RETRO STIL Pogledajte Stari sat u novom vremenu (FOTO) | Portal 072info\n06/05/2016 u 0:35\nZenički brend, Stari sat, odlučio se osvježiti svoj enterijer te inovacijama koje su do sada naišle na isključivo pozitivne kritike unijeti novosti i svježinu pred početak nove sezone.\nNaime, najurbaniji zenički ugostiteljski objekat odlučio je otići korak više, kako bi vjerni posjetioci imali što potpuniji ugođaj i nastavili se osjećati ugodno i komforno.\nOsim promjene enterijera, retrostila, koji je oduševio sve one koji su posjetili Stari sat proteklih dana, nastavljaju se i najbolji provodi u gradu uz muziku uživo četvrtkom, petkom, subotom i nedjeljom.\nPored toga, u Starom satu moguće je organizovati maturske, rođendanske i druge proslave, a više informacija moguće je dobiti putem oficijelne Facebook stranice.\nU nastavku pogledajte samo djelić novog ambijenta, a uvjereni smo kako ćete već danas posjetiti Stari sat u novom ruhu i uživati u trenucima provedenim u objektu sa tradicijom koji je postao dio života svakog urbanog Zeničanina!\n[Galleries 773 not found]\nŠARENI VOKALI Večeras novo izdanje emisije “Neki novi klinci” u programu OBN TV


Ove aktivnosti DOKAZANO sprječavaju Alzheimerovu bolest (demenciju) – Starački dom DOM SENTIVO | Sarajevo, Velika aleja, Sarajevo\n4 mjeseca prije · sentivo18 · Komentari isključeni za Ove aktivnosti DOKAZANO sprječavaju Alzheimerovu bolest (demenciju)\nOve aktivnosti DOKAZANO sprječavaju Alzheimerovu bolest (demenciju)\nNa listi bolesti od kojih ljudi najviše strahuju, Alzheimerova bolest (i uopće demencija) nalazi se na drugom mjestu, odmah iza raka. U ovom tekstu vam donosimo pet znanstveno-dokazanih aktivnosti koje sprječavaju nastanak ovog teškog oboljenja, a koje su toliko jednostavne i dostupne da ih možete početi primjenjivati odmah.\nHodajte svakog dana\nZa održavanje vitalnosti mozga nisu potrebni intenzivni treninzi niti neki posebni planovi vježbi jer dovoljne su svakodnevne šetnje. Znanstvene studije pokazale su da prelazak oko 8 kilometara tjedno povećava volumen mozga, a to je jedan od najsigurnijih načina da se spriječi razvoj demencije. I drugi oblici laganog ali redovitog kretanja, kao što je rad u vrtu, pokazali su se kao dobra prevencija. S druge strane, sjedilački način života povećava rizik od nastanka Alzheimerove bolesti čak više i od pušenja.\nIzborite se sa depresivnim raspoloženjima\nStres i depresija utječu na nastanak mnogih hroničnih oboljenja, a depresija se ponekad javlja kao rani znak demencije. Osobe koje pokazuju znakove depresije u srednjoj dobi imaju 50% veće šanse za gubitak kognitivnih sposobnosti, a provjeren način da se izborimo s ovim osjećajima jeste pronalazak smisla i svrhe u svakodnevnom životu. U tome vam mogu pomoći neke od ovih aktivnosti: volontiranje, molitva ili mediticija, pravilno disanje ili učenje novih vještina. Naravno, ukoliko se suočite s ozbiljnijom depresijom – neophodno je potražiti pomoć stručnjaka.\nSmanjite ili, još bolje, odbacite cigarete\nNekoliko studija pokazalo je da teški pušači (više od 20 cigareta dnevno) imaju manju sivu masu mozga u odnosu na nepušače. Pušenje zapravo duplo uvećava rizik od Alzheimerove bolesti, ali dobra vijest je da se rizik prestaje povećavati čim prestanete pušiti.\nNaučite nove hobije\nPletenje, društvene igre ili savladavanje novih vještina (borilački sport, strani jezik, ples, sviranje instrumenta i sl.) u srednjim godinama može spriječiti gubitak memorije za 40-50%. Nažalost, gledanje televizije ili pasivno konzumiranje sadržaja na internetu ne spadaju u hobije. Starije osobe koje provode većinu dana gledajući takve sadržaje imaju 50% više šanse da iskuse gubitak memorije.\nIstraživanja su pokazala da jedna od sedam osoba koje imaju demenciju živi sama. Društveno-aktivne osobe imaju duplo manji rizik za razvoj kognitivnih oboljenja jer društvena uključenost popravlja rasploženje i osigurava jaku mrežu podrške na koju se uvijek možete osloniti, a to će vas još više motivirati da vodite računa o svom zdravlju.\nTags: #Alzheimer #alzheimerovabolest #mozak #zdravostarenje demencija korisnisavjeti


Kotor: Uhapšen osumnjičeni za nanošenje teških tjelesnih povreda\nKotorska policija u kratkom roku identifikovala osobu koja je nanijela teške tjelesne povrede oštećenom licu u tom gradu, saopštila je Uprava policije.\n-Policiji u Kotoru je 20. juna u 00.30 od strane medicinskog osoblja Hitne meidcinske pomoći Kotor prijavljeno da je u njihove prostorije primljeno lice V.V. (44) iz Beograda, sa prebivalištem u Kotoru, sa ubodnom ranom u predjelu nadlaktice desne ruke.\nPolicija je obaviještena i da je ovo lice transportovano u Specijalnu bolnicu “Vaso Ćuković” u Risnu gdje je hospitalizovan, te da su ljekari konstatovali da je zadobio tešku tjelesnu povredu nerva ruke u vidu ubodne rane, dubine od oko 10 cm-dodaje se u saopštenju.\nKotorska policija je “preduzela mjere i radnje iz svoje nadležnosti” i u kratkom roku identifikovala počinioca ovoga djela, V.M. (33) iz Kotora, za kojeg se sumnja da je izvršio krivično djelo teška tjelesna povreda na štetu V.V. “tako što je 20. juna oko 00.15 ispred jednog ugostiteljskog objekta u Kotoru nožem nanio povredu oštećenom”.\n-V.M. je lišen slobode i priveden nadležnom tužiocu u zakonskom roku, koji mu je nakon saslušanja donio rješenje o zadržavanju do 72 sata-zaključuje se u policijskom saopštenju.


Otkrivanje Beča: Muzička kutija u Prateru – Suština pasijansa™\nKada sam ugledao ovu muzičku kutiju, nisam mogao da odvojim pogled od nje. Bonus dobit beše to što je ovo sokoćalo bilo perfektno osvetljeno malim halogenim sijalicama, pa sam imao zlaćane prelive preko tog drveta i mesinga. Ovu scenu sam zatekao u konstrukciji usred karusela – sa pravim konjima! – u zabavnom parku u Prateru. Imao sam trenutnu asocijaciju na prvu kompilaciju Pink Floyda Relics (1971) i nisam mogao da prođem tuda tek tako.\nDobra prilika, dobro oko, zrno sreće i kontekst u kojem ne moram da brinem više ni za šta.\nAuthor GrbaPosted on 8.5.2015. 3.1.2016. Categories Foto beleške, PutovanjaTags Beč, beli svet, fotka u podne\nPrethodno Prethodni prilog: Pero (ili: Šta sve umetniku može da padne na pamet kad ima bolno velik višak slobodnog vremena i ideju o apstraktnosti proporcija mimo stvarnosti)\nSledeće Sledeći prilog: Pridrži me


1972. Pinzgauer 710 - 3.800€ - Autoslavia\n1972. Pinzgauer 710 – 3.800€\nAustrijska rasa konja „Pinzgauer“, poslužila je krajem šezdesetih godina prošlog veka, kao inspiracija firmi Steyr-Puch za imenovanje terenskog vozila njihove proizvodnje. Prva generacija pravljena do 1985. godine, brojala je 18,439 napravljenih komada modela 710 sa 4 točka i modela 712 sa tri osovine.\nOva manja verzija 710 kojom ćemo se danas pozabaviti, pripada grupi terenskih vozila male nosivosti sa naprednim rešenjima. Savremeno rešenje vešanja i povoljna konstrukcija pogonskih mostova sa visokim klirensom, omogućavaju visok stepen prohodnosti ovog vozila, a ujedno ga svrstavaju u jednog od najboljih terenaca koji su ikada napravljeni, iako su već preko 40 godina stari.\nSa četvorotaktnim, četvorocilindričnim motorom od 2500 kubnih cm, težinom od nešto preko 2 tone, ovaj terenac svakako ne može da se pohvali velikom brzinom, ali ni malom potrošnjom. Ali ono što može da stavi u svoj portfolio, je mogućnost prevoza 10 vojnika, kao i prikolicu težine od 5 tona na asfaltnom putu, dok je u vožnji van puteva, težina prikolice ograničena na 1800 kilograma. Zbog svih ovih svojstava, imao je široku primenu u vojsci nekadašnje Jugoslavije – JNA. Iako ni te zemlje, ali ni pomenute vojske više nema, Pinzgauere i dalje često možemo videti u ovdašnjim vojnim krugovima.\nMeđutim, nije isključena njihova civilna upotreba, tako da uvek na oglasima imate solidan izbor, kako onih iz prve generacije, tako i onih posle. Danas smo pronašli jedan s početka proizvodnog procesa, koji osim nestandardne plave farbe, ima i povećano međuosovinsko rastojanje radi bolje stabilnosti. Vlasnik iz Zaječara takođe kaže, da je njegov 710 registrovan kao teretno vozilo, te da su prateće dažbine male.\n710offroadoglaspinzgauerpolovni automobiliprodajasrbijasteyr puchterenaczaječar\n1978. Peugeot 504 GL – 2.500€\n1973. Volvo 144GL – 6.000€\n1968. Zastava AR55 Campagnola - 1.999€\n1979. VW Golf 1 - 3.500€


PAŽNJA VIRUS! Ne klikćite na Viber i WhatsApp poruke sa lažnim Lidl i drugim "nagradnim igrama" - Dnevnik Juga\nPočetna / DOGAĐAJI / PAŽNJA VIRUS! Ne klikćite na Viber i WhatsApp poruke sa lažnim Lidl i drugim „nagradnim igrama“\nSrdjan Stamenkovic 10/03/2020\tDOGAĐAJI, EKONOMIJA, Leskovac, Zanimljivosti Ostavi komentar\nNa telefone velikog broja stanovnika juga Srbije ovih dana stigle su „poruke“ koje predstavljaju mamac za lakoverne, a kojima se šire opasni virusi.\nKompanija Lidl reagovala je danas povodom širenja poruka o navodnoj nagradnoj igri i poklon vaučerima od 2.000 dinara.\n-Kompanija Lidl Srbija upozorava potrošače da se putem različitih kanala komunikacije (Viber, SMS) dele informacije o lažnim Lidl vaučerima u iznosu od 2.000 dinara klikom na web stranicu koja nije zvanična stranica Lidla. Kompanija ne stoji iza toga i apeluje na potrošače da se ne prijavljuju i ne ostavljaju svoje podatke, radi njihove zaštite, kao i da ne prosleđuje poruke dalje. Zvanična web stranica kompanije Lidl Srbija nalazi se na adresi www.lidl.rs, na kojoj se uvek mogu naći validne informacije – navodi se u saopštenju kompanije „Lidl“.\nKontaktirali smo IT stručnjake koji su nam rekli da je u pitanju lažna nagradna igra čiji je cilj da vam ukrade lične podatke, ili da vas prebaci na preskupe SMS premijum servise u kojima je svaka poruka jako skupa.\nPopunjavanjem podataka u ovim lažnim nagradnim možete ostati i bez para ukoliko unesete podatke o vašim bankovnik karticama i računima i dovodite sebe u opasnost da neko potroši novac sa vaših računa.\nVažno je istaći da vam ovakve poruke vaši prijatelji ne šalju zlonamerno, već da virus sam koristi vaše podatke i imenuik u telefonu i šalje poruke osobama čiji se brojevi telefona nalaze u vašem imeniku.\nNaš savet je da uvek pažljivo pročitate poruku i iz domena koji vam tražite da otvorite vidite da li je reč o pravoj ili lažnoj adresi- Tako su nove poruke za „Lidl vaučere“ stogle sa linkom koji vodi na „čudnu adresu“. Zato vam preporučujemo da na Google-u proverite i nađete sajt kompanije koja navodno organizuje nagradnu igru i da tamo proverite da li tako nešto postoji ali i da vidte koja je web adresa te kompanije. U ovom slučaju web adresa Lidla je www.lidl.rs i samo na prvi pogled liči na Lidlovu adresu.\nZato budite oprezni, ne klikćite na svaku adresu koju dobijete.\nTagoviLidl nAGRADNA IGRA poruke Viber virus whatsapp\nPrethodni U Srbiji četvoro obolelo od Korona virusa, Vlada uvela mere uključujući i zabranu ulaska strancima koji dolaze iz zaraženih područja\nSledeći Gradonačelnik Leskovca obišao stare zanatlije grada Leskovca


Dobitnica dvoiposobnog stana u Zemunu poslala 2.000 koverata sa računima | Novosadski informativni portal 021\nDobitnica je poslala 2.000 koverata sa računima, u okviru nagradne igre "Uzmi račun i pobedi".\n"Mogu da se zahvalim i svojoj porodici, jer da nije bilo njih, mi stan ne bismo dobili. Zahvaljujući mom mužu koji je bio uporan i koji je stalno ponavljao da moramo da igramo, mi smo uspeli u tome", rekla je Zukanović.\nDodala je da su poslali ukupno 2.000 koverata, da su dosta vremena i truda uložili u slanje koverti, ali da se na kraju upornost isplatila.\n"Suprug je bio uporan. Hteli smo kola, samo jedan crveni auto", navela je Zukanović.\nMinistar Mali je zahvalio porodici Zukanović na podršci i naporima Vlade Srbije u borbi protiv sive ekonomije i pozvao građane da svi uzimaju fiskalne račune prilikom kupovine.\nOn je rekao da dnevno stiže 150.000 i 200.000 koverata sa računima građana.


Snimak Jankovog i Viktorijinog venčanja postao je atrakcija na inernetu! (VIDEO) - Reality & TV Show - TV Show - Vesti - Svet Plus\nSnimak Jankovog i Viktorijinog venčanja postao je atrakcija na inernetu! (VIDEO)\n20:04 4. MAR 2019.\nEmisija "Brak na neviđeno" koja se već nekoliko meseci emituje na "Pink" televiziji postala je vrlo popularna, a ono što je najinteresantnije u njoj je što se potpuni neznanci dovode pred matičara i tu upoznaju, a potom i venčavaju ukoliko se dopadnu jedno drugom. Nakon toga odlaze na "medeni mesec" gde se blize upoznaju, druže i zabavljaju, a gledaoci imaju priliku da sve to gledaju.\nBilo je interesantnih parova koji su izazivali različite komentare i kritike gledalaca. Tako je jedan "gospodin" toliko bio negativno iznenađen izgledom žene koju su mu odabrali, da je javno uvredio. Gledaoci nisu bili ni malo blagi prema njemu i najoštrije su osudili njegov postupak.\n- Odakle si, Viktorija? - pitao je Janko zbunjeno i stidljivo.\nInteresantan je i deo gde mlada na "medenom mesecu" kaže da je mladoženja dosadan i da joj stalno šalje poruke jer ne spavaju u istom apartmanu. Mladoženja je ovo demantovao uz obrazloženje da je nju sramota, pa zato kaže da ne spavaju zajedno. To da je dosadan , nije demantovao.\nBrak na nevidjenomladamladozenjavencanjeatrakcija


Održan sastanak sanitarnih inspektora u FBiH | FUZIP | Federalna Uprava Za Inspekcijske Poslove\nOdržan sastanak sanitarnih inspektora u ...\nOdržan sastanak sanitarnih inspektora u FBiH\nDana 12.2.2020. godine, na inicijativu glavnog federalnog zdravstvenog inspektora, u prostorijama Zavoda za javno zdravstvo Srednjobosanskog kantona u Travniku je održan sastanak kantonalnih sanitarnih inspektora sa područja svih kantona u Federaciji Bosne i Hercegovine.\nGlavna tema sastanka bila je postupanje sanitarnih inspektora u smislu provođenja mjera zdravstvenog nadzora i ograničavanja kretanja osobama koje su stavljene pod zdravstveni nadzor na osnovu sanitarnih upitnika popunjenih po ulasku u FBiH i informacija dostavljenih od strane nadležnih kantonalnih službi.\nNa sastanku je razmatrana aktuelna situacija i doneseni su zaključci s ciljem uspostavljanja bolje i efikasnije komunikacije sa svim relevantnim institucijama – kriznim štabovima na federalnom i kantonalnom nivou.


Da li će implant da izliječi hipertenziju - BIGportal.ba\n22 Septembra, 2019 22 Septembra, 2019 0393\nNovi pokušaji američkih naučnika da nađu lijek za krvni pritisak koji ne može da se reguliše medikamentima.\nUređaj stimuliše nerve da šalju signal mozgu kada je pritisak krvi na zidove arterija povišen\nAMERIČKI naučnici napravili su implant koji se ugrađuje u arteriju na vratu i na taj način pokušavaju da leče hipertenziju koja ne može da se reguliše lekovima. Novi implant je u obliku žice koja drži čep na šampanjcu, veličine je nokta i pravi se od titanijuma. Doktor Srđan Bošković, interventni kardiolog Instituta “Dedinje”, kaže da se poslednjih 10 godina puno radi na inovacijama u lečenju rezistentne hipertenzije, ali nijedan od postupaka, kao ni ovaj novi, nije postao standard u lečenju, već su svi još u fazi ispitivanja.\n– Pacijenti kojima ne uspevamo da regulišemo krvni pritisak, a prema savremenim i evropskim i američkim vodičima za lečenje hipertenzije, prvo propisujemo jaču dozu lekova – kaže dr Bošković. – Ako ni tada nema rezultata uvode se druge grupe lekova za lečenje hipertenzije, a kada ni to nema efekat traga se za mogućim organskim uzrocima hipertenzije, ili se pacijentu iz terapije isključuju neki drugi lekovi koje piju, a najčešće su to nesteroidni antiinfalmatorni lekovi koji mogu da onemoguće regulaciju pritiska.\n– Ovaj mehanizam ispitan je na malom broju pacijenata tako da je još daleko od rutinske primene – kaže naš sagovornik. – Kod nas, kao i u svetu, najveći broj bolesnika interventno se leči renalnom denervacijom, kada se višestrukom primenom radiofrekventnih struja pokušava sa neutralisanjem snopa simpatičkih vlakana koje okružuju bubrežnu arteriju. Međutim, ni ova metoda ne daje kod svih pacijenata rezultat, pa se čak ni ona, iako je dugo u kliničkoj praksi ne smatra rutinskom.\n– Dijagnoza rezistentne hipertenzije nije laka, jer moramo da isključimo osobe koje burno reaguju na merenje krvnog pritiska u lekarskoj ordinaciji i one bolesnike koji se i pored preporuke ne pridržavaju redovne terapije – kaže dr Bošković. – Stoga je za pravilnu dijagnozu ovog oboljenja neophodno uraditi 24-časovno merenje krvnog pritiska, kao i ponavljana merenja krvnog pritiska kod lekara u odgovarajućim uslovima.\nREZISTENTNA hipertenzija je pacijentu ni pored primene lekova pritisak ne uspeva da se spusti na vrednosti od 140/90mmgh. Učestalost pacijenata sa ovom vrstom poremećaja je konstantna poslednjih dvadesetak godina i iznosi 15 odsto od svih koji boluju od povišenog krvnog pritiska. Važnost lečenja ovog stanja je prvenstveno u tome što je ono povezano sa značajno povišenim rizikom od srčanog i moždanog udara, popuštanja srca i pojavom atrijalne fibrilacije.


Optuženi za zločine nad Srbima u Trnovu oslobođeni | BN\nRepublika Srpska 04.03.2021 | 11:44\nRe Zao covek\nNa zalost, istinsko zlo ne poznaje savjest i empatiju. Nema pravde u nasem svijetu.\nOpet po starom,Srbi sami sebe ubijali.Pravda ne stanuje ovde.\nSamo se redaju dokazi da nema suzivota i ove nesretne drzave. Sto prije pokrenuti razlaz!\nEeee, ubijamo se mi i danas jos vise a u tome nam pomaze ova cladajuca struktura vlasti! Sve nas je manje i manje....\nSvi se Srbi samoubili. Sami se poceli ubijati po svadbama, napadati svoja sela, sami se poceli bacati sa balkona po Sarajevu, sami za sebe napravili logore, sami ubijali svoju nejac...Dokle vise ove zajebancije sa tzv. sudovima?\nNemojte nikoga optuzivati, tu je Bozija pravda koja nikog nije izostavila. Čak i deveto koleno moze da plati, zato ostavite to da BOG presudu i on će doneti najpravedniju odluku. Oprosti im Boze jer neznaju šta rade...\nNišta novo... Tuga...\nŠta možemo kada smo sami sebe ubijali.\nNjima oslobadjajuca presuda za pobijene neduzne, kontra usluga ce uslijediti brzo - odbacivanje predmeta Dragicevic u sudu BiH. ZALOSNO!\nVidi se iz aviona da si sa Trebave,gdje ovce pasu pod rucnom....mani se politike nije to za tebe


Томислав Кресовић: Наплата Бриселског споразума или блокада ЕУ PORTAL NAŠA SLOBODA - Politika, Društvo, Vaš glas\nTomislav Kresović: Naplata Briselskog sporazuma ili blokada EU\nDržava Srbija odnosno vlada Srbije koja je 2013. godine potpisala „Briselski sporazum“, nema mnogo manevara da zaštiti imovinu Republike Srbije na Kosovu; kako imovinu „Telekoma“, tako i „Trepču“ i prirodna bogatstva vredna između 200-500 milijardi dolara.\nKako zaštiti interese Srbije na Kosovu?\nDržava Srbija, odnosno vlada Srbije koja je 2013. godine potpisala „Briselski sporazum“, nema mnogo manevara da zaštiti imovinu Republike Srbije na Kosovu; kako imovinu „Telekoma“, tako i „Trepču“ i prirodna bogatstva vredna između 200-500 milijardi dolara.\nPrvo, što je potpisivanjem „Briselskog sporazuma“ od strane vlade Dačić-Vučić došlo do „mekog“ priznanja Kosova kao pravnog subjekta odnosno države koja po toj osnovi svu zatečenu imovinu i prirodna bogatstva tretira kao deo suvereniteta Kosova.\nDrugo, Srbija se od vremena vlasti Borisa Tadića i DS, „izborila“ da umesto misije UNMIK po rezoluciji 1244 SBUN, funkcioniše EULEKS i EU koje su priznale u najvećem delu nezavisnost Kosova, računajući i uticaj EU u kontroli Kosova i njenih resursa. Kada su vlade Srbije u vremenima vlasti DS i kasnije SPS i SNS, prešle sa uticaja UN na EU, jasno je bilo da će doći do „otuđenja“ prava države Srbije na svoju imovinu. Sada su mali prostori da Vučićeva vlada nešto uradi, sem arbitraže pred međunarodnim sudovima koja može trajati godinama i decenijama. Glavni problemi su nasleđeni još iz vremena Miloševićeve vlasti, te vlasti DOS-a i Koštunice, kada nije izvršena denacionalizacija imovine na Kosovu i definisana jasna vlasnička struktura imovine građana i države Srbije. Vlada Ivice Dačića sa Aleksandrom Vučićem, sada dobija „naplatu“ računa stavljenih potpisa koji su u suštini bili „trgovina“ nacionalnim interesima Srbije, i pre svega ekonomskim interesima. Pošto Kosovo nije članica UN, niti je Srbija priznaje kao državu, ostaje dug period arbitraže i sudskih procesa, a u međuvremenu sva prirodna bogatstva Kosova u koje je Srbija ulagala milijarde dolara, prvo će biti deo „državne“ imovine Kosova, a onda sledi proces ubrzane privatizacije pre svega Telekoma, Trepče, rudnih nalazišta, kao i „Gazivoda“. Sve je to već pripremljeno. Srbija je da bi bila na putu ka EU kao svom cilju, i dobila podršku i kredite MMF-a i održavala se vlast Dačića i Vučića, sada u situaciju da se jasno izjasni o onome što je potpisala „pod pritiskom“ ili „u ime svoje vlasti“.\nPosledice nacionalne“ trgovine“ na Kosovu\nSada EU koja je vodila „Briselske pregovore“, u situaciji je da „naplaćuje“, odnosno otuđuje imovinu Srbije kao „zamenu“ za put Srbije u EU i otvaranje poglavlja i podršku vladi Aleksandra Vučića. Vučićeva vlada je pred iskušenjima da prihvati otimanje dela komapnije „Telekom“ na Kosovu, ali i svega drugog, i produži svoj put dalje ka EU. Drugi put Vučićeve vlasti je da se ceo sistem blokira i krene u međunarodnu arbitražu. Prvi put je real-politički i on se zasniva ne već potpisanim papirima iz 2013. godine i za Srbiju je i njene građane to put nacionalne prevare, obmane i možda tragične „izdaje“ Rezolucije 1244 SBUN. To vodi u mogući pad vlade i nove izbore ili politiku svršenog čina i brzog „zaborava“. Drugi put je međunarodna arbitraža, zaustavljanje puta Srbije ka EU, pritisak EU i MMF na Srbiju koji opet vodi ka krizi vlade i novim izborima do proleća 2017. godine. Kako se god bude razvijala situacija, Vučićeva vlada i pozicija je bitno ugrožena, jer ono što se nije otuđilo i oduzelo Srbiji u ratu sa NATO i OVK, dobiće se u miru za „zelenim stolom“ uz „šarenu lažu“ za Srbiju zvanu put ka EU.\nPreti novi srpski egzodus sa Kosova i Metohije?\nKakve će sve posledice pokrenuti otimanje „Telekoma“ i „Trepče“ na Kosovu, teško je sada prognozirati, ali preti velika opasnost od novog egzodusa Srba sa centralnog Kosova ne sever i sa severa Kosova po „dubini“ Srbije. Istovremeno predstoji tzv. „okupacija“ svih resursa od strane, prvo kosovske vlade, a onda stranih kompanija koje već godinama „merkaju“ rudna nalazišta, te izvore pijaće vode za svoju eksploataciju. To će vlasti u Prištini da urade milom ili silom, uz podršku SAD i NATO i verifikaciju EU. Tako bi Srbija preko „Briselskih papira“, vlastima u Prištini i moćnim kompanijama dala na tacni stotine milijardi dolara za podršku puta Srbije u EU i pozitivnih izveštaja u Briselu i MMF. Sve ovo vodi u političku destabilizaciju Srbije, ali i širenje velikog straha kod Srba na Kosovu i najave masovnijeg iseljavanja što bi za Srbiju bilo ravno katastrofi, većoj od najvećeg migrantskog talasa. Postavlja se pitanje da li Srbija može sada svoju imovinu da zaštiti po rezoluciji 1244SBU ili je to sve stvar „Briselskog sporazuma“ i misije EU i SAD na Kosovu. Kako se god uradi, Vućić će biti kriv, jer je sa Ivicom Dačićem kao premijerom, potpisivao štetan sporazum koji Kosovu i stranim interesima daje stotine milijardi, a Srbiji istovremeno „šarenu lažu“.\n← Istina o mikročipovanju ljudi\nĐukanović kao postmoderni Pavelić →\nDodik: Nećemo da potpišemo SSP, otimaju nam 75 miliona eura godišnje\n23. juna 2016. Sloboda Komentari su isključeni na Dodik: Nećemo da potpišemo SSP, otimaju nam 75 miliona eura godišnje\nZapadni moćnici otimaju srce Srbije – Kosovo\n13. juna 2016. Sloboda Komentari su isključeni na Zapadni moćnici otimaju srce Srbije – Kosovo


Metalac imenovao novog trenera! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Metalac imenovao novog trenera!\nŽarko Lazetić više nije trener Metalca, već predvodi TSC iz Bačke Topole. Nisu dugo čekali u Gornjem Milanovcu, te su danas i zvanično imenovali novog trenera, a u pitanju je Milija Žižić. Očekuje ga težak debi protiv Proletera u Novom Sadu, te potom igra kod kuće protiv Partizana, pa gostuje Voždovcu. Nakon toga, sledi pauza.\nKao trener, predvodio je Žarkovo i Bežaniju, dok je najveći trenerski trag ostavio u Grafičaru, koji je vodio do septembra prošle godine, a od tada je bez trenerskog angažmana. Kao igrač, igrao je u Bosni i Hercegovini, Srbiji, Crnoj Gori, Hongkongu kao i u Azerbejdžanu.\nPrethodni tekstPoznat početak prolećnog dela sezone!\nSledeći tekst„Crveni đavoli“ promovisali trenera!\nRezultati slabi, ali klupa mu se „ne drma“\nHoće li golmani vaditi loptu iz svojih mreža i 8. put zaredom?\nVojvodina dovela prvog strelca srpskog drugoligaša!


Opet probijen rok za početak gradnje jeftinih stanova\nVi ste ovde: Početak Opet probijen rok za početak gradnje jeftinih stanova\nObjavljeno petak, 01 februar 2019 16:14\n01. februara 2019. - https://www.danas.rs/ekonomija/opet-probijen-rok-za-pocetak-gradnje-jeftinih-stanova\n„Radovi na izgradnji jeftinih stanova u Nišu i Vranju počeće odmah po sprovođenju javne nabavke, odnosno u narednih nekoliko sedmica“, još jednom je, pre više od tri i po meseca, obećala ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović.\nAli, stanovi namenjeni pripadnicima snaga bezbednosti nisu počeli da se rade ni u jednom od ta dva grada. Na mestu gde bi sada već uveliko trebalo da budu gradilišta, još uvek su ledine i to pod snegom. Još četiri grada, Beograd, Novi Sad, Kragujevac i Kraljevo, gde je takođe planirana izgradnja, više se i ne pominju. I broj najavljenih stanova se naglo smanjivao, prvo je bilo ambicioznih 7.500, potom se brzo svelo na „realnih“ 1.500 da bi se sada govorilo samo o početnih 378.\nRok za početak gradnje, mart 2018. koji su zvaničnici prvo najavili, ubrzo se promenio u april, dok se u maju shvatilo da prvo treba usvojiti novi zakon, lex specialis, pa je rečeno da gradnja u Vranju, Nišu i Kraljevu sigurno kreće do kraja avgusta. Sa „mrtve tačke“ krenulo se, međutim, tek u oktobru prošle godine, kada su izdate dve građevinske dozvole i otvoreni tenderi za izbor izvođača. Ipak, lokacije koje su, navodno, određene za taj posao, još uvek čekaju prve mašine i firme koje bi trebalo da izgrade 188 stanova u četiri zgrade u Vranju i 190 smeštenih u dve zgrade u Nišu. Nekoliko sedmica do početka radova, kako je to prošlogodišnjeg oktobra prognozirala ministarka, proteglo se na nekoliko meseci, pridružujući se tako nizu prethodnih, neispunjenih.\nNema para za troškove stanovanja vojnika\nAntić kaže da je Ministarstvo odbrane pre nekoliko dana odbilo zahtev Vojnog sindikata da se pripadnicima Vojske koji rade van prebivališta ili stanuju privatno, vrednost boda, utvrđenog još 2008. a na osnovu kojeg se isplaćuje deo troškova stanovanja, poveća sa 18,44 na 25 dinara. Objašnjeno je da bi za realizaciju tog predloga bilo potrebno 540 do 700 miliona dinara, koje Ministarstvo odbrane nema, ali da će „nastaviti da radi na poboljšanju materijalnog položaja profesionalnih pripadnika Vojske Srbije i stvaranju boljih uslova života i rada u svim segmentima“.\nDok čekaju stanove ukinute im subvencije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, najavljujući u decembru 2017. da će na proleće 2018. krenuti izgradnja jeftinih stanova, izračunao je čak i kolika će rata biti za kredit od 30 godina – „u proseku će iznositi oko 126 evra, a poslednjih pet godina će biti 25 evra, dok će kamata biti 2,9 odsto“, rekao je Vučić verujući da će pripadnici vojske, policije i BIA koristiti subvencije koje je država davala na kamate za stambene kredite državnim službenicima. U međuvremenu, subvencije su ukinute pa bi rata za pretpostavljeni stan morala da bude dosta veća, s obzirom da je bez te pogodnosti rok od 30 godina za otplatu predug.\n#2 paskal22 03-02-2019 14:24\nŽivim u naselju Stean Sinđelić u Nišu gde je određena lokacija za izradu stanova za snage bezbednosti. Od 20. Januar ubrzano se vrše pripreme za početak izgradnej stanova.Postavlja se kran izvršeno je ograđivanje lokacije, postevljeni su kontejneri za obezbeđenje i administraciju . Kada će zvanično početi radovi za sada niko nezna.\n#1 Jeremija 03-02-2019 13:03\nПа граде се станови и има станова у кулама Београда на води, али Вулин несме да их додели. Сви у безбедносним снагама (војска и полиција) морају да имају бесплатне станове.


ĐORĐE VUKADINOVIĆ: Brnabić je predložena samo zato što ničim ne može da ugrozi Vučićev autoritet | Vesti | Kurir\nPUTIN UZDIŽE SRBIJU! Predsednik Rusije zagrmeo: Vratite srpsku 3\t440\nSAMO JE PALA NASRED ZBORNICE I UMRLA: Srce male Milice se ODJEDNOM 2\t395\nnema ni politički legitimitet, ni kapacitet za premijera\nĐORĐE VUKADINOVIĆ: Brnabić je predložena samo zato što ničim ne može da ugrozi Vučićev autoritet\nPolitika 19.06.2017. 17:56h 19.06.2017. 20:32h\nAna Brnabić, prva je žena u istoriji moderne Srbije, koja je dobila mandat za sastav Vlade, a dešavanja oko njenog izbora su u emisiji "Sedmica" radio Beograda analizirali profesor Filozofskog fakulteta Vladimir Vuletić i glavni urednik "Nove srpske političke misli" Đorđe Vukadinović.\nDa li je izbor premijera morao biti ovakav?\nVuletić: Ovo je bio najracionalniji izbor i ja bih da sam na mestu Vučića napravio sličan.\nAko ste propustili #Sedmica sa #VVuletić i @djordjenspm @RTS_Predstavlja @prviprogramСедмица https://t.co/iG6fYq9mXl\n— Ana Tomašević (@njutana) 18 June 2017\nĐorđe Vukadinović: Ja mislim da izbor nije ni morao ni trebao biti ovakav i da je svojevrsni skandal što je takav. Veoma je indikativno da su se pojedini tabloidi poput Blica tako snažno zalagali za to, pa čak i gotovo ultimativno («Ana Brnabić MORA biti premijer»). Ja zaista ne vidim šta je gospođicu Brnabić, za koju niko pre godinu-dve nije čuo, tako preporučilo za mesto premijera, osim što sam ja još pre nekoliko nedelja po gradu slušao kako je upravo ona «američki izbor» . Očekivao sam da će Vučić makar zbog takvog pisanja i pritisaka da ona bude izabrana, odustati od tog predloga, ali očigledno nije.\nVuletić: Različiti tabloidi su lobirali za različite kandidate. Ona nije američki izbor, iako se ruski lobisti trude da to prikažu tako, koristiće pritom i necivilizovane metode. Mogli smo čuti da će Ana Brnabić biti zadužena za ekonomska, a Dačić za politička pitanja. Mislim da je to normalno, jer ona i ako nema veliko političko iskustvo ima veliko iskustvo kada su u pitanju reformski procesi i ekonomska i administrativna pitanja.\nOvaj dnevni list je kao glavne argumente da ona bude izabrana navodio to što je žena, što ima dobre veze u MMF-u i što je nestranačka ličnost.\nVuletić: To što je žena jeste dobra poruka. A tu je i ugled u svetu, zamislite da u pregovorima Beograda i Prištine u Briselu, na njihovoj strani imamo jednog Haradinaja a na našoj jednu Anu Brnabić, kakvu bi to sliku poslalo o njima a kakvu o nama?\nĐorđe Vukadinović: Vratio bih se na pitanje šta je to što je motivisalo Vučića na ovakav izbor? Mislim da su razloga najmanje dva. Prvo, ona treba da mu služi kao neka vrsta izloga prema Zapadu i liberalnim krugovima, s obzirom da je ona tek treći otvoreni gej-premijer u Evropi (posle Irske i Luksemburga). I drugo, važnije, to što ona nema nikakvu političku težinu, niti snagu da ga ugrozi. Jer bilo je mnogo logičnije da predloži ili nekoga iz svoje partije, koja ga je izgurala na ovu funkciju, ili, pak, glavnog koalicionog partnera Ivicu Dačića, koji mu je omogućio pobedu u prvom krugu predsedničkih izbora jer se odrekao svoje kandidature. Ali on je kao mađioničar zeca, iz šešira izvukao Anu Brnabić. Konačno, mislim da je od značaja, ako ne i najvažnije, i to što je, pre par godina, u sukobu i polemici oko reketiranja firme «Kontinental Vind» između klana Udovički i Vučićevog kuma Nikole Petrovića Brnabićka stala na stranu Petrovića i Vučića.\nVladimir Vuletić: Problem sa izborom čoveka iz svoje partije je taj što on nužno dovodi do nezadovoljstva drugih frakcija koje postoje u velikim strankama, što dovodi do nestabilnosti. A ako se već ne uzima iz svoje partije, pa logično je da neće izabrati ni iz neke druge, koja je uz to dosta slabija. Sam njen izbor predstavlja određeni kontinuitet koji će omogućiti da Srbija nastavi da vodi nezavisnu politiku.\nLider SPS je relativno ležerno prihvatio izbor premijera, dok je Dragan Marković Palma rekao da neće glasati za izbor Brnabićeve. A nisu zadovoljni ni članovi SNS, može li to izbiti kao problem na političkoj sceni?\nĐorđe Vukadinović: Meni sve to liči na svojevrsnu farsu. Iako Palma jeste donekle u specifičnoj poziciji jer je on svoj imidž izgradio na odnosu prema tom gej-pitanju. A da li u tom njegovom stavu ima i nekog dogovora sa Dačićem i kalkulisanja, to ne mogu sa sigurnošću da kažem. Ali pošto sam u skupštini, vrlo dobro znam kako i sa kakvom «autonomijom» glasaju poslanici SNS i vladajuće većine tako da teško da tu može biti bilo kakve neposlušnosti i iskakanja – sem ako se takvo «iskakanje» dogovori ili naredi. Ali ono o čemu Vučić razmišlja je verovatno to da ne bi voleo da izbor Ane Brnabić u parlamentu prođe sa nekom tankom većinom, već će nastojati da ona bude što impresivnija. Zato možda dođe do odlaganja sednice. A posebna farsa je što je Vučić izjavio kako ga je Ana Brnabić, navodno, «obavestila da ima podršku poslanika», iako ni sa kim nije imala konsultacije. U SNS-u jesu rekli da će podržati svaki Vučićev izbor, kakav god on bio, ali i to govori o stanju demokratije i institucija, jer se nigde u demokratskom svetu tako ne govori , čak i ukoliko se tako misli i radi.\nDa li je izbor Brnabićke ugrožen?\nVladimir Vuletić: Ne mislim da je ugrožen. Logično je da ljudi iz stranaka imaju na umu stranački interes, ali logično je da onaj koji je na čelu stranke ima na umu i nešto iznad interesa stranke. Vučić je to već do sada radio, on je donosio odluke koje nisu u interesu SNS. I ovaj potez pokazuje da njemu nije stalo samo do popularnosti već pre svega do interesa i ugleda Srbije.\nŠta će se naći u ekspozeu, možemo li u njemu očekivati nešto novo?\nĐorđe Vukadinović: Ja ne očekujem ništa novo. Od prošlogodišnjeg Vučićevog ekspozea je napravljena čitava fama i predstava, a on na mestu premijera nije izdržao ni godinu dana. Ana će imati nekakav ekspoze, ali će se uglavnom bazirati na programu Vučića, i reći će, naravno, da je to kontinuitet sa prethodnim. Meni je problematično nešto drugo, to što je ona očigledno birana po principu ''da ne zaklanja sunce'' tj. da ne ugrozi Vučića. A drugi motiv, kao što rekoh, jeste da mu pribavi podršku, ne samo na zapadu, već i kod te domaće liberalne javnosti, koju nekada nazivamo ''drugosrbijancima'', a do koje je njemu izuzetno stalo. Nekih državničkih razloga tu nema. Ali čak i da je predsednik vlade neko drugi, to ne bi imalo naročito veze jer je centar odlučivanja kod Vučića, tako je bilo čak i kada je Dačić bio premijer, a on samo prvi potpredsednik vlade. Ono što je mnogo važnije od toga ko će biti mandatar jeste to da li će Vučić ostati na čelu SNS. Ja sam uveren da hoće, jer neće dozvoliti da mu se dogodi ono što se, po njegovom nagovoru, dogodilo Tomislavu Nikoliću.\nVladimir Vuletić: Slažem se sa time, ali ne mislim da je to nešto loše. Naprotiv, ja mislim da je loše ukoliko u državi imamo predsednika i premijera koji su u stalnom rivalitetu. Jer setimo se kako je bilo u vreme Tadića i Koštunice. To Srbiji nije potrebno. A dobro je i da se pruži ruka liberalnoj javnosti, jer potrebno je da postoji dijalog, a ne rovovi. Jer crvena linija i nacionalni interesi postoje u svakoj državi. Zašto bi bilo sporno praviti ''most''?\nGospodine Vukadinoviću, da li kratak politički staž nove premijerke može da ide u prilog tezi o ograničenom trajanju njenog mandata?\nĐorđe Vukadinović: Da, ali ne presudno, jer Vučić je uvek u računici da li će ići na vanredne izbore ili ne. Slažem se i da nam je potrebna stabilnost, ali ne po svaku cenu koja podrazumeva da se moć ne vezuje za institucije već za ličnost i seli sa njom sa funkcije na funkciju. A politiku države, po ustavu, ipak prvenstveno vodi vlada, a ne predsednik. Ako nam je potrebna stabilnost, potrebna je i određena ravnoteža koja podrazumeva da postoji podela moći. A sada je, sa Anom Brnabić kao premijerom, opet nećemo imati. Sada ćemo imati imati predsednika koji će faktički biti i premijer.\nVladimir Vuletić: Pa pogledajte šta imamo u susednoj Rumuniji, imamo premijera iz socijaldemokratske stranke, protiv koga će njegova stranka glasati. Jer u svim demokratijama u procesu izgradnje imamo partiju koja je centar odlučivanja.\nA šta bi mogli da budu aduti nove premijerke?\nĐorđe Vukadinović: Pre svega, to što je nova, i to što ima podršku Zapada (mada se u to ne treba previše uzdati jer se u to, svojevremeno, uzdao i Tadić pa su mu ti krugovi okrenuli leđa kada više nije mogao ili hteo da im slepo ispunjava želje). Ali minusa je mnogo, mnogo više. Naprosto, ona sada treba radi ono u šta se preterano ne razume.\nAli vest jeste izrazito dobro primljena i na Zapadu i u regionu i to je poboljšalo srpski imidž, ali ali ono što je u svetu plus u Srbiji je često minus.\nVuletić: Običnog čoveka interesu pre svega da li će ona realizovati program za koji je on glasao. Ima i onih koji će gunđati zbog razloga vezanih za njenu ličnost ali to nije dominantno. Svaki izbor ima pluseve i minuse ali kod nje ipak prevladavaju ti pozitivni. Važno je da postoji poverenje između nje i Dačića, jer sa Vučićem se podrazumeva. A bitno je da ima i sposobnost da drži odnose u vladi tolerantnim.\nKažu da su u demokratijama imidž dobre veze i tolerancija je poželjniji od legitimiteta?\nĐorđe Vukadinović: Ne slažem se sa tim. Legitimitet je uvek bitan, a ona ga nema, odnoosno, njen legitimitet proističe samo iz Vučićeve podrške i njegovih glasova, kao i iz tih spoljnih krugova koji je podržavaju. A to je slab legitimitet.\nVladimir Vuletić: Pa postoje pritisci, ali njih ima uvek, često su ti iz Moskve i jači, ali ipak predsednik donosi odluke, nećemo imati situaciju kao iz prethodnog vremena kada se pričalo da ambasadori donose odluke.\nMislite li da će Ana Brnabić, posle svega, kao premijer biti upamćena po još nečemu osim po svom seksualnom opredeljenju?\nĐorđe Vukadinović: Mislim da će ipak prvenstveno ostati upamćena kao prvi LGBT premijer. Slažem se da to nije najvažnije, ali pitanje njene seksualne orijentacije je prvi pomenuo i lansirao upravo Aleksandar Vučić kada ju je pre desetak meseci predlagao za ministra i to onda postaje legitimna tema. No meni je daleko veći problem njeno političko neiskustvo i njena vezanost za te pomenute centre moći nenaklonjene Srbiji.\n(Kurir.rs/NSPM/Radio Beograd, A. Tomašević)\nAna BrnabićĐorđe VukadinovićpremijerSNSAleksandar VučićVladimir Vuletićskupštinaglasanjeizbor


Doris Pack u Bihaću: Granica između entiteta je veća od granice između BiH i Evropske unije\n/ Izaberi grad / Doris Pack u Bihaću: Granica između entiteta je veća od granice između BiH i Evropske unije\nklix.ba21.05.2017. u 12:18\n“Svjesni ste da od kraja rata pa do danas, granice između entiteta su veće, nego što su granice između Bosne i Hercegovine i Evropske unije. Ja sam jako često u BiH i često boravim na Univerzitetima u Sarajevu, Banja Luci i Mostaru. Kada pričam sa tim mladim ljudima, odnosno studentima, uviđam da oni, primjerice, iz Banja Luke nikada nisu bili u Sarajevu niti u Mostaru i obratno. No, svi su zato bili u izvan svoje zemlje, odnosno u Evropskoj uniji”, kazala je Pack.\n“Prekjučer sam imala interesantnu situaciju. Bila sam u Tešnju i tamo sam se srela sa načelnicima Tešnja, Teslića i Žepča. Svi dolaze iz različitih političkih stranaka, međutim surađuju, imaju dobre rezultate i na tom primjeru vidimo kako se politika može ‘izmaknuti’ i pustiti mjesto ekonomiji. Zasigurno, poslovi i biznis moraju biti odvojeni od politike”, istakla je.\nNa pitanje da li su Evropska unija i Vijeće za implementaciju mira ‘podbacili’ proteklih godina u pogledu Bosne i Hercegovine, Pack je istakla da je Dayton zaustavio rat i da je to bio njegov primarni cilj.\n“Što se tiče državnog uređenja nakon Daytona, tu imamo Ustav koji bi trebao da bude nadograđen od građana BiH, jer Dayton je sačuvao zemlju cjelovitom, a sve ostalo je trebala biti nadogradnja. U Daytonu imamo jednakost tri naroda, međutim sada vidimo da neki misle da su ‘jednakiji’ od drugih i zbog toga se promjene Daytona dočekuju sa nepovjerenjem od onih koji smatraju da će biti ‘zakinuti’”, objasnila je Pack.\n“Ljudi su putem izbora birali svoje predstavnike i političare koji su sada na vlasti. Dakle, moć je u njihovim rukama. Nije bitno da li političari rješavaju probleme za građane ili EU, oni su izabrali da rješavaju pitanja građana, a istovremeno će to biti korisno za ulazak u Evropsku uniju”, kazala je Pack.\n“Mislim da je to stvarno sramota da na raznim nivoima vlasti, od općinskog, kantonalnog i entitetskog, zavisno od stranaka kojima pripadaju, neki su za rad tih centara, a neki su protiv. Najdeblji kraj u svemu tome izvlače djeca i njihovi roditelji”, napomenula je Pack.


Jada Pinkett Smith | Online Filmovi i Serije sa Prevodom\nGirls Trip (2017) Četiri cjeloživotne prijateljice putuju u New Orleans, te tokom putovanja obnavljaju sestrinstvo, uživaju u smijehu, plesu, tučama i romantičnim trenucima …\nReign Over Me (2007) Kad su se 11. septembra 2001. srušili blizanci, Charlie Fineman (Adam Sandler) izgubio je sve za šta je živeo. Pet je godina prošlo otkako je izgubio porodicu i nekad uspešan i društven čovek postao je povučena sena samoga sebe. No sudbina će ponovno spojiti Charlieja i njegovog nekadašnjeg cimera Alana Johnsona (Don Cheadle), koji ostaje šokiran zbog boli u kojoj ...\nIMDB: 7.5/10 83,726 votes


Ruski Kosmički savet predložio da se za letove na Mesec koriste rakete „Angara“ - 13.01.2021, Sputnik Srbija\nRuski Kosmički savet predložio da se za letove na Mesec koriste rakete „Angara“\nKosmički savet Ruske akademije nauka je, nakon izveštaja generalnog direktora ruske korporacije „Roskosmos“ Dmitrija Rogozina, predložio da se za letove na... 13.01.2021, Sputnik Srbija\n14:25 13.01.2021 (Osveženo: 10:00 02.08.2021)\n© Foto : tviter/RogozinAngara-A5\n© Foto : tviter/Rogozin\nKosmički savet Ruske akademije nauka je, nakon izveštaja generalnog direktora ruske korporacije „Roskosmos“ Dmitrija Rogozina, predložio da se za letove na Mesec koriste rakete iz porodice „Angara“ umesto superteške rakete „Jenisej“, navodi se u rešenju Saveta.\nU dokumentu se navodi da Savet preporučuje generalnim konstruktorima „Roskosmosa“ da u prvom polugodištu 2021. godine obezbede „razvoj i odobravanje zasebnog 'lunarnog' potprograma u okviru državnog programa Rusije 'Kosmička aktivnost Rusije', koji predviđa slanje ekspedicije sa posadom na površinu Meseca do 2030. godine, koristeći šeme leta sa više lansiranja, zasnovane na korišćenju svemirskog raketnog kompleksa „Angara-5V“.\nKosmički savet Ruske akademije nauka takođe je preporučio da se odloži pravljenje superteške rakete za ekspediciju na Mesec sa posadom.\n„Rukovodstvo RAN i državna korporacija 'Roskosmos' trebalo bi da se obrate ruskom predsedniku sa predlogom da odloži pravljenje svemirskog raketnog kompleksa superteške klase za kasniji datum“, navodi se u odluci saveta.\nNaučnici predlažu da se prilikom pravljenja rakete koriste revolucionarne, perspektivne i ekonomski opravdane tehnologije.\nRanije je bilo planirano da se za letove na Mesec koristi super-teška raketa-nosač „Jenisej“. Pravljenje prvih modula rakete-nosača započeto je u proleće 2020. godine u Rusiji.\nMože li raketa „Angara“ da vrati Rusiji status velike kosmičke sile? /video/


Govoreći na Četvrtoj posebnoj sjednici u ime jedine opozicione parlamentarne grupe SDA Sandžaka – Ujedinjena Dolina, šef ove grupacije gospodin Šaip Kamberi je istakao da oni neće učestvovati u parcijalnoj promjeni Ustava.\nKako je posebno naglasio, riječ o gubljenju vremena, a u svojem detaljnom obraćanju je iznio sugestje svoje poslaničke grupe.\nNakon njegovog izlaganja, na uobičajeno drzak način, replicirali su mu poslanik SPS Đorđe Milićević i premijer Ana Brnabić, a na šta je Kamberi reagovao reklamiranjem povrene Poslovnika.\nMilićević je naime, predstavnike nesrpskih brojčanih manjina okarakterisao kao strani faktor, govoreći da su “došli u Srbiju”, a premijer se na sebi svojstven način koristila uvrijedljivim i neprimjerenim izrazima.\nDame i gospodo nardoni poslanici,\nMIRDITA – DOBAR DAN\nNema sumnje da bi Ustav Republike Srbije trebalo biti promijenjen i da u procesu do donošenja novog ustava mora biti osigurano više demokratske procedure i javne rasprave.\nU ovoj državi odavno vlast nije javna niti transparentna, nije pravno ograničena, nije posvećena slobodi i jednakosti građana. U ovoj državi Ustav je važan samo kao instrument državne sile.\nSvi znamo da brzina procesa pregovora sa Evropskom Unijom zavisi od brzine reformi i uskladjivanja sa propisima EU, kao i od tempa sposobnosti njihove primjene.\n“Pregovori jesu strogi ali pravedni” rekao je jednom prilikom bivši šef Evropske Delegacije u srbiji, Ambasador Majkl Davenport. U toku ovog procesa “Srbija treba da pokaže posvećenost zajedničkim vrednostima, politikama i standardima Evropske unije, kao i vladavini zakona i poštovanju jednakosti i osnovnih prava”.\nSadašnja inicijativa za promenu dela ustava (čl.142-165), (čl.99), (čl. 105 i čl. 172), koja usaglašavanja domaćeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU, smatram da je nedovoljna jer ona obuhvata samo pitanja iz Poglavlja 23 i 24 u, a ostaju još 33 Poglavlja koja treba uskladjivati sa evropskim pravnim tekovinama i Evropskim pravnim poretkom.\nPolazeći od toga i potrebe da evropski put Srbije trebalo intenzivirati, smatramo da je neophodno da se mijenja cijeli Ustav, a ne samo njegovi odredjeni dijelovi, jer parcijalne izmjene, uzimajući u obzir kompleksnu proceduru i vremenski period koji je neophodan da bi se promijenio Ustav, može samo odugovlačiti krajnji strateški cilj – punopravno članstvo Srbije u EU.\nKako danas postoje argumenti za izmjenu Ustava u oblasti pravosuđa, postoje isto toliko brojni i relevantni argumenti za promjenu cijelog Ustava. Ja ću ovom prilikom navesti samo neke d njih:\nČl. 1 Ustava koji Republiku Srbiju, prvenstveno, definiše kao „državu srpskog naroda“ problematičan je sa aspekata manjina. Republika Srbija po nacionalnoj strukturi stanovništva jeste heterogena država. Preko 20 odsto njenog stanovništva čine pripadnici drugih manjina i zajednica te njeno definisanje kao državu jednog, većinskog naroda, „snaži uvjerenje da su članovi zajednica drugačijeg porijekla građani drugog reda“.\nI Venecijanska komisija je iznijela stav da „ima prostora za kritiku zbog naglašavanja etničkog karaktera države“.\nAko pogledamo primjere u regionu, dovoljno je vidjeti primjer Crne Gore, čiji Ustav u čl. 2 propisuje da je “Nosilac suverenosti građanin koji ima crnogorsko državljanstvo. Građanin vlast ostvaruje neposredno i preko slobodno izabranih predstavnika”.\nUstav Republike Kosovo. Član 2. Republika Kosovo je država svojih državljana. Vlast Republike Kosovo se zasniva na poštovanju prava i sloboda svojih građana i svih lica unutar njenih granica\nČl.5. je također problematičan.\nKritike eksperata se odnose na stav 3. Čl.5 koji propisuje zabranu djelovanja političkih stranka sa taksativno navedenim razlozima zabrane.\nMišljenje Venecijanske Komisije je da primjena ovog stava mora da bude usaglašena sa čl.20 koji uredjuje pitanje ograničenja ljudskih i manjinskih prava ali i sa čl.10 i 11 Evropske konvencije o ljudskim pravima, odnosno da samo ubedljivi i imperativni razlozi mogu opravdati ograničenje slobode političkog organizovanja.\nČl.10 Jezik i pismo.\nU mišljenju Venecijanske komisije stoji da je „upadljivo da u poredjenju sa ustavom iz 1990. postoji umanjenje zaštite prava na jezik manjina, jer je u članu 8 tog Ustava izričito bilo predviđeno da je latinično pismo u službenoj upotrebi na način utvrdjen Zakonom”.\nIako u čl. 20. St.2 Ustav propisuje da se ne „umanjuje dostignuti novo ljudskih i manjinskih prava, obzirom da većina pripadnika nacionalnih manjina čiji broj i teritorijalna rasprostranjenost, nisu zanemarljivi, koristi mahom latinično pismo treba razmotriti da li ovakav čl. 10 na najbolji način uređuje službenu upotrebu jezika i pisma.\nČL.12. POKRAJINSKA I LOKALNA AUTONOMIJA\nIAKO OVAJ ČLAN PROGLAŠAVA POKRAJINSKO I LOKALNO ORGANIZOVANJE PRAVOM GRADJANA, U SUKOBu JE SA ČLANOVIMA SEDMOG DijELA USTAVA POD NAZIVOM „TERITORIJALNO UREDJENJE“.\nKAKO KAŽE PROF. MARIJANA PAJVANČIĆ „USTAV NE UREĐUJE PRAVO GRADJANA NA POKRAJINSKU I LOKALNU AUTONOMIJU VEĆ TO PREPUŠTA ZAKONODAVCU. ISTO TAKO USTAV NE REGULIŠE PITAJE REGIONALIZACIJE, KOJE JE NEOPHODNO DA, ZBOG ETNIČKIH, GEOGRAFSKIH, VERSKIH I EKONOSKIH POSEBNOSTI REGIONA, OMOGUĆI RAVNOMERNI EKONOMSKI RAZVOJ I LAKŠE OSTVARENJE ZAGARANTOVANIH LJUDSKIH I MANJINSKIH PRAVA.\nČl. 16, Međunarodni odnosi\nVenecijanska komisija ima kritičan stav prema st.3 istog člana u kome se kaže da međunarodni ugovori moraju biti u skladu sa Ustavom.\nVenecijanska komisija navodi čl. 27 Bečke konvencije o ugovornom pravu prema kojem se „jedna članica ne može pozivati na odredbe svog unutrašnjeg prava da bi opravdavala neizvršavanje ugovora“. Svi smo svjedoci da se ne pštuje Briselski ugovor o priznavanju diploma iz Republike Kosovo.\nStručnjaci smatraju da dio ustava koji reguliše ljudska prava: Osnovna načela članovi (18-22), Ljudska prava i slobode članovi (23-74), Prava pripadnika nacionalnih manjina (članovi 75 – 81), baziran na Paktu gradjanskim i političkim pravima UN iz 1966, što predstavlja nedostatak, jer su se u međuvremenu ljudska prava značajno razvila i zato bi za osnovu trebalo uzeti neki noviji medjunarodni dokument. Na primjer Evropsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i sloboda.\nNiz ustavnih odredbi je ispod evropskih i medjunarodnih standarda koje je neophodno standardizovati i približiti evropskim standardima medju kojima su prava žena, pitanje diskriminacije, odredbe o ograničavanju slobode okupljanja gradjana, odredbe o ograničavanju ljudskih prava pod odredjenim okolnostima, deo socijalnih i ekonomskih prava.\nU stručnim analizama deo Ustava se često se poredi sa Poveljom o ljudskim i manjinskim pravima državne Zajednice Srbija i Crna Gora te se ističe da aktuelni Ustav zaostaje u pogledu ljudskih prava u odnosu na Povelju da je ustavni tekst doprineo „poništavanju več stečenih prava“ koja su bila garantovanja Poveljom iz 2003 godine.\nStručnjaci konstatuju da u Srbiji nije stvoren pravni okvir za ostvarivanje određenih garantovanih prava u skladu sa medjunarodnim standardima, zato što je u tekst ustava uključen isuviše širok spisak socijalnih, ekonomskih i kulturnih prava kao i tzv. prava druge i treće generacije, zbog čega će njihovo sprovodjenje zavisiti od sredstava koje obezbedi zakonodavac da će se u obezbedjivanju tih sredstava uključiti i sudovi što će ceo odeljak o ljudskim pravima pretvoriti u “spisak težnji” umesto primenjiva prava. Važeći medjunarodni standardi o ljudskim pravima nisu direktno navedeni kao izvor prava zato se u praksi sudovi i ne pozivaju na važeće medjunarodne standard ljudskih prava.\nSporna je i odredba čl. 20. koja govori o ograničenju ljudskih i manjinskih prava koja zbog nejasnoće te odredbe izaziva problem u tumačenju i implementaciji.\nČlan 20. ne vezuje ograničenja prava i sloboda za odredjeni legitimni cilj već dozvoljava ograničenja u bilo koje svrhe, te takva formulacija čl. 20 nije u skladu sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima koja govori o legitimnom cilju.\nU važećem Ustavu je sporan i ćl. 21 koji predviđa zabranu diskriminacije\nIako Ustav, zabranjuje svaki oblik diskriminacije problematičan je deo ustava koji se odnosi na posebne mere, ondosno mere afirmativne akcije ili pozitivne diskriminacije koje se preduzimaju u cilju otklanjanja faktičke nejednakosti i ostvarivanja potpune ravnopravnosti lica koja su u nejednakom položaju sa ostalim gradjanima. Sa ovim merama je problem što se te mere ne smatraju diskriminacijom, ali zbog toga što stavljaju u povoljniji položaj lica-grupe koja se nalaze u faktički nejednakom položaju sa drugima, neophodno je u tekstu uključiti i njihov nediskriminatorski karakter, kako one ne bi bile ocenjene kao neustavne.


Ugao Kralja Milana i Svetozara Markovića, Foto Google Street\nNa sednici gradske Komisije za planove povodom Plana detaljne regulacije bloka između ulica Nemanjine, Svetozara Markovića, Kralja Milana i Kralja Milutina, koja bi trebalo da bude održana danas, gde će biti razmotrene sve dosadašnje primedbe građana na ovaj projekat.\nKako saznajemo, firma Maison Royal Stefial, koja je investitor na ovom placu, kupila je parcelu koja se pruža od Slavije do Svetozara Markovića, duž ulice Kralja Milana. Iako je prvobitno bilo reči da će biti srušeno sve do zgrade Narodne banke, prema sadašnjim najavama investitora biće uklonjena dva zdanja Građanske štedionice u Svetozara Markovića na brojevima 41 i 43, jedna iz 19. veka a druga iz 1929.godine.\n- Te stare zgrade, investitor će da sruši jer će tu biti ulaz u podzemnu garažu, koja će biti izgrađena ispod čitavog bloka - kaže naš sagovornik.\nBudući izgled objekta, Foto Promo\nTRI KULE NAD TRGOM SLAVIJA: Izabrana pobednička ideja za uređenje prostora oko parka Manjež\nulica Kralja Milana Beograd vesti park Manjež ulica Svetozara Markovića


Kros kauntri - Blic Sport\nHet-trik Norveške u kros kantriju na 30 kilometara, Bjorgenova do zlatne medalje\nNorveška takmičarka u kros kantriju Marit Bjorgen osvojila je zlatnu medalju na 30 kilometara na Zimskim olimpijskim igrama u Sočiju.\nMajka se "odrekla sina" jer je tek 13. na Olimpijskim igrama\nTo što je njen sin završio "tek" kao 13. na Zimskim olimpijskim igrama u Sočiju izuzetno je iznerviralo majku norveškog takmičara Martina Johnrsuda Sundbija.\nPriča u kojoj šampion pruža ruku poslednjem, ali hrabrom takmičaru\nKompletnog šampiona ne krasi samo zlatna medalja oko vrata, već i veliki fer-plej i ponašanje koji će podržati tvoj status da si najbolji u tome sa čime se baviš. Peruanac Roberto Karselan završio je kao poslednji na trci kros kauntrija na 15 kilometara, a Dario Kolonja, koji je prvi prošao kroz cilj sačekao je povređenog kolegu i čestitao uz zagrljaj na završenoj etapi.\nBjergenova pobedila u poteri i preuzela prvo mesto\nNorvežanka Marit Bjergen pobedila je danas u poteri na 10 kilometara u Falunu, i tako je na vodećoj poziciji Svetskog kupa u kros-kantri skijanju pretekla Poljakinju Justinu Kovalčik.\nHelner najbrži na 30 kilometara\nNa Zimskim olimpijskim igrama u Vankuveru zlatnu medalju u kros kantriju na 30 kilometara osvojio je Šveđanin Markus Helner.\nPetra Majdič završila sezonu zbog povrede\nSlovenačka kros kantri skijašica Petra Majdič završila je takmičarsku sezonu zbog povrede rebara, koja joj je zadala velike muke u individualnom sprintu u kome je ona i pored velikih bolova uspela da dođe do bronzane medalje.\nBjergen ponovo osvojila zlatnu medalju\nNorveška skijašica Marit Bjergen osvojila je svoju treću medalju na Olimpijskim igrama u Vankuveru.


"U svijetu sam jedan od milion, a u BiH mogu da budem jedan u milion" | SWOT\n“Forbes” je objavio listu 30 najuticajnijih ljudi mlađih od 30 godina na kojoj su se našli uspješni preduzetnici, inovatori, vizionari sa fokusom na oblast finansija… Među njima je i ime mladog Sarajlije Vedada Mešanovića.\nU razgovoru za “Nezavisne” Vedad Mešanović kaže da tokom svoje mladosti nije imao izraženu ljubav prema finansijama, te da je u školi imao problema s matematikom.\nIako ste mlad momak, uspješno se bavite oblašću finansija već duže vrijeme. Otkud ljubav prema finansijama?\nMEŠANOVIĆ: Tokom svoje mladosti nisam imao neku izraženu ljubav prema finansijama, čak sam u školi imao problema s matematikom i više bio zainteresovan za prodaju, marketing i poslovni razvoj. Ali me karijerni put oblikovao i jasnije definisao moje interese. Prije oko deset godina sam tražio investitora za ideju koju sam imao u BiH da se poboljša dijagnoza raka dojke uz pomoć vještačke inteligencije. Podršku nisam dobio, tako da sam odlučio da krenem da radim razne poslove online (istraživanje tržišta, analiza, marketing, pravljenje web-siteova, itd.) i sakupljam novac za potrebni kapital. Ujedno sam i sakupljao savjete od ljudi iz industrije i pravio edukativne materijale koje sam prodavao za pet dolara preko Twittera. Fokus je bio stavljen na učenje, online tutorijale i aktivni rad. Tako sam i stekao mnoge potrebne vještine i izgradio veliku mrežu kontakata. Za tri godine sam direktno radio sa blizu 300 startup kompanija. S osobom koju sam upoznao na jednom forumu sam krenuo startup za poboljšanje dijagnoze raka dojke, rješavanje problema zbog kojeg svake godine umre veliki broj žena širom svijeta. Postigli smo veliki uspjeh, od svjetske promocije do podrške globalnih lidera i raznih osvojenih nagrada, tako da je to meni otvorilo mnoga vrata i dalo priliku da radim na ozbiljnim projektima i čak se okušam u državnim poduhvatima – npr. pregovori sa ministarstvom u Pakistanu. Jedna od tih prilika je bila da budem glavni savjetnik za tada treću vodeću kriptovalutu u svijetu sa dnevnim volumenom trgovanja preko 100 milijardi američkih dolara i tako počinje moja priča u svijetu finansija i rađa se ta ljubav prema industriji i istraživanju tržišta. Tada sam bio jedna od rijetkih osoba koja se zanimala za spomenutu temu, a evo već danas veliki broj mojih prijatelja je počelo da shvata vrijednosti ove industrije, pokreće projekte i investira novac u kriptovalute. Čak smo i uspostavili online grupe kao “Kripto manijaci” na Viberu gdje se družimo, istražujemo razne kriptoprojekte i interno razmjenjujemo znanje i iskustva.\nŠta za Vas znači to što Vas je jedan od najuglednijih finansijskih časopisa uvrstio na listu među 30 najuspješnijih mladih ljudi koji se bave finansijama?\nOtkud ljubav prema kriptovalutama i kakva je u BiH situacija kada su one u pitanju, gdje je tu BiH?\nMEŠANOVIĆ: Iako fizički ne postoje, trenutno na tržištu postoji preko 9.000 digitalnih valuta. Sama činjenica da nam one omogućavaju da razmjenjujemo monetarne vrijednosti bez posredstva platnih institucija, čekanja ili plaćanja velikih troškova je za mene bio jasan znak da je u pitanju budućnost moderne ekonomije, te da imam priliku da budem dio te tranzicije i iskoristim vrijednosti njenih trendova da pomognem državama u razvoju. To je bila ljubav na prvi pogled. Svjetska ekonomija prolazi kroz tranziciju prema digitalnom društvu i online razmjeni vrijednosti. Mnoge institucije širom svijeta rade na razvoju digitalnih valuta i korištenju blockchain tehnologije kako bi unaprijedile brojne operativne procese. Ovaj trend počinje da se širi na različite industrije i segmente državnih organa. Svjetske kompanije, a i investitori kreću da investiraju ogromne resurse u digitalnu ekonomiju. Nisu u pitanju samo valute, već i digitalni tokeni i digitalne umjetnine. Na primjer, Fudbalski klub Juventus je, prateći primjer FC Barcelona, gdje igra bh. reprezentativac Miralem Pjanić, napravio partnerstvo sa digitalnom kompanijom “Chiliz” i plasirao digital collectibles na tržište.\nNaravno, BiH značajno kasni za ostatkom svijeta, a i regiona, kada je u pitanju digitalna ekonomija. U Sloveniji u velikom broju tržnih centara danas imate mogućnost da platite svoj račun kriptovalutama i aplikacijama kao što je EliPay. Nakon pilot-projekta otkupa kriptovaluta u zadarskim poštanskim uredima, “Hrvatska pošta” sada proširuje uslugu na ukupno 55 poštanskih ureda. U Srbiji su osnovane razne digitalne inicijative i razvojni centri, te organizacije kao UNDP već testiraju svoje blockchain projekte. Mnogo je takvih primjera. Iako kasnimo i još kolektivno posmatramo digitalnu ekonomiju kao ilegalno tržište, uzimajući u obzir naše geografske vrijednosti i političke partnere, ova industrija je prilika za Bosnu i Hercegovinu da se plasira kao lider u digitalnoj ekonomiji u regionu, te osigura veliki broj novih partnerstava i investicija. To znači više kapitala, radnih mjesta i prilika za građane BiH. To će da bude veliki fokus mog budućeg rada – uspostava digitalne infrastrukture i relevantnih zakona u Bosni i Hercegovini.\nI ono pitanje koje se uvijek postavlja mladim, uspješnim ljudima: hoćete li ostati u BiH i, ako hoćete, zbog čega, a i ako nećete isto pitanje?\nMEŠANOVIĆ: Naravno da hoću. Ja sam u svijetu jedan od milion, a ovdje imam priliku da budem jedan u milion – da se istaknem i iskoristim svoje znanje da doprinesem razvoju bh. društva i boljem životu svih građana u Bosni i Hercegovini. Zbog prirode posla kojim se bavim često ću putovati i pokušaću da ostvarim saradnju sa velikim brojem kompanija u svijetu i proširim svoju postojeću mrežu kontakata, ali nemam namjeru da živim u nekoj drugoj državi. Moja najveća želja jeste da jedan dan neko mlad uzme mene za primjer i donese odluku da ostane u BiH znajući da je moguće ostvariti velike stvari i kad niste politički aktivni, vaša porodica nije bogata i nemate podršku vaše zajednice. Koliko god nekim ljudima zvučalo nerealno, sve što trebate za uspjeh je veliki san, volja za drastičnim odricanjem i teškim radom i kompjuter s internet konekcijom. (Nezavisne)


Je li završena uloga Turske u Afganistanu? | Afganistan | Al Jazeera\nAnkara je bila jedna od strana koje su pozdravile nove poruke talibana, piše autor (Reuters)\nBrzi razvoj dešavanja u Afganistanu preokrenuo je situaciju za mnoge strane, posebno za NATO, koji je izveo svoje snage, preciznije američke snage, iz Afganistana, na temelju prethodnih pregovora s talibanima. Brz pad teritorija u ruke talibana, a zatim i ulazak ovog pokreta u sam glavni grad Kabul, bez borbe, nakon što je predsjednik Ashraf Ghani pobjegao, nametnuo je novu stvarnost NATO-u, posebno Turskoj, koja je nastojala ostati u Afganistanu kako bi upravljala i osiguravala međunarodni aerodrom u Kabulu.\nS američkom invazijom na Afganistan, nakon što je NATO aktivirao Član 5. svoje Povelje, koja se odnosi na zajedničku odbranu, Turska je učestvovala kao dio snaga Alijanse koje su se nalazile u Afganistanu. Međutim, ove snage nisu učestvovale u borbenim aktivnostima i njihov angažman se svodio na koordinaciju, obuku i slično tome, kao i na upravljanje i zaštitu Međunarodnog aerodroma ”Hamid Karzai” u Kabulu u posljednjih nekoliko godina.\nErdogan: To je ‘realnost talibana’\nBudući da obznanjivanje želje Sjedinjenih Američkih Država da povuku svoje trupe iz Afganistana i počnu pregovarački proces s talibanima nije značilo potpuno odustajanje od uloge i utjecaja u zemlji, Ankari je ponuđeno da nastavi upravljati i osiguravati aerodrom. Ankara je to načelno prihvatila, uvjetujući određene garancije i ispunjenje zahtjeva od Washingtona. Također je tražila da se s tim slože talibani, eksplicitno ili implicitno, što je turski predsjednik nazvao “realnošću talibana”.\nNije nikakvo iznenađenje da Turska nastoji produžiti svoju ulogu i djelovanje u Afganistanu, jer se time ostvaruje više interesa i dobitaka vezanih za unutrašnju afganistansku dinamiku, turkijske etničke skupine (Tadžici, Turkmeni i Uzbeci), trgovinske i ekonomske odnose, rad turskih kompanija i natjecanje regionalnih i globalnih sila u ovom okviru. Tu je još i geografska i geopolitička povezanost s turkijskim republikama u Centralnoj Aziji, kao i utjecaj tog pitanja na odnose između Turske i SAD-a.\nTurska je uvidjela priliku da kroz pitanje aerodroma u Kabulu poboljša svoje odnose s Amerikom. Iako je SAD načelno odgovorio na turske zahtjeve, poslije čega su razgovori između dvije strane o ovome došli do napredne faze, prema izjavama dvije strane, nije ispunjen podrazumijevani uvjet vezano za talibane, već je postao kompliciraniji s najnovijim razvojem dešavanja.\nTalibani su od početka odbacivali turske izjave u pogledu ostanka njihovih snaga u Afganistanu. Govorili su da su turske snage dio snaga NATO-a i da trebaju s njima napustiti državu u okviru sporazuma sa SAD-aom. U nizu izjava i zvaničnih saopćenja koja su stizala od ovog pokreta istaknuto je da će se sve snage koje ostanu na afganistanskoj teritoriji smatrati okupatorskim snagama, uz prijetnju da će postati meta napada.\nAnkara je saopćila da je šokirana stavom i izjavama talibana, ali je potvrdila spremnost za komunikaciju i dijalog u tom pogledu s ovim pokretom. Talibani su to pozdravili kroz izjave svojih zvaničnika i glasnogovornikaa, no izgleda da se još uvijek nisu ostvarili adekvatni uslovi za to.\nDešavanja na terenu su se odvijala toliko dramatično i brzo mimo svih očekivanja. Dok je Pentagon predviđao da će talibani doći do granica glavnog grada nakon nekoliko mjeseci, talibanske snage su ušle u grad u svega nekoliko dana, mirno i bez ikakvog sukoba. To je sve strane, uključujući Tursku, dovelo pred novu i sasvim drugačiju situaciju. Treba li to značiti da će od ovog trenutka zaustaviti uloga Turske u Afganistanu? Naša analiza indikatora i trenutnih okolnosti govori suprotno.\nPokret talibani, koji je preuzeo kontrolu nad zemljom nakon 20 godina odsustva sa vlasti, želio je predstaviti drugačiju sliku o sebi. Poslate su mnoge poruke, u kojima se naglašava da je pokret drugačiji od onoga što je bio prije dva desetljeća. Te su poruke upućene podjednako domaćoj i stranoj javnosti. Ankara je bila jedna od strana koje su pozdravile ove izjave, kroz izjave predsjednika Recepa Tayyipa Erdogana i njegovog ministra vanjskih poslova Mevluta Cavusoglua, izražavajući nadu da će se one primijeniti u praksi.\nKomunikacija putem tri kanala\nZa razliku od SAD-a i nekih evropskih zemalja, Turska nije žurila s povlačenjem svojih snaga iz Afganistana. Čak je ostavila i svoju ambasadu u Kabulu da radi uprkos novonastalim okolnostima. Bila je to poruka: ne brinite i ne žurite, kao i da je prioritet evakuacija turskih državljana i njihov povratak u domovinu.\nPovrh toga, to je indirektna poruka da Ankara još nije odustala od želje da ostane u Afganistanu, iako je svjesna koliko se promijenila situacija u proteklih nekoliko dana, kao što je to rekao Cavusoglu. Erdoganove izjave turskim medijima potvrdile su ovo značenje, odnosno želju njegove zemlje da nastavi upravljati i osiguravati aerodrom, pored toga da je posvećena dijalogu i komunikaciji s različitim afganistanskim stranama, uključujući talibane, kao i s članovima Koordinacionog vijeća, a to su bivši predsjednik Hamid Karzai, Gulbuddin Hekmatyar i predsjednik Vrhovnog vijeća za nacionalno pomirenje Abdullah Abdullah.\nU istom kontekstu, turske novine Hurriyet, citirajući neimenovani izvor, izvijestile su da Turska komunicira sa samim talibanima putem tri kanala, tako što vodi razgovore s političkim krilom pokreta preko Katara, vojnim krilom preko Pakistana te direktne razgovore preko obavještajne službe.\nTalibani žele sarađivati s ‘bratskom zemljom’\nS druge strane, Turska i talibani gledaju jedni na druge i na međusobne odnose s izuzetnim značajem. Osim gore navedenih turskih interesa u Afganistanu, kojih se Ankara neće lako odreći, talibani su svjesni svoje potrebe za Turskom, posebno kada je riječ o regionalnom i međunarodnom prihvatanju, u kojem Turska može odigrati ključnu ulogu, s obzirom na njene odnose i članstvo u NATO-u, kao i u pogledu rada turskih kompanija i iskustva Ankare u razvoju, rekonstrukciji i infrastrukturi.\nOvo značenje je potvrdio i glasnogovornik talibana Suhail Shaheen u intervjuu za turski kanal A Haber, gdje je naglasio da njegov pokret želi sarađivati s “bratskom zemljom” Turskom. “Želimo uspostaviti dobre odnose s Turskom… želimo saradnju i podršku te zemlje”, rekao je. U skladu s tim, može se očekivati da će Turska kasnije voditi direktne razgovore s talibanima, tačnije s novim režimom koji će se uspostaviti u Afganistanu. Ankara je, što potvrđuju izjave različitih dužnosnika iz ove zemlje, naglasila potrebu uključivanja svih strana u politički proces u ovoj fazi.\nSve što je ranije spomenuto navodi nas da kažemo kako je uloga Turske u budućnosti Afganistana vjerovatna, pored dobrih i rastućih odnosa s tom državom. Također, dalje tursko prisustvo na aerodromu u Kabulu nije u potpunosti isključeno. Još uvijek postoji mogućnost za to, iako slaba barem u nekoj bliskoj budućnosti, imajući u vidu talibanske izjave protivljenja.\n‘Slično bilateralnom sporazumu s Libijom’\nBroj Afganistanaca koji nastavljaju ulaziti na tursku teritoriju preko granice s Iranom predstavlja dodatno pitanje o kojem će Ankara razgovarati s afganistanskim stranama, između ostalog i talibanima. Ovakva situacija je uznemirujuća i izaziva zabrinutost te pojačava glasove opozicije unutar države koja se protivi tome i optužuje vladu da je napravila dogovor s administracijom Joea Bidena po tom pitanju, što su tursko predsjedništvo i američka ambasada opovrgli.\nDakle, interes Turske da se bavi razvojem situacije u Afganistanu će se nastaviti, a reperkusije tog razvoja, između ostalog i oblik vladavine koji će se iz toga izroditi, predstavljat će važan faktor u određivanju forme turske uloge u Afganistanu u budućnosti.\nVjerojatno će Turska u Afganistanu zadržati neku ulogu i/ili prisutnost, ali u okviru nekog drugačijeg odnosa, u smislu da će biti tamo u svoje ime, a ne u ime NATO-a, i u direktnom sporazumu s talibanima ili budućom vladom u zemlji. Može se primijetiti da je to nešto u čemu se slažu obje strane na osnovu izjava talibanskih čelnika, kao i riječi turskog predsjednika, koji je ukazao na mogućnost postizanja sporazuma s Afganistanom, “slično bilateralnom sporazumu s Libijom”.\nMišljenje autoraAbdul Basit|Zahid Shahab Ahmed


Venera i Jupiter - Natalna Karta - Izrada natalne karte, tumacenje, uporedni horoskop, sta me ceka u buducnosti\nVenera je 12.Avgusta iz zaštitnički nastrojenog Raka prešla u Lava i sad će postati vatrena, strastvena i hrabro će nuditi ljubav, otvoreno bez stida, teatralno da svi vide, čuju i znaju kako voli Venera u vatrenom Lavu, tu će boraviti do 05. Septembra.\nVenera se dobro oseća u znaku Lava, Lav je inače 5.kuća, a to je kuća ljubavi, Venera je planeta ljubavi, šta reći, osim uživajte u narednom periodu.\nVenera u Lavu zrači energijom optimizma, jer je Sunce vladar Lava i trenutno je i ono u svom sedištu u znaku Lava.\nSvima je i muškarcima i ženama u ovom periodu ljubav na prvom mestu.\nŽene će u ovom periodu poželeti da budu lepe, obućiće najbolje komade garderobe, ulepšavaće svoje kose kao lav grivnu, staviće karmin koji mami na poljupce, poželeće da se osecaju kao kraljice. Žene će privlačiti hrabri i samouvereni galantni muškarci. Od muškarca očekuju da im pokaže divljenje i poštovanje, udvaranje na jedan otmen način. Ekstravagancija i glamur su ono što ova energija voli.\nMuškarci u ovom periodu će se okretati baš za ovakvim ženama, čak iako možda njihova Natalna Venera koja je u nekom drugom znaku želi nešto drugo. Privlačiće ih žene koje otvoreno flertuju i koje zrače optimizmom.\nLav je prirodno 5. Polje ljubavi, zabave, dece, kreativnosti, luksuza, pa Venera obasjana Suncem ovde može svašta da donese od flerta do ljubavi vašeg života. U ovom periodu mnogi će postati emotivno hrabri i mnogo otvorenije pokazivati ljubav. Mogućnost novih susreta druženja, zaljubljivanja, ali i oni koji su u stalnim, dužim vezama ili braku u ovom periodu mogu da uživaju. Romantične večere u dvoje uz podsećanje na zajedničke srećne trenutke, možda neko bračno putovanje, udvaranje, flert kao na početku veze.\nSvi mi imamo Veneru Natalno u nekom znaku pa tako ova tranzitna Venera na nekog utiče više na nekog manje, ali svakako će uticati.\n18.Avgusta imamo konjukciju Venere, takozvane male sreće i Jupitera planete velike sreće, ekspanzije, širenja, pa već sami naslućujete sta nas ovih nekoliko dana dok traje ovaj tranzit može očekivati. Ovo je kratkotrajan tranzit traje nekoliko dana , ali i to je dovoljno za opuštanje i uživanje u ljubavi. Ne čekajte na ljubav , ako je nema, u čekanju prolazi život, ne vraćajte se u prošlost, oslobodite um, oslobodite srce i pustite da vam se desi ljubav.\nOvo je tranzit koji nam daje mogućnost za uživanjem, zadovoljstvom, postajemo velikodušniji, bolja finansiska situacija, jer Venera je zadužena i za novac, u svakom slučaju jedan izuzetno lep period. Pojačana sklonost ka trošenju na skupe stvari, na sebe i na druge jer je pojačana i velikodušnost, moguće odluke o veridbi, paniranje dece, zabava svake vrste, pokazivanje ljubavi na javnim mestima, da svi vide vašu ljubav. Želja za eksponiranjem, poljupci, zagrljaji, držanje za ruke.\nUživajte i opustite se narednih nekoliko dana, volite i pustite da vas vole.\nPočetna - Dnevni aspekti - Dnevni aspekti 2014 - Avgust 2014 - Venera i Jupiter


10 Pc RepRap Prusa I3 Mendela Mendelmax 8mm Linearno Bras Bushings Za Uradi Sam 3D Printer Primelimits.news\n10 puta više 3 D Printer 8mm Linearno Bras Bushings za Rep Rap Prusa i3 Mendela Mendelmax\nSuper su zamjene za LM8 UU linearno ležajeva - tih i efikasna, veoma nisko trenja. Ti treba da koristiš sjajne linearno otvora za najbolju izvedbu.\nVidim vezan za crtanje bushing dimenziju. Paket sadržaj : 10 x Bras bushing za 8mm okna.\n8mm Linearno Bras Bushings


Micov je imao 0 poena, ali je partizanovce iz Minhena poslao kući /video/ - 04.05.2021, Sputnik Srbija\nKošarkaši Bajerna iz Minhena, koje predvode bivši članovi Partizana Vladimir Lučić i Andrea Trinkijeri, nisu uspeli da se plasiraju na Fajnal-for Evrolige... 04.05.2021, Sputnik Srbija\nPopularni Armani, za koje nastupa bivši srpski reprezentativac Vladimir Micov, je na domaćem terenu savladao Bavarce rezultatom 92:89, u petom meču četvrtfinalne serije.Italijanski predstavnik je time izborio plasman među najbolje četiri ekipe, među kojima su zasad još i Efes i CSKA, koje će se za titulu Evrolige boriti u Kelnu.Bajern je umalo došao do neverovatnog preokreta u poslednjem minutu utakmice, tokom kojeg je nadoknadio skoro pa dvocifrenu prednost, ali na kraju nije uspeo da dođe do čuda.Bajern se dobro držao praktično samo tokom prve četvrtine, u kojoj su jedno vreme i vodili.Već na početku druge deonice Armani je napravio osetnu razliku u igri i rezultatu, pa ubrzo došao do dvocifrene prednosti, sa kojom je otišao na poluvreme (50:40).Treća četvrtina bila je ključna za goste iz Nemačke, koji, ipak, nisu uspeli da adekvatno odgovore, pa je prednost domaćina dodatno porasla, sve do +17 u jednom trenutku.Meč je na oko minut i po do kraja bio praktično gotov, pošto je Armani imao prednost od 12 poena, ali se umalo desilo čudo.Trojka Lučića, pa pet poena Rejnoldsa su uz dve izgubljene lopte Šildsa za samo nekoliko sekundi donele Bajernu priliku da dođe do pobede.Na kraju je lopta završila u rukama Pola Cipsera, koji je promašio šut iz velike daljine za produžetak.Micov je meč završio bez postignutog poena i uz samo dva šuta iz igre, a pobedi je najviše doprineo Šavon Šilds, koji je imao 34 poena, pet skokova i dve ukradene lopte.Dvocifreni su bili i Kajl Hajns sa 12 poena, sedam skokova i dve blokade i Malkolm Dilejni sa 16 poena.Iako je Lučić prethodno nosio svoju ekipu do povratka posle 0-2 u seriji, poslednje večeri nije odigrao kako se od njega očekivalo, pa je meč završio sa osam poena i po tri skoka i asistencije.Kod gostiju se najviše istakao Džejlen Rejnolds sa 19 poena. Vejd Bolvin je postigao 17, a Džahuan Džonson 14 poena.► Turci se odbranili od čudesnog Reala – Micić na Fajnal-foru Evrolige!► „Da li sam luda?“ – mediji grme, sudije žestoko oštetile Denver?! /video/► Šta će reći Erdogan – proterani „gulenista“ bi Ameriku zamenio Grčkom\nplej of, armani, andrea trinkijeri, vladimir lučić, bajern minhen, fajnal for, evroliga (košarka), košarka\n22:44 04.05.2021 (Osveženo: 22:46 04.05.2021)\nPopularni Armani, za koje nastupa bivši srpski reprezentativac Vladimir Micov, je na domaćem terenu savladao Bavarce rezultatom 92:89, u petom meču četvrtfinalne serije.\nItalijanski predstavnik je time izborio plasman među najbolje četiri ekipe, među kojima su zasad još i Efes i CSKA, koje će se za titulu Evrolige boriti u Kelnu.\nBajern je umalo došao do neverovatnog preokreta u poslednjem minutu utakmice, tokom kojeg je nadoknadio skoro pa dvocifrenu prednost, ali na kraju nije uspeo da dođe do čuda.\nBajern se dobro držao praktično samo tokom prve četvrtine, u kojoj su jedno vreme i vodili.\nVeć na početku druge deonice Armani je napravio osetnu razliku u igri i rezultatu, pa ubrzo došao do dvocifrene prednosti, sa kojom je otišao na poluvreme (50:40).\nTreća četvrtina bila je ključna za goste iz Nemačke, koji, ipak, nisu uspeli da adekvatno odgovore, pa je prednost domaćina dodatno porasla, sve do +17 u jednom trenutku.\nMeč je na oko minut i po do kraja bio praktično gotov, pošto je Armani imao prednost od 12 poena, ali se umalo desilo čudo.\nTrojka Lučića, pa pet poena Rejnoldsa su uz dve izgubljene lopte Šildsa za samo nekoliko sekundi donele Bajernu priliku da dođe do pobede.\nNa kraju je lopta završila u rukama Pola Cipsera, koji je promašio šut iz velike daljine za produžetak.\nMicov je meč završio bez postignutog poena i uz samo dva šuta iz igre, a pobedi je najviše doprineo Šavon Šilds, koji je imao 34 poena, pet skokova i dve ukradene lopte.\nDvocifreni su bili i Kajl Hajns sa 12 poena, sedam skokova i dve blokade i Malkolm Dilejni sa 16 poena.\nIako je Lučić prethodno nosio svoju ekipu do povratka posle 0-2 u seriji, poslednje večeri nije odigrao kako se od njega očekivalo, pa je meč završio sa osam poena i po tri skoka i asistencije.\nKod gostiju se najviše istakao Džejlen Rejnolds sa 19 poena. Vejd Bolvin je postigao 17, a Džahuan Džonson 14 poena.\n► Turci se odbranili od čudesnog Reala – Micić na Fajnal-foru Evrolige!\n► Šta će reći Erdogan – proterani „gulenista“ bi Ameriku zamenio Grčkom\n12:36Uživo: Novak je opet na terenu – u tandemu sa Ninom


(VIDEO) MESI NOKAUTIRAO LEGANES! Čudesni Leo postigao 40. het-trik u dresu Barse! - Informer\nLionel Mesi je sa tri gola doneo pobedu Barseloni protiv Leganesa na "Kamp Nou" rezultatom 3:1\nMesi je ovo bio 40. het-trik u dresu Barselone: 29 je postigao u Primeri, 3 u Kupu, 1 u Superkupu i sedam u evropskim takmičenjima. Što se golova tiče, trenutno je na koti 29.\nDržao se Leganes do 27. minuta utakmice. A, onda je na scenu stupio Lionel Mesi. Sa dva gola za pet minuta obezbedio je trijumf Barseloni.\nPrvo je u 27. minutu opalio iz slobodnjaka, prebacio živi zid i loptu poslao uz desnu stativu. Bio je ovo inače Mesijev šesti pogodak iz slobodnjaka ove sezone.\nSamo pet minuta kasnije na proigravanje Kutinja, Argentinac je izašao sam ispred golmana koji ponovo nije imao šanse.\nU drugom delu meča Leganes je smanjio rezultat na 2:1, ali to nije značilo da će finiš učiniti neizvesnijim. Mesi je ponovo uzeo stvari u svoje ruke, sjajnu partiju krunisao het-trikom i 29. golom u sezoni rešio pitanje pobednika.\nZa ekipu Leganesa je od 60. minuta igrao i sprski vezista Darko Brašanac.\nBarsa sada ima 12 bodova više od drugoplasiranog Atletika, koji u okviru 31. kola igra derbi sa gradskim rivalom Realom.\nLa Korunja - Malaga 3:2 (1:1)(Perez 6, Adrijan 70, 85 - Rolan 41, 73)\nAlaves - Hetafe 2:0 (0:0)\n(Lagvardija 48, El Hadadi 75)\nSelta - Sevilja 4:0 (1:0)\n(Arana 38ag, Aspas 57, 60, 78)\nBetis - Eibar 2:0 (1:0)(Leon 21, Arbilja 50ag)\nBarselona - Leganes 3:1 (2:0)\n(Mesi 27, 32, 87 - El Zar 68)\nReal Madrid - Atletiko Madrid 16.15\nSosijedad - Đirona 18.30\nViljareal - Bilbao 21.00\nFudbal Barselona Primera Lionel Mesi Leganes\n(VIDEO) BARSA JE U TEŠKOJ AGONIJI! Mesi sa "kreča" u 90. minutu srušio Leganes!


IZ MOG UGLA- MUZEJ, MATURA, PAPRENO ZDRAVSTVO I DOM STARIH - Radio Dunav\nIZ MOG UGLA- MUZEJ, MATURA, PAPRENO ZDRAVSTVO I DOM STARIH\nDoneta je odluka da se konačno formira gradski muzej u kući kod Maksija, poznatijoj kao kuća Turskog, koja decenijama i sama kao arhitektonsko-istorijsko dobro, propada, umesto da bude zaštićena kao spomenik kulture. U Apatinu i okolini nicali su mini muzeji zahvaljujući entuzijazmu pojedinaca. Ovako bi na jednom mestu grad dobio što kroz bogatu istoriju i kulturu zaslužuje. Jedno mesto koje bi kroz generacije koje dolaze mogle da ga upoznaju i kroz muzejsku postavku sačuvaju. Pojedinci su već spremni da svoje vredne zbirke poklone budućem muzeju.\nZbog značaja koji bi muzej grada imao na intelektualnom-kulturnom-istorijskom nivou sve priče o tome da nam ne treba muzej padaju u vodu. Gradovi veličine našeg tek na ovim malim a ne megalomanskim projektima može da dobije na značaju. Umesto ulupanih miliona u puteve koji nikud ne vode, pristana koji je sklepan, marine koja služi ribarima a manje turistima, najvećih i najlepših akvaparkova, odavno smo mogli imati muzej.\nAli sačekajmo realizaciju. Jer podsećanja o muzeju se pričalo i u vreme DOS-a, pa je sledeća vlast obećavala muzej ribarstva, pa od toga ništa. Zato bravo za muzej.\nOvih dana uzavrela atmosfera među maturantima, osnovnih i srednjih škola. Dok će jedni skupo pazariti prvo odelo drugi su sretni i sa jeftinijim varijantama. Socijalne razlike vidljive na svakom koraku. Jedan roditelj se jada da će morati da pozajmi pare za toaletu svoje srednjoškolke, dok drugi kaže da su restorani za proslavu maturske večeri nabili cene menija i pića.\nAli, ko svom detetu može da uskrati to zadovoljstvo da se zajedno sa drugarima proveseli po završetku školskog dugarastva i najlepšeg životnog doba.\nZato me je potez jedne nastavnice prijatno iznenadio. Ona, je naime, svoj razred mauranata odvela u jedan kafić i častila ih iz svog džepa sokovima. Sigurna sam da će ovu razrednu učenici zauvek pamtiti. Jer tako je i sa mojom gimnazijskom generacjom koja već decenijama pamti izlazke u Šaran sa svojim razrednim sterešinom. Taj naš Aćim, nije bio samo razredni starešina, bio nam je drug a tako se i postavljao. Tek stigao sa fakulteta bio nam je i po godinama bliži od ostalih profesora. Zbog toga su ga ostale kolege prozivale u školi da je nedolično da razredni sa učenicima jednom u mesec dana izlazi u kafanu. On je uvek imao istu objašnjenje: bolje da sam sa svojim učenicima jer oni će ionako odlaziti u kafane i sticati možda ružne navike. Ali to je u to doba bilo posve avangardno tumačenje koji profesori tradicionalisti nisu kapirali.\nZaposleni koji su bili prinuđeni da budu na bolovanju plaćaju papreno svoje zdravlje u iskustvu sa komisijom za bolovanje. Naime, svako ko mora na zdrastvenu komisiju dva puta dnevno prinuđeno je da putuje u Sombor. Prvo ujutro da predaju dokumentaciju a onda istog dana ali popodne da ponovo putuju na pregled pred komisijom. Sećam se kako su nekada komisije dolazile bar jednom nedeljno u Apatin kako svi bolesni pojedinačno ne bi morali da putuju u Sombor. Pri tom, niko ne pita imaju li ti ljudi, novca sa tolika besmislena putovanja, a da ne pričamo o onim najbolesnijim, za koje je svako putovanje mora.\nČudim se da niko još nije pokrenuo pitanje da li je izvodljivo da ta zdrastvena komisija bar jednom nedeljno zaseda u Apatinu za naše sugrađane.\nMnogo šta se poslednjih godina promenilo u našem Domu starih. Ne samo da je prostor uređen i oplemenjen nego su i životi korisnika umnogome dobili nov smisao. Organzuju se ekskurzije, sportski sureti, a gotovo svake nedelje, ima nekih događanja. Osim dece vrtića koja tradicionalno obilaze raznim prigodima najstarije žitelje, KUD-ovi priređuju programe, organizuju se izložbe, gostuju umetnici. Prilično mlađana ekipa koja vodi ovu ustanova ne presušuje sa novim idejama. Tek, pokazuju, da i u poznom dobu, naši najstariji, mogu da nađu tračak radosti, i u druženjima, zaborave bar na tren svoje godine i vrate se nakratko u mladost.\nTagged apatin IZ MOG UGLA\nREČI BOJE I ZVUCI- GOST MIRJANA ĆALIĆ\n05.05.2019. 05.05.2019. Čedomir Milojević\nJuly 5, 2020 Прегледано 5.677 пута\nJune 13, 2020 Прегледано 4.526 пута\nJune 24, 2020 Прегледано 3.893 пута\nJune 25, 2020 Прегледано 2.882 пута


12-07-2019 09:28 Izdvojeno Srbija Politika\n- Primetno je da je Makron zaoštiro svoju politiku i retoriku prema Albancima u Prištini. On će sada sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom razgovarati i o situaciji na Kosovu, a akcenat će biti što pre ukidanje anticivilizacijskih taksi i naređenje Prištini da to uradi - otkriva izvor.\n- Makron želi da se nametne kao jedan od faktora za rešenje ovog kompleksnog pitanja i kao takav tražiće saveznika u Moskvi. Veoma mu je stalo da čuje lično od predsednika Vladimira Putina njegov stav po ovom pitanju - kaže nam izvor.\n-Može li Srbija u EU pre 2028. godine\n-Ima li plan da "pritisne Prištinu" da povuče takse\n-Kako da se unapredi ekonomsku saradnja\n-Kako saradnja u bezbednosti\n-Saradnja u kulturi.


Izvor: Tanjug | Utorak, 13.04.2021.| 08:20\nMinistar za kapitalne investicije Crne Gore Mladen Bojanić kaže da će predložiti sutra svom kolegi ministru građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture u Vladi Srbije Tomislavu Momiroviću da dve države zajednicki konkurišu za sredstva za završetak autoputa od Beograda do Bara.\n- Crna Gora i Srbija su svakako povezane ekonomski, a da bi to pospješili potrebno je izgraditi infrastrukturu, željezničku i drumsku. Mi smo prvu dionicu autoputa Bar-Boljare priveli kraju na relaciji Smokovac-Mateševo. Taj 41 kilometar što je najteža dionica kroz Crnu Goru završen je sa 92%, ali je bilo dosta kašnjenja u realizaciji - naglasio je Bojanić.\nPodsjetio je da su radovi finansirani kreditom Eksim banke Kine i rekao da očekuje produženje rokova realizacije kredita, jer su uslovi njegovog korišćenja poremećeni zbog kašnjenja radova.\n- Prema prvobitnom ugovoru kada je počelo izvođenje radova, trebalo je da dvije godine mi koristimo taj autoput i naplaćujemo putarinu kako bismo mogli da otplaćujemo kredit, a evo dvije godine se kasni, ušli smo u zonu da bi trebalo da plaćamo autoput, a nismo ga završili - objasnio je Bojanić.\nOn je najvaio da će na razgovoru sa ministrom Momirovićem crnogorska strana predložiti zajednički rad na završetku ovog autoputa.\n- To nam je toliko važno da ću imati razgovore sa ministrom Momirovićem, jer ostaje u Srbiji dionica od Požege do granice s Crnom Gorom, stoitnak kilometara. U CG od Mateševa kad se završi ostaće nekih sedamdesetak kilometara i jedna od ideja je da otvorimo tu temu, da li možemo zajednički da konkurišemo pred evropskim fondovima, ili nekiim drugim da to predstavimo kao zajednički projekat i da tražimo finasiranje - rekao je crnogorski ministar.\n- Pruga u zaleđu ima Luku Bar koja je jedan od najvrjednijih crnogorskih resursa. Sa njom imamo značajnih planova, i uz to ide željeznička pruga koja je u dosta lošem stanju, i to je takođe jedan od prioriteta za finasiranje iz Fonda za Balkan iz Evropskog investicionog plana. Vidjećemo da i rekontrukciju kompletne pruge radimo zajednički - rekao je Bojanić.\nBojanić je naveo da je Vlada Crne Gore otkupila dva aviona embrajer koja je Montenegro Airlines zakupljivao pod vrlo lošim uslovma, radi na dobijanju dozvola za letenje i pregovara o kupovin trećeg embrajera.\n- Radimo sve na tome, i optimista sam da cemo ove sezone imati ToMontenegro operativan, i da će se njeni avioni pojaviti i na beogradskom i svim ostalim aerodromima, i da će dovesti poslovne ljude, turiste i sve ostale koji žele u Crnu Goru - rekao je Bojanić.\nOn kaže da trenutno ne postoji predlog konkretnih mjera i uslova pod kojima će moći da se ide na crnogorsko primorje, ali najavljuje svakako otvorene granice.\nMinistar Bojanić naglaššava da je za Vladu Zdravka Krivokapića prošlogodišnja odluka DPS-ove vlasti da zatvori granice bila greška, jer turizam učestvuje sa 25% u crnogorskom BDP-u.\n- Namjera ove vlade je da ima drugačiju politiku otvorenih granica, naročito za turiste - rekao je Bojanić.\nObjasnio je da je pooštravanje protivepidemijskih mjera sračunato da bi pao broj zaraženih i Crna Gora postala bezbjedna za dolazak gostiju.\n- U Srbiji se vakcinacija uveliko sprovodi, u Crnoj Gori se na tome radi, i vjerujemo da ćemo u narednih nekoliko mjeseci biti spremni mi da dočekamo goste, a vi da dođete u Crnu Goru.\nBojanić očekuje da se do tada smiri tranutno uzavrela politička situacija koju odlikuju protesti pristalica bivše vlasti, pa i njihovi fizički napadi na neistomišljenike. On kaže da to jeste ružna slika, ali i da je u medijima predimenzionirana, i da gosti iz Srbije nikad nisu imali problema u Crnoj Gori, kakvi god da su bili odnosi na unutrašnjoj političkoj sceni.\n- Što se tiče gostiju iz Srbije, ljudi koji nema veze s politikom, uvijek su dobrodošli, i to se nikad nije osjećalo kakvi god ti odnosi bili među političarima. Na nivou građana Srbije i Crne Gore to je uvijek dobro funkcionisalo. Što se tiče protesta i blokada puteva, mislim da je to kratkoročno i da ćemo možda naći neka rješenja kako bi se svako osjećao sigurno u Crnoj Gori - zaključio je Bojanić.\nzajednička izgradnja autoputa


„Podsticanje demokratske kulture u školama“-završna konferencija. – Техничка школа Бор\n„Podsticanje demokratske kulture u školama“-završna konferencija.\nPosted март 11, 2019 admin\nŠeruj post "„Podsticanje demokratske kulture u školama“-završna konferencija."\n05.03.2019. godine u Zemunskoj Gimnaziji održana je završna konferencija prvog dela projekta „Podsticanje demokratske kulture u školama”.\nProjekat je realizovan u okviru programskog okvira Evropske unije i Saveta Evrope pod nazivom Horizontal Facility za zapadni Balkan i Tursku i implementiran je od strane Odeljenja za obrazovanje Saveta Evrope u saradnji sa Kancelarijom Saveta Evrope u Beogradu. Projekat, čije je trajanje 24 meseca, sprovoden je u partnerstvu sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja uz uključivanje šire grupe relevantnih zainteresovanih strana, uključujući institute za obrazovnu politiku i istraživanja, odabrane pilot škole, lokalne zajednice, medije, civilni sektor, stručnjake i druge međunarodne organizacije i partnere u Srbiji.\nOpšti cilj projekta je podizanje kvaliteta obrazovanja podsticanjem demokratske kulture u sistemu formalnog obrazovanja primenom antidiskriminatorskih pristupa zasnovanih na standardima i praksi Saveta Evrope. Specifični ciljevi su: (i) podizanje nivoa znanja i svesti među nastavnicima, nenastavnim kadrom, učenicima i lokalnim zajednicama o konceptu, politikama, praksi i dobrobiti inkluzivnog obrazovanja i demokratske školske kulture i (ii) osnaživanje kapaciteta škola da otklone predrasude i diskriminatorski pristup prema ranjivim grupama i da rešavaju slučajeve nasilja.\ndemokratska kultura0Tehnička škola Bor\n⟵Завршна конференција у оквиру пројекта „Отпад као енергент-ОКЕј“\nRegionalno takmičenje učeničkih kompanija jugoistočne Srbije 2019.⟶