortilju po dužini sa jedne strane rasporedite po kašiku kačkavalja, pa preko nadev sa mlevenim mesom. Uvijte tortilje, a pre serviranja ih namažite sa malo kisele pavlake i pospite korijanderom ili peršunom.\nbrzi receptiburitomeksička kuhinjaMeksikorecept\nMajstor amater: Brzinski uštipci bez kvasca\nHit reakcije ljudi na burek sa sarmom\nMajstor amater: Čudesne „Hortobađi palačinke“\nMajstor amater: Perkelt, omiljeno jelo mojih prijatelja


Podignuta još jedna optužnica za ubistvo 22 osobe u Bijeljini - Zvornicki.ba\nPodignuta još jedna optužnica za ubistvo 22 osobe u Bijeljini\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine podiglo je optužnicu protiv Milenka Samardžije i Koste Stanića, osumnjičenih da su u septembru 1992. godine učestvovali u prisilnom odvođenju i strijeljanju 22 žrtve, među kojima je bilo žena, djece i starijih osoba.\nMilenko Samardžija zvani “Travka” i “Žabac” i Kosta Stanić zvani “Kole” osumnjičeni su da su, kao pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUP RS) Sokolac, svjesno i voljno učestvovali u ubistvima civila bošnjačke nacionalnosti, među kojima je bilo žena, djece i starijih osoba.\nPrema Tužilaštvu BiH, žrtve ni na koji način nisu učestvovale u neprijateljstvima i vojnim operacijama.\nKako je saopćeno, u optužnici stoji da su osumnjičeni u septembru 1992. godine učestvovali u prisilnom odvođenju civila iz njihovih kuća, transportu vojnim kamionom i strijeljanju na obali rijeke Drine – ukupno 22 žrtve, iz porodica Sarajlić, Sejmenović i Malagić, koje su ubijene pucanjem iz vatrenog oružja, a njihova tijela bačena u Drinu.\n“Optuženi se terete da su osobno i izravno sudjelovali u strijeljanju i ubojstvima žrtava, od kojih je najstarija bila žena od 72 godine, a najmlađa dječak koji je imao šest godina. U navedenom zločinu ubijeno je pet žrtava koje su bile mlađe od 18 godina”, saopćeno je iz Tužilaštva BiH.\nOsumnjičeni Samardžija također se tereti da je desetak dana prije navedenog zločina, učestvovao u nezakonitom prisilnom odvođenju tri civila bošnjačke nacionalnosti iz njihovih domova i javnih mjesta, u prostorije policijske stanice, gdje je žrtve mučio i zlostavljao, te ih nakon toga prevezao do obale rijeke Drine u mjestu Balatun, gdje je, pucajući iz blizine iz vatrenog oružja, lično usmrtio tri civila.\nOvo je druga optužnica koja se odnosi na ubistvo 22 osobe u mjestu Balatun u Bijeljini. U prvoj optužnici, koja je potvrđena u januaru ove godine, optuženi su Živan Miljanović, pomoćnik komandira Stanice javne bezbjednosti (SJB) Bijeljina, Stevo Bokarić, pripadnik Službe državne bezbjednosti (SDB) Bijeljina, Goran Sarić, nekadašnji komandant Specijalne brigade policije Republike Srpske, Jovica Petrović i Mirko Simić, pripadnici Interventnog voda SJB-a, te Ljubo Marković, Slavenko Kočević i Zvonko Pržulj, pripadnici Specijalnog voda MUP-a RS-a tzv. “Pahuljice”.\nSuđenje u ovom predmetu je trebalo početi 29. marta, ali je odgođeno zbog nedolaska optuženog Sarića.


Borisov: Nadam se da rešenju sa S.Makedonijom sledeće godine\nTanjug 22. decembra 2020. 14:30\nSOFIJA – Bugarski premijer Bojko Borisov izrazio je nadu da će njegova zemlja sledece godine pronači zajednično rešenje sa Severnom Makedonijom kako bi se nastavio proces evropskih integracija Skoplja u Evropsku uniju, prenosi portal Plusinfo.\nBorisov je ovo izjavio na današnjoj sednici bugarske vlade na kojoj je usvojena odluka da od svake količine vakcine protiv kovid koja stigne u Bugarsku deo bude doniran Severnoj Makedoniji.\n„Ovo činimo čistog srca bez ikakve zadnje namere i to činimo za naše najbliže susede. Nadam se da ćemo sledeće godine sa ministarkom spoljnih poslova Ekaterinom Zaharievom i ministrom odbrane Krasimirom Karakačanovim pronači zajedničko rešenje za integrisanje Severne Makedonije u EU, kao što smo je podržali i za ulazak u NATO“, naveo je Borisov i dodao da se ništa strašno nije dogodilo, te da je pitanje političke volje obe strane da se dođe do rešenja.\nBorisov je i na fejsbuku objavio da je Bugarska spremna da pomogne s vakcinama protiv virusa kovid u regionu.\nOn je na svom fejsbuk profilu naveo i da je sednici bugarske vlade prisustvovao makedonski ministar zdravlja Venko Filipče koji je izrazio zahvalnost Severne Makedonije za podršku u ovim teškim vremenima.\nSofija je prošle nedelje blokirala početak pristupnih pregovora Skoplja sa EU, jer, kako tvrde, makedonski vlasti ne sprovode odredbe iz međudržavnog sporazuma o prijateljstvu iz avgusta 2017. godine.


Odluka o minimalnoj visini iznosa troškova za tekuće održavanje zajedničkih delova zgrada, visini iznosa naknade koju plaćaju vlasnici posebnih delova u slučaju prinudno postavljenog profesionalnog upravnika i minimalnoj visini iznosa troškova za investiciono održavanje zajedničkih delova zgrada\n("Sl. list grada Smedereva", br. 3/2018)\nOvom Odlukom utvrđuju se minimalni iznosi koje su vlasnici posebnih delova zgrada dužni mesečno izdvajati za tekuće i investiciono održavanje zajedničkih delova zgrada koje se nalaze na teritoriji grada Smedereva, kao i visina iznosa naknade koju plaćaju vlasnici posebnih delova zgrada u slučaju prinudno postavljenog profesionalnog upravnika od strane nadležnog organa grada Smedereva.\nVlasnici posebnih delova zgrada na teritoriji grada Smedereva u obavezi su mesečno izdvajati na ime minimalnih troškova za tekuće održavanje zajedničkih delova zgrada sledeće iznose:\n- minimalni iznos troškova za tekuće održavanje za stan i poslovni prostor u zgradi bez lifta u iznosu od 305,00 dinara mesečno;\n- minimalni iznos troškova za tekuće održavanje za stan i poslovni prostor u zgradi sa liftom u iznosu od 397,00 dinara mesečno,\n- minimalni iznos troškova za tekuće održavanje za garažu u iznosu od 183,00 dinara mesečno;\n- minimalni iznos troškova za tekuće održavanje za garažne boksove i garažna mesta u zajedničkoj garaži u iznosu od 122,00 dinara mesečno.\nVlasnici posebnih delova zgrada na teritoriji grada Smedereva u obavezi su mesečno plaćati naknadu u slučaju prinudno postavljenog profesionalnog upravnika, i to:\n- naknadu prinudnom profesionalnom upravniku za upravljanje posebnim delovima u iznosu od 203,00 dinara mesečno, za stanove i poslovne prostore u zgradama koje imaju do 8 posebnih delova;\n- naknadu prinudnom profesionalnom upravniku za upravljanje posebnim delovima u iznosu od 244,00 dinara mesečno, za stanove i poslovne prostore u zgradama koje imaju od 8 do 30 posebnih delova;\n- naknadu prinudnom profesionalnom upravniku za upravljanje posebnim delovima u iznosu od 285,00 dinara mesečno za stanove i poslovne prostore u zgradama koje imaju preko 30 posebnih delova;\n- naknadu prinudnom profesionalnom upravniku za upravljanje garažnim mestom u zajedničkoj garaži kao posebnom delu u iznosu od 81,00 dinar mesečno;\n- naknadu prinudnom profesionalnom upravniku za upravljanje garažom i garažnim boksovima u iznosu od 41,00 dinar mesečno.\nVlasnici posebnih delova zgrada na teritoriji grada Smedereva, u obavezi su da mesečno izdvajaju na ime minimalnih troškova investicionog održavanja zajedničkih delova zgrada sledeće utvrđene iznose:\n- u zgradama starosti do 10 godina 2,65 dinara/m2, a ukoliko zgrada ima lift 3,44 dinara/m2;\n- u zgradama starosti od 10 do 20 godina 3,97 dinara/m2, a ukoliko zgrada ima lift 5,16 dinara/m2;\n- u zgradama starosti od 20 do 30 godina 5,29 dinara/m2, a ukoliko zgrada ima lift 6,88 dinara/m2;\n- u zgradama starosti preko 30 godina 6,61 dinar/m2, a ukoliko zgrada ima lift 8,60 dinara/m2;\n- u zgradama starosti do 10 godina 1,59 dinara/m2 za garaže, odnosno 1,06 dinara/m2 za garažni boks i garažno mesto u zajedničkoj garaži;\n- u zgradama starosti od 10 do 20 godina 2,38 dinara/m2 za garaže, odnosno 1,59 dinara/m2 za garažni boks i garažno mesto u zajedničkoj garaži;\n- u zgradama starosti do 20 do 30 godina 3,17 dinara/m2 za garaže odnosno 2,12 dinara/m2 za garažni boks i garažno mesto u zajedničkoj garaži;\n- u zgradama starosti preko 30 godina 3,97 dinara/m2 za garaže odnosno 2,65 dinara/m2 za garažni boks i garažno mesto u zajedničkoj garaži.


Rukometaši kragujevačkog Radničkog poraženi u Novom Pazaru – Sport\nInače, kragujevačke rukometaše u hali Pendik dočekao transparent sa natpisom „Hvala vašim lekarima, hvala narodu Kragujevca“, gest zahvalnosti kluba i grada Novog Pazara za doprinos Kragujevačkih lekara i građana Kragujevca u okviru pomoći prilikom suzbijanja epidemije virusa Covid-19.\nIgrač utakmice bio je Goran Raković (Novi Pazar).\nNovi Pazar: Hala „Pendik”. Sudije: Branislav Nenadić, Darko Stefanović