Ovce ispaša Archives - Agro Info Tel\nHome » Tag Archives: Ovce ispaša\nTag Archives: Ovce ispaša\nOVCE uzgoj traži kvalitetnu hranu\nOVCE uzgoj – Ovca predstavlja vrstu sitnog preživara prilagodljivu razli?itim uslovima držanja, pa je i njeno rasprostranjenje jako veliko kako, u intenzivnim tako i u ekstenzivnim uslovima držanja. Kod nas se ona naj?eš?e gaji u ekstenzivnim uslovima. Tu su uslovi držanja vrlo oskudni, što se ti?e smeštaja a posebno ishrane koja je mahom paša uz re?u prihranu kabastom i koncentrovanom ...\tRead More »\nOvce ispaša kao najekonomičniji način uzgoja\nOvce ispaša . S obzirom na mogu?nost izbora biljaka, paša je najbolja i najjeftinija hrana za ovce. Što je u?eš?e paše u obroku ve?e to su troškovi ishrane ovaca niži, a samim tim ov?arska proizvodnja je ekonomi?nija. Smatra se da su ovce najefikasnije u iskoriš?avanju pašnjaka. Za razliku od goveda ovce više vole da pasu niže i finije trave. Tako?e, ...\tRead More »\nArchives Select Month July 2018 (149) June 2018 (210) May 2018 (194) April 2018 (123) March 2018 (6) February 2018 (1) December 2017 (29) November 2017 (170) October 2017 (150) September 2017 (129) August 2017 (99) July 2017 (54) June 2017 (57) May 2017 (68) April 2017 (70) March 2017 (70) February 2017 (90) January 2017 (27) December 2016 (63) November 2016 (57) October 2016 (64) September 2016 (56) August 2016 (84) July 2016 (66) June 2016 (27) May 2016 (39) April 2016 (40) March 2016 (57) February 2016 (58) January 2016 (35) December 2015 (17) November 2015 (10) October 2015 (13) September 2015 (16) August 2015 (14) July 2015 (5) June 2015 (24) May 2015 (9) April 2015 (25) March 2015 (26) February 2015 (6) January 2015 (2) December 2014 (2) December 2013 (1) July 2013 (1)


Konačna presuda: Doživotni zatvor Radovanu Karadžiću – Iskra Islama\n← Ekskluzivno, incident u Hagu: Muškarac sa srpskom zastavom prijeti da će doći s pištoljem (VIDEO)\nPriča o čovjeku koji je 15 godina bio strpljiv sa ženom →\n31. kolovoza 2018. Iskra Komentari isključeni za Grijeh koji izaziva Allahovu srdžbu i kaznu\n25. kolovoza 2018. Iskra Komentari isključeni za Onaj ko sabahom i akšamom prouči po tri puta ovu dovu niko mu neće moći naštetiti\n4. rujna 2018. Iskra Komentari isključeni za Znate li priču o ovoj džamiji koju su branili Srbi? Pročitajte šta je bilo sa njom!


TRAGEDIJA U MOSKVI: Kako da ubijete saputnika u avionu? | Mondo.Me Prod\nTragedija u avionu u Moskvi neki bezali neki spasavali stvari\n5. June, 09:05\nTRAGEDIJA U MOSKVI: Kako da ubijete saputnika u avionu? 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n06.05.2019. / 18:05 18:14\nIzvor Tanjug 06.05.2019. / 18:05 18:14\nTragedija na moskovskom aerodromu Šeremetjevo, gde se zapalio avion, pokazuju kako ljudska nepažnja i sebičnost može da lako i brzo u nesreći povećaju broj mrtvih na 40. Neki su u požaru spasavali živote, neki - kofere.\nNa društvenim mrežama pojavile su se fotografije putnika koji su tokom nesreće na Šeremetjevu iz aviona gurali kofere i torbe i tako blokirali izlaz putnicima koji su se nalazili u zadnjem delu aviona.\nPožar u avionu u Mokskvi\nIzvor: Youtube/Nine News Australia\n"Zabrinjavajuće je što na snimku možete videti putnike koji nose prtljag, a neki od putnika u avionu su snimali video-materijal", rekao je avijatičar Džefri Tomas.\nPrema njegovim rečima, to je situacija u kojoj su nesmotreni putnici uzimali torbe umesto da su brzo izašli iz aviona.\n"To je prouzrokovalo pogibiju brojnih putnika kojima su otežali brz prolaz. Generalno, postoji problem u ovoj industriji koji se ogleda u tome da putnici ne slušaju instrukcije posade. Trebalo je da što brže izađu iz aviona", zaključio je Tomas.\nnesreća požar Moskva avion\nUpravo gledate "Motor nije samo prevozno sredstvo, to je ljubav!" 2 Video Prije 54 min Teodora je podijelila sa Beks priču o svojoj najvećoj ljubavi-motoru i otkrila kako je to biti jedna od malobrojnih...


Divlje deponije građevinskog materijala pored puteva | Skala radio\tPratite nas: Početna\nSkala radio 15 godina sa vama! 12:40 | 17. maj 2017.\nDivlje deponije građevinskog materijala pored puteva\niz arhive: divlje deponije\naudio: Zoran Mrdak\nKotorsko Komunalno preduzeće spremno dočekuje glavnu turističku sezonu.\nUdruženje komunalnih preduzeća Crne Gore, koje se bavi pripremom sezone sa resornim ministarstvom, preduzelo je aktivnosti kako bi spremo dočekali turističku sezonu\nNe čekajući na projekat “Neka bude čisto”, komunalci u Kotoru su se po riječima Zorana Mrdaka, direktora ovog preduzeća organizovali čišćenje, košenje i održavanje magistralnih i regionalnih puteva.\nOkošen je veliki dio oko urbanih naselja i to u rakitama, Plagentima, Sv. Stasiju.\nRadiće se nadalje na Sv. Vrači i u Novom naselju, uz čišćenje i košenje urbanog jezgrda gradske rive, šetalište prema Dobroti, kao i donji priobalni put.\nU planu je i treći put, a u pripremi je i čišćenje zone oko bivšeg hotela “Fjord”.\nI na putu Kotor -Trojica organizovaće se čišćenje i košenje budući da se ovim putem vozi međunarodna auto trka.\nNa žalost veliki problem, po riječima Mrdaka, predstavljaju divlje deponije građevinskog otpada duž puteva posebno magistralnih u nedostatku deponije za ovaj materijal.\n“Preduzimači i građani odlažu građevinksi materija tamo đe im je najlakše i đe imaju najmanje troškova. Primjer je gornji dio Tabačine gdje bez ikakve kontrole se odlaže građevinski materijal u očekivanju da to sve može i mora uraditi komunalno preduzeće”, naglasio je Mrdak.\n“Komunalni otpad se odlaže bez ikakvih mjera, kažnjavanja. Posebno je izražen problem divljih deponija građevinskog materiajla, kamena i ostalog pored magistralnih puteva. Oko ovog problema se pozabavila TO Crne Gore koja je izdala određene smjernice u cilju sprječavanja i eliminisanja ovakvih slika pored puteva. Problem u samom Komunalnom preduzeću je nedostatak kvalitetne radne snage koje nema na našem tržištu”, zaključio je Mrdak.\n2 komentara for “Divlje deponije građevinskog materijala pored puteva”\nmaki mali3\t18/05/2017 - 05:54\tBrao…a Lovanja…i pjesmica..lipa..gdje god nađeš zgodno mjesto ti smeće posadi,pa za zasad koji šolad u špage poslaži…makice moje lipe..adatane,namušćane…a para mi se da će ovi frontovci te im je šef Pjevjak sačuvati svojega,borami mi se para…adio te\nOdgovori\tLutka bez krempita\t17/05/2017 - 16:48\tNova vlast je kriva za sve ovo! Sramota ostavise me bez krempita… mozda Mirzo ostane za diretkora?


"Anything as a Service" - uvek dobar poslovni model - Milan Dunjic\n“Anything as a Service” – uvek dobar poslovni model\nSta je zajedničko Saši Popoviću, Mark Zukerbergu, Terry Guo(Foxconn), Bilu Gejtsu, Jack Ma(Alibaba), Elonu Musku-u…\nNjihov pogled na biznis sam nazvao: “Anything as a Service“. Anything možete zameniti sa više pojmova pa može biti: Software as a Service, Manufacturing as a Service, Platform as a Service, Production as a Service, E-commerce as a Service, Game as a Service uskoro i Fuel as a Service, … Obrazložicu…\n“Anything as a Service” AaaS(skraćeno) – je poslovna strategija gde kreator AaaS-a ima zadatak da napravi-omogući korisniku da koristi taj servis kroz što duži vremenski period i da ga vremenom unapređuje i poboljšava dok mu korisnik korišćenjem tog servisa takođe kroz duži vremenski period donosi novac na obostrano zadovoljstvo. Prosta poenta ove vrste poslovanja da kada dobije korisnike AaaS biznisa, ti korisnici obezbeđuju prihode dugoročno a ne samo jednokratno. Prihodi ne moraju da dolaze direktno od korisnika već AaaS kao Facebook recimo može da monetizuje bez obaveze da korisnicima nameće pretplatu.\nPoenta AaaS poslovanja je da obim poslovanja, odnosno povećanje korisnika sistema u značajnoj meri ne utiče na mogućnost funkcionisanja sistema, te da se vreme troši na poboljšanje sistema a ne na pružanje same usluge…\nZbog toga i moje mišljenje da je AaaS, jedan od najboljih i najpoštenijih poslovnih modela ikad.\nPersonalni pogled na AaaS:\nPođimo od ideje da svako ljudsko biće želi da zaradi što više novca. To ne znači da svako ljudsko biće želi da bude bogato, okupano u luksuzu, bahato. Verujem da je poriv za novcem nema zle korene već da čovek ima poriv za novcem iz želje da bude slobodan. Novac daje slobodu. Slobodu da se bavite čime volite, slobodu da budete gde hoćete, slobodu da ne razmišljate o računima I najvažnije – slobodu da svoje vreme kao resurs koji je neobnoviv – iskoristite na najbolji mogući način po vašem mišljenju.\nNije svako bogatstvo sloboda. Kristijano Ronaldo je bogat ali je narednih nekoliko godina obavezan na 2 treninga dnevno, dve utakmice nedeljno, mesečne karantine itd… nema vremena da pročita dobru knjigu, da pogleda dobar film…\nNovak Đoković je bogat ali se skoro požalio da mu karijera profesionalnog sportiste oduzma dosta vremena koje bi želeo da provede sa porodicom – sinom…\nPrijatelj drugara je “bogat”(za srpske pojmove) jer radi u Facebooku, na visokoj poziciji sa platom od 30.000$ mesečno ali često ne izlazi sa posla do 22h uveče, ugojio se i ima problema sa zdravljem.\nJa sam po prirodi multidisciplinarna ličnost. Volim sport, volim IT, interesuje me politika, filmovi itd… ali svaka pomisao da nešto od toga moram da radim narednih 15-20 godina me prosto zaprepašćuje.\nJednostavno ne želim da kvantifikujem svoje vreme kroz novac. Ne želim da prodajem svoje vreme za novac. Svoje vreme želim da posvetim porodici prijateljima, idejama, zdravlju, razgovorima sa pametnim, kreativnim ljudima…\nIpak – želim da radim, da kreiram, da razmišljam, volim da se borim i da se pomučim. Spoj tih stvari već volim da kvantifikujem kroz novac – spoj ideje, znanja, truda, rada i entuzijazma.\nTakođe, meni novac treba dok sam živ, ja novac posmatram kao jednu liniju na vremenskom grafiku koja mora da ima konstantu i stabilan rast. Jednokratni prihodi me ne raduju iako su dobrodošli… 🙂\nOtud i moja zaljubljenost u AaaS filozofiju – koja donosi dugoročne prihode i što je još bitnije – slobodno vreme koje treba biti utrošeno na razvoj i poboljšanje usluge a ne na pružanje iste.\nDa se ne bih udaljio od teme, neću pisati o svojim preduzetničkim izletima uspesima i neuspesima, već o zajedničkom pogled na poslovanje koji sam uvideo kod najbogatijih ljudi na svetu i koji su AaaS pristupom u poslovanju sebi omogućili odlične prihode i što je još bitnije – vreme, jer razvijaju samo jedan proizvod/servis. To ne znači da za života moraju da se bave samo tim servisom, već im taj model poslovanja omogućuje novac i vreme koje kasnije mogu da ulažu na raznolike načine…\nAko bi ste se zapitali koje su to firme u Srbiji koje koriste ovu strategiju, odgovor je lak – mada ih mi često ne posmatramo kao biznise jer smo srođeni sa njima i njihovo poslovanje shvatamo zdravo za gotovo. To su EPS, Telekom, Vodovod, sada vec i Telenor, Vip, SBB, itd…\nUnapred se izvinjavam što ću deo stavki pisati engleskim jezikom jer se lakše može obmotati misao ovog tipa – oko takvog izraza. Prevod za Service je usluga što po meni ima malo drugačiji prizvuk od onoga o čemu pričamo ovde.\nPo nekom mom shvatanju, svaki AaaS mora da ima sledeće stavke koje daju odgovore na sledeca pitanja:\nCategory – Kategorija: Kojom kategorijom usluge se bavi – software, manufacturing, gaming, telecomunication…\nService owner – Vlasnik servisa/usluge: Vlasnika proizvoda/usluge – ko je odlučio da kreira servis i ko ga dalje razvija\nService name – Ime servisa: Ime samog servisa\nService purpose – Usluga koju servis omogućuje: Šta je usluga – šta servis pruža\nUsers – Korisnici: Ko su korisnici servisa\nMonetization – Zarađivanje: Kako taj servis zarađuje.\nEvo sad nekoliko primera ljudi i servisa koji imaju zajednicku “Anything as a Service” logiku. Počećemo od prvog i najkontraverznijeg ali opet i ingenioznog u ovom pogledu – Saše Popovića.\nSaša Popović – Grand Produkcija\nSaša Popović je prepoznao želju u mladim ljudima da se proslave, da pokažu svoje talente – da postanu pevači, pevačice itd i da pošteno žive od toga… Da bi postao pevač, pored toga sto moraš da znaš da pevaš i da budeš reprezentativan na bini – moraš da organizuješ probe, audicije, da ideš od produkcijske kuće do produkcijske kuce, da ugovaraš, dogovaraš… Saša Popović je razumeo da ti korisnici koji obično lepo pevaju, igraju, izgledaju, često nemaju potrebne poslovne sposobnosti da urade i ovaj drugi deo posla koji je itekako važan.\nŠta tim ljudima treba?\nTreba im publika, treba im prilika da se pojave u medijima, trebaju im tektopisci, kompozitori, trebaju im menadžeri putem kojih mogu da se rezervišu njihovi nastupi. Treba im poslovni model. Saša im je sve to dao kroz svoj servis, njihovo je samo da pevaju najbolje što znaju.\nŠta tržištu treba?\nTrebaju im mlade energične “zvezde”, koje lepo pevaju, koje su donekle slavne ali nisu preskupe za svadbe, za rođendane, za proslave firmi…\nSaša im je sve to dao. Sašino je samo da nastavi da održava i poboljšava svoj servis.\nCategory: Music production as a Service\nService owner: Saša Popović\nService name: Grand produkcija\nService purpose: media coverage, publicity, management, gig booking\nUsers: young performers\nMonetization: Singer bookings, concerts, media advertising…\nDžaba se praviš lud i šta sve ne još… Provalili smo tvoj biznis genij.\n2. Mark Zukerberg – Facebook\nMark Zukerberg je mislio da će ljudima biti interesantno da mogu da okače sliku i nešto o sebi online a da ne moraju da budu programeri da da znaju da naprave sajt o sebi. Do tad, da bi ste se našli na internetu, morali bi ste da budete geek ili diplomac ETF-a. Mark je uvideo potrebu i rešio da ponudi rešenje za istu. Urodilo je plodom. Mark je software dao ljudim besplatno, prvo na Harvardu pa onda globalno. Dalje je pomislio da bi bilo cool da ti ljudi mogu međusobno da ćaskaju – eto Messenger-a. Usledila su unapređenja kao što su newsfeed, like dugme itd… Kad se sve zahuktalo, Mark je razmislio o monetizaciji i omogućio kompanijama da se oglašavaju na fejsbuku uz fenomenalne mogućnosti targetiranja korisnika. Mark je kao što svi znamo postao milijarder. Njegovo je samo da održava i poboljšava svoj servis.\nService Owner: Mark Zukerberg\nService purpose: letting people put information about their lives online. After that enhancing app with various capabilities like – sharing, liking etd…\nUsers: All people around the world\nMonetization: advertising for companies, selling data about users…\n3. Terry Guo – Foxconn\nTerry Guo vlasnik fabrike Foxconn. Sta proizvodi Foxconn? Sve! 🙂 “the biggest company you’ve never heard of. Foxconn makes over 50 percent of all electronics in the world. ” Bloomberg. Apple, IBM, HP, svi oni proizvode proizvode kod Terry-a. Oni su Product owner-i svojih proizvoda. Šta je uvideo Terry? Terry je uvideo da može da ponudi bolje cene i uslove za proizvodnju svi proizvoda koje su ove firme do sad same proizvodile. Dakle, on će im ponuditi proizvodnju kao uslugu. Da li je on rešio da sam proizvodi pandane tim proizvodima jer ih može praviti za manje pare? Ne, Terry se razume u proizvodnju a ne u brending, prodaju, marketing… Dakle, proizvodi će i dalje biti njihovi ali će ih on za njih proizvoditi. Malo je reći da je u nekoliko najbogatijih ljudi na svetu. Terry-evo je samo da nastavi da održava i poboljšava svoj proces proizvodnje.\nCategory: Manufacturing as a Service\nService Owner: Terry Guo\nService name: Foxconn\nService purpose: Manufacturing electronic for various brands.\nUsers: Electronic companies – Apple, HP, IBM, Lenovo…\nMonetization: service charges to companies product owners.\nTerry podjebava novoizabranog predsednika Amerike, na jako simpatičan i vispren način – apropo Donaldovih tvrdnji da će vratiti proizvodnju Iphone-a u Ameriku: https://www.bloomberg.com/gadfly/articles/2016-12-07/dear-mr-trump-about-those-u-s-iphones\n4. Jack Ma – Alibaba\nJack Ma vlasnik Alibabe i Aliexpress-a, najvećih svetskih sajtova za online prodaju. Odličan primer posle Foxconn-a, jer su komplementarni u saradnji i pomoći proizvodjačima elektronike. Jack Ma je uvideo da iako mnoge firme dobro proizvode svoje proizvode, imaju problem da ih predstave na internetu i prikažu potencijalnim kupcima. Jednostavno ako se firma bavi proizvodnjom jako dobrih bicikli, ne mora da znači da ima tim za web dizajn, SEO, online marketing proizvoda… Jack je išao od firme do firme, i ponudio im tu uslugu. Predstaviće ih na svom portalu i potrudice se da njihovi proizvodi mogu lako pronaći širom sveta. U godini 2016, sajt Aliexpress je za singles day imao prodaju od 17 milijardi dolara. U tom trenutku celokupna vrednost Facebook-a je iznosila 16 milijardi. Džekovo je samo da nastavi da poboljsava i odrzava svoju platformu.\nService Owner: Jack Ma\nService name: Alibaba, Aliexpres\nService purpose: Positioning manufactured products online and making them easy findable\nMonetization: getting percentage of sold products via his platforms\n5. Milan Dunjić – SaaSa u usponu 🙂\nMilan Dunjić – nije milioner ali je ta logika. Posle rada u turističkoj agenciji i nekoliko godina rada u Googlovom Adwords okruženju uvideo je probleme koje agencije imaju u vođenju poslovnih informacija, praktično nepostojeće biznis analitike, u komunikaciji sa partnerima i kupcima. Napravio je servis koji tim agencijama omogućava da celo svoje poslovanje drže u njegovoj aplikaciji, uštede ogromno vreme i to vreme posvete povećanju broja prodaja, poboljšanju marketinga itd… Poslovne procese i analitiku su ostavili Milanu. Putnici će moci da putem servisa provere status svog putovanja, dugovanja itd, te otud i B2C korisnika… Milanovo je da taj servis održava i unapredjuje.\nCategory: Software as a Servie\nService Owner: Milan Dunjić\nService name: www.travelcollab.com\nService: Easying up business processes in travel agencies.\nUsers: Travel agencies and travelers\nMonetization: percentage of transactions between agency subagents and agency organisers, supscription fees, in app advertising.\nO ostalim – manje interesantnim ćemo ukratko:\nBil Gejts pokušava da pređe na software as a service sa windows 10, jer želi da vam da softver koji delimično koristi i cloud za storovanje vaših podataka, te da vam za taj softver naplaćuje mesečno… Ni njega više ne privlači jednokratna prodaja njegovog proizvoda.\nElon Musk. Elon je već imao SaaS. Govorimo o PayPal-u kojim je omogućavao ljudima da na lak način barataju novcem na internetu. To mu više nije interesantno. Elon je napravio Teslu. Tesla se puni na struju na posebnim punjačima/pumpama širom Amerike. Elon planira da to punjenje ponudi kao service te da korisnici Tesle mesečno plaćaju uslugu punjenja strujom.\nGaming as a Service. Igrate li Dotu? Lol? Igrice koje besplatno možete skinuti sa interneta itd… Vi dobijate kao uslugu igricu/softver na korišćenje. Ipak u igrici možete kupovati razne stvari te otud način monetizacije za ove platforme iako vi sami ne plaćate pretplate. Nagradni fond završnog turnira za dotu je prošle godine iznosio oko 10 miliona dolara kolko se secam – iako je igrica besplatna.\nKarlos Slim – najbogatiji čovek na planeti, vlasnik Meksičkog telekoma a telekom je svakako servis. Nista originalno ali svakako potpada pod ovu kategoriju.\nZaključak – Želite Anything as a Service? Pronađite neki problem, rešite ga ali ne dozvolite da vam broj korisnika tog rešenja bitno utiće na vreme potrebno za održavanje i razvijanje tog rešenja. (Dobro, možda u početku morate malo da pogurate sa brojem korisnika 🙂 ) Posle početne gurke, vaše je da poboljšavate rešenje i da se ono širi prirodnim putem.\nOvo je praktično meni jedini poznat način da od nule napravite puno nula iza neke cifre koja nije nula 🙂 Za sve ostalo morate da budete nečije babe unuk nečijeg oca sin, deo nekog velikog sistema itd…\nDok ja kuckam ovaj tekst, na FB-u nailazim na tekst WEF Foruma koji govori o tome da će do 2030 sve preći na neku vrstu serisa. Nećemo posedovati kola, stan itd. već ćemo sve koristiti kao servis…\nZnao sam da Facebook ima dobre algoritme za praćenje interesovanja svojih korisnika, al da mi poturi teksto o servisima dok ja kucam ovaj tekst, skidam kapu! 🙂


Grumen po grumen - zlatni play off! - Ostatak Sveta\nHomeNovostiGrumen po grumen – zlatni play off!\nJokeru se ne ide na odmor. Denver je sve bliže play offu, a partije koje prikazuje tim iz Colorada u poslednjim mečevima, u kojima su neke lomili u posledjim sekundama, pokazuje da tim sazreva a da su Nikola Jokić i Paul Millsap konačno kliknuli.\nU sinonjoj pobedi Denvera nad Indianom (107 – 104), Jokić bio je najbolji sa 30 poena (11-17 iz igre za 38 min), 6 skokova i 7 asistencija, uz po 4 ukradene i izgubljene lopte.\nDenver je sada vezao tri uzastopne pobede, diše za vrat Pelicansima i Wolvsima, a sa Minnesotom im predstoji prva play off lopta. Joker je u ta tri meča beležio i 29.5 poena, 10.7 skokova i 6 asistencija uz neverovatan šute iz igre.\nPratio ga je Wil Barton sa 26 poena uz deset skokova i pet proigravanja, 14 je ubacio Millsap, 12 Murray. Kod Pacersa je standardno najefikasniji bio Oladipo sa 25 poena, sedam asistencija, šest skokova i četiri asistencija, dok je Bojan Bogdanović dodao 11 uz slab šut iz igre (4/12).\nNovember 16, 2018 DM 0


FMportal - Sa promocije: Ljuba Ninković - Retromet (sreda 24. jun)\nDogađaji / Sa promocije: Ljuba Ninković - Retromet (sreda 24. jun)...\nDatum: 2020-06-25 | Izvor: Multimedia Music / Novosti |\nPromocija je održana u sredu 24. juna u 18:30 časova u Multimedia Music Store - Sremska 2\nČuveni kantautor, poznat pre svega po grupama "S vremena na vreme" i "Tunel", objavio je novi, drugi po redu, solistički album pod nazivom "Retromet" (Multimedia music, 2020).\nNa promociji su, u prijatnoj atmosferi i krugu prijatelja i poštovalaca Ljubine muzike, muzičkih znalaca i sladokusaca, govorili sam Ninković i članovi njegovog pratećeg benda, kao i gospodin Rodoljub Stojanović ispred izdavačke kuće Multimedia Music, koji su prisutne upoznali sa ovim pitkim novim izdanjem. U pitanju je jedan interesantan CD album, pravi "vatromet emocija u retro stilu", kako primećuju u "Novostima".\nPrenosimo delove intervjua koji je Ljuba Ninković dao za ovaj ugledni časopis.\n- Godinama sam imao u glavi da napravim pesme sa elementima šezdesetih i sedamdesetih, ali da ih snimim onako kako tada nisam mogao jer nije bilo tehničkih sredstava i mnogo drugih stvari - kaže Ninković.\n- Najdraže mi je što se na albumu nalazi prva pesma koju sam napisao, sa samo 14 godina. Zove se "1964". Zaboravio sam prvobitni tekst pa sam napisao novi - smeje se Ljuba.\nOvo je drugi Ninkovićev album, nakon izdanja "Hodač" (Multimedia music, 2017) kojim je obeležio 50 godina karijere.\nUpitan o sličnostima i razlikama između "Hodača" i "Retrometa", Ninković kaže:\n- Na "Hodaču" sam imao dozu treme, jer je to bio moj prvenac, a "Retromet" je obučen u malo modernije odelo da bi svima bilo jasnije. Meni je bilo srce puno dok sam sve to radio.\n(photo: Multimedia Music)\nNa albumu "Retromet" se nalazi osam pesama: “Zaboravi ovaj dan”, “1964”, “Beše noć”, “Ko?”, “Elegija”, “Dobro jutro, dobar dan”, “Dok ti kosa viori na vetru” i “Daljine”.\nAlbum je objavljen za izdavačku kuću Multimedia Music u maju ove godine, a nedavno je snimljen i video spot za numeru “Beše noć”\nSlušajući ovaj Ninkovićev entuzijazam na kome mogu da mu pozavide SVE mlađe kolege, znamo da možemo još mnogo da očekujemo od ovog doajena naše rok muzike.\nPOGLEDAJTE KAKO JE BILO NA PROMOCIJI\nAlbum je, naravno u prodaji na Multimedia music online Shop\n"Retromet" - Ljuba Ninković\nYoutube playlista - Ljuba Ninković\nNikola Vranjković predstavlja Biološki minimum na tri CD-a | 2020-12-17 | Autor: Redakcija\nPrsten Mladoženjski, promocija u Subotici | 2020-11-08 | Autor: Redakcija\nIskon: novi album - Prsten mladoženjski | 2020-09-28 | Autor: Redakcija\nPromocija: Vojislav Koki Đukić, S vremena na vreme - knjiga notnih zapisa | 2020-06-10 | Autor: Redakcija\n2021-02-15 | Redakcija\nSretenjski orden prvog stepena pripao je Aleksandru Berčeku, dok je Sretenjski orden drugog stepena zaslužio...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić uručio je danas, povodom Dana državnosti Srbije, odlikovanja zaslužnim pojedincima i institucijama.\nMeđu nagrađenima koji su u Palati Srbija dobili odlikovanja su režiser Emir Kusturica i frontmen grupe Riblja čorba Borislav Bora Ðorđević.\nSretenjski orden prvog stepena pripao je Aleksandru Berčeku, dok je Sretenjski...


DODATNA PODRŠKA STOČARIMA: ISPLAĆENO JOŠ 272 HILJADE EURA ZA IZDIG STOKE NA KATUNE\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja i u 2020. godini, u skladu sa Agrobudžetom, nastavilo je podršku stočarima za izdig na katune. Osnovni cilj ove mjere je podrška tradicionalnom načinu stočarstva. Takođe, implementacija ove mjere doprinosi očuvanju i održivom korišćenju prirodnih resursa, održivom gazdovanju poljoprivrednim zemljištem, zaštiti životne sredine, očuvanju biodiverziteta itd.\nU okviru ove mjere tokom 2020. godine pravo na podršku ostvarilo je 1.638 poljoprivrednih proizvođača, iz 22 crnogorske opštine, koji su sa 85.826 grla stoke, boravili na crnogorskim katunima. Poljoprivrednicima su kroz navedenu mjeru isplaćene premije za izdig stoke na katune, u ukupnom iznosu od 272.608,80€.\nOd ukupnog broja korisnika, najviše ih je iz sjevernog regiona 1.293 (78,94%), od čega najviše u Bijelom Polju (197), Beranama (174) i Plužinama (113).\nU centralnom regionu podršku je ostvario 341 korisnik (20,82%), gdje je najviše korisnika iz opštine Nikšić (207). Očekivano, najmanji broj podržanih zahtjeva bio je iz primorskih opština, ukupno 4 (0,24%).\nPravo na podršku kroz ovu mjeru ostvarila su gazdinstva koja su registrovana u Registru poljoprivrednih gazdinstva i koja najmanje tri mjeseca u kalendarskoj godini drže stoku na crnogorskim katunima. Podrška se isplaćuje po uslovnom grlu. Minimalan broj za podršku je pet uslovnih grla. Pod jednim uslovnim grlom (UG) smatra se: krava, vo, dvoje junadi, 10 ovaca, 10 koza i konj. Osnovna premija po uslovnom grlu iznosila je 12€, i uvećana je u odnosu na 2019. godinu, kada je iznosila 10€.\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja nastaviće sa implementacijom ove mjere podrške, a sve u cilju očuvanja planinskih pašnjaka i katunskog načina stočarenja.\nIMENOVANA TRI NOVA PROREKTORA UCG\nPREMINULO 12 OSOBA; JOŠ 384 INFICIRANIH, U NIKŠIĆU 77\nOD SJUTRA PONOVO RADIOLOŠKI PREGLEDI U KCCG\nOB NIKŠIĆ: HOSPITALIZOVANO 69 OSOBA, PREMINULA TRI PACIJENTA\nMUGOŠA: UKOLIKO NE BUDE PADA OBOLJELIH PREDLOŽIĆEMO KOMPLETNO ZAKLJUČAVANJE\nRIJEŠEN DUGOGODIŠNJI PROBLEM PRODAVACA\nOPŠTINA NIKŠIĆ OBEZBIJEDILA 5.000 ZAŠTITNIH MASKI\nZAVRŠENA PRVA FAZA REKONSTRUKCIJE OBJEKTA OŠ “IVAN VUŠOVIĆ” U MILOČANIMA\nCRNOGORSKI STUDENTI U INOSTRANSTVU REALIZUJU KONKURS „MREŽA MOZGOVA“\nNOVOGODIŠNJI BAZAR OD 24. DECEMBRA NA TRGU SLOBODE: PRIJAVE IZLAGAČA DO 10. DECEMBRA


Od njive do rafa u samoposluzi, najkraćim putem | NS Reporter\nOd njive do rafa u samoposluzi, najkraćim putem\nBEOGRAD – Panelom i edukativnim radionicama ispred Distributivnog centra u Staroj Pazovi, Delez Srbija je ozvaničila početak zajedničkog rada na pružanju podrške lokalnim dobavljačima krompira, luka, pasulja, kupusnjača, paradajza, krastavaca, paprika, dinja i bio voća i povrća.\nSa ciljem da se dugoročno podigne nivo kvaliteta domaćih proizvoda i lokalne dostupnosti odabranih kultura i kako bi one bile dostupne kupcima u prodavnicama Maksi, Mega Maksi, Tempo i Šop&Gou u što dužem vremenskom intervalu tokom godine, organizovana je edukativna radionica i sastanak sa dobavljačima iz cele Srbije.\nPanelom i edukativnim radionicama ispred Distributivnog centra u Staroj Pazovi, Delez Srbija je ozvaničila početak zajedničkog rada na pružanju podrške lokalnim dobavljačima osam kultura – krompira, luka, pasulja, kupusnjača, paradajza, krastavaca, paprika, dinja i bio voća i povrća.\nMinistar Branislav Nedimović i direktor Delez Srbija Žan Vilijem Dokhejr na panel diskusiji\n„Stalno slušamo priče u poljoprivredi da je potrebno samo naći sigurnog kupca za godinu dana i više i tu je sigurnost, ali postavlja se pitanje kvaliteta robe. Zato je važno da zajedno radimo i poljoprivrednici i ministarstvo i veliki trgovinski lanci. Nema boljeg tržišta za našu robu od trgovinskih lanaca. Proizvođači koji savladaju standarde, njima je mnogo lakše. Danas je bitno da nađemo konsolidatore, nekoga ko je spreman da tu robu prikupi, da je obradi, opere, upakuje da bi kasnije mogao da je prodaje i to je suština, pravac u kojem moramo da idemo. Kad se savladaju globalni standardi trgovinskih lanaca, kao što je Delez Srbija, možemo sve to da izvozimo, svu našu robu u bilo koju prodavnicu”, istakao je Branislav Nedimović, ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.\n„Godinama smo strateški posvećeni saradnji sa lokalnim dobavljačima i pružanju širokog asortimana domaćeg voća i povrća našim kupcima. Srbija ima kvalitetnu zemlju i ovde možete naći najrazličitije poljoprivredne kulture. Želimo da iskoristimo upravo taj veliki potencijal i da u naše prodavnice donesemo domaće kulture najvišeg kvaliteta”, rekao je Jan-Vilem Dokhejr, generalni direktor kompanije Delez Srbija.\nDelez Srbija se zalaže za transparentan lanac snabdevanja koji garantuje potpunu sledljivost proizvoda, kao i poštovanje najviših standarda kvaliteta i bezbednosti. Upoznata je sa svakim segmentom proizvodnje – od načina uzgoja voća i povrća na njivama do toga pod kojim režimom su voće i povrće skladišteni, čuvani i distribuirani do radnji. Među učesnicima panela bio je i Miroslav Živković koji je tokom 19 godina duge saradnje sa Delez Srbijom u kontinuitetu unapređivao proizvodnju, zapošljavao nove ljude, uvek predstavljajući dobar primer uspeha lokalnog dobavljača kupusa, celera, krompira i jabuka.\n„Posao kojim se bavim je moj život, a drago mi je što sam na vreme video da su trgovinski lanci budućnost. Važno je i da se lokalni proizvođači udružuju, ali i da slušaju struku, jer je to put, da se usavršavamo, pratimo sve ono što je potrebno prema kontroli kvaliteta koju imamo svake godine i to na njivi. Ono što je najvažnije jeste da pratite uvek 3K – kvalitet, kvantitet i kontinuitet”, istakao je Živković kao poruku na kraju skupa.\nPrivredna komora Srbije, koja je dobavljače domaćih kultura organizovala i povezala sa najvećim trgovinskim lancem u zemlji, godinama radi na podizanju kvaliteta saradnje među svim tržišnim učesnicima, kao i stvaranju podsticajnog poslovnog ambijenta za male dobavljače.\n„Izuzetno je važan rad sa domaćim proizvođačima, a na zahtev trgovinskih lanaca zadatak je da okupimo proizvođače specifičnih i odabranih proizvoda i da se povežu kako bismo im dali mogućnost da im sami predstave koji su to uslovi koje bi trebalo da ispune i očekivanja koja postoje. Nije više dovoljno samo proizvesti, pa čak ni lepo zapakovati, jer su pravila sve stroža. I mi, kao Komora smo uključeni u ovaj proces da im u pravo vreme i u što kraćem vremenskom periodu dostavimo sve neophodne informacije kako bi proizvođači bili spremni za ono što ih čeka na tržištu”, kažu u Privrednoj komori Srbije.


Šta je potrebno da sačuvamo prijateljstvo? | Edukacija\nŠta je potrebno da sačuvamo prijateljstvo?\nNovogodišnje odluke – za i protiv! 31/12\nPrijateljstvo je specifičan odnos gotovo isto kao ljubavni, i u njega, u ono pravo prijateljstvo, potrebno je ulagati sebe, vreme, poverenje i nesebičnost.\nMeđutim, pravo prijateljestvo je retko, baš kao prave ljubavi, i ne bi ga trebalo mešati sa drugarstvom. Zaista je istinita ona fraza da drugara možete imati mnogo, ali samo pravi prjatelji stanu na šaku jedne ruke.\nSaveti za očuvanje prijateljstva nisu komplikovani, a zaista deluju:\nProvodite vreme zajedno,\nCenite ono dobro u njima,\nNemojte da ih osuđujete i oprezno sa kritikama,\nOdanost i podrška,\nKako je danas vreme izuzetno brzo, neretko osobe rade i po dva posla, dok ih kod kuće čekaju ostali članovi porodice i obaveze, potrebno je samo uraditi nekoliko stvari kako biste osigurali dugotrajnost svog odnosa.\nUkoliko imate decu, dobra ideja je da ukombinujete zajedničke aktivnosti. Sigurno biste želeli i da se vaša deca druže kao vi.\nUkoliko još uvek nemate decu, iskombinujte zajedničke fizičke aktivnosti, pravite jedna drugoj društvo i pružajte podršku.\nUkoliko imate gomilu posla kod kuće, a trebalo je da popijete kafu sa prijateljem/icom, pozovite ga/nju, može da vam pomogne i da istovremeno popijete dve kafe, a napravite neke planove i završite nedovršene razgovore od poslednjeg viđenja.\nIskoristite nove tehnologije i sve vrste poziva koje su omogućene, a zovite sa razlogom, ili napravite neke onlajn grupe da bar na taj način možete da se čujete, ukoliko ne uspevate zbog neodložnih obaveza.\nKako u Brazilu čuvaju šume?\nOd lenjosti - do bolesti\nHrana koju koža obožava: Evo šta treba da jedete ovog leta!\nJapan: Jedinstvena terapija protiv stresa na poslu\nProdužite osećaj svežine: Kako da dezodorans traje duže?


SPS: Nije sve politika, ima nešto i u logici - Valjevo na dlanu\nHomePolitikaSPS: Nije sve politika, ima nešto i u logici\nSPS: Nije sve politika, ima nešto i u logici\nPovodom izjave za medije direktora JKP “Vodovod-Valjevo“ Ivana Filipovića, Odbornička grupa SPS-JS izdala je Saopštenje za javnost. Saopštenje prenosimo u celosti:\n„Rekonstrukcija ulice Ljube Kovačevića nije čestito ni započela, nije ni nastavljena ranije započeta, ili šta već, to više niko sa sigurnošću ni ne zna, a nakon izjave direktora JKP “Vodovod-Valjevo“ Ivana Filipovića saznajemo da je situacija i gora nego što smo mislili.\nA mislili smo da je po sredi “samo“, sada već uobičajna, nesposobnost gradskih vlasti, Gradonačelnika Lazara Gojkovića i njegovih saradnika, ali ne i drskost da se vređa inteligencija stanovnika same ulice Ljube Kovačevića i svih građana Valjeva.\nIz izjave direktora Ivana Filipovića, za koju je bolje da se nikada nije ni dogodila, saznali smo zapanjujuću činjenicu da su Grad Valjevo, preko Odeljenja za infrastrukturu i njegovog rukovodioca Branka Vukovića (član čuvene Gradonačelnikove “prve petorke, prim. aut.), te JKP “Vodovod-Valjevo“ i njegovog direktora Ivana Filipovića, pristupili rekonstrukciji ulice, skidanju asfalta i zameni vodovodnih cevi i priključaka, a da nisu imali obezbeđen materijal za te radove!\nI dok su Gradonačelnik Lazar Gojković, rukovodilac Branko Vuković (član čuvene Gradonačelnikove “prve petorke, prim. aut.), i direktor Ivan Filipović, čekali da saznaju ono što čitav svet zna već od februara (rast cena, poremećaji na tržištu) i smisle šta i kako dalje građani, isti oni koji svojim novcem finansiraju redom – materijal, radove, Gradonačelnika, rukovodioca i direktora, nisu mogli čak ni da se normalno kreću svojom ulicom.\nŠEF ODBORNIČKE GRUPE SPS-JS; Đorđe Pavlović“\nSednica Saveta za na


Zovu ga ‘šaptač konjima’… a kada u nastavku vidite šta će sve uraditi ovom konju, UHVATIĆETE SE ZA GLAVU (VIDEO) | BALKAN COOL\nMnogi ljudi prođu kroz razne poteškoće da bi svoje kućne ljubimce naučili nekim zanimljivim trikovima, no ništa se ne može porediti s onim što ovaj čovjek može učiniti!\nKvalifikovani treneri životinja mogu imati ono što je potrebno kako bi naučili naše kućne ljubimce da se ponašaju i slušaju naše upute, međutim njihov talenat se ne može ni blizu mjeriti s talentom čovjeka kojeg ćete vidjeti u nastavku.\nOvaj video snimak prikazuje čovjeka koji na nježni način kroti konja i tjera životinju da čini sve ono što on poželi.


Kalabuhov poručio iz NSRS: BiH se može odlučiti za vojno - političke saveze, ali Rusija ima pravo da reaguje\nKalabuhov poručio iz NSRS: BiH se može odlučiti za vojno – političke saveze, ali Rusija ima pravo da reaguje\nIgor Kalabuhov je neprihvatljivim okarakterisao i sankcije političkim predstavnicima RS i osudio ih.\nAmbasador Ruske Federacije u BiH Igor Kalabuhov obratio se Narodnoj skupštini RS i kazao da je ovaj parlament stub RS.\n“Rusija kao garant Sporazuma za mir u BiH dosljedno se zalaže za poštovanje temeljnih principa ravnopravnosti dva entiteta i tri konstitutivna naroda od kojih je sastavljena BiH. Uvjereni smo da decentralizirana arhitektura BiH osigurava normalno funkcionisanje entiteta i suživot konstitutivnih naroda, ostalih i građana u okviru jedinstvene i suverene države”, istakao je Kalabuhov.\nOn se, podsjećamo, obratio na posebnoj sjednici NSRS na poziv iz Banja Luke, a koju je zatražio član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\n“Moramo konstatovati destruktivnu politiku međunarodne zajednice. Sebična želja da se njihovi interesi promovišu u BiH prvenstveno kroz euroatlantske integracije dovela je do podrivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma. Vidimo duboke probleme u FBiH, u kojoj se krše prava Hrvata na legitimno predstavljanje. Došlo je vrijeme da se puna odgovornost za budućnost BiH prenese na predstavnike konstitutivnih naroda. Rusija se zalaže za ukidanje Ureda visokog predstavnika”, istakao je Kalabuhov i ponovo osporio Christiana Schmidta kao visokog predstavnika.\nDodao je da cijeni principijelan stav vrha RS po ovom pitanju, te da se djelovanje visokog predstavnika ne može smatrati legitimnim.\nKalabuhov je neprihvatljivim okarakterisao i sankcije političkim predstavnicima RS i osudio ih.\n“Poštujemo suvereno pravo BiH da realizuje vanjskopolitičke prioritete, ali i mi imamo pravo naglasiti potencijalne probleme u slučaju pristupanja BiH političkim i vojnopolitičkim savezima koji imaju neprijateljsku liniju prema Ruskoj Federaciji”, kazao je Kalabuhov, čime je ponovio ranije prijetnje BiH koje je izrekao komentarišući moguće pristupanje BiH NATO-u.\nNajavio je skoro otvaranje kancelarije ambasade Rusije u Banja Luci i kulturnog centra.\nOptužio je Zapad da propagandom iskrivljuje ciljeve “specijalne operacije Rusije u Ukrajini”.\n“Veze Rusije sa BiH imaju veliki potencijal. Povećan je izvoz bh. poljoprivrednih proizvoda u Rusiju. Uvjereni smo da slične mogućnosti postoje i u ovom trenutku”, kaže Kalabuhov.\nNapomenuo je da Rusija svrstava BiH u prijateljske države, te podsjetio na produženje ugovora o snabdijevanju plinom po istim uvjetima.


Bregzit, Tramp, Sirija i druge nemačke muke | Politika | DW | 26.12.2016\nMašu oni koji odlaze\nNa sastanku G7 u maju u Japanu, nemačka kancelarka Angela Merkel je na fotografijama okružena liderima svetskih sila: Barak Obama, Mateo Renci, Fransoa Oland, Dejvid Kameron, Šinzo Abe i Džastin Trudo. Samo će poslednja dvojica i sledeće godine biti na funkciji. I, naravno, Angela Merkel – barem do jeseni kada su novi izbori za nemački Bundestag. Bila je ovo trusna godina za svetsku politiku u kojoj je Nemačkoj pripala uloga da brani liberalni Zapad od nadolazećeg populizma.\nPriče i pretnje\nBila je ovo godina tipova poput Borisa Džonsona i Donalda Trampa. Godina u kojoj su jačali Redžep Erdogan i Vladimir Putin. Ta imena su tek deo razloga što je pre svega Evropa sa puno nade gledala u Angelu Merkel. U sve složenijoj situaciji Nemačka je na polju spoljne politike pronašla svoju novu ulogu – posrednika koji je spreman da neumorno razgovara i da, kada treba, zapreti.\nMinistar spoljnih poslova Frank-Valter Štajnmajer je to ovako sumirao u autorskom tekstu za magazin Foreign Affairs: „Nemci ne veruju da razgovor za okruglim stolom rešava svaki problem, ali ne veruju ni da to može pucanje.“ Drugim rečima – Berlin traži balans u spoljnoj politici.\n„Sve je značajnija uloga Nemačke u svetskoj diplomatiji, bez obzira da li se radi o takozvanom Normandijskom formatu o ukrajinskom konfliktu ili o pregovorima o Siriji“, kaže za DW Jirgen Hart, koji je u poslaničkom klubu demohrišćana zadužen za spoljnu politiku. Pa ipak, pregled dešavanja za ovu godinu jednako je sumoran kao i prognoze za sledeću.\nGodina je počela solidno kada se radi o odnosima Berlina i Ankare. U martu je Evropska unija postigla dogovor sa Turskom o zadržavanju izbeglica i migranata koji su prošle godine masovno prelazili Egejsko more u putu ka Zapadnoj Evropi. Taj dil, za mnoge neprincipijelan, smatra se uspehom Angele Merkel koja je kod kuće pod pritiskom zbog navodne politike otvorenih vrata za migrante. Prema podacima Evropske komisije, broj ljudi koji dnevno prelaze Egejsko more pao je sa 1.740 na 89 u proseku.\nOnda su tradicionalno tesni odnosi sa Turskom krenuli nizbrdo. U aprilu je turski predsednik Erdogan podneo tužbu protiv nemačkog komičara Jana Bemermana zbog uvredljive satirične pesmice. U junu je nemački parlament izglasao deklaraciju kojom se pogrom nad Jermenima u Otomanskoj imperiji naziva genocidom, što je izazvalo ljutnju u Ankari. Kulminacija su bile pretnje smrću posebno protiv 11 nemačkih poslanika turskog porekla, kao i zabrana poslanicima da posete vojnu bazu Indžirlik u Turskoj, odakle nemački avioni kreću u izviđačke misije nad Sirijom.\nDemonstracije u Kelnu u znak podrüke Erdoganu\nZatim nemački zvaničnici u julu nisu žurili sa osudama pokušaja puča. To je bio jedan od razloga za masovne demonstracije Turaka u Nemačkoj. U političkom Berlinu se povela i rasprava o lojalnosti tih građana Nemačkoj. „Turska pati zbog krvavih napada koje najoštrije osuđujem. Sa druge strane, progon kritičkih novinara i opozicije je prekardašio meru i nedostojan je demokratije“, kaže za DW Nils Anen, stručnjak za spoljnu politiku vladajućih socijaldemokrata.\nKada se radi o odnosima sa Rusijom, iznad njih se i dalje nadvija senka konflikta u Ukrajini. Ruski predsednik Vladimir Putin bio je u oktobru u Berlinu kako bi raspravljao o Sporazumu iz Minska u kojem je dogovoren prekid vatre. Tu nije bilo velikih pomaka iako je Nemačka i ovde bila posrednik između Putina i ukrajinskog predsednika Porošenka. Evropske sankcije protiv Rusije još jednom su produžene i sada ostaje da se vidi šta će na to reći budući predsednik SAD Donald Tramp.\nU Berlinu je sve veća zabrinutost da bi Nemačka mogla da postane sledeća meta ruske kampanje destabilizacije zapadnih demokratija. Obaveštajne službe upozoravaju da je sve više dokaza da se iz Rusije spremaju pokušaji za manipulaciju izbora za Bundestag sledeće godine, najviše širenjem lažnih vesti, korišćenjem botova i dezinformacija.\nSusret u oktobru u Berlinu\nKoalicija pod vođstvom SAD uspela je tokom ove godine da smanji uticaj Islamske države na prostoru Iraka i Sirije. No to nije nimalo pomoglo sirijskom stanovništvu u ratu koji ne jenjava. I ovde se nemačko Ministarstvo spoljnih poslova angažovalo, ali bez vidnih uspeha. „Situacija je užasna, da ti se srce slomi. Sve ćemo pokušati kako bismo sirijskom režimu, ali i Rusiji i Iranu, stavili do znanja da hitno treba poboljšati položaj civilnog stanovništva“, rekla je Merkelova.\nOdluka britanskih građana da napuste EU ostavila je nemačke političare bez teksta. Merkelova ishod referenduma naziva „vododelnicom“ projekta evropskog ujedinjenja. Jasno je stavila Londonu do znanja da izlaz znači izlaz – ne možete napustiti EU, a zadržati pogodnosti poput pristupa slobodnom tržištu.\n„Lako se može ispostaviti da je za nemačke međunarodne odnose Bregzit ipak najgori događaj 2016. godine. Time je znatno oslabljena EU, kao sidro liberalnog međunarodnog poretka i najvažnije nemačko spoljnopolitičko pitanje. Odložene posledice Bregzita biće enormne“, analizira za DW Adrian Oroz, šef berlinske kancelarije Minhenske bezbednosne konferencije.\nNova britanska premijerka Tereza Mej je takođe bila u Berlinu\nKontroverzni milijarder Donald Tramp ne samo da je pobedio na izborima za američkog predsednika, već je i simbolično nasledio Angelu Merkel kao osoba godine u izboru magazina Tajm. Glasanje u Americi šokiralo je nemačke lidere baš kao i Bregzit. Niko od bitnih političkih igrača nikada ranije nije upoznao Donalda Trampa, niti su održavani kontakti sa njegovi štabom.\nČestitajući Trampu, kancelarka Merkel je podsetila da Nemačku i Ameriku povezuju vrednosti slobode i poštovanja ljudskog dostojanstva, bez obzira na poreklo, boju kože, religiju, pol, seksualnu orijentaciju ili političke stavove.\nJoš se ne može tačno predvideti kako će novi stanar Bele kuće uticati na promenu transatlantskih odnosa, ali je sasvim izvesno da ti odnosi neće biti isti. Donald Tramp je doveo u pitanje američko članstvo u NATO i izdaleka hvalio Vladimira Putina. O tome socijaldemokratski poslanik Nils Anen kaže: „Izbor Trampa je doveo do velike nesigurnosti u vezi sa budućim spoljnopolitičkim kursom SAD.“\nProtesti u Berlinu nakon izbora Trampa\nSledeća godina – kao ova, samo na steroidima\nŠta ovako sumorni pregled (ne)uspeha nemačke diplomatije u ovoj godini znači za sledeću? Situacija će ostati slično komplikovana, sa otežavajućim faktorom koji se zovu Bregzit i Tramp. „Glavni zadatak nemačke diplomatije u 2017. biće da reši krize i predupredi konflikte – posebno u evropskom susedstvu“, kaže Jirgen Hart iz CDU. U humanitarnu pomoć biće investirano oko 1,3 milijarde evra kako bi se suzbili uzroci migracije – to je tema od nacionalnog interesa za Nemačku.\nUkrajina, Rusija, Sirija – sve to ostaju teme sa slabim izgledima da se sklone sa agende i tokom sledeće godine. Nemačka kancelarka je već rekla da Nemačka ne može sama. Amid Nuripur, poslanik Zelenih, o tome kaže: „Ova godina je pokazala da je ispravno preuzeti više globalne odgovornosti, ali takođe je pokazala da nismo do kraja spremni i da ne možemo sami. Treba nam Evropa.“\nAngela Merkel će – sada, kada joj podrška najviše treba – ostati bez velikih saveznika poput Obame i Olanda. Moraće da trči i svoju četvrtu kampanju pred izbore. „Plašim se da će 2017. izgledati kao 2016. ali još gore. Kao ova godina na steroidima“, zaključuje Adrian Oroz.\nNova uloga Nemačke na svetskoj pozornici\nU Nemačkoj se vazda raspravlja o „preuzimanju važnije uloge u svetu“. To bi, smatraju mnogi, odgovaralo značaju i privrednoj snazi zemlje. No izgleda da zvanični Berlin još nije odlučio kako želi da odigra tu ulogu. (27.10.2016)\nDržavno tužilaštvo u Majncu obustavilo je postupak protiv nemačkog satiričara Jana Bemermana zbog „uvredljive pesme“ na račun turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana. O tome danas pišu brojni nemački listovi. (05.10.2016)\nU Nemačkoj se redovno sprovode ankete o saradnji sa Rusijom i odnosu nemačkih građana prema Rusiji. Rezultati se često prenose bombastično, pa istina ostaje u zapećku. A istina je negde na sredini. (29.10.2016)\nKao da se Lamanš širi…\nU Velikoj Britaniji sve se deli na period pre i posle Bregzita. Ostrvo i dalje od Francuske deli tridesetak kilometara, ali se stiče utisak da se Lamanš širi, da postaje nepremostiv. Promenio se odnos prema strancima. (08.11.2016)\nAngela Merkel na braniku slobodnog Zapada\nOproštajna poseta Berlinu bila je zamišljena kao sastanak sa prijateljima. Ali posle izbora Trampa za predsednika SAD, Obama je rešio da posetu pretvori u važnu misiju, smatra Sabine Kinkarc. (18.11.2016)\nNa Ostrvu posle referenduma\nPovezani sadržaji Nemačka, Rusija, Politika, Bregzit, Nemačka\nKljučne reči Nemačka, spoljna politika, politika, Merkel, Tramp, Bregzit, Putin, pregled\nTrajni link https://p.dw.com/p/2Uk8Z


400 takmičara iz 24 zemlje: Banjaluka u znaku Evropskog prvenstva u džiju-džicu | Banjaluka.net\n400 takmičara iz 24 zemlje: Banjaluka u znaku Evropskog prvenstva u džiju-džicu\nU Banjaluci je počelo Evropsko seniorsko prvenstvo u džiju-džicu. Na ovom takmičenju učestvuje preko 400 takmičara iz 24 zemlje i najmasovnije je takmičenje ove godine u gradu na Vrbasu. Prve borbe su već počele, a prvenstvo je svečano otvorio Robert Perc, predsjednik Evropske džiju džicu federacije.\n– Mi smo imali skupštinu na kojoj je usvojena strategija u narednih sedam godina i gdje je jedan od ciljeva da naš sport uđe u olimpijsku porodicu. Želimo da naše federacije imaju bolji pristup tako da radimo na napretku svake godine i da svako takmičenje bude sve kvalitetnije, te da države obrate pažnju na naš sport. Banjaluka je odličan organizator znali smo to jer smo imali nekoliko kontrola i sve pohvale gospodinu Jovičiću i njegovoj ekipi na dosadašnjem radu – rekao je Perc.\nNa prvenstvu učestvuje i reprezentacija Republike Srpske, čiji predsjednik Radislav Jovičić ne stavlja imperativ pred takmičare.\n– Evropsko prvenstvo je kruna našeg dugogodišnjeg rada i želimo da se pokažemo kao pravi domaćini. Ovo je za nas velika nagrada i posebno smo ponosni na broj takmičara i zemalja iz koje dolaze jer smo okupili zaista najbolje. Što se tiče Republike Srpske, nadam se da će naši momci i djevojke pružiti svoj maksimum i za nas je najbitniji taj sportski momenat, a ako bude i medalja biće onda još bolji generalni učinak – istakao je Jovičić.


Ako vas put nanese u Podgoricu... | MTELCG\nAko vas put nanese u Podgoricu...\nCentre Ville Hotel & Experiences predstavio je specijalne ljetnje pakete namijenjene putnicima koji tokom avgusta i septembra planiraju da posjete Podgoricu.\n26.07.2017. | 10:43 > 10:48 0\nSvjesni da je Glavni grad nezaobilazna destinacija brojnim inostranim turistima, ovaj urbani i šik\npodgorički hotel odlučio da bude njihov dom daleko od kuće. U okviru ljetnje ponude, osmislio je dva dvodnevna paketa - “Summer in the city” i “Summer party”. Paket možete izabrati u zavisnosti od budžeta kojim raspolažete ili želje kako da provedete dva dana u Podgorici.\n"'Summer in the city”' namijenjen je gostima koji, prije svega, žele da istražuju Podgoricu i više\nvremena provedu u šetnji. U cijenu od 68 eura po osobi, uračunata su 2 noćenja u Small Room (malasoba), piće dobrodošlice, doručak na nivou švedskog stola, a WiFi, parking i posluženje u sobi (kafa,voda, čaj) su besplatni. Riječ je o najpovoljnijem ljetnjem paketu, koji će aktivnim turistima omogućiti smještaj u urbanom dijelu Podgorice, koji okružuju kafići, restorani i butici", navodi se u saopštenju.\n“Summer party” je prilagođen turistima koji u Glavnom gradu traže provod ili dolaze na vjenčanje ili\nproslavu prijatelja, jer uključuje kozmetičke tretmane i koktele u lobiju hotela.\n"Pored dva noćenja u Large room (velika soba) i doručka, ovaj paket obuhvata pripremu gošće i gosta za žurku u kozmetičkom salonu Vlado Beauty Bar, koji se nalazi sprat ispod hotela. Dame imaju pravo na kompletan kozmetički tretman, od feniranja i lakiranja noktiju, do šminkanja i opuštajuće masaže stopala. Za jači pol, hotel je u paket uvrstio tretman lica i njegu kose. I to nije sve. Kako bi u provod otišli u pravom raspoloženju, goste koji odaberu Summer Party paket čekaju po dva Signature koktela u lobiju hotela, odnosno, u baru The Living Room. Cijena paketa je 160 eura po osobi, a WiFi, parking i posluženje u sobi (kafa, voda, čaj) su besplatni", zaključuje se u saopštenju.\nViše informacija o paketima pročitajte na sajtu hotela: http://www.cv-hotel.com/special- offers/summer-city. CentreVille Hotel & Experiences otvoren je u oktobru prošle godine. U ugostiteljskoj ponudi Glavnog grada izdvojio se upravo po specijalnim paketima i zanimljivim ponudama. Izdvaja ga i njegova „dnevna soba“, koja je za kratko vrijeme postala jedno od omiljenih mjesta za podgoričane, ali i njihove goste.


Letonija je noćas, u ponoć po lokalnom vremenu, zamenila nacionalnu valutu lat zajedničkom evropskom i postala 18. članica monetarne unije u kojoj više od 330\nmiliona ljudi koristi evro u finansijskim transakcijama.\nUlazak u zonu evra znači dalje učvršćivanje veza baltičke zemlje sa Briselom i veće mogućnosti za Letoniju u spoljnoj trgovini, privlačenju investicija, otvaranju radnih mesta i ubrzavanju ekonomskog rasta, preneo je Euraktiv Srbija.\nOčekuje se da prelazak na evro donese višu inflaciju ali se računa na manji rast cena nego u susednoj Estoniji, koja je u zonu evra ušla 2011. godine.\nLetonija u zonu evra ulazi sa vladom u ostavci. Naime, premijer Valdis Dombrovskis krajem novembra podneo je ostavku preuzevši političku i moralnu odgovornost za nesreću u kojoj je poginulo više od 50 ljudi kada se srušio krov jedne samoposluge u Rigi. Ostavkom premijera automatski je pala letonska vlada.\nLetonija, zemlja sa dva miliona stanovnika koja je u EU ušla 2004, izašla je iz finansijske krize izazvane globalnim krahom 2008. i otplatila 7,5 milijardi evra zajmova iz spasilačkog paketa nakon što je sprovela jedan od najoštrijih programa štednje u Evropi.


NCL 360 individualni trening – Mirta Fraisman Čobanov\nNCL 360 individualni trening\nOvaj trening namijenjen je svima onima koji žele potpuno posložiti svoj život. Trening uključuje rad na svim potrebnim područjima kako biste ostvarii željene promjene. Po potrebi uključuje i suradnju vanjskih suradnika i stručnjaka (nutricionista, fizioterapeuta, kondicijskog trenera).\nZašto odabrati ncl 360 trening\nDobivate kompletnu procjenu vaše emocionalne inteligencije\nDobivate analizu područja za napredak po svim životnim područjima (privatni i poslovni život,)\nPostavljate svoje ciljeve za svako životno područje\nDobivate plan rada i aktivnosti kako biste unaprijedili ona životna područja s kojima niste zadovoljni,\nPo potrebi možete odabrati i podršku drugih stručnjaka koji vam u tome mogu pomoći. Ako želite raditi na svojem zdravlju i fizičkoj kondiciji, ovdje uključujemo nutricioniste, kondicijske trenere i prema potrebi fizioterapeute.\nŠTO SVE UKLJUČUJE ncl 360 TRENING\nSveobuhvatni test emocionalne inteligencije\nProcjenu motivacijskih programa\nAnalizu vaš uspješnosti u svim životnim područjaima sukladno vašim kriterijima\nTjedne susrete s NCL trenerom\nPrema potrebi psihoterapijske susrete\nKontinuriranu dostupnost NCL trenera tijekom procesa\nKorištenje najboljih tehnika i alata kako biste ostvarili maksimalne rezultate\nkako izgleda proces treninga\nUključuje postavljanje ciljeva i dogovor oko plana i odabira načina rada. Kompletnu analizu vaše uspješnosti po svim životni područjima. Analizu razine emocionalne inteiigencije s preporukama za rast i napredak.\n2. SASTANCI ( potrebni broj sastanaka)\nUključuje razgovor, korištenje metoda i tehnika Treninga izvrsnosti, podršku i zadatke koje ćete raditi između susreta.\n3. ZAVRŠNI SASTANAK\nDobivate zaključke procesa rada s uputama za daljnji rast i razvoj.\nProgram je namijenjen svima onima koji žele rasti, razvijati se i ostvariti ciljeve u bilo kojem području osobnog rasta i razvoja.\nMožete raditi na bilo kojem cilju ili problemu iz područja Vašeg osobnog rasta i razvoja, uspostavljanja kvalitetnih odnosa s drugim ljudima, rješavanja problema, konflikata, donošenja odluka, očuvanja zdravlja i psihofizičke kondicije.\nŠto ako niste sigurni što točno želite/trebate?\nDio treninga može biti otkrivanje što je to što uistinu želite i koje su to stvari koje su Vam potrebne kako biste unaprijedili kvalitetu svog života.\nPartus edukacija, obrt za poslovno savjetovanje\nMirta Fraisman Čobanov © 2020


(Ne) želite da napravite svoj OS! – LiBRE!\nZašto napraviti svoj OS?\nPut mladih hakera vodi do svakakvih ideja za projekte. Među takvim idejama se često nalaze igre, sajtovi, a ponekad čak i operativni sistemi. Cilj ovog teksta nije građenje novog operativnog sistema već predstavljanje problema koji ovakav projekat čine složenim.\nPre svega, potrebno je postaviti pitanje zašto želimo da se upustimo u ovakav, naizgled sulud i nemoguć, projekat. Neki od odgovora mogu biti:\nŽelim da učim;\nŽelim da izvežbam svoje programerske veštine;\nŽelim da popravim nešto;\nŽelim to da uradim iz zabave.\nSvi ovi odgovori su dovoljno dobar razlog za upuštanje u ovakvu pustolovinu. Ukoliko svoj odgovor niste našli među ponuđenima, a potrebni su vam savet ili pomoć, slobodno nam se javite.\nPočnimo od prvog odgovora: Želim da učim\nIgranje računarima može da bude aktivno i pasivno. Nekada je taj izraz imao malo drugačije značenje i podrazumevao je učenje i stvaranje. Danas se, nažalost, uglavnom povezuje sa upotrebom programa zabavnog karaktera koje popularno zovemo „video igrice”.\nRačunari su čudne i složene sprave. Da bismo ih koristili, pred nama se nalaze programi koji se oslanjaju na gotovo pola veka modernog računarstva i više od celog veka građenja teorije. Koliko dobro zaista poznajete računarske sisteme kada je u pitanju hardver? Kako računar vidi memoriju? Da li računar može da radi bez čvrstog diska? Kako računari komuniciraju međusobno? Na koji način računari upravljaju drugim, priključnim, uređajima? To su sva pitanja za koje se valja pripremiti. Ova pitanja pokrivaju temu hardvera. Međutim, računarski sistem se sastoji od hardvera i softvera koji su nerazdvojivi i jedan bez drugog neupotrebljivi. Pravljenje operativnog sistema je sjajan način da se istraži ovaj hardverski deo jednog modernog računarskog sistema.\nUkoliko vas ne zanima sam hardver, postoji drugi skup pitanja na koji možda niste dovoljno spremni. Svi znamo da osim korisničkih uslužnih programa (aplikacija) postoji i ona druga strana koju zovemo operativnim sistemom, ali koji su tačno zadaci jednog operativnog sistema? Kako i da li možemo zaista da pokrenemo praktično neograničen broj procesa? Koja je razlika između programa i procesa? Kako jedan proces vidi računar? Koji resursi su potrebni procesu? Kako su povezani korisnički programi i operativni sistem? Gde su u celoj toj priči upravljački programi ili tzv. drajveri (eng. drivers)? Kako se pokreće jedan operativni sistem od trenutka kada pritisnemo taster za startovanje računara? Kako i gde su smeštene datoteke? Kako se zaista pokreću programi („klikom na ikonicu” je pogrešan odgovor). Sva ova pitanja su tek početak koji vodi do teorije problema operativnih sistema.\nDrugi odgovor glasi: Želim da izvežbam svoje programerske veštine\nU prethodnom odeljku smo spomenuli teorijsku stranu problema projektovanja i implementacije jednog modernog operativnog sistema. Problemi koji su u pitanju mogu biti vrlo složeni i zahtevaju optimalna rešenja. Ne želite da vaš sistem zahteva nekoliko gigabajta radne memorije po pokretanju, zar ne? Procesi se karakterišu po svom načinu ponašanja. Za neke procese je važno da „ne koče” dok je za neke druge prihvatljivo da se njihovo izvršavanje malo oduži. Kako odrediti te prioritete? Osim toga, treba voditi računa o konzistentnosti podataka što zahteva pedantnost. Kod može da naraste do znatnog broja linija, što zahteva urednost. Konkurentno programiranje je izvor vrlo podlih i neuhvatljivih grešaka što samo po sebi stvara nove izazove. Neki delovi sistema su vrlo osetljivi na pojam vremena pa ti delovi moraju da budu optimizovani po pitanju brzine izvršavanja. Sve u svemu, pisanje operativnog sistema može da bude izvor vrlo zanimljivih programerskih problema, što u kombinaciji sa nivoom apstrakcije (radite blisko hardveru) i nedostatka dokumentacije (nećete tako lako pronaći rešenje na popularnim sajtovima gde se obično nalazi dosta rešenja za razne probleme) dodaje još složenosti.\nTreći odgovor: Želim da napravim nešto novo\nOvde ćemo morati malo da vas zaustavimo. Pre nego što počnete da stvarate nešto novo, morate da znate šta je do sada već urađeno. Jako je važno poznavati istorijski tok razvoja operativnih sistema, još od najranijih oblika iz šezdesetih godina. U nastavku teksta osvrnućemo se na neke od sistema vredne pažnje. Kada znamo šta je do sada već napravljeno i šta tačno želimo da unapredimo, tek tada možemo da počnemo da stvaramo nešto novo. Preporuka je da se počne sa kopiranjem postojećih rešenja čisto da bi se stekao utisak o složenosti problema i da se stekne određeno iskustvo u sistemskom programiranju i arhitekturi računarskih sistema.\nČetvrti, i naš poslednji ponuđeni odgovor: Želim da se igram\nOvo je najslađi način da se započne projekat ovog tipa. Bilo da želite da pokrenete neki stari računar, ili želite da radite na svojem računaru ili virtuelnoj mašini, jako je lep osećaj kada na ekranu vidite prve znake života svog operativnog sistema. Ova putanja ne zahteva izgradnju kompletnog sistema i može da se odnosi samo na rad u drugačijem okruženju, bez podrške biblioteka i usluga koje nude standardni sistemi na koje smo navikli da su uvek tu.\nPredlog puta do cilja\nKoliko god da se potrudimo, ne možemo dovoljno da naglasimo koliko je znanja potrebno za rad na tom nivou. Zbog toga predlažemo da projekat započnete iz delova, bez velikih očekivanja i zahteva. Druga vrlo važna stvar je da za početak ne provodite previše vremena u planiranju. Planiranje bez konkretnih rezultata može da zamori i da nakon svega projekat ostane na početnoj fazi u obliku dokumentacije. Krenite malim koracima, a pročitajte u nastavku teksta koji to koraci mogu da budu.\nJedan možda malo neobičan savet je da započnete sa isprobavanjem drugačijih distribucija linuksa. Možemo da preporučimo Arč linuks kao način da se upoznate sa grafičkim interfejsom, okruženjem radne površi, podešavanjem programa za učitavanje sistema (eng. bootloader), itd. Sledeći korak bi mogao da bude instaliranje Džentu (eng. Gentoo) linuksa, koji zahteva još finije poznavanje operativnog sistema, nudi još više mogućnosti za podešavanje i dobar je način da se upozna sa podešavanjem, kompajliranjem i instaliranjem jezgra (eng. kernel). Ove dve stavke mogu da donesu i do nekoliko godina svakodnevne zabave, ali postoji i nastavak. Postoji distribucija „LFS” (eng. Linux From Scratch) koja je baš sve prepustila korisniku. Ne postoji intuitivan i automatizovan način ni za instaliranje ni za podešavanje. Moramo da naglasimo da ne preporučujemo LFS kao sistem za svakodnevni rad već više kao način za učenje. Poslednja stanica je zajednica koja se posvetila dokumentovanju stvaranja pojedinih delova operativnog sistema. Reč je o „OS-dev” zajednici, a nju možete pronaći na sajtu wiki.osdev.org.\nPokušajte da napravite program koji će se pokrenuti umesto operativnog sistema. Program koji ne zahteva operativni sistem, a radi nešto. Neka za početak ispiše barem nekoliko slova na ekranu. Dodajte unos sa tastature. Pokušajte da pokrenete više od jednog programa, odvojeno pa istovremeno. Dodajte podršku za rukovanje datotekama, komunicirajte sa mrežnom opremom, ili dodajte sprega ka grafičkoj kartici. Koliko složeno može da bude napraviti radni okvir nalik na Kjut (Qt) ili GTK? Posebno zanimljiv cilj je pokretanje nekog od postojećih programa na nečemu što sada već možemo da nazovemo operativnim sistemom.\nUkoliko smatrate da je ovo prevelik zalogaj, ili ste odlučili da ne želite da stvarate kompletan operativni sistem, možda želite da detaljnije izučite neki od postojećih. Pisanje modula za Linuks jezgro ili drajvere nije toliko složeno. Preporučujemo ipak da takve poduhvate isprobavate u virtuelnoj mašini i da budete oprezni da ne pokvarite svoj postojeći sistem.\nNadamo se da smo uspeli da vas zainteresujemo i ohrabrimo, ali i pripremimo za pravljenje jednostavnog operativnog sistema. U ovom članku smo otvorili mnogo više pitanja, nego što smo ponudili odgovora. Potrudićemo se da u narednim brojevima damo što više odgovora na ova pitanja, kroz praktične primere koje možete da isprobate, ili kroz predstavljanje postojećih projekata. U sledećem broju očekujte kratak pregled operativnih sistema koji su doveli do nastanka linuksa.\n← Jutjub iz terminala — Mps-jutjub\nSigurno brisanje podataka (2. deo) →


SSP apeluje STOP PETARDAMA! – Sindikat srpske policije\nNaslovna /Apeli/SSP apeluje STOP PETARDAMA!\nMinistarstvo unutrašnjih poslova će preduzeti, sigurni smo, sve mere, u skladu sa zakonom, u cilju sprečavanja neovlašćene prodaje pirotehničkih sredstava, kako bi se na najmanju moguću meru sveli šanse da ova sredstva dođu u posed dece. Ali za uspeh u toj borbi i sprečavanje neovlašćene prodaje pirotehnike neophodna je pomoć čitavog društva, odnosno svest svih građana o razmerama opasnosti koje imaju pirotehnička sredstva.\nPodsećanja radi, prodaja pirotehničkih sredstava je dozvoljena samo ovlašćenim prodavnicama uz sertifikat o bezbednosti . Zakonom o javnom redu i miru, članom 17. definisan je prekršaj koji glasi: „Ko paljenjem pirotehničkih proizvoda narušava javni red i mir ili ugrožava sigurnost građana – kazniće se novačnom kaznom od 10.000 do 50.000 dinara ili radom u javnom interesu od 40 do 120 časova.“ Dok u stavu 3. je predviđen kvalifikovani oblik koji glasi: „ Ko prekršaj izvrši u grupi od tri ili više lica – kazniće se kaznom zatvora od 30 do 60 dana“.


Oprez / Ova tri horoskopska znaka nisu za brak – Aura\nOprez / Ova tri horoskopska znaka nisu za brak\nRazmislite dobro! Možda s nekim od ova 3 horoskopska znaka planirate svoju budućnost.\nIako je dobar i osjećajan kao čovjek, bračni život s njim uopšte nije lak. Kod njih postoje dvije krajnosti. Na jednoj su oni koji su veoma porodični ljudi, tradicionalisti koji provode dosta vremena u svom domu. Sve bi to bilo u redu da nisu pretjerano čangrizavi. Oni će uvijek svemu naći manu i biti u stanju da konstantno prigovaraju. Često im nešto nije po volji pa će zanovijetati, a to nikome ne bi prijalo. U drugu krajnost idu oni koji su apsolutno nezainteresirani i lijeni, koji će se oženiti iz nekog višeg interesa, materijalnog prije svega. O njima nije ni potrebno objašnjavati dodatno, jer njih porodica u pravom smislu te riječi i ne zanima. Oni su uglavnom vjerni svojoj ženi i dobri prema njoj, ali je potrebno da njihove želje budu zadovoljene.\nSa muškarcem Škorpijom bračnu harmoniju možete ostvariti jedino ukoliko živite u njegovoj sjenci. On voli da je dominantan i da ga žena u tome prati jer ne podnosi da se osjeća kao da je žena iznad njega. Također je veoma posesivan i ljubomoran što nije mali problem, jer ako mislite da živite s njim budite spremne na to. Dobra strana je ta što je baš zbog želje da prednjači on uglavnom uspješan u poslu i dobro zarađuje pa bi bio dobar oslonac svojoj porodici. Također, svojoj ženi i djeci pružit će pravu zaštitu jer će ljubomorno čuvati svoje najbliže.\nOn je toliko društven i toliko putuje, ne drži ga mjesto i zato on uopšte nije tip kome bi porodičan život godio i sa kojim bi se nosio. Oni su zabavni i zanimljivi muškarci, ali na većinu stvari gledaju avanturistički pa i na ljubav. Sa njima nije teško živjeti ali morate da im se prilagodite. Ljubomora kod njih ne dolazi u obzir, žele da imaju svoj prostor, vrijeme za društveni život koji im je od velike važnosti i ženu koja će to bespogovorno prihvatiti. Također, često nemaju osjećaja za druge jer stvari gledaju trenutno, dok im je zanimljivo, tako da bi njegova žena morala biti puna razumijevanja za njihovu vihornu prirodu. Međutim…Horoskop nije baš egzaktna nauka zasnovana na empirijskim činjenicama – pa ako je vaš partner baš u nekom od ova tri znaka, a vama je super, ne bi trebalo mnogo da se zabrinete.


ALTERNATIVA MEDICA | Apoteka Julija Nova\nBubrezi i mokraćni putevi 1 Dijabetes 1 Imunitet 1 Menopauza i PMS 2 Stomačne tegobe 1 Zdravo srce i cirkulacija 2 Srce, krvni sudovi i cirkulacija 2 Vene i kapilari 2\n50 3 50ml 2 70g 1 100ml 1 biljne 1 candidaplant 1 floradijabet 1 floravitex 1 gel 1 kapi 5 menopauza 1 ml 3 pms 1 rastvor 1 valechin 1 vendoksin 2 virak 1 zodex 1 čaj 1\nCANDIDAPLANT ® kapi predstavljaju 100% prirodan, organski proizvod na bazi mešavine ekstrakata organskih biljnih sirovina virka, nevena, vranilove trave, zlatnice, sremuša, medvetke, sa organskim voćnim destilatom. Candidaplant® biljne kapi 100% uspešno rešavaju problem kandide i drugih gljivi..\nFLORADIJABET KAPI 50ML\nBILJNE KAPI ZA ŠEĆER I DIJEBETES POMAŽU KOD:POVIŠENOG ŠEĆERA U KRVIŠTITE KRVNE SUDOVE KOD DIJABETIČARAREGULIŠU NIVO ŠEĆERA I NEDOZVOLJAVAJU NAGLE SKOKOVE ŠEĆERA USLED STRESA I PREKOMERNE ISHRANEŠTITI OD POJAVE PUŠAČKE NOGE I ODUMIRANJE UDOVA..\nFLORAVITEX RASTVOR 50 ml\nFloravitex biljne kapi smanjuju ili otklanjaju tegobe usled hormonskog disbalansa kao što su:– bolne menstruacije (dismenoreja)– predmenstrualni sindrom (PMS, bol i nadutost grudi, glavobolja i dr.)– neredovne menstruacije– nenormalna krvarenja materice– neplodnost usled hormonske neravnoteže (steri..\nVALECHIN KAPI 50ml\nORGANSKE BILJNE KAPI ZA JAK I SNAŽAN IMUNITET POMAŽU KOD:– OPŠTEG JAČANJA IMUNITETA– BAKTERIJSKIH, GLJIVIČNIH I VIRUSNIH INFEKCIJA– HPV VIRUSA– SINUZITISA I DRUGIH HRONIČNIH UPALA DISAJNIH ORGANA– UZNEMIRENOSTI I NAPETOSTIPakovanje: 50 ml..\nVendoksin® gel je prirodni biljni preparat na bazi organski sertifikovanih biljnih ekstrakata kestena, hajdučke trave, ždraljike, zdravca i nevena, za negu kože kod proširenih vena i ispucalih kapilara, umornih i otečenih nogu, napetosti u mišićima i..\nSadrže mešavinu biljnih ekstrakata (divljeg kestena, hajdučke trave, žutog i belog kokotca, žive trave, nevena). Delovanje i upotreba baziraju na fiziološkim efektima lekovitih biljnih sastojaka (saponozidi, flavonoidi, heterozidi, polifenoli, tanini, vitamini, minerali i dr.) koji su nosioci antiin..\nVIRAK BILJNE KAPI 50 ml\nU cilju očuvanja zdravlja, preporučuje se kod različitih ginekoloških oboljenja (krvarenja, poremećaji menstrualnog ciklusa, endometrioze, ciste, sindrom policističnih jajnika, različite hiperplazije tkiva, polipi, miomi i kancer, prolaps uterusa&nbs..\nNamenjen je održavanju fiziološke funkcije i unapređenju zdravlja organa urinarnog sistema. Preporučenim načinom upotrebe ovog čaja, pomažemo ispiranje mokraćnih puteva kod bakterijskih infekcija i upalnih procesa, kao i izbacivanje peska i kamena iz bubrega i ostalih mokraćnih organa...


MyCity Military » Kantina » Ekonomija Srbije\nPoslao: 21 Okt 2020 15:37\nPošto sam primetio da se u posljednje vreme skoro svaka tema o opremanju vojske Srbije na kraju pretvori u temu o ekonomiji da ne bi bespotrebno zatrpavali druge teme sa ovakvim stvarima odlucio sam da otvorim posebnu temu u kojoj cete umesto u gomili tema kao dosada moci slobodno da pišete o ekonomiji, platama, porezima i slicnim stvarima koje vas zanimaju pored vojne tehnike.\nPoslao: 21 Okt 2020 15:51\nZa pocetak evo poređenja ekonomije Srbije i nekih susednih zemalja.\nPoslao: 21 Okt 2020 16:04\nI nešto što je posebo zanimljivo bruto nacionalni dohodak u dolarima jednake kupovne moći iz koga se vidi da iako je BDP po glavi stanovnika u Srbiji manji nego u Hrvatskoj zbog nizih cene stanovnici Srbije imaju vecu kupovnu moć. (Bruto nacionalni dohodak je izražen u dolarima jednake kupovne moći kako bi se uskladile razlike u cenama u različitim državama)\nPoslao: 21 Okt 2020 19:11\nOk. A sad, mozemo li reci sta i sa kojim udelom ucestvuje u ekonomiji Srbije? turizam,poljoprivreda,industrija,energetika... Izvoz,uvoz.\nI sta je to u Srbiji toliko povoljno u odnosu na bilo koga drugog? Ja i bilo ko drugi kad i ako plati racune ne moze mnogo toga da kupi za razliku od ostalih u okruzenju.\nPoslao: 21 Okt 2020 19:49\nPa recimo od bitnih stvari struja i hleb koji su među najeftinijim u Evropi.\nPoslao: 21 Okt 2020 20:25\nJa se nadam da si svestan da je cena struje niska iskljucivo zarad socijalnog mira i da ne mislis da je proizvodnja struje jeftinija u srbiji nego u nekoj drugoj drzavi. Razlika u ceni kostanja postoji ali nije tolika da opravdava nisku cenu struje.\nPoslao: 22 Okt 2020 08:11\nMislim je totalno ludilo moga komentarisiti cene bilo cega u Srbiji. Apsolutno cene nemaju veze nisacim. Srbija je jedan veliki geto.\nImas par likova koji ubacuju robu u taj geto i oni uzimaju koliko hoce.\nIsta prica vazi za robu koja se pravi-proizvodi u Srbiji.\nO onda imas ekipu koja ,,vodi'' drzavu a oni su u fazonu hocemo mi svoj deo necete nas prevariti.\nA onda imamo istu situaciju na nivou gradova.\nKad se svi oni lepo ugrade,utale, dogovore koliko im treba onda na sve to dodaju jos jedno 20-50% trgovacku marzu i proizvodi i usluge mogu na ,,police''\nAlavost likova koji ,,vode'' drzavu i bizMismena pomalo kontrolisu aj da ih nazovem privatni preduzetnici sa buvljaka,pijaca i sajtova tipa Kupujem Prodajem. Mada su oni sve vise i vise kontrolisana kategorija jer nikome od gore navedih likova oni neodgovaraju.\nOni polako zatvaraju ,,radnje'' a oni odlaze preko grane i/ili novootvorene fabrike gde dobiju pelene i rade za 300e.\nPoslao: 31 Jul 2021 13:14\nCitat:PKB - 35 godina postojanja (1980. godina)\nCitat:Autotransport ili ''Kraljevo grad mladosti''\nCitat:FAP Osvajac Drumova - Dokumentarni film - RTB RTS\nCitat:Šta je to Elektronska industrija Niš - ETVNIŠ86\nА ми већ 5 милијарди у минусу за ову годину....Какав онда раст ми БДП имамо...\nPoslao: 31 Jul 2021 15:56\nPa kako svetska ekonomija danas funkcioniše, svaki rast je u suštini jedan veliki minus. Štampaju se istorijske količine Dolara i Evra a inflacija jednocifrena. Kriza iz 2008. još nije prestala jer su kamatne stope i dalje smešne što znači da je globalna privreda u debeloj krizi.\nNaš rast se bazira na stranim investicijama koje nisu baš idealno sredstvo razvoja. Samo je kod nas situacija "kad nema kiše, dobar je i grad". I nije to samo kod nas, nego cela istočna Evropa. Ne postoji poljski smart phone. Vrhunac proizvodnje je češki prepakovani Golf i rumunski sirotinjski Reno.\nImamo mi mnogo sopstvenih strukturnih problema u privredi ali nemoj da se zavaravamo, nekog velikog manevarskog prostora nema. U globalnom sistemu mi smo postavljeni tako da u najbolju ruku proizvodimo za druge. Treba biti Kina, da bi smeo da imaš razvoj i da se štitiš carinama, pa opet te satiru sankcijama čim počneš da pobeđuješ na tržištu.\nNismo mi drastično gori od istočne Evrope kad se uzme u obzir gde su nas vratile sankcije. Mi smo imali godišnji pad bdp od 50%. Pa tako surove ekonomske sankcije bi od Nemačke napravile Honduras a ne od nas.\nOno što možemo da uradimo je da subvencionišemo samo investicije koje donose novu tehnologiju, ostatak para u stimulaciju domaće privrede uz istovremeno zavrtanje jaja domaćim bizMismenima sa jakom poreskom disciplinom i šurenjem trange-frange biznisa (izgradnja stanova i tržnih centara). Da se lova usmeri u inovacione fondove, da se batali politika precenjenog stabilnog kursa i da se stimuliše najviše izvoz i proizvodnja, pre svega visoko tehnoloških proizvoda i IT. Za sve ovo treba mnogo političke volje i znanja a bojim se da toga nema. I sa svim tim bi se tek za 10-15 godina izašlo na nivo nekog proseka EU sa standardom života.


KotorArt Talenti | ZRCALO\nŠkola za osnovno i srednje muzičko obrazovanje Vida Matjan u Kotoru tokom sedam decenija postojanja zadržala je status ustanove koja baštini prave vrijednosti nacionalne i svjetske muzičke kulture, ali i osavremenjuje i unapređuje nastavni proces. Današnji nastavnici i saradnici s uspjehom nastavljaju tradiciju svojih prethodnika i svakodnevnim zalaganjem i trudom doprinose razvoju ustanove koja potvrđuje svoj kvalitet plasmanima na državnim i međunarodnim takmičenjima i festivalima. Pored velelepnog zdanja u Starom gradu, Škola obavlja djelatnost i u područnim odjeljenjima u Risnu, Radanovićima i Lastvi Grbaljskoj. Sa oko 450 učenika i 48 nastavnika i saradnika, nastava se odvija na odsjecima za klavir, flautu, klarinet, saksofon, trubu, hornu, violinu, violončelo, gitaru, harmoniku i solo pjevanje… Od 2007. godine Škola s ponosom nosi ime Vide Matjan, kompozitorke i pedagoškinje, direktorke i utemeljiteljke Škole, koja je muzičko obrazovanje stekla u rodnoj Ljubljani, a zatim u Beogradu. Izuzetna energija i svestranost muzičkog djelovanja kulminirali su u oblasti muzičke pedagogije, u kojoj je Vida Matjan konstantno težila inovacijama, kako bi djeci školu učinila drugim domom. Tako je interesovanje djece neprekidno raslo, pa su mnogi, nakon školovanja, nastavljali da se bave muzikom profesionalno, dok su drugi ostajali u sferi amaterizma, kao članovi gradskih i crkvenih horova, članovi Gradske muzike itd.\nKratki URL: http://zrcalo.me/?p=8896\nObjavio Urednik dana jul 27 2021. u kategoriji Novinarstvo, Vijesti. Možete pratiti sve u vezi ovog teksta putem RSS 2.0. Ako želite, prokomentarišite ovaj tekst


POKLANJAMO KARTE ZA NOVOGODIŠNJI KONCERT ZRENJANINSKE FILHARMONIJE | ZR KLIK\nPOKLANJAMO KARTE ZA NOVOGODIŠNJI KONCERT ZRENJANINSKE FILHARMONIJE\nZrenjanin- Portal ZRklik i Kulturni centar Zrenjanin poklanjaju jednom čitaocu dve karte za novogodišnji koncert Zrenjaninske filharmonije i Novosadskog Big Benda pod nazivom „Velika filmska avantura“.\nU Kulturnom centru Zrenjanina, u petak, 4. januara 2019. godine sa početkom u 20 časova, biće održan novogodišnji koncert Zrenjaninske filharmonije i Novosadskog Big Benda pod nazivom „Velika filmska avantura“. U okviru novogodišnjeg muzičkog programa nastupaju i solisti, tri tenora: Dušan Svilar, Mattia Zanatta i Stevan Karanac pod dirigentskom palicom Fedora Vrtačnika.


Kursevi ruskog u Rusiji, uči duže – uštedi više | Moja jezička mreža\nОбјављено 19-феб-2020 01-мај-2022 од Verbalist\nZa vas koji želite da se okupate u peterburškom sjaju, dovoljno je da ovde kliknete i započnete svoj put.\nupis mora biti izvršen najkasnije do 28. februara 2022, s tim da promocija važi dok se mesta na programima ne popune;\nupis je izvršen kada se uplati depozit ili ceo iznos školarine, kao i potpiše ugovor sa školom Liden & Denz;\npopust važi za standardni i intenzivni kurs u trajanju od najmanje 3 nedelje;\nUkoliko želite da poboljšate ili utvrdite poznavanje ruskog pre odlaska na usavršavanje u Rusiju profesori jezičke mreže Verbalisti vam stoje na raspolaganju.\nZa jezičko putovanje u Moskvu i Sankt Peterburg pišite nam na info@prodirekt.net i mi ćemo sve završiti. Vaše je samo da se spakujete. Cчастливый путь!\nKako su ruske bajke izgledale za neke od polaznika škole Liden & Denz pogledajte u video prilozima u nastavku:\nSarađujući s nama, vi direktno sarađujete s koledžom koji organizuje nastavu u inostranstvu. U svojstvu ovlašćenog regionalnog zastupnika najboljih škola u svetu, i u pojedinim slučajevima ko-autora jezičkih progama, pružamo mogućnost upisa po istim cenama koje su objavili koledži, uz mogućnost da ostvarite dodatne popuste kao član jezičke mreže.\nPored toga, s vodećim stručnjacima u edukaciji i akreditovanom jezičkom mrežom Verbalisti dobijate potrebnu fleksibilnost i pouzdanost pri izboru programa, vannastavnih aktivnosti i smeštaja, kao i u samoj organizaciji putovanja; još neke prednosti usavršavanja preko jezičke mreže možete pročitati ovde.\nПретходни чланакПретходно Promocija za direktan let i jezičko putovanje u Firencu\nСледећи чланакСледеће Proslavite sa nama 15 godina saradnje sa školom GLS, promocija za letnje škole nemačkog


Ukidanje diskriminacije u školama je istorijska šansa |\nUkidanje diskriminacije u školama je istorijska šansa\n2012-06-04 | Filed underBosna i Hercegovina,Čapljina,Stolac,Vijesti iz BH gradova | Posted by admin\nMary Ann Hennessey, šefica sarajevskog ureda Vijeća Evrope se, zajedno sa Denisom Maglajlić-Sarajlić, zamjenicom ministra civilnih poslova BiH, sastala sa premijerom i ministrom obrazovanja, nauke, kulture i sporta Hercegovačko-neretvanskog kantona, načelnicima općina Čapljina i Stolac, te sa direktorima i školskim odborima osnovnih i srednjih škola iz tih općina.\nNa sastancima je razgovarano o uslovima neophodnim za provođenje presude Općinskog suda u Mostaru od 27. aprila ove godine, u kojoj je “utvrđeno da je odvajanje učenika na temelju njihove etničke pripadnosti u školama na području Hercegovačko-neretvanskog kantona diskriminirajuća praksa”, što predstavlja kršenje zakona o zabrani diskriminacije i Evropske konvencije o ljudskim pravima i elementarnim slobodama.\nHennessey je ohrabrila relevantne predstavnike škola, općina i Hercegovačko-neretvanskog kantona da razviju zajednički akcioni plan, kako bi se osiguralo da u narednoj školskoj godini škole budu u potpunosti integrisane. Ona je istakla da bi obrazovanje u BiH, posebno u svjetlu ambicija za evropske integracije zemlje, trebalo da promoviše multikulturalno i demokratsko društvo, istovremeno poštivajući različitosti u lokalnim zajednicama, uključujući jezik ili kulturne specifičnosti.\nPremijer HNK Denis Lasić i ministar obrazovanja, nauke, kulture i sporta HNK Zlatko Hadžiomerović istakli su da su opredijeljeni za brzo rješavanje ovog slučaja i da će, zajedno sa Vijećem Evrope, poduzeti korake kako bi se presuda što prije provela u djelo, te segregacija učenika okončala.\nVijeće Evrope je voljno pružiti svu neophodnu pomoć lokalnim institucijama u ovim naporima, ali takođe očekuje od svih aktera u procesu da razumiju svoju odgovornost i šansu – koja može biti istorijska – kako bi se ukinule prakse koje dijele djecu i društvo po etničkom ili bilo kojem drugom osnovu. Došlo je vrijeme za ovu promjenu, koja će biti na dobrobit cijele zajednice i budućnosti BiH.\nZajednička posjeta Hennessey i Maglajlić-Sarajlić je takođe jasan signal državnih institucija BiH – koje su potpisnice konvencija Vijeća Evrope – da su spremne podržati ovaj proces, koji vodi ka ukidanju diskriminatornih praksi širom zemlje.\nPosted by admin on 2012-06-04. Filed under Bosna i Hercegovina, Čapljina, Stolac, Vijesti iz BH gradova. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Savetnik u sektoru za finansijski sistem Ministarstva finansija Dejan Hadžić rekao je da je od ukupnog korpusa “osiguravajućih” medijskih objava, udeo vezan za životno osiguranje drastično opao sa 16,7 posto u 2012. godini na skromnih 8,8 posto u prvoj polovini 2015.godine.\nStanje industrije životnog osiguranja u stvari daleko je od idealnog, pre svega zbog činjenice da je rast veliki, ali sa jako niske polazne tačke, koja je drastično niža od donje granice evropskog proseka, ukazuje da je važna ozbiljna medijska kampanja kojom bi se na sistemski način najšira javnost informisala o svim prednostima ovog vida dugoročne štednje, rečeno je na skupu, saopštio je Danas konferens centra.\nNikola Rodić, direktor Odeljenja za aktuarske poslove i statistiku Narodne banke Srbije, ukazao je na činjenicu da je ove godine ukupni broj korisnika životnog osiguranja u Srbiji prešao brojku od 500.000 korisnika, a da ove usluge u Srbiji pruža 11 osiguravajućih kuća, koja su 2014.godine akumulirala investicioni potencijal u vrednosti od 57 milijardi dinara.\nTo je veliki rast u odnosu na 2005. godinu, kada je taj iznos bio 3,9 milijardi dinara, navodi se u saopštenju.\n“Novozaključeni ugovori tokom 2014.godine imaju svoj udeo u ukupnom broju polisa životnih osiguranja od blizu 33 posto, što je veoma pozitivan podatak”, zaključio je Rodić, navodi se u saopštenju.\nSamostalni savetnik u Privrednoj komori Srbije Vladimir Đorđević rekao je da je dilema pred kojom se suočavamo kada je reč o proceni neophodnih uslova za ozbiljniji rast industrije životnog osiguranja, slična je dilemi šta je starije: kokoška ili jaje.\n"Tako je jak sektor osiguranja jedan od generatora jake privrede, a sa druge strane potrebna je jaka privreda koja kod građana generiše višak koji može da se uloži u životno osiguranje. Kada je reč o komunikaciji sa javnošću, običnom građaninu ne znači puno podatak o rastu premije, mnogo više znače podaci o isplaćenim premijama, a taj iznos u Srbiji tokom 2014.godine bio je na nivou od 4,7 milijardi dinara”, rekao je on.\nNa skupu je rečeno da bi sveobuhvatna zajednička medijska strategija u promociji životnog osiguranja bila bi neprocenjiva, da društva imaju zajednički interes koji bi u saradnji sa medijima i državom mogao biti uspešno sproveden kako bi broj korisnika polisa životnog osiguranja u Srbiji bio veći, a ne na nivou nominalnog statističkog rasta koji u ukupnom zbiru i dalje predstavlja rezultat koji je drastično ispod najnižih tržišnih udela u državama EU.


Američki specijalac napustio Rusiju – BiGportal.ba\nAmerički specijalac napustio Rusiju\nDolazak ambasadora Džona Tefta u Moskvu poslužio je kao povod za spekulacije da se „Putinu bliži kraj“, ali se dogodilo suprotno – Kremlj je izolovao i neutralisao nezgodnog „diplomatskog komandosa“\nProšlog četvrtka okončana je još jedna diplomatska misija SAD – američki ambasador Džon Teft odleteo je iz Moskve. Ovaj, kako su ga mediji nazvali, „diplomatski specijalac“ bivšeg predsednika Baraka Obame napustio je Rusiju posle tri godine, kako mnogi kažu, neobavljena posla. Naslediće ga Džon Hantsmen, rok muzičar, pripadnik mormonske crkve i bivši ambasador u Kini, pa ostaje da se vidi da li će Teftov imenjak biti uspešniji. Jer učinak dosadašnjeg ambasadora nije bio ništa bolji od rezultata njegovog prethodnika, skandaloznog Majkla Mekfola, koji se naročito istakao po organizovanju „revolucije belih tračica“, kada je u zimu 2011. huškao rusku opoziciju protiv Vladimira Putina. Džon Teft, i to je za jednog američkog ambasadora sasvim solidno dostignuće, bar se čuvao neprimerenih ispada i javnog „opozicionog delovanja“. Zato je, za razliku od Mekfola, u Kremlju bio dočekivan sa počastima. Međutim, proterivanje više od 700 američkih diplomata 1. septembra označilo je i kraj misije ovog „komandosa“, čijeg se rada u proteklih dvadesetak godina ne bi postideli ni najviši funkcioneri američke obaveštajne službe.\nRAŠČIŠĆAVANjE RUŠEVINA? Karijerni diplomata Džon Teft proveo je tri godine u Rusiji, od ukupno četiri i po decenije na raznim pozicijama u strukturama Stejt departmenta. Predsednik SAD Donald Tramp sredinom jula predstavio je kandidaturu Džona Hantsmena za novog ambasadora u Moskvi i Kremlj mu je već dao agreman. Pojedini analitičari nadaju se da bi sa Hantsmenom moglo da se očekuje bolje razumevanje dve supersile, pa čak i neka vrsta otopljavanja odnosa. Navodno, ovaj „Trampov čovek“ mogao bi da raščisti ruševine koje su iza sebe ostavili Mekfol i Teft. Znajući, ipak, dosadašnju dinamiku rusko-američkih odnosa i hladnoratovske tendencije poslednjih godina u svetu, od Hantsmena ne bi trebalo previše očekivati. Veliki uspeh bio bi ako sadašnje stanje haosa u međunarodnim odnosima bude zamenjeno nekom vrstom kontrolisanog hladnog rata po strogo utvrđenim pravilima, ali ni to neće presudno zavisiti od ruskog ili američkog ambasadora.\nTreba podsetiti da i Moskva zamenjuje svog šefa diplomatske misije u Vašingtonu. Umesto veterana Sergeja Kisljaka, koga su čak optuživali i za mešanje u (post)izborni proces u Americi, za ambasadora dolazi im sada hladnokrvni Anatolij Antonov, sa najvišim činom u ruskoj vojsci – generala armije. Ovaj stručnjak za međunarodne odnose karijeru je proteklih godina gradio kao zamenik ministra inostranih poslova Sergeja Lavrova, a prethodno i kao zamenik ministra odbrane Sergeja Šojgua. Tako Moskva na delu primenjuje prema Vašingtonu svoju – nezvanično proklamovanu – doktrinu „dva Sergeja“, sažetu u krilatici: „Ko neće da priča sa Lavrovom, moraće sa Šojguom“. U slučaju Anatolija Antonova, poruke „oba Sergeja“ biće sadržane u diplomatskoj delatnosti jednog čoveka. Ako se za nekog ambasadora može koristiti vojna terminologija, poput „specijalca“, onda bi ona pre bila primerena za generala Antonova, nego za Tefta.\nKada je Džon Teft pre tri godine došao u Rusiju, mnogi su zamišljali da će njegovi rezultati biti slični onima u zemljama gde je pre toga službovao – Litvaniji, Gruziji i Ukrajini. Teft se uvek nalazio „u pravo vreme na pravom mestu“ kada su se dešavali prelomni događaji od interesa za Sjedinjene Američke Države na postsovjetskom prostoru. Tako je Teft 2000. godine poslat za ambasador u Litvaniju, gde je „pomogao“ uspešno okončanje tamošnjeg referenduma o pristupanju EU, uprkos protivljenju tada vladajuće Socijaldemokratske partije. Potom ga je 2008. godine Kavkaski rat „zatekao“ na mestu ambasadora u Tbilisiju, gde je u ime svog tadašnjeg predsednika Džordža Buša savetovao gruzijskog šefa države Mihaila Sakašvilija u osetljivom pitanju provociranja sukoba sa Moskvom. Gruzija je uoči sukoba u Južnoj Osetiji dobila ogromne količine naoružanja iz svih istočnoevropskih država, uključujući Ukrajinu i Srbiju.\n„DELIKATNI“ SPECIJALAC Posle ovih uspešnih misija Teft prelazi na glavno poprište – Ukrajinu. Kijev napušta u jesen 2013, nekoliko nedelja pre „Evromajdana“, koji je okončan nasilnim svrgavanjem demokratski izabranog predsednika Viktora Janukoviča. Kako je i „Pečat“ pisao u godinama i mesecima uoči „demokratske revolucije“, u Ukrajini je odmah po izboru Janukoviča 2010. sve bilo spremno za (ne)nasilne proteste i čekao se samo povod da ova mašinerija bude pokrenuta. Verovati da njome nije dirigovao „lisica Teft“ – upamćen i po klečanju pred njim ukrajinskog generala koji mu predaje sablju – bilo bi isto tako naivno kao i pomišljati da Janukovič nije bio naklonjeniji Moskvi, nego Vašingtonu i Briselu. Uprkos tome što je logika političkog preživljavanja upućivala tadašnjeg ukrajinskog predsednika na dugotrajne i iscrpljujuće razgovore sa Zapadom, znajući da nije mudro ljutiti one koji u svojim rukama drže sve konce revolucije, od početka je bilo jasno kako će se to sve završiti, uključujući i sudbinu Krima.\nDolazak Tefta u Moskvu, već sledeće godine, poslužio je mnogima kao povod za spekulacije da se „Putinu bliži kraj“, da „specijalac dolazi da ga sruši“, i tome slično. Dogodilo se, međutim, suprotno. Kremlj je, naizgled lako, izolovao i neutralisao nezgodnog Tefta, koji se, sa svoje strane, trudio da u očima javnosti izgleda sasvim suprotno od svog prethodnika – dakle, kao prijatelj Rusije i njenog naroda. U medijima se, za razliku od „brbljivog“ Mekfola, pojavljivao krajnje retko, pa je kuriozitet bila i njegova fotografija iz jednog restorana sa pomoćnicom šefa Stejt departmenta za Evroaziju Viktorijom Nuland, prilikom njene posete Moskvi. Činjenica da je Nulandova bila jedan od glavnih promotora ukrajinskog „Evromajdana“ svakako je davala i određenu simboliku Teftovoj fotografiji sa svojom šeficom.\nIpak, ambasador Teft strogo se klonio javnog mešanja i izjašnjavanja o ruskim unutrašnjim stvarima. Ako je to i činio, onda se izražavao biranim rečima, u krajnje prijateljskom tonu. To je već podsećalo na staru, dobru hladnoratovsku diplomatsku školu. Takve protivnike Rusi tradicionalno uvažavaju i sa njima vole da „rade“. Međutim, pošto je Moskva prethodnih godina temeljno sasekla gotovo čitavu nevladinu i agenturnu mrežu Zapada u Rusiji, čak ni iskusnom liscu poput Tefta nije preostalo mnogo instrumenata u rukama, kako bi obavio „nemoguću misiju“ podrivanja Putina iznutra. I ona je sada okončana: Teft je sa suprugom Marielom napustio rusku prestonicu i odlazi u zasluženu penziju. A sa njim i čitava epoha unipolarnog sveta i globalne hegemonije samo jedne supersile.\nSIMBOLIČAN POČETAK JEDNE MISIJE „Čast mi je da služim našoj velikoj zemlji kao ambasadora SAD u Rusiji. Sa nestrpljenjem čekam da se priključim“, bila je prva reakcija na tviteru novog ambasadora Hantsmena na vest o zvaničnom imenovanju. Među prvima mu je čestitao guverner Masačusetsa Mit Romni, istaknuti pripadnik mormonske zajednice i nekadašnji kandidat za predsednika SAD, koji se proslavio svojom izjavom da je „Rusija glavni neprijatelj SAD“. Simbolični početak jedne diplomatske misije.\nKao bivši guverner savezne države Juta, i sa svojih 57 godina, Hantsmen pripada takozvanom krilu „mladih lavova“ u Trampovom timu. Njegova biografija je prilično neobična. Dva puta je napuštao školovanje: prvi put sa 15 godina, kada se priključio rok bendu „Vizard“, gde je svirao na klavijaturi. U to vreme stekao je i zvanje „igl skauta“, što je najviši rang među američkim mladim izviđačima. Nekoliko godina kasnije, kada su već pomislili da su ga „prošle bubice“, prekinuo je i školovanje na Univerzitetu Juta, da bi se bavio misionarskim radom na Tajvanu, po ugledu na svog pretka Parlija Prata, koji je bio jedan od mormonskih „apostola“ u SAD, u drugoj polovini 19. veka. Ovaj rad mu je očigledno doneo i duhovni mir, pa je po povratku sa Dalekog istoka, 1987. ipak diplomirao na Univerzitetu Pensilvanija.\nOčigledno prepoznat kao pouzdan kadar, prelazi u državnu administraciju, radeći u timovima petorice američkih predsednika. Bio je i najmlađi ambasador SAD u poslednjem veku, jer je sa svega 32 godine poslat za šefa diplomatske misije u Singapuru. Pobeđuje 2004. na izborima za prvog čoveka Jute, a Obama ga 2008. šalje za ambasadora u Kinu. Koliko je na tom mestu bio uspešan, možda govori i podatak da je u ovom periodu Kina po ekonomskoj i ukupnoj moći praktično sustigla SAD, što je rezultiralo krvavim građanskim ratom i svrgavanjem Muamera Gadafija u Libiji – državi koja je postala najjači oslonac Pekinga u tom delu sveta. Ekspanzija Pekinga u Africi i na Sredozemlju na taj način je privremeno usporena. Nagrada za „dobro službovanje“ u Kini krunisana je zelenim svetlom za predsedničke ambicije Hantsmena, ali 2012. nije uspeo da za sebe pridobije nominaciju Republikanske partije. Ta čast ipak je pripala „starijem mormonu“ Mitu Romniju, koga je Obama glatko dotukao do nogu. Podržao je Hantsmen 2016. i kandidaturu Donalda Trampa, ali se u finišu predomislio zbog milijarderove „seksističke retorike“, pozivajući republikance da glasaju za sadašnjeg potpredsednika SAD Majka Pensa.\nU Hantsmenovoj biografiji posebno privlače pažnju njegove biznis veze sa Rusijom. Korporacija „Hantsmen internešenel LLC“ poseduje pet firmi u Rusiji, od čega tri u Moskvi, i po jednu u Sankt Peterburgu i Kalugi, uključujući i fabriku za proizvodnju pigmenta i poliuretana. Osnivač i predsednik uprave je njegov otac Džon Hantsmen Stariji, dok je brat Piter predsednik korporacije. Samog ambasadora nema na spisku direktora, ali američki mediji tvrde da je i Džon Hantsmen Mlađi bio aktivan u početnoj fazi porodičnog biznisa na ruskom tržištu. Ova moćna korporacija bila je među prvim američkim kompanijama koje su počele da rade u Rusiji, odmah po završetku Hladnog rata. U međuvremenu je njihovo prisustvo u Rusiji smanjeno, ali ogranak i dalje postoji i nastavlja da na ruskom tržištu proizvodi i prodaje polimere i kompozitne materijale koji se koriste u građevinarstvu, prehrambenoj i industriji obuće, rudarstvu i energetici, saobraćaju, mašinogradnji i poljoprivredi.\nDrugim rečima, Hantsmen ima značajne interese u Rusiji, koji nisu samo diplomatske prirode. Da li će to za njega biti prednost ili otežavajuća okolnost, zavisiće od njega samog, ali najpre od ukupnih odnosa Vašingtona i Moskve. Ako se zna da je štetu od zapadnih sankcija do sada najviše trpela Evropa, dok je Amerika povećavala spoljnotrgovinsku razmenu sa Rusijom, onda bi i ambasador sa jakim biznis vezama u toj situaciji mogao da profitira. Pod uslovom da bude konstruktivan.


Jezivo mali odziv u Hrvatskoj - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/T.Đ DATUM I VREME: 05.07.2020. 20:45\nZavršeni izbori u Hrvatskoj\nIzbori u Hrvatskoj, Foto: Tanjug/AP\nDo 16:30 časova na izborima u Hrvatskoj izašlo je 34 odsto birača što znači da do 19h neće izaći preko 43 odsto građana.\nTo znači da je na upravo završenim izborima u Srbiji Vučić dobio u apsolutnim brojevima više glasova nego sve stranke u Hrvatskoj zajedno.\nPravo glasa na izborima u Hrvatskoj ima 3,86 miliona birača, koji će u Hrvatskoj i inostranstvu glasati na oko 7.000 biračkih mesta. Birališta se zatvaraju u 19 sati, a prve nezvanične rezltate Državno izborno povereništvo (DiP) će početi da objavljuje od 21 sat.\nIzbore prati gotovo 8.700 posmatrača, a na sprovođenju izbora bilo je angažovano oko 75.000 ljudi.\nHDZ je ubedljivo pobedio na parlamentarnim izborima u Hrvatskoj, javljaju hrvatski mediji.\nPre skoro 15 dana održani su izbori i u Srbiji, ali je izlaznost bila veća nego u Hrvatskoj, iako je na delu bila “bojkot kampanja” i mnogi politički igrači apelovali su da se na izbore ne izlazi.\nIpak, očigledno je da građani Srbije imaju mnogo više poverenja u srpske institucije i Vladu, nego što to imaju građani Hrvatske. Niska izlaznost i krah izbornog procesa u Hrvatskoj jasan je pokazatelj da je demokratija u Srbiji na mnogo višem nivou, nego što je to slučaj u ovoj članici Evropske unije. Iako su mnogi evroparlamentarci pokušali da umanje validnost izbora u Srbiji, a prednjačila je Tanja Fajon, podaci koji stižu iz Hrvatske pokazuju koliko demokratije ima unutar pojedinih članica EU, kao i šta građani stvarno misle o njihovim institucijama. Tanji Fajon i lideru bojkotaša Draganu Đilasu smetalo je srpskih 50 odsto izlaznosti, ali građani Srbije jasno su pokazali da ne sumnjaju u Srbiju, srpsku Vladu i zvanične institucije.\nĐilasov bojkot je uspeo, ali u Hrvatskoj!\nTakođe, ostaje pitanje šta će sada reći Tanja Fajon koja je izabrana u Evropski parlament na izborima sa izlaznošću od 28 odsto.\nHoće li na ovu izlaznost osporiti i legitimitet izbora u Hrvatskoj kao što je na besraman način pokušala da ospori izlaznost u Srbiji koja je iznosila preko 50 odsto, a samo zato što je SNS odneo ubedljivu pobedu!\nJOŠ JEDNA PROVOKACIJA HRVATA "Je**ćemo srpske žene i decu" osvanulo u Splitu ispred škole!\nONI SE NE PLAŠE KORONE Hrvati ne mare za epidemiju, već stigli da obelodane nepravilnosti na izborima\nKOLINDA GRABAR KITAROVIĆ Na glasanju zasenila prisutne odevnom kombinacijom\nItalijani masovno otkazuju letovanja u Hrvatskoj, evo zbog čega su ljuti\nMuškarac (38) silovao suprugu 15 puta za mesec dana\nOpozicija od države otima Institut „Vinča“!\n"Ponosan sam na srpske zemljoradnike" (FOTO)\n05/07/2020 - 22:54\nŠta sada kaže tanja..