Fotogalerija: Plamen antifašističkih kresova - Portal Novosti\nNa manifestaciji Trnjanski kresovi, koja je ponovno pokrenuta povodom 70. godišnjice oslobođenja Zagreba, okupilo se gotovo tri hiljade građana\nJubilarna 70. godišnjica oslobođenja Zagreba obilježena je na sjevernoj obali Save, kod Mosta slobode. Na tom su se mjestu, odakle su prvi oslobodioci skelom 1945. godine ušli u grad, jučer ponovno okupili antifašisti kako bi simbolično proslavili taj događaj paljenjem petometarskog kresa, čiji plamen označava simbol slobode i otpora fašizmu.\nNa manifestaciji Trnjanski kresovi, koja se tokom osamdesetih godina tradicionalno održavala na Savskom nasipu, a koja je ove godine ponovno pokrenuta u organizaciji Mreže antifašistkinja Zagreba, okupilo se gotovo tri hiljade građana.\nTako je ponovno upaljen kres slobode, ovog puta u izvedbi legendarnog punkera Njeca Hranjeca, nakon čega su posjetioci uživali u odmoru na travi uz grah i pjesmu zborova, koji su oduševili svojim izvođenjem revolucionarnih pjesama. Uz drugarski pozdrav, Mreža antifašistkinja Zagreba je poručila: 'Dogodine, na istome mjestu'.\nTrnjanski kresovi 2018: Dan oslobođenja Zagreba od fašista\nTrnjanski kresovi: Očuvanje antifašističke tradicije + FOTOGALERIJA\nTrnjanski kresovi u subotu u Zagrebu\nVIDEO i FOTO: Obilježeni Dan pobjede i oslobođenje Zagreba\nPeti put zaredom Mreža antifašistkinja Zagreba pali Trnjanske kresove\nNa središnjoj komemoraciji civilnim žrtvama operacije "Oluja" u utorak u Donjem Skradu govorit će Boris Milošević, Milorad Pupovac i Vesna Teršelič te predstavnici obitelji žrtava i lokalnih vlasti\nVlast i dalje progoni i najblaže kritičare, a čitav državni aparat podvrgnut je Erdoğanu. Uslijed ekonomske krize i okupljanja opozicije njegova moć ipak slabi\nPredsjednikov vrli novi svijet\nDobri ćaćko nagrađuje i kažnjava pa je vođu Srba u Hrvatskoj proglasio uništavateljem svoga naroda, a Glavaša herojem. Pošto se konačno autao, Predsjednik je prokazao još sumnjivih lica\npiše Mira Bićanić\nKubi ne daju živjeti\n11. jula tisuće Kubanaca protestiralo je protiv krize u koju je zemlja ponovo zapala. Neposredan povod demonstracijama je nestašica hrane, struje i cjepiva, no aktualna je kriza i posljedica dugotrajnih sankcija od kojih SAD ne odustaju


Novi raspored bogosluženja – Srpska Pravoslavna Crkva Štutgart\n27. marta 2018. 27. marta 2018. autor\nNovi raspored bogosluženja u Štutgartu, Gepingenu za mesec April, u Rojtlingenu za April, Maj i Jun i Kalvu za 2018. godinu.\nKalv za 2018. godinu\nRojtlingen za April, Maj i Jun\n← Ispovest sveštenstva u Štutgartu\nProslava praznika Vaskrsenja Gospodnjeg →


Home > Saveti i trikovi > 6 boja za kosu koje su hit ovog leta\nTražiš način da suptilno osvežiš boju ili da u potpunosti promeniš svoju prirodnu nijansu? Dvoumiš se između prirodnog i radikalnog? Bez obzira da li preferiraš nijansiranje, farbanje cele kose, pramenove, balajaž ili ombre, možemo reći da se boje za kosu koje će biti hit ove sezone, dele u dve grupe – one prirodne za “klasičare” i nešto ekscentričnije za one odvažne.\nU zavisnosti od toga kakva promena ti je potrebna, predlažemo da isprobaš neke od naših favorita:\n1. Bakarno crvena\nCrvena se vraća na velika vrata, a trenutno je najpopularnija topla bakarna. Elegantni i istovremeno veoma trendi, crvenkasto-zlatni tonovi učiniće tvoju transformaciju veoma zapaženom. Zbog obilja nijansi bakarna jednako dobro pristaje i tamnijem i svetlijem tenu, što joj je veliki plus, dok se jedina mana ogleda u činjenici da je malo komplikovana za održavanje. Ipak, redovnim bojenjem kose očuvaćeš intenzitet i upadljivost.\n2. Pastelno pink\nOva sezona neće moći da prođe bez pastelne pink koja spada u idealne boje za plavuše. Sa njom je promena zagarantovana, jer ništa nije toliko živopisno, toliko zabavno i smelo kao ružičasta kosa! Osim toga, savršeno ćeš se uklapati sa flamingosima, sladoledima, lubenicama i svim drugim simbolima leta. Važno je samo da održavaš kolorit i da redovno osvežavaš sjaj kose. S druge strane, ako si dovoljno smela, možeš da isprobaš tamno ljubičastu, koja je posebno pogodna boja za brinete.\n3. Karamel plava\nIdealno rešenje za sve one koji nemaju baš previše hrabrosti, a opet priželjkuju određenu modifikaciju izgleda. Bilo da si brineta ili plavuša, zlatna karamel boja idealno kombinuje plavu i smeđu i unosi suptilnu promenu koja na kraju izgleda spektakularno! Sličan efekat možeš postići i sa bojom lešnika.\n4. Pramenovi koji uokviruju lice\nTakozvani “Money Piece” ili pramenovi koji uokviruju lice su još jedan trend iz foldera “hrabro”. Prednja dva pramena ofarbana u plavo (nijansa meda, biserno plava) stvoriće iluziju da je čitava kosa svetlija, a baš zbog takvog efekta, nećeš morati da bojiš celu kosu. Svetli “okvir” lica samo će dodatno istaći lepotu očiju, a još ako je ten preplanuo, biće to pun pogodak!\nInače, plavo nije jedina opcija za prednje pramenove. Bela Hadid je lice uokvirila kombinacijom pola narandžasta - pola crvena, dok se neke poznate dame, naročito one mlađe, odlučuju i za pink tonove.\n5. Karamel balajaž\nMožda i najpopularniji trend Instagrama i Pinteresta, ovog puta dolazi u karamel tonovima. Razlog je jednostavan - laska svakom tenu i uopšte nije zahtevan za održavanje! Kada govorimo o bojama za crnke, retko šta može da ispadne efektno kao karamel balajaž. Za razliku od većine drugih tehnika, balajaž nastavlja da izgleda prirodno dok kosa raste, nema strogih prelaza, jer tamo gde se završava boja, počinje tvoja prirodna nijansa.\n6. Svetlo plava\nPlavuše će obožavati ovaj look, čak i one koje preferiraju platinastu nijansu želeće da unesu malo toplijih, zlatnih tonova. I dalje je dovoljno svetlo, samo sa manje ljubičaste, a više meda u samoj osnovi boje za kosu. Pored soft blond, ove sezone hit će biti i bež plava.\nL'Oréal Paris Excellence Ultra-Light Natural Blonde\nL'Oréal Paris Excellence Natural Blonde\nL'Oréal Paris Excellence Natural Light Brown\nL'Oréal Paris Excellence Intense Red\nGarnier Color Sensation Ultra-Smokey Blonde\nGarnier Color Sensation Chic Orche Brown\nGarnier Color Sensation Vivids Pastel Pink\nGarnier Color Sensation Vivids Fiery Burgundy\nPovezane teme: trend, leto, transformacija, Loreal Paris, Garnier, duga kosa, šiške, bojenje plave kose, farbanje plave kose, farbanje kose, nega kose


Takmičenje u četiri discipline: Jahorina za vikend domaćin međunarodne trke – Sport Centar Takmičenje u četiri discipline: Jahorina za vikend domaćin međunarodne trke – Sport Centar\nMeđunarodno takmičenje “Jahorina Ultra-Trail”, koje ove godine okuplja najbolje trkače BiH, zemalja regiona i Evrope, bit će održano 27. i 28. jula na stazama u prirodi koje povezuju Jahorinu, Sarajevo, Ravnu planinu, Trebević i Romaniju.\nViše od 430 takmičara će imati priliku da se takmiči na četiri trke – Mini Trail (17km), Midi Trail (38km), Maxi Trail (69km) i Ultra Trail (101km). Učestovat će i poznate ličnosti Ultra-Trail trčanja, među kojima su najpoznatiji Italijanka Francesca Canepa i Britanac Charlie Sharpe, koji drži rekord Ultra Traila od 10 sato i 44 minuta iz 2017. godine.\nDirektorica trke Jahorina Ultra Trail Sanja Kavaz kazala je da trka predstavlja sportsko-turistički proizvod koji posjetiocima prezentuje prirodno, historijsko, kulturno i olimpijsko naslijeđe BiH.\n“Mapirali smo se kao jedna od najboljih trka u BiH, ali i u regionu i šire. Napravili smo iskorak ove godine i pozvali neke od najvećih trkača kao što su Canepa i Sharpe. Trkača iz BiH svake godine je više, a ovoga puta oko trećine od ukupnog broja takmičara dolazi iz naše zemlje”, kazala je Kavaz.\nCanepa učestvuje na mnogo većim trkama od Jahorina Ultra-Traila, ali rado je prihvatila poziv organizatora da učestvuje u najdužoj trci na Jahorini.\n“Rado sam prihvatila poziv, jer ovo je moja prva posjeta BiH. Svidjelo mi se Sarajevo, uživala sam u gradu po noći, a imate i divne planine i šume. Naravno, svaka trka je važna, pa tako i ova, tako da ću dati sve od sebe da pobijedim”, kazala je Canepa.\nSharpe je četvrti put u posjedi BiH, a drugi put učestvuje na trci. Očekuje ponovo uzbudljivu trku, a nada se dobrim uslovima i rezultatu.\n“Uživam u različitim kulturama, a to je nešto što možete iskusiti u BiH. Trka je također odlična, a ove godine je malo izmjenjena. To je mjesto gdje se spajaju grad i planina. Počinje u ponoć što znači da će se veliki dio trčanja odvijati po noći, a to nije lošte zbog visokih temperatura”, izjavio je Sharpe.\nUltra Trail počinje u petak u ponoć na Jahorini, na lokaciji Rajska dolina. U subotu s iste lokacije u 6 ujutro starta maxi trail a Midi Trail počinje ispred Sebilja na Baščaršiji u 8 sati. Mini Trail će početi u nedjelju u 9 sati na Rajskoj dolini.


EK pomaže region i susedstvo sa tri milijarde evra | EurActiv Serbia\nEK pomaže region i susedstvo sa tri milijarde evra\nEvropska komisija usvojila je predlog da se za 10 država koje su u procesu proširenja i koje su susedi partneri obezbedi makrofinansijska pomoć od tri milijarde evra za borbu protiv ekomoskih posledica pandemije korona virusa. Srbija je izuzeta iz tog paketa, a predsednik Aleksandar Vučić je izjavio 23. aprila da ti krediti Srbiji nisu potrebni.\nPrema usvojenom predlogu, Albanija će iz paketa pomoći dobiti 180 miliona evra, Bosna i Hercegovina 250 miliona, Crna Gora 60 miliona, Severna Makedonija 160 miliona, Kosovo 100 miliona, Gruzija 150 miliona, Jordan 200 miliona, Tunis 600 miliona, Moldavija 100 miliona i Ukrajina 1,2 milijarde evra.\nKako piše EURACTIV.com, Srbija nije obuhvaćena tim paketom jer nije tražila hitnu pomoć za likvidnost od Medunarodnog monetarnog fonda.\n"Srpske vlasti trenutno ne vide potrebu za spoljnom finansijskom pomoći i stoga su odlučile da se ne obrate MMF-u", izjavio je portparol EK za EURACTIV.com, istakavši da su "službe Komisije upoznale Srbiju sa mogućnošću" da dobije pomoć.\nDirektorka za Zapadni Balkan u Generalnom direktoratu Evropske komisije za susedstvo i pregovore o proširenju Henoveva Ruis Kalavera napisala je na Tviteru da je pomoć obezbeđena za pet zapadnobalkanskih zemalja, među kojima nije Srbija.\n"Srbija je tražila da ne bude uključena, ali naša pomoć ostaje na raspolaganju u slučaju da se kasnije pojavi potreba", napisala je Kalavera.\nEK ne nudi pomoć, nego kredite\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Evropska komisija nije nudila novčanu pomoć nego da je reč o povoljnim kreditima za zemlje koje imaju poremećaje u platnom bilasnom sistemu - a da Srbija te probleme nema.\nStranka slobode i pravde osudila je odluku srpskih vlasti da ne uzimaju stotine miliona evra pomoći od Evropske komisije i optužila ih da se zadužuju "kod šeika" jer trošenje tog novca, za razliku od novca koji se dobija iz Evrope, niko ne kontroliše.\n"To je najbolji primer nepoznavanja stvari. I ne samo nepoznavanje, kod nekih je i loša namera - a kod trećih je želja da se dodvore nekome da mogu da ih okrenu protiv državnih organa Srbije", kazao je Vučić.\n"Zašto da uzemo 600 ili 700 miliona više nego što nam je potrebno? Već smo uzeli 200 miliona evra. Odbili smo 1,2 milijarde od Međunarodnog monetarnog fonda i ja sam ponosan na to", rekao je Vučić.\nNaglasio je da javni dug Srbije ne sme da premaši 60% bruto domaćeg proizvoda (BDP) i naveo da će "najmoćnije zemlje Evropske unije" imati po 200% javnog duga u odnosu na svoj BDP.\nSolidarnost ne staje na granicama Unije\nEK je u saopštenju navela da paket pomoći usvojen 22. aprila predstavlja "važan pokazatelj solidarnosti EU sa tim zemljama u vreme nezapamćene krize".\n"Podrška našim susedima je od suštinske važnosti u vreme krize da bi ceo region ostao stabilan. U okviru globalnog odgovora EU na pandemiju korona virusa, moramo da pomognemo našim susednim zemljama da ublaže najteže ekonomske posledice", izjavio je potpredsednik Evropske komisije Valdis Dombrovskis.\nEvropski komesar za ekonomiju Paolo Djentiloni je istakao da "evropska solidarnost ne sme da se zaustavi na granicama Unije".\n"Zato što u ovoj globalnoj krizi stojimo ili propadamo zajedno. Evropska komisija danas je preduzela odlučujući korak da pomogne 10 naših suseda u borbi protiv korona virusa", istakao je komesar Djentiloni i pozvao Evropski parlament i Evropski savet da "brzo prihvate ovaj važan paket".\nU saopštenju EK se navodi da će sredstva biti dostupna tokom 12 meseci u vidu veoma povoljnih kredita da bi se pomoglo tim zemljama da pokriju svoje trenutne, hitne potrebe za finansiranjem i da se obezbedi makroekonomska stabilnost.\n"Ovaj instrument ostaje dostupan i za druge zemlje koje se suočavaju sa poteškoćama sa platnim bilansom", dodaje se u saopštenju.\nEK je izrazila spremnost da prvu ratu isplati što je brže moguće, a druga rata bi mogla biti isplaćena u četvrtom tromesečju 2020. godine ili u prvoj polovini 2021. godine, "pod uslovom da se mere politike vezane uz nju sprovode pravovremeno".


Srbi mogu na još jedno more: Otvaraju granice 1. juna - 92putovanja\nMalta æe ovog meseca zapoèeti postepeno ublažavanje ogranièenja uvedenih radi spreèavanja širenja kovida 19, izjavio je premijer Robert Abela, u trenutku kada je zemlja vakcinisala protiv koronavirusa 42 odsto stanovnika, što je najveæa stopa u Evropskoj uniji.\nIzvor: B92 èetvrtak, 8.04.2021. | 13:20\n@(J., 09. april 2021 13:55)\nU pravu si da more u Grckoj je svuda Dobro.\nako izraèuna sve naše top plaže sa peefektnom morem kao na Primer na Sithonii Lefkadi Kegalonia ithaki Mani krit Koufonosia itd\nGrèka ima više Vrhunskih plaža od sve ostale države na Mediteranu ukupno.\n*Ipak Grcka ima najduzu obalu na mediteranu i najviše Ostrva.\ntako i po kolicine je broj jedan ne samo po kvalitetu mora ;)\n(Grk Makedonac iz vreme Alexandra velikog, 10. april 2021 07:42)\n"Sve sto nudi oni imamo i mi ali puta deset.\nSamo Sicilia Majorka i Sardinia imaju more u nivo Grcke."\nŠto je dokaz da ipak nisi bio, jer Sicilija, sto se tièe mora, znatno zaostaje za svim nabrojanim lokacijama.\nU Grèkoj je more svuda lepo, ali na nivou ostrva koja sam nabrojala su samo pojedinaène plaže Ali, kao što rekoh, svako najviše voli svoje, a i ja najviše volim Grèku, ali ipak objektivnije gledam.\n(J., 9. april 2021 13:55)\nDa bio sam u vecini toh mesta u jos korsiki sicilia Ibizi itd.\nSve sto nudi oni imamo i mi ali puta deset.\nSamo Sicilia Majorka i Sardinia imaju more u nivo Grcke.\n*uzmi sve top plaze svih Drzava Mediteranu\n(Grk Makedonac iz vreme Alexandra velikog, 9. april 2021 01:24)\n"Plaza betonirana, kao na jadranskoj obali Italije, totalno razocaranje"\nNe videh betoniranu plažu nigde u Italiji. Na Jadranu kilometrima dugaèke i užasno siroke pešèane plaže. Baš zato i jeste mutno i ružno more, jer Po nanosi mulj.\nGrk Makedonac iz vreme Alexandra velikog, razumem da je svakom svoje najlepše, letujem i ja redovno u Grèkoj, ali ne preteruj. Jesi bio na Formenteri? Majorci (ne Arenal), Minorci? Na Sardiniji, Korzici? U Apuliji? Doduše, cene su drugaèije, ali to je veæ drugi problem.\n(J., 8. april 2021 21:07)\nSto ljudi, sto cudi. Ja sam recimo odusevljen Maltom i svakom bih je od srca preporucio. Neke od najlepsih plaza na koje sam bio su na Malti (Ghajn Tuffieha, Golden Beach). Doduse bio sam u Oktobru, kad ne przi toliko i divno sam se proveo.\nIma puno toga i da se vidi a i ljudi su stvarno prijatni.\nNe bih se slozio ni sa komentatorom koji kaze da je jadranska obala Italije betonska. Upravo suprotno. I nju sam obisao poprilicno i mnogo mi se svidja, pogotovu juzniji deo, od Martinsicura pa nanize.\nNa Kritu nisam bio pa ne mogu da dajem sud da li je zaista toliko bolji od Italije, kojoj kao destinaciji za letovanje, ne nalazim mane.\n(Jovan, 8. april 2021 19:22)\nstenèuga usred mora\n(dalje, 08. april 2021 15:39)\nU pravu ste, drvo se traži dvogledom.\n(Dana, 08. april 2021 15:55)\nSada ste me podsetili... setam negde po Valeti i ne mogu da se snadjem nesto i zaustavim prolaznika i pitam gde je to i to..covek mi lepo kaze: idite ovom ulicom i kod drveta desno :) toliko o retkom zelenilu :)\n(Perhan, 8. april 2021 18:02)\nTako je brate jedan put za zivot i to je to Malta. (i to je preise)\n*Srbi imaju Grcku blizo i to im pravi iluziju da ako idu dalje da nadju nesto Bolje.\nNe varajte se braco od Grcke za Letni Odmor nema Bolje (bar u Evropi). Sa poredjenem sa exotixkim destinacijama i to je diskutabilno ako nekomu moze biti bolje (kao ukupni dozivlja) od Grcke, potpisujem i garantujem to. ;)\n(Grk Makedonac iz vreme Alexandra velikog, 8. april 2021 17:46)\nIdemo da radimo na crno na Malti, brat mi bio 4 godine, bilo mu extra.\n(123, 8. april 2021 14:21)\nBio sam na Malti. Nevidjeni smor od ostrva. Putevi uzasno losi, muka me je uhvatila od onih silnih krivina dok smo stigli do apartmana koji smo iznajmili. Plaza betonirana, kao na jadranskoj obali Italije, totalno razocaranje. Neka hvala, nikada vise. Sto se mene tice Krit, pa 20 praznih mesta.\n(Laki, 8. april 2021 16:34)\nSvaki dsn neko more\n(nenad, 8. april 2021 16:09)\n(Dana, 8. april 2021 15:55)\ntomi bg- alo primitivac iz beograda ljakso sta fali borskom srebrnom ili vlasinskom jezeru pa srbija ima lepota koliko hoces samo je in ici na more ili u bg setsti pudlice i maltezere prazilukovici uvek odmaram u srbiji sta mi fali.\n(zvezdan, 8. april 2021 15:47)\nSao Tome i Principe ili Juzno Korejsko?\n(Velislav Glavaš, 8. april 2021 15:46)\n(dalje, 8. april 2021 15:39)\n(123, 08. april 2021 14:21)\nJer verovatno nemas porodicu.\n(Kozarska peta, 8. april 2021 15:35)\nÆu da prebacim ako ne odem na more ove godine, Mora da idem inaèe neæe dobro da bude.\n(Miæov, 8. april 2021 15:16)\nZašto Srbija sebi ne napravi more a ne da je uslovljava kako ko stigne.....nebeski narod a nema more.....pa Jel moguæe da takva dva genijalca (najveæi u istoriji èovjeèanstva) reinkarnacija Tesle Novak Ðokoviæ i Dr.Nestoroviæ ne mogu napraviti more......pa onda lijepi 7 miliona zatucanih ludaka ispranog mozga buæ u svoje more.,.....Srbija breeeee.....😂😂😂😂\n(Kalevra, 8. april 2021 14:45)\nGospodine Kalevra, svaka vam je zlatna. Pozdrav iz sunèanog Paraæina.\n(Vrbopuc, 8. april 2021 15:14)\nNe interesuje me. Ne prihvatam nikakva uslovljavanja...\n(Djordje NS, 8. april 2021 14:32)\nLepo se provedi na Srebrnom, Vlasinskom ili Borskom jezeru...A možeš i na Štrand!!\n(TomiBg, 8. april 2021 14:40)\nNajružnije plaže koje sam video!\n(Ivan, 8. april 2021 14:40)\nSrbi mogu ali samo ako budu u karantinu 14 dana.\n(Èala Èalesa, 8. april 2021 14:04)\nsto ne kazu uz koju vakcinu moze kod njih\n(kec, 8. april 2021 13:53)\nJutjub zvezda i blogerka u 70-oj: Baka Jelena od koje svi uèe da kuvaju


[VIDEO] Premijerni koncert italijanskog pijaniste | Belle Amie\n[VIDEO] Održana sednica Korisničkog saveta\n[VIDEO] Premijerni koncert italijanskog pijaniste\n10:26, 14. 12. 2017 >> 09:31 Urednik Kultura, Niš, Vest dana, Video 0\nU sali Niškog simfonijskog orkestra u četvrtak 14. decembra od 20 časova biće održan premijerni koncert na kome će kao solista nastupiti jedan od najznačajnijih italijanskih pijanista današnjice Bruno Kanino.\nDirigent je Nemac Urlih Bakofen.


15/03/2015 - Ozonpress :: internet portal\n//15 marta, 2015\nNakon atletičarke Ivane Španović i basketaški tim Dajte Pare Za Čarape Male (Novi Sad) posetio je Red Bull dijagnostik i trening centar (DTC) u Austriji. Dušan Domović Bulut, Dejan Majstorović, Marko Ždero i Marko Savić tamo su proveli nekoliko dana na opsežnim testiranjima...\nBorac – FMP 66 : 72 ( 17:17, 22:21, 11:21, 16:13 ) U poslednjoj ovosezonskoj utakmici koju su Čačani odigrali u dvorani kraj Morave Borac je doživeo poraz od lidera lige FMP-a. Odluka o pobedniku susreta pala je u trećoj četvrtini koju su gosti dobili sa 11:21. ...\nPiše: Srđan Škoro, smenjeni urednik Novosti Vučićevo drugo „ja“, otelotvoreno u liku i delu ministra Vulina, je izjavilo kako je svaki neprijatelj Slobodana Miloševića bio i istinski neprijatelj Srbije. Drugim rečima, Srbija je puna neprijatelja. A sa neprijateljima se zna kako....\nEvropska komisija objavila je u petak preko svog Naučnog odbora za nove i novoutvrđene zdravstvene rizike (SCENIHR) zaključak da elektromagnetna polja koja stvaraju mobilni telefoni, Wi-fi uređaji, dalekovodi i bazne stanice ne predstavljaju rizik za zdravlje ljudi. SCENIHR je u...


NBS smanjila referentnu kamatnu stopu na 4,25 odsto\nBeta\t 11. februara 2016. 13:05\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije (NBS) danas je smanjio referentnu kamatnu stopu za 0,25 procentnih poena, na 4,25 odsto, saopštila je NBS.\nKako se navodi u saopštenju, Izvršni odbor je na današnjoj sednici usvojio i izmenu Odluke o kamatnim stopama NBS, kojom je smanjen koridor kamatnih stopa u odnosu na referentnu kamatnu stopu sa plus ili minus dva odsto na plus ili minus 1,75 odsto.\nTa mera, po oceni Izvršnog odbora, doprineće daljoj stabilizaciji kamatnih stopa na medjubankarskom novčanom tržištu, postepenom smanjenju raspona izmedju izvršne i repo stope.\nOdluka Izvršnog odbora da smanji referentnu kamatnu stopu je opredeljena očekivanim niskim inflatornim pritiscima po osnovu većine domaćih faktora, ali i nižim kako troškovnim, tako i pritiscima na strani tražnje iz medjunarodnog okruženja, saopšteno je.\n“Sve izvesnije usporavanje rasta pojedinih zemalja u usponu, pre svega Kine, moglo bi imati negativne efekte na globalnu tražnju i privredni rast, posebno na brzinu oporavka zone evra, našeg najznačajnijeg trgovinskog partnera. Na smanjenje inflatornih pritisaka deluje i dalji pad svetske cene nafte i drugih primarnih proizvoda i njihov niži očekivani rast u narednom periodu”, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da je u takvim okolnostima moguće i da će se normalizacija monetarne politike američkih federalnih rezervi (FED) odvijati sporijom dinamikom nego što se prethodno očekivalo.\nPored toga, monetarna politika Evropske centralne banke dodatno je ublažena u decembru, a najavljena je i mogućnost uvodjenja novih ekspanzivnih mera u martu.\nIzvršni odbor NBS je ocenio da će do umerenog rasta medjugodišnje inflacije doći od sredine godine i da bi ona krajem ove ili početkom naredne godine trebalo da se vrati u granice dozvoljenog odstupanja od cilja.\nNBS je istakla da će nastaviti da pažljivo prati kretanja u medjunarodnom okruženju i da, kao i do sada, koristi sve raspoložive mere kako bi inflacija ostala niska i stabilna, što je, uz očuvanje stabilnosti finansijskog sistema i relativno stabilan devizni kurs, uslov za ubrzan, ali održiv ekonomski rast.\n“Ublažavanju eventualnih eksternih šokova bitno doprinose i postignuti rezultati u oblasti fiskalne konsolidacije i održivosti javnih finansija, unapredjenja poslovnog i investicionog ambijenta i smanjenja spoljne neravnoteže”, navela je centralna banka.\nU saopštenju se dodaje da će nastavak ublažavanja monetarne politike biti praćen daljim padom kamatnih stopa na kredite i nastavkom započetog oporavka kreditne aktivnosti, što će doprineti i većim investicijama.\nIzvršni odbor je usvojio februarski Izveštaj o inflaciji, koji će biti predstavljen u petak, 19. februara.\nNaredna sednica Izvršnog odbora na kojoj će biti doneta odluka o referentnoj kamatnoj stopi biće 17. marta.


10 najboljih hotela sa besplatnim parkingom u Ravenna\nHoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna, Italija\nHoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\n91 od 258 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 2 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 3 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nCena koju ste pronašli je za 53% niža od prosečne cene ovog hotela od 118 US$ za noćenje.\nBr. 4 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 5 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 6 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 7 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 8 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 9 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 10 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 11 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 12 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 13 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 14 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 15 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 16 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 17 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 18 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 19 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 20 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 21 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 22 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 23 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna\nBr. 24 od 91 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa besplatnim parkingom - Ravenna


Zakon o kontroli drzavne pomoći | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Besplatni propisi Republike Srbije Zakon o kontroli drzavne pomoći\nZakon o kontroli drzavne pomoći\nUkaz o proglašenju Zakona o kontroli državne pomoći\nProglašava se Zakon o kontroli državne pomoći, koji je donela Narodna skupština Republike Srbije na Drugoj sednici Drugog redovnog zasedanja u 2019. godini, 10. oktobra 2019. godine.\nPR broj 104\nZakon je objavljen u "Službenom glasniku RS", br. 73/2019 od 11.10.2019. godine, stupio je na snagu 19.10.2019, a počinje da se primenjuje 1. januara 2020. godine, osim odredaba čl. 9–24. ovog zakona koje počinju da se primenjuju danom stupanja na snagu ovog zakona.\nOvim zakonom uređuju se kontrola državne pomoći u cilju zaštite konkurencije na tržištu, primenom načela tržišne ekonomije i podsticanja privrednog razvoja, obezbeđenje transparentnosti u dodeli državne pomoći, kao i osnivanje, položaj, organizacija i ovlašćenja Komisije za kontrolu državne pomoći (u daljem tekstu: Komisija), opšti uslovi, pravila, mere i postupak koji sprovodi Komisija kada postupa u upravnim stvarima.\nOdredbe ovog zakona ne odnose se na pomoć (podsticaje) u poljoprivredi i ribarstvu u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Evropskih zajednica i njihovih država članica, sa jedne strane i Republike Srbije, sa druge strane („Službeni glasnik RS – Međunarodni ugovori”, broj 83/08).\nDržavna pomoć je svaki stvarni ili potencijalni javni rashod ili umanjeno ostvarenje javnog prihoda koju dodeljuje davalac državne pomoći u bilo kom obliku, kojom se određeni učesnik na tržištu stavlja u povoljniji položaj u odnosu na konkurente ili se daje prednost proizvodnji određene robe i/ili usluga, kojom se narušava ili postoji opasnost od narušavanja konkurencije na tržištu i utiče na trgovinu između Republike Srbije i zemalja članica Evropske unije.\nŠema državne pomoći je skup svih propisa koji predstavljaju osnov za dodelu državne pomoći korisnicima koji nisu unapred određeni (poznati), odnosno nacrta, ili predloga propisa, koji će po donošenju predstavljati osnov za dodelu državne pomoći korisnicima koji nisu unapred određeni (poznati).\nIndividualna državna pomoć je pomoć koja se dodeljuje na osnovu akta davaoca državne pomoći unapred određenom korisniku ili pomoć individualnom korisniku koja se dodeljuje na osnovu šeme državne pomoći a za koju postoji obaveza prijave na osnovu ovog zakona.\nDržavna pomoć može se dodeliti kroz sledeće instrumente:\n5) otpis duga prema državi, lokalnoj samoupravi ili pravnom licu koje upravlja ili raspolaže javnim sredstvima,\n6) prodaja ili korišćenje imovine u javnoj svojini po ceni nižoj o tržišne,\nDavalac i korisnik državne pomoći\nDavalac državne pomoći je nadležni organ Republike Srbije, autonomne pokrajine ili jedinice lokalne samouprave, ili svako pravno lice koje upravlja i/ili raspolaže javnim sredstvima i dodeljuje državnu pomoć u bilo kom obliku.\nKorisnik državne pomoći je učesnik na tržištu, odnosno svako pravno i fizičko lice koje obavlja ekonomsku delatnost, tj. delatnost proizvodnje ili prometa robe ili pružanja usluga na tržištu a kome se dodeljuje državna pomoć u bilo kom obliku.\nPomoć koja je socijalnog karaktera, namenjena potrošačima bez diskriminacije u odnosu na poreklo robe, odnosno proizvoda, koji čine konkretnu pomoć, odnosno koja se dodeljuje radi otklanjanja štete prouzrokovane prirodnim nepogodama ili u drugim vanrednim situacijama u skladu sa zakonom kojim se uređuje smanjenje rizika od katastrofa i upravljanje vanrednim situacijama, je uvek usklađena pomoć.\nDržavna pomoć može biti usklađena ako se dodeljuje u skladu sa ovim zakonom, a naročito radi:\n1) unapređenja ekonomskog razvoja područja u Republici Srbiji sa izuzetno niskim životnim standardom ili sa visokom stopom nezaposlenosti;\n2) otklanjanja ozbiljnog poremećaja u privredi Republike Srbije ili izvođenja određenog projekta od posebnog značaja za Republiku Srbiju i državu članicu Evropske unije;\n3) unapređenja razvoja određenih privrednih delatnosti ili određenih privrednih područja u Republici Srbiji, ako se time ne utiče na trgovinu između Republike Srbije i zemalja članica Evropske unije;\n4) unapređenja zaštite i očuvanja kulturnog nasleđa, ako se time ne narušava ili postoji opasnost od narušavanja konkurencije na tržištu i utiče na trgovinu između Republike Srbije i zemalja članica Evropske unije.\nUslove i kriterijume usklađenosti državne pomoći bliže propisuje Vlada.\nMere koje ne predstavljaju državnu pomoć\nNaknada za obavljanje usluge od opšteg ekonomskog interesa ne predstavlja državnu pomoć ako ispunjava sledeće uslove:\n1) odgovarajućim aktom (zakonom, odlukom, ugovorom i sl.) učesniku na tržištu je poverena obaveza obavljanja određene usluge od opšteg ekonomskog interesa, uz jasno definisan obim i sadržaj te usluge;\n2) parametri na osnovu kojih se izračunava visina naknade utvrđeni su unapred na objektivan i transparentan način;\n3) visina naknade ne premašuje iznos neophodan za pokrivanje svih ili dela troškova koji su nastali pri izvršenju obaveze obavljanja usluge od opšteg ekonomskog interesa, uzimajući u obzir relevantne prihode koji su ostvareni obavljanjem te usluge i razumnu dobit;\n4) ako je učesnik na tržištu kome je poverena obaveza obavljanja određene usluge od opšteg ekonomskog interesa izabran u konkurentnom postupku javnog nadmetanja čime se postiže određivanje najadekvatnije naknade za obavljanje te usluge, ili, ako učesnik na tržištu nije izabran u konkurentnom postupku javnog nadmetanja, naknada je određena na osnovu analize troškova (uzimajući u obzir i prihod i razumnu dobit) koje bi prilikom obavljanja određene usluge od opšteg ekonomskog interesa imao tipični učesnik na tržištu kojim se dobro upravlja, koji raspolaže potrebnim sredstvima i ostvaruje pozitivne finansijske rezultate poslovanja.\nTransakcija ne sadrži državnu pomoć ako se nadležni organ Republike Srbije, autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave i svako pravno lice koje upravlja i/ili raspolaže javnim sredstvima ponaša u skladu sa uobičajenim tržišnim okolnostima u konkretnoj situaciji, na način kako bi se ponašao tipični učesnik na tržištu u privatnoj svojini, shodno uslovima i kriterijumima koje bliže uređuje Komisija.\nGarancija koju nadležni organ Republike Srbije, autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave i svako pravno lice koje upravlja i/ili raspolaže javnim sredstvima daje u skladu sa tržišnim uslovima ne predstavlja državnu pomoć.\nPomoć koja se dodeljuje za obavljanje neekonomskih delatnosti koje su u isključivoj nadležnosti Republike Srbije, autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave, kao što su vojska, policija, bezbednost i kontrola aviosaobraćaja, nadzor protiv zagađenja, i drugih sličnih oblika isključive ili poverene nadležnosti ne predstavlja državnu pomoć.\nKumulacija predstavlja zbir dodeljene državne pomoći koja ima jedinstven cilj i namenu nezavisno od vrste, instrumenta dodele i davaoca državne pomoći.\nU cilju utvrđivanja preostalog dozvoljenog iznosa konkretne državne pomoći, davalac je dužan da, pre dodele državne pomoći od korisnika pribavi pisanu izjavu da li mu je i po kom osnovu prethodno dodeljena državna pomoć za iste opravdane troškove, i izvrši kumulaciju.\nOpravdani troškovi su troškovi za koje je dozvoljeno dodeliti državnu pomoć u zavisnosti od vrste i namene državne pomoći.\nVlada bliže uređuje pravila kumulacije.\nPomoć male vrednosti (de minimis pomoć)\nPomoć male vrednosti (u daljem tekstu: de minimis pomoć) je pomoć koja nema značajan uticaj na narušavanje konkurencije na tržištu i na trgovinu između Republike Srbije i zemalja članica Evropske unije.\nDe minimis pomoć se ne prijavljuje Komisiji, već odluku o opravdanosti dodele donosi davalac de minimis pomoći, koji obaveštava Komisiju o dodeljenoj de minimis pomoći.\nVlada bliže uređuje pravila i uslove za dodelu de minimis pomoći, gornju granicu iznosa de minimis pomoći, kumulaciju, kao i obaveze davalaca i korisnika de minimis pomoći.\nII. KOMISIJA ZA KONTROLU DRŽAVNE POMOĆI\nKomisija je samostalna i nezavisna organizacija koja vrši javna ovlašćenja u skladu sa ovim zakonom i ima status pravnog lica.\nKomisija je za obavljanje poslova iz svoje nadležnosti odgovorna Narodnoj skupštini kojoj podnosi izveštaj o radu do marta tekuće godine za prethodnu godinu.\nIzveštaj o radu objavljuje se na internet stranici Komisije pošto ga usvoji Narodna skupština.\n1) ocenjuje postojanje i usklađenost državne pomoći sa pravilima o dodeli državne pomoći;\n2) rešava o pravima i obavezama davalaca i korisnika državne pomoći;\n3) vrši kontrolu namenskog korišćenja dodeljene državne pomoći;\n4) nalaže upravne mere iz ovog zakona;\n5) donosi rešenja i zaključke u postupku prethodne i naknadne kontrole;\n6) donosi podzakonska akta za sprovođenje ovog zakona;\n7) predlaže Vladi preko nadležnog ministarstva donošenje propisa za sprovođenje ovog zakona;\n8) daje mišljenja o usklađenosti propisa sa pravilima o dodeli državne pomoći;\n9) sarađuje sa državnom institucijom nadležnom za poslove revizije, odnosno za poslove budžetske inspekcije, službom autonomne pokrajine, odnosno jedinice lokalne samouprave nadležnom za poslove budžetske inspekcije i drugim domaćim i međunarodnim organima, organizacijama i institucijama u obavljanju poslova iz svoje nadležnosti;\n10) objavljuje na svojoj internet stranici akta koja donosi u postupku kontrole državne pomoći, godišnji izveštaj o dodeljenoj državnoj pomoći u Republici Srbiji pošto ga usvoji Vlada, kao i druge podatke za koje oceni da su od značaja za primenu ovog zakona;\n11) ostvaruje međunarodnu saradnju u oblasti politike konkurencije, odnosno kontrole državne pomoći, radi izvršavanja međunarodnih obaveza u ovoj oblasti i unapređenja odnosa sa međunarodnim institucijama;\n12) preduzima aktivnosti na razvijanju svesti o značaju kontrole državne pomoći;\n13) vodi registar dodeljene državne pomoći i de minimis pomoći, i druge evidencije u skladu sa zakonom;\nPoslove iz stava 1. tač. 1), 2), 3), 4), 5), 6), 7), 8), 9), 11) i 13) ovog člana obavlja kao poverene poslove.\nSavet donosi odluke i akte o pitanjima iz nadležnosti Komisije, osim ako ovim zakonom nije drugačije propisano, a čine ga predsednik Komisije i četiri člana.\nPredsednik Komisije predstavlja i zastupa Komisiju, i obavlja druge poslove u skladu sa zakonom.\nZa predsednika Komisije i člana Saveta može biti izabran državljanin Republike Srbije koji ima završen fakultet, najmanje sedam godina radnog iskustva u struci i koji je stručan i osposobljen za obavljanje funkcije predsednika ili člana Saveta.\nStručnost i osposobljenost iz stava 1. ovog člana podrazumeva posedovanje teorijskog i praktičnog znanja iz oblasti državne pomoći, konkurencije i/ili pravnih tekovina Evropske unije koje pri izboru može da proveri odbor Narodne skupštine nadležan za poslove finansija.\nOdluku o izboru predsednika Komisije ili člana Saveta Narodna skupština donosi većinom glasova svih narodnih poslanika po predlogu odbora Narodne skupštine nadležnog za poslove finansija.\nIzbor predsednika Komisije i članova Saveta vrši se na dve odvojene liste kandidata koje sadrže najmanje isti, a najviše dvostruko veći broj kandidata od broja koji se bira.\nZa predsednika Komisije, odnosno članove Saveta, izabrani su kandidati koji dobiju najviše glasova na svakoj listi, odnosno prvi naredni kandidat.\nIsto lice može biti kandidat na obe liste i ako bude izabrano sa liste za predsednika Komisije ne uzima se u obzir rezultat glasanja za to lice na drugoj listi.\nIzbor organa Komisije vrši se po javnom konkursu koji oglašava predsednik Narodne skupštine, najkasnije tri meseca pre prestanka funkcije predsednika Komisije ili člana Saveta istekom mandata ili ispunjenjem zakonom propisanih opštih uslova za starosnu penziju, odnosno u roku od 15 dana od prestanka mandata predsednika Komisije ili člana Saveta podnošenjem ostavke, zbog trajne nesposobnosti da obavlja funkciju ili razrešenjem.\nOglas o javnom konkursu za izbor organa Komisije objavljuje se u „Službenom glasniku Republike Srbije” i najmanje jednom sredstvu javnog obaveštavanja koje pokriva celu teritoriju Republike Srbije, kao i na internet stranici Komisije i Narodne skupštine.\nAko se na javnom konkursu prijavi manji broj kandidata od broja koji se bira ili ako odbor Narodne skupštine nadležan za poslove finansija predloži manji broj kandidata od broja koji se bira ili ako Narodna skupština odluči da ne izabere predsednika Komisije ili izabere manji broj članova Saveta od broja koji se bira, predsednik Narodne skupštine dužan je da ponovo raspiše javni konkurs za izbor predsednika Komisije ili člana Saveta koji nije predložen ili izabran u roku od 15 dana od isteka roka za podnošenje prijava na javnom konkursu, odnosno od dana odlučivanja odbora Narodne skupštine nadležnog za poslove finansija ili Narodne skupštine.\nZa predsednika Komisije i člana Saveta ne mogu biti birani:\n1) poslanici u Narodnoj skupštini, skupštini autonomne pokrajine, odbornici, druga izabrana i postavljena lica, niti članovi političkih stranaka;\n2) lice koje je pravnosnažno osuđeno na kaznu zatvora od najmanje šest meseci ili za kažnjivo delo koje ga čini nedostojnim javne funkcije.\nMandat predsednika Komisije i članova Saveta\nMandat predsednika Komisije i članova Saveta traje pet godina.\nPredsednik Komisije i član Saveta stupaju na funkciju danom polaganja zakletve u Narodnoj skupštini.\nIsto lice može biti izabrano za predsednika Komisije i člana Saveta najviše dva puta.\nPrestanak funkcije predsednika Komisije i člana Saveta\nFunkcija predsednika Komisije ili člana Saveta prestaje danom isteka mandata, podnošenjem ostavke, ako ispuni zakonom propisane opšte uslove za starosnu penziju, ako zbog bolesti postane trajno nesposoban da obavlja funkciju ili razrešenjem.\nU slučaju da je predsedniku Komisije prestala funkcija, odbor Narodne skupštine nadležan za poslove finansija imenuje vršioca funkcije predsednika Komisije između članova Saveta.\nVršilac funkcije predsednika Komisije vrši tu funkciju do stupanja na funkciju novog predsednika Komisije.\nRazrešenje predsednika Komisije i člana Saveta\nPredsednik Komisije ili član Saveta se razrešava ako postane član političke stranke, odnosno političkog subjekta, ako bude osuđen za krivično delo na kaznu zatvora od najmanje šest meseci ili za kažnjivo delo koje ga čini nedostojnim javne funkcije, ako se utvrdi da je povredio ovaj zakon ili zakon iz oblasti sprečavanja korupcije.\nPostupak u kome se odlučuje o postojanju razloga za razrešenje predsednika Komisije i članova Saveta pokreće odbor Narodne skupštine nadležan za poslove finansija.\nInicijativu za pokretanje postupka iz stava 2. ovog člana mogu podneti predsednik Komisije, Savet, sekretar Komisije ili nadležni organ za sprečavanje korupcije.\nPredsednik Komisije ili član Saveta protiv koga je pokrenut postupak iz stava 2. ovog člana odmah se obaveštava o razlozima za pokretanje postupka, da se upozna sa inicijativom za pokretanje postupka, pratećom dokumentacijom i tokom postupka i da sam ili preko zastupnika pruži objašnjenja i dokaze za svoje navode.\nPredsednik Komisije ili član Saveta protiv koga je pokrenut postupak iz stava 2. ovog člana ima pravo da svoje navode usmeno izloži pred odborom Narodne skupštine nadležnim za poslove finansija.\nOdbor Narodne skupštine nadležan za poslove finansija može da udalji sa javne funkcije predsednika Komisije ili člana Saveta protiv koga je pokrenut postupak do okončanja postupka, ali ne duže od šest meseci od dana pokretanja postupka.\nU slučaju iz stava 6. ovog člana odbor Narodne skupštine nadležan za poslove finansija imenuje vršioca funkcije predsednika Komisije između članova Saveta.\nU slučaju prestanka funkcije predsednika Komisije ili člana Saveta, Savet nastavlja sa radom sve dok preostali sastav Saveta omogućava donošenje odluka propisanom većinom.\nOdluku o razrešenju predsednika Komisije ili člana Saveta donosi Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika po predlogu odbora Narodne skupštine nadležnog za poslove finansija.\nČlan Saveta, uključujući i predsednika Komisije, ne može da bude uzdržan prilikom glasanja.\nZamenika predsednika Komisije iz reda članova Saveta, na predlog predsednika Komisije bira i razrešava Savet, na period od godinu dana.\nZamenik predsednika Komisije ima sva prava i obaveze predsednika Komisije u njegovoj odsutnosti.\nSavet donosi Pravilnik o radu Komisije i Poslovnik o radu Saveta.\nStatut Komisije donosi Savet.\nStatut se objavljuje u „Službenom glasniku Republike Srbije”.\nNespojivost funkcije i poslova\nPredsednik Komisije i članovi Saveta, u toku trajanja mandata u Komisiji, ne mogu da obavljaju drugu javnu funkciju ili profesionalnu delatnost, odnosno ne mogu da se bave bilo kojim javnim ili privatnim poslom, uključujući pružanje konsultantskih usluga i saveta u Republici Srbiji iz delokruga poslova koji obavljaju u skladu sa ovim zakonom.\nFunkcija člana Saveta i predsednika Komisije nije spojiva sa:\n1) funkcijom u državnom organu, u organima lokalne vlasti ili nosioca javnih ovlašćenja i funkcijom u političkim strankama ili sindikatima;\n2) radom u državnom organu, organu lokalne vlasti ili kod nosioca javnih ovlašćenja, odnosno drugih davaoca državne pomoći;\n3) članstvom u organu upravljanja ili nadzora privrednog društva, javnog preduzeća, fonda, organizacije obaveznog socijalnog osiguranja ili drugog pravnog lica sa učešćem državnog kapitala;\n4) svojinskim udelom više od 3% u pravnim licima koja su korisnici državne pomoći, odnosno u nadležnosti Komisije u skladu sa ovim zakonom;\n5) obavljanjem drugih poslova koji po zakonu nisu spojivi sa obavljanjem javne funkcije;\n6) obavljanjem drugih poslova koji bi mogli negativno da utiču na njihovu samostalnost, nepristrasnost i društveni ugled, kao i na poverenje i ugled Komisije;\n7) vršenjem drugih plaćenih dužnosti, osim naučnih i obrazovnih funkcija, i to samo ako te dužnosti nisu u moralnoj koliziji sa vršenjem dužnosti članova Saveta.\nČlanovi Saveta podležu obavezama i zabranama utvrđenim zakonom koji uređuje sprečavanje sukoba interesa pri vršenju javnih funkcija.\nČlan Saveta je dužan da o činjenicama iz st. 1. i 2. ovog člana obavesti Savet.\nSredstva za rad Komisije obezbeđuju se u budžetu Republike Srbije u okviru posebnog budžetskog razdela i iz drugih izvora, u skladu sa zakonom.\nSavet utvrđuje predlog finansijskog plana Komisije i dostavlja ga odboru Narodne skupštine nadležnom za poslove finansija na saglasnost.\nPo dobijanju saglasnosti iz stava 2. ovog člana Komisija dostavlja predlog finansijskog plana ministarstvu nadležnom za poslove budžeta.\nProstor, opremu i sredstva neophodna za rad Komisije obezbeđuje Vlada.\nKomisija samostalno raspolaže sredstvima za rad.\nKomisija ima stručnu službu i prateće službe.\nStručna služba Komisije (u daljem tekstu: Stručna služba) sa kontrolorima i analitičarima državne pomoći, obavlja stručne poslove iz nadležnosti Komisije, u skladu sa ovim zakonom, Statutom i drugim aktima Komisije.\nStručnom službom i pratećim službama rukovodi sekretar koga postavlja Savet na pet godina.\nRadnopravni položaj sekretara\nZa sekretara može biti postavljeno lice koje ima završen fakultet, ispunjava opšte uslove za rad u državnim organima, ima položen državni stručni ispit, ima iskustva u rukovođenju i radu u državnim organima i najmanje sedam godina iskustva u struci.\nPoslove kontrolora državne pomoći obavlja lice koje ispunjava opšte uslove za rad u državnim organima, ima položen državni stručni ispit, koje ne vrši javnu funkciju, ima završen fakultet, odgovarajuće teorijsko i praktično znanje i najmanje sedam godina radnog iskustva u struci.\nPoslove višeg analitičara državne pomoći obavlja lice koje ispunjava opšte uslove za rad u državnim organima, ima završen fakultet i položen državni stručni ispit i najmanje pet godina radnog iskustva u struci.\nPoslove analitičara državne pomoći obavlja lice koje ispunjava opšte uslove za rad u državnim organima, ima završen fakultet i položen državni stručni ispit i najmanje tri godine radnog iskustva u struci.\nRadnopravni položaj zaposlenih u službama\nU pogledu prava i obaveza zaposlenih u stručnoj i pratećoj službi primenjuju se odredbe zakona koje uređuju prava državnih službenika i nameštenika.\nBroj kontrolora i analitičara, kao i bliži opis radnih mesta se uređuje aktom o sistematizaciji koji donosi Savet, uz saglasnost odbora Narodne skupštine nadležnog za poslove finansija, pri čemu broj kontrolora ne može biti veći od 30% od ukupnog broja zaposlenih.\nPlata predsednika Komisije, članova Saveta i zaposlenih u službama Komisije\nPredsednik Komisije ima platu u visini plate predsednika Vrhovnog kasacionog suda, a član Saveta – u visini plate sudije Vrhovnog kasacionog suda.\nNa primanja zaposlenih u službi Komisije primenjuju se propisi kojima se uređuju plate, naknade i druga primanja državnih službenika i nameštenika.\nUsled posebnih odgovornosti i složenosti u radu, zaposlenima u stručnoj službi Komisije, vrednost koeficijenta radnog mesta može se uvećati najviše za visinu njegove vrednosti, o čemu odlučuje predsednik Komisije.\nIII. POSTUPAK PRED KOMISIJOM\nNa postupke pred Komisijom primenjuju se odredbe zakona kojim se uređuje opšti upravni postupak, osim ako ovim zakonom nije drukčije propisano.\nStranka u postupku pred Komisijom je davalac državne pomoći, odnosno podnosilac prijave.\nNadležni organ Republike Srbije, autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave i svako pravno lice koje upravlja i/ili raspolaže javnim sredstvima snosi teret dokazivanja ispunjenosti uslova iz čl. 5. i 6. ovog zakona.\nObaveštenje o potrebi prijave državne pomoći\nDavalac državne pomoći može pre donošenja, usvajanja ili utvrđivanja osnova za dodelu potencijalne pomoći, dostaviti Komisiji predlog akta kojim se takav osnov propisuje.\nPo dostavljanju predloga akta iz stava 1. ovog člana, Komisija u roku od osam dana od dana prijema, obaveštava davaoca o potrebi prijave državne pomoći.\nAko predloženi akt predstavlja osnov za dodelu državne pomoći, obaveštenje iz stava 2. ovog člana obavezno sadrži i vrstu državne pomoći koju davalac mora da prijavi.\nOcena usklađenosti državne pomoći sa pravilima za dodelu\nKomisija prati stanje na tržištu kroz prethodnu odnosno naknadnu kontrolu državne pomoći, utvrđuje postojanje i ocenjuje usklađenost pomoći sa pravilima za dodelu državne pomoći.\nDržavna pomoć se prijavljuje Komisiji pre dodele, radi ocene usklađenosti sa pravilima za dodelu.\nAkti Komisije kojima se ocenjuje usklađenost, obavezno sadrže kvalifikaciju stepena usklađenosti (usklađen, neusklađen i delimično usklađen) i prateće obrazloženje.\nDržavna pomoć koja je ocenjena kao neusklađena smatra se nedozvoljenom državnom pomoći.\n1. Prethodna kontrola\nPrijava državne pomoći\nDržavna pomoć mora biti prijavljena Komisiji u slučaju da se dodeljuje:\n1) na osnovu propisa koji predstavlja šemu državne pomoći;\n2) na osnovu akta davaoca unapred određenom korisniku (individualna državna pomoć);\n3) individualna državna pomoć na osnovu šema državne pomoći, čija planirana vrednost, bez obzira na vrstu i broj instrumenata dodele, iznosi najmanje deset miliona evra u dinarskoj protivvrednosti.\nPrijava sadrži podatke i informacije na osnovu kojih Komisija može pravilno i potpuno da utvrdi činjenično stanje, odnosno oceni da li je državna pomoć usklađena, a čiju sadržinu i oblik bliže uređuje Vlada.\nPodnosilac prijave je predlagač propisa, davalac ili skup davaoca državne pomoći, koji podnosi Komisiji prijavu.\nZa tačnost i istinitost podataka navedenih u prijavi je odgovoran podnosilac prijave.\nDržavna pomoć koja podleže obavezi prijave, ne može se dodeliti pre nego što Komisija da mišljenje odnosno donese rešenje kojim se ocenjuje usklađenost sa pravilima o dodeli državne pomoći.\nPrethodna kontrola propisa\nPredlagač odnosno donosilac propisa dužan je da nacrt odnosno predlog propisa i prijavu iz člana 30. ovog zakona dostavi Komisiji radi ocene njegove usklađenosti sa pravilima o dodeli državne pomoći.\nPropis iz stava 1. ovog člana može se prilikom donošenja, odnosno utvrđivanja predloga razmatrati samo uz mišljenje Komisije koje sadrži ocenu stepena usklađenosti.\nKomisija daje mišljenje o usklađenosti propisa koji sadrže uslove ili kriterijume za dodelu državne pomoći sa ovim zakonom u roku od 60 dana od dana prijema potpune prijave.\nIzuzetno od stava 3. ovog člana, ako propis ne sadrži dovoljno uslova ili kriterijuma za ocenu usklađenosti, Komisija u mišljenju ističe neophodnost propisivanja dodatnih uslova ili kriterijuma, a po potrebi ukazuje na obavezu prijave individualne pomoći koja se dodeljuje na osnovu tog propisa.\nAko je propis donet, a naročito ako su sredstva dodeljena na osnovu propisa bez prethodne ocene stepena usklađenosti Komisije u skladu sa stavom 2. ovog člana, Komisija obaveštava donosioca, odnosno predlagača propisa o obavezi usklađivanja sa ovim zakonom.\nObaveštenje iz stava 5. ovog člana sa predlogom o načinu usklađivanja i neophodnim merama iz ovog zakona se dostavlja Vladi radi informisanja.\nPrethodna kontrola po zahtevu stranke\nPostupak prethodne kontrole pokreće se prijavom državne pomoći.\nAko se državna pomoć dodeljuje određenom učesniku na tržištu iz više izvora, putem različitih instrumenata, a koja ima jedinstven cilj i namenu, podnosilac prijave je dužan da imenuje sve davaoce i instrumente putem kojih se državna pomoć dodeljuje.\nAko se utvrdi da stranka nije izvršila dopunu nepotpune prijave po nalogu Komisije odnosno da akt ne sadrži pravni osnov za dodelu državne pomoći ili ne ispunjava uslove iz člana 3. stav 1. ovog zakona, prijava se odbacuje rešenjem koje donosi Savet Komisije.\nKomisija donosi rešenje u roku od 60 dana od dana prijema potpune prijave.\nIzmena i odustanak od zahteva\nStranka može odustati od prijave ili izmeniti prijavu potpuno ili delimično do donošenja konačne odluke.\nU slučaju izmene prijave, Komisija će nastaviti sa postupkom, s tim što rok za donošenje rešenja počinje da teče iznova.\nAko stranka odustane u potpunosti od prijave, predsednik Komisije donosi rešenje kojim se obustavlja postupak.\n2. Naknadna kontrola\nInicijativa za pokretanje postupka\nSvako lice koje ima pravni interes može podneti inicijativu za pokretanje postupka naknadne kontrole.\nLice iz stava 1. ovog člana je davalac državne pomoći ili drugo lice i učesnik na tržištu, na čije interese može da utiče dodela državne pomoći, kao i korisnik državne pomoći i njegovi konkurenti, koji su dužni da dokažu svoj pravni interes.\nAnonimni podnesci, bez obzira na njihov sadržaj, ne smatraju se inicijativom u smislu stava 1. ovog člana, a Komisija ih može koristiti kao izvor informacija i podataka na osnovu kojih sprovodi aktivnosti po sopstvenoj inicijativi.\nKomisija bliže uređuje oblik i sadržinu inicijative iz stava 1. ovog člana.\nObaveštenje o podnetoj inicijativi\nKomisija može, ako oceni neophodnim, da zatraži od podnosioca inicijative dopunske informacije, podatke ili dokumenta.\nKomisija je dužna da razmotri svaku inicijativu i o tome obavesti podnosioca u roku.\nAko na osnovu sopstvenih informacija ili inicijative dođe do opštih saznanja da su na osnovu određenog akta koji nije propis dodeljena sredstva koja se mogu odnositi na državnu pomoć, Komisija može zaključkom pokrenuti prethodni postupak.\nZaključak iz stava 1. ovog člana se dostavlja davaocu sa nalogom i rokom da se na zaključak izjasni.\nRok iz stava 2. ovog člana može se u opravdanim slučajevima produžiti.\nProtiv zaključka iz stava 1. ovog člana nije dozvoljena posebna žalba, niti se može pokrenuti upravni spor.\nAko osnovano pretpostavi da su sredstva iz stava 1. ovog člana dodeljena suprotno odredbama ovog zakona, Komisija nastavlja kontrolu u postupku naknadne kontrole iz člana 37. ovog zakona o čemu donosi poseban zaključak.\nAko na osnovu izjašnjenja utvrdi da ne postoji osnovana pretpostavka da je dodeljena državna pomoć neusklađena odnosno nenamenski korišćena, Komisija donosi rešenje koje sadrži ocenu usklađenosti.\nPrethodni postupak se obustavlja ako Komisija utvrdi da se dodeljena sredstva ne odnose na državnu pomoć, o čemu Komisija donosi rešenje.\nKomisija pokreće postupak naknadne kontrole po službenoj dužnosti, kada na osnovu sopstvenih informacija, dostavljenih inicijativa i drugih raspoloživih podataka osnovano pretpostavi da je državna pomoć dodeljena suprotno odredbama ovog zakona odnosno da se koristi ili je korišćena suprotno odredbama ovog zakona.\nO pokretanju postupka donosi se zaključak koji sadrži pravni osnov i obrazložene razloge za pokretanje postupka, kao i poziv svim zainteresovanim licima koji raspolažu podacima, ispravama ili drugim relevantnim informacijama, da ih dostave Komisiji.\nProtiv zaključka o pokretanju postupka nije dozvoljena posebna žalba, niti se može pokrenuti upravni spor.\nZaključak o pokretanju postupka može se pobijati tužbom protiv konačnog rešenja Komisije.\nDo donošenja rešenja u postupku naknadne kontrole, Komisija može da naloži davaocu meru u skladu sa ovim zakonom a kojom se nalaže privremeno obustavljanje dodele državne pomoći.\nPrekid postupka naknadne kontrole\nU toku postupka naknadne kontrole a pre donošenja konačne odluke, stranka u postupku može dostaviti zahtev za prekid postupka.\nZahtev iz stava 1. ovog člana sadrži naročito predlog mera koje je stranka spremna dobrovoljno da preduzme u cilju usklađivanja konkretne državne pomoći sa pravilima za dodelu državne pomoći, zajedno sa uslovima i rokovima za izvršenje tih mera.\nKomisija može zahtevati dopunu predloženih mera, u cilju uspostavljanja odgovarajućeg stepena usklađenosti sa pravilima za dodelu državne pomoći.\nSavet donosi rešenje o prekidu postupka kojim se određuju mere na osnovu predloga stranke, rok za izvršenje mera i rok za dostavu dokaza o izvršenju mera.\nAko je stranka u potpunosti izvršila predložene mere, Komisija rešenjem obustavlja postupak.\n3. Opšte odredbe o postupku\nU postupku se preduzimaju potrebne dokazne radnje u cilju potpunog i pravilnog utvrđivanja činjeničnog stanja, pribavljaju se podaci, isprave i stvari, vrši neposredni uvid (uviđaj), obavlja veštačenje.\nPostupak sprovodi ovlašćeno službeno lice iz sastava Stručne službe, koje određuje sekretar.\nZa veštaka u postupku pred Komisijom određuju se lica ili ustanove iz registra sudskih veštaka, odnosno iz registra pravnih lica koja obavljaju poslove veštačenja.\nPravo i obaveza stranke u postupku\nStranka u postupku ima pravo da se izjašnjava o činjenicama ili okolnostima koje su predmet utvrđivanja u postupku, da predlaže izvođenje dokaza ili dostavlja dokaze, kao i da se izjašnjava na obaveštenja koja joj Komisija uputi u toku postupka.\nStranka u postupku dužna je da postupa po zaključcima ovlašćenog službenog lica.\nPravo obaveštavanja o postupku\nLica koja su podnosioci inicijative, davaoci informacija i ostala lica koja dokažu svoj pravni interes za praćenje postupka, imaju pravo da budu obaveštavani o toku postupka, o čemu se podnosi zahtev Komisiji.\nO opravdanosti zahteva iz stava 1. ovog člana odlučuje ovlašćeno službeno lice.\nOvlašćeno službeno lice dužno je da dostavi osnovne informacije o toku postupka, osim onih informacija koje mogu uticati na dalji tok postupka.\nObaveza dostavljanja podataka u postupku naknadne kontrole\nKomisija zaključkom nalaže stranci u postupku da dostavi podatke, isprave i stvari koji su od značaja za postupak, a ona je dužna da postupi po zaključcima ovlašćenog službenog lica u roku određenom tim zaključkom.\nAko se informacije, podaci, isprave i stvari koji su predmet naloga iz stava 1. ovog člana nalaze kod korisnika državne pomoći, davalac je dužan da zahtev bez odlaganja prosledi korisniku.\nAko se osnovano pretpostavi da se traženi podaci, isprave ili stvari nalaze kod trećih lica, Komisija će zahtevom tražiti njihovu dostavu, odnosno omogućavanje uvida.\nLica kojima je dostavljen zahtev iz st. 2. i 3. ovog člana dužna su da dostave, odnosno stave na uvid podatke, isprave i stvari koji su predmet zahteva, osim u slučajevima predviđenim zakonom.\nU slučaju nepostupanja po zahtevu iz st. 2. i 3. ovog člana, Komisija će zaključkom naložiti dostavljanje podataka, isprava i stvari, uz upozorenje da u slučaju nepostupanja, ili postupanja suprotno nalogu, Komisija može odrediti periodični penal u skladu sa ovim zakonom.\nZa nepostupanje stranke u postupku po nalogu ovlašćenog službenog lica iz stava 1. ovog člana, Komisija može obavestiti Vladu.\nZaključak i zahtevi iz ovog člana sadrže pravni osnov, predmet i svrhu, obrazloženje, rok za postupanje, uputstvo o načinu na koji se može zatražiti zaštita podataka koji se dostavljaju.\nNeposredni uvid se sprovodi kod korisnika državne pomoći u slučaju postojanja osnovane pretpostavke da je državna pomoć neusklađena i pored izjašnjenja davaoca državne pomoći kojim se ukazuje na usklađenost takve pomoći odnosno netačnosti ili nepotpunosti dostavljenog podatka.\nPrilikom sprovođenja neposrednog uvida, ovlašćeno službeno lice može:\n1) ući i pregledati poslovne prostorije, vozila, zemljište i druge prostorije korisnika pomoći,\n2) izvršiti proveru poslovnih i drugih dokumenata,\n3) uzimati od zastupnika korisnika i njegovih zaposlenih usmene ili pismene izjave.\nNeposredni uvid se sprovodi na osnovu zaključka koji sadrži pravni osnov, razloge za sprovođenje neposrednog uvida, označavanje dokumenata, odnosno podataka u koje će biti izvršen uvid, mesto i vreme sprovođenja neposrednog uvida, podatke o ovlašćenim licima koja će sprovesti neposredni uvid, a po potrebi i druge elemente.\nZaključak iz stava 3. ovog člana Komisija dostavlja korisniku državne pomoći najkasnije tri dana pre sprovođenja neposrednog uvida.\nOvlašćeno službeno lice može od korisnika zahtevati uvid u dokumentaciju i podatke koji su navedeni u zaključku o sprovođenju neposrednog uvida, a može izvršiti uvid i u drugu dokumentaciju i podatke koje korisnik sam stavi na uvid, što se navodi u zapisniku o sprovođenju neposrednog uvida.\nZa vreme sprovođenja neposrednog uvida, ovlašćeno službeno lice ne sme dozvoliti da se neposredni uvid zloupotrebi i da dođe do povrede poslovno osetljivih podataka, poslovne tajne i privilegovane komunikacije korisnika državne pomoći.\nKorisnik je dužan da omogući neometano sprovođenje neposrednog uvida.\nZaštita podataka u postupcima pred Komisijom\nZaštićeni podaci u smislu ovog zakona su podaci koji su dostavljeni, prikupljeni ili stavljeni na uvid Komisiji, na osnovu inicijative za ispitivanje dodele neusklađene državne pomoći ili u prethodnoj i naknadnoj kontroli, uključujući i neposredni uvid, koji imaju svojstvo poslovne tajne ili poverljivog podatka, čijim bi objavljivanjem, stavljanjem na uvid drugim licima, mogla da nastupi značajna šteta za lica kojima pripadaju ti podaci ili na koje se odnose, ili bi se time ugrozio, omeo ili otežao postupak pred Komisijom.\nPoslovna tajna su podaci koji to svojstvo imaju u skladu sa zakonom kojim se uređuje zaštita poslovne tajne odnosno koji su merama ili aktom donetim od strane lica kojem pripadaju, proglašeni tajnom u skladu sa drugim zakonima.\nZaštićeni podaci u smislu ovog zakona koji mogu imati svojstvo poslovne tajne, jesu naročito tehnički, odnosno finansijski podaci koji se odnose na znanje i iskustvo učesnika na tržištu, njegove metode procene troškova investicija, proizvodne tajne i postupke, biznis ili investicioni plan, tržišni udeli, buduća predviđanja u pogledu strukture troškova i cena, kao i prodajnu strategiju.\nPoverljivi podaci u smislu ovog zakona su podaci čije bi iznošenje nanelo značajnu štetu licu kojem pripadaju ili na koje se odnose, ako se oceni da je interes tog lica za zaštitu podataka opravdan i da je po značaju bitno veći u odnosu na interes drugih lica ili javnosti u pogledu davanja tih podataka na uvid ili njihovog objavljivanja.\nU zavisnosti od okolnosti svakog pojedinačnog slučaja, poverljivi podaci se naročito odnose na identitet lica koje je podnosilac inicijative za ispitivanje ocene usklađenosti ili lica koje je dostavilo podatke po zahtevu Komisije (izvor podataka), kao i drugih učesnika na tržištu prilikom izjašnjavanja na zahteve, naloge i obaveštenja Komisije.\nAko poverljivi podaci sadrže podatke o ličnosti vrši se pseudonimizacija u skladu sa zakonom kojim se uređuje zaštita podataka o ličnosti.\nRešenjem predsednika Komisije se određuju podaci koji imaju svojstvo zaštićenih podataka, ako se utvrdi verovatnim nastupanje uslova iz stava 1. ovog člana.\nZaštićeni podaci se određuju po zahtevu stranke, podnosioca inicijative za ispitivanje ocene usklađenosti, odnosno lica kojem pripadaju ti podaci ili na koje se odnose, a zahtev za zaštitu podataka sa njihovom anonimiziranom verzijom, podnosi se istovremeno sa podneskom koji sadrži podatke za koje se traži zaštita, a najkasnije u roku od osam dana od dana dostavljanja podneska.\nIzuzetno od stava 8. ovog zakona, zaštićeni podaci mogu biti određeni po službenoj dužnosti.\nProtiv rešenja kojim nije usvojen zahtev za određivanje zaštićenih podataka, dopuštena je posebna žalba o kojoj odlučuje Savet.\nObaveštenje o bitnim činjenicama utvrđenim u postupku\nU postupcima iz čl. 32. i 37. ovog zakona u kojima Komisija državnu pomoć oceni kao neusklađenu, ovlašćeno službeno lice, pre podnošenja predloga Savetu obaveštava stranku o bitnim činjenicama, dokazima i ostalim elementima na kojima će zasnivati rešenje i pozvati je da se izjasni u roku koji ne može biti kraći od 20 dana.\nObaveštenje iz stava 1. ovog člana naročito sadrži utvrđene činjenice i okolnosti, kao i stav ovlašćenog službenog lica u pogledu predmeta postupka.\nObjavljivanje akata Komisije\nRešenje kojim se odlučuje o usklađenosti državne pomoći, kao i zaključak o pokretanju postupka po službenoj dužnosti objavljuje se u celosti na internet stranici Komisije.\nPrilikom objave rešenja i zaključaka na internet stranici Komisije iz teksta se izostavljaju podaci koji su zaštićeni u skladu sa ovim zakonom (anonimizirana verzija akta).\nSavet Komisije, na predlog sekretara, može odlučiti da se zaključak o pokretanju postupka ne objavljuje ako oceni da bi se objavljivanjem ugrozilo sprovođenje postupka.\nOstala akta i odluke, koje u okviru svojih nadležnosti donosi Komisija, objavljuju se u skladu sa odredbom o načinu njihovog objavljivanja koju sadrži pojedinačni akt, odnosno doneta odluka.\nKomisija bliže uređuje način na koji će se vršiti izostavljanje zaštićenih podataka iz akata koji se objavljuju.\nKomisija može pružiti stručnu pomoć davaocima državne pomoći u cilju pravilne primene ovog zakona.\nPo zahtevu Komisije, organi nadležni za poslove državne revizije i poslove budžetske inspekcije sarađuju sa Komisijom prilikom sprovođenja određenih radnji u postupku.\nU pogledu sprovođenja sektorskih analiza, Komisija može zatražiti podršku tela nadležnog za zaštitu konkurencije.\nIV. ANALIZE I IZVEŠTAVANjE KOMISIJE\nRegistar državne pomoći i de minimis pomoći\nKomisija vodi registar državne pomoći za koju postoji obaveza prijave, dodeljene državne pomoći, de minimis pomoći i ostalih podataka potrebnih za sprovođenje zakonom propisane nadležnosti.\nRegistar sadrži podatke o prijavi, odnosno o davaocu, korisniku državne pomoći, pravni osnov za dodelu, vrsti, instrumentu i iznosu dodeljene državne pomoći.\nRegistar iz stava 1. ovog člana predstavlja jedinstvenu elektronsku bazu podataka.\nDavalac državne pomoći je dužan da vodi evidenciju o dodeljenoj državnoj pomoći i da dostavi Komisiji podatke neophodne za vođenje registra iz stava 1. ovog člana.\nOblik, način unošenja podataka i funkcionisanja registra iz stava 1. ovog člana bliže uređuje Komisija.\nSektorska analiza dodeljene i instrumenata državne pomoći\nU slučaju postojanja osnovane pretpostavke da mere državne pomoći u određenom sektoru privrede ili utemeljene na određenom instrumentu pomoći iz člana 3. ovog zakona mogu značajno ograničiti ili narušiti konkurenciju, Komisija može sprovesti sektorsku analizu.\nKomisija može, na zahtev Vlade, analizirati određenu vrstu pomoći, njene efekte na razvoj određene grane privrede ili tržišta, o čemu sačinjava izveštaj koji dostavlja Vladi.\nZa potrebe sprovođenja analiza iz st. 1. i 2. ovog člana, Komisija može zahtevati od davaoca, korisnika i drugih učesnika na tržištu da dostave neophodne podatke ili dokumenta.\nKomisija može koristiti dokumentaciju i podatke pribavljene u postupku prethodne i naknadne kontrole, u meri u kojoj se ne ugrožavaju poslovni ili drugi poverljivi podaci koji su kao takvi označeni u postupku.\nNacrt izveštaja iz stava 2. ovog člana objavljuje se na internet stranici Komisije, sa pozivom da se davaoci, korisnici i druga zainteresovana lica izjasne u pogledu definisanih rezultata.\nKonačan izveštaj usvaja Savet i objavljuje ga na internet stranici Komisije.\nGodišnji izveštaj o dodeljenoj državnoj pomoći\nNa osnovu podataka prikupljenih od davalaca državne pomoći, Komisija usvaja godišnji izveštaj o dodeljenoj državnoj pomoći u prethodnoj godini najkasnije do trećeg kvartala tekuće godine, koji podnosi Vladi na usvajanje.\nDavalac državne pomoći je dužan da vodi evidenciju o dodeljenoj državnoj pomoći i da dostavi podatke neophodne za sačinjavanje izveštaja iz stava 1. ovog člana najkasnije do 15. juna tekuće za prethodnu godinu.\nAko davalac ne dostavi tražene podatke u roku iz stava 2. ovog člana Komisija može sačiniti izveštaj i bez navedenih podataka, pri čemu će u uvodnom delu istaći da davalac državne pomoći nije ispunio obavezu predviđenu ovim članom.\nPodaci korišćeni za izradu godišnjeg izveštaja mogu se dostaviti trećim licima, po dobijanju saglasnosti davaoca državne pomoći, u formi i obliku koji davalac odredi.\nKomisija bliže uređuje oblik i sadržinu godišnjeg izveštaja o dodeljenoj državnoj pomoći.\nGodišnji izveštaj o popisu šema državne pomoći\nKomisija izrađuje godišnji izveštaj o popisu šema državne pomoći, koji dostavlja Vladi u prvom kvartalu tekuće godine za prethodnu godinu.\nGodišnji izveštaj o popisu šema mora da sadrži listu propisa sa ocenom usklađenosti i preporukama Komisije.\nDavalac državne pomoći dostavlja Komisiji plan usvajanja šema državne pomoći za narednu budžetsku godinu i rokove za njihovo usvajanje, a najkasnije do 15. decembra tekuće godine.\nKomisija bliže uređuje oblik i sadržinu godišnjeg izveštaja o popisu šema državne pomoći.\nV. UPRAVNE MERE\nUpravne mere koje izriče Komisija\nU postupku naknadne kontrole Komisija može odrediti meru ponašanja, meru kojom nalaže povraćaj državne pomoći ili drugu upravnu meru u skladu sa ovim zakonom.\nKomisija može odrediti meru koja za cilj ima otklanjanje neusklađenosti odnosno sprečavanje dodele državne pomoći, koja se naročito sastoji u privremenom ili trajnom obustavljanju vršenja radnji dodele državne pomoći (mere ponašanja).\nAko utvrdi neusklađenost, Komisija nalaže davaocu državne pomoći da, bez odlaganja, preduzme mere u cilju povraćaja dodeljenog iznosa državne pomoći, uvećanog za zakonsku zateznu kamatu, počev od dana korišćenja te pomoći do dana povraćaja iskorišćenog iznosa i da odmah obustavi dalju dodelu neiskorišćenog dela državne pomoći (mera povraćaja).\nIzuzetno od stava 3. ovog člana, Komisija može osloboditi od povraćaja iznosa zatezne kamate iz tog stava, ako davalac dokaže da bi to dovelo do stečaja ili prestanka obavljanja poslovne delatnosti korisnika.\nO usvojenim merama iz stava 1. ovog člana, Komisija obaveštava i organ nadležan za poslove državne revizije odnosno budžetske inspekcije.\nPeriodični penal (mera procesnog penala)\nKomisija može, korisniku ili učesniku na tržištu odrediti meru periodičnog penala u iznosu od 5.000,00 dinara do 200.000,00 dinara za svaki dan ponašanja suprotno nalogu Komisije, odnosno nepostupanja po tom nalogu, ako:\n1) ne postupi po nalogu iz zaključka iz člana 42. stav 5. ovog zakona,\n2) neblagovremeno izvršava obaveze naložene zaključkom Komisije,\n3) dostavi netačne ili nepotpune podatke.\nDnevni iznos mere periodičnog penala ne može biti veći od 5% vrednosti prosečnog dnevnog prometa korisnika ili drugog učesnika na tržištu, dok ukupni iznos mere periodičnog penala ne može biti veći od 1% ukupnog godišnjeg prometa korisnika ili drugog učesnika na tržištu ostvarenog na teritoriji Republike Srbije.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, Komisija može osloboditi lice iz tog stava od mere periodičnog penala, ako dokažu da bi ta mera dovela do stečaja ili prestanka obavljanja poslovne delatnosti korisnika ili otežanog poslovanja.\nNaplata mere periodičnog penala vrši se u korist budžeta Republike Srbije.\nPrinudno izvršenje mere periodičnog penala, kao i povraćaj sredstava u slučaju njihovog umanjenja ili poništaja odlukom suda, sprovodi poreski organ u skladu sa propisima kojima se uređuje naplata poreza.\nVI. SUDSKA KONTROLA\nProtiv konačnog rešenja Komisije može se podneti tužba Upravnom sudu u roku od 30 dana od dana dostavljanja rešenja stranci.\nKomisija može po zahtevu podnosioca tužbe da odloži izvršenje rešenja do pravosnažnosti sudske odluke.\nUz zahtev za odlaganje podnosi se dokaz o podnetoj tužbi.\nPo zahtevu za odlaganje izvršenja odlučuje Savet, po hitnom postupku najkasnije do isteka roka za povraćaj državne pomoći određenog u rešenju.\nU upravnom sporu sud može da presudom reši upravnu stvar ako priroda stvari to dozvoljava i ako utvrđeno činjenično stanje pruža pouzdan osnov za to.\nVII. ZASTARELOST I TROŠKOVI POSTUPKA\nPo isteku perioda od deset godina, Komisija ne može da naloži povraćaj državne pomoći.\nRok iz stava 1. ovog člana računa se počev od dana dodele državne pomoći, bez obzira da li je dodeljena kao individualna ili na osnovu šeme.\nZastarelost iz stava 1. ovog člana prekida se svakom radnjom Komisije ili stranke u postupku u vezi sa neusklađenom državnom pomoći, nakon čega rok počinje ponovo da teče.\nAko se o odluci Komisije vodi upravni spor, zastarelost se obustavlja do pravosnažnosti sudske odluke.\nMera periodičnog penala iz člana 53. ovog zakona ne može se odrediti protekom jedne godine od dana propuštanja izvršenja radnje ili obaveze naložene od strane Komisije.\nKomisija snosi redovne troškove postupka koji je pokrenut po službenoj dužnosti i povoljno okončan za stranku i troškove i nagrade veštaka, svedoka, tumača i privremenog zastupnika.\nU postupcima pokrenutim zahtevom stranke, sve troškove postupka snosi stranka.\nStranka u postupku pokrenutom po službenoj dužnosti, koji je za nju povoljno okončan, nema pravo na nadoknadu troškova postupka iz stava 1. ovog člana koje je sama snosila u tom postupku.\nPodzakonski akti za izvršavanje ovog zakona doneće se u roku od jedne godine od početka primene ovog zakona.\nDo donošenja podzakonskih akata iz stava 1. ovog člana primenjivaće se propisi doneti na osnovu Zakona o kontroli državne pomoći („Službeni glasnik RS”, broj 51/09), ako nisu u suprotnosti sa odredbama ovog zakona.\nRegistar državne pomoći i pomoći male vrednosti iz člana 48. ovog zakona se uspostavlja najkasnije u roku od godinu dana od početka primene ovog zakona.\nDo uspostavljanja registra, davalac državne pomoći i pomoći male vrednosti je dužan da vodi evidenciju, čuva i dostavlja Komisiji podatke o toj pomoći u skladu sa propisima donetim na osnovu Zakona o kontroli državne pomoći („Službeni glasnik RS”, broj 51/09).\nIzbor predsednika Komisije i članova Saveta\nPočetni program rada Komisije\nKomisija počinje sa radom danom izbora organa Komisije.\nSavet će u roku od 30 dana od dana konstituisanja doneti Statut.\nSavet Komisije će doneti Početni program rada Komisije, u roku od 45 dana od dana izbora organa.\nPočetni program rada Komisije sadržaće naročito: obezbeđenje sredstava za rad Komisije, obaveštenje o konstitutivnim aktivnostima Komisije.\nDanom početka rada Komisija preuzima zaposlene u Ministarstvu finansija – Odeljenju za kontrolu državne pomoći, kao i predmete, arhivu, opremu i sredstva za rad, koji se odnose na te poslove.\nDo početka rada Komisije, stručne, administrativne i tehničke poslove iz oblasti kontrole državne pomoći obavljaće Odeljenje za kontrolu državne pomoći, Ministarstva finansija.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona Komisija nastavlja sa radom u skladu sa odredbama Zakona o kontroli državne pomoći („Službeni glasnik RSˮ, broj 51/09) do izbora organa Komisije na osnovu ovog zakona.\nAko posle početka primene ovog zakona rešenje Komisije doneto u skladu sa stavom 1. ovog člana bude poništeno ili ukinuto, ponovni postupak sprovodi se prema odredbama ovog zakona.\nDanom početka primene ovog zakona prestaje da važi Zakon o kontroli državne pomoći („Službeni glasnik RSˮ, broj 51/09).\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbijeˮ, a počinje da se primenjuje 1. januara 2020. godine, osim odredaba čl. 9–24. ovog zakona koje počinju da se primenjuju danom stupanja na snagu ovog zakona.


У Батајници станови у новоградњи који су јефтинији од 1100 €/m2 су станови без употребне дозволе, немају могућност књижења осим путем Озакоњења. Често немају бројило за струју. Препоручујем да их "заобиђете" или ако немате избора, бар се добро информишете пре куповине.\nMi u Batajnici ne zelimo zgrade.Hocemo mir u svojim kucama.Sto se tice Beograda pola sata vozom do Vuka,15 minuta do studenjaka.Nama je sve to tako blizo,ali ima nas dovoljno idite u druge krajeve grada\nU crvenim zgradama je skup infostan oko 12000 din.Ja živim u Novo naselje,imam nov stan od 58 kvadrata uselili smo se 2017 god,infostan mi dođe do 1200 din i uživam na pogled prema crkvi.Kafa bi ga prodavao ništa ispod 1300 metar kvadratnih.\nmozda za 500 kvadrat pa da bude zanimljivo\nNije 30 km vec je udaljena od centra grada 16km, a od Zemuna 10-15 minuta. Problem je saobracaj u Beogradu, ali to je problem u svim delovima grada. Onima koji su dosli iz provincije jedino Vracar odgovara, zato sto su navikli da selo prepesace za 30 minuta i da im je sve blizu.\nPa Batajnica je najlese mesto u SREMU\nA moze se i uzivati u prelijetanju aviona.\nSamo 30 km od Terazija, brže se stiže iz Požarevca.\nBlizu je Zemuna i centra, ma baš tako. Onda odeš u Obrenovac, Mladenovac i Lazarevac i onu su isto tako blizu. Kakav crni Beograd.


Zbog uspostavljanja čednosti kod žena Koptska crkva banuje hlače i šminku | Al Rasub\nAdded on 15. Avgusta 2014. Hamida\nZbog uspostavljanja čednosti kod žena Koptska crkva banuje hlače i šminku\nBiskup Bishoy od Damietta i Kafr el-Sheikh provincije objavili su naređenje da se postave znakovi u biskupijama koji ukazuju ženama i djevojčicama iznad jedanaest godina da se suzdrže od nošenja hlača, bluze ili šminke tijekom sakramenta pričesti u božanske liturgije, i da nose skromniju odjeću.\nOva odluka izazvala je proteste desetina koptskih krišćanki, koje su ušle u glavnu katedralu Abbasiya u Kairu, u srijedu, dok je papa Teodor II držao govor. Papa Teodor II prilikom govora je istupio protiv ove biskupske odluke kojom će se od žena i djevojčica tražiti nošenje “čednije” odjeće prilikom svetih pričesti.\nNakon što su demonstrantkinje ušle u crkvu sa banerima, tražeći od pape Teodora II da učini hitne akcije protiv ove biskupske namjere, on ih je zamolio da spuste svoje banere i da ne protestuju na takav način.\nOvo nije prvi put da se biskup Bishoy bavio pitanjem ženskog odijevanja. On je u maju 2012. pozvao krišćanke da se uče od pokrivenih muslimanki njihovoj skromnosti i čednosti. ” Neke krišćanke mogu biti nezadovoljne sa mnom, ali Djevica Marija, Saint Demiana i monahinje nosili su skromnu odjeću.”, rekao je biskup Bishoy.


Kompanija Delez u sardnji sa Forumom za odgovorno poslovanje razvija svoje potencijalne dobavljače | odgovornoposlovanje.rs\nKompanija Delez u sardnji sa Forumom za odgovorno poslovanje razvija svoje potencijalne dobavljače\nBeograd, 20. oktobar 2017. – Kompanija Delez je uz pomoć strateškog partnera, Foruma za odgovorno poslovanje, u julu 2017. objavila javni poziv za učešće u projektu: „Odgovorno, za društvo“. Ovaj po svemu jedinstven projekat, namenjen je socijalnim preduzećima i podizanju njihovih kapaciteta kao potencijalnih dobavljača Deleza.\nCiljevi ovog projekta su izgradnja dugoročnih odnosa sa potencijalnim dobavljačima, deljenje znanja i iskustva sa manjim kompanijama kao i briga o zajednici. Socijalna preduzeća su dobila know-how kroz seriju razvojnih obuka, stručne konsultacije i informacije o tržištu iz prve ruke.\nKompanija Delez Srbija je potom pružila priliku da svoja preduzeća, proizvode i usluge prezentuju u prijateljskoj atmosferi na finalnom događaju „Na kafi sa Delezom“ gde su dobili odgovore na sva pitanja koja su im potrebna da bi se dalje razvijali kao i mogućnost saradnje. Najbolje socijalno preduzeće će dobiti i mentora iz kompanije Delez Srbija, kako bi se što bolje razvilo svoj biznis.


Cristian Dan Preda: Posjete Rusiji neće pomoći nikome da postane članica EU\nBy Mladen Dragojlovic/ Published on: 11/01/2019\nIzvjestilac Evropskog parlamenta (EP) za Bosnu i Hercegovinu, Cristian Dan Preda, izjavio je na kraju dvodnevne posjete Sarajevu da je pokušao organizovati sastanke sa srpskim članom i predsjedavajućim Predsjedništva Bosne i Hercegovine, Miloradom Dodikom, i predsjednikom Republike Srpske, Željkom Cvijanović, ali je to bilo nemoguće.\nU četvrtak, prvog dana svoje službene posjete, Preda se sastao sa članovima Predsjedništva BiH Željkom Komšićem i Šefikom Džaferovićem. Takođe je imao nekoliko sastanaka sa novoizabranim poslanicima u Parlamentu BiH.\nPreda je kritikovao Dodika u bliskim vezama sa Rusijom, rekavši da je “lakše otići u posetu Vladimiru Putinu i Rusiji”.\n„Posjete Rusiji neće pomoći nikome da postane članica Evropske unije. Ovo je poziv za njih da češće dođu u Brisel,” rekao je Preda.\nNakon učešća na okruglom stolu 25 organizacija civilnog društva, u petak, Preda je rekao da neuspjeh Parlamenta da osnuje parlamentarni odbor za saradnju EU i BiH, u prošlosti je bio samo jedan od dokaza da su pozitivni procesi u zemlji blokirani. On je dodao da su za to odgovorni poslanici iz RS-a.\n“U jučerašnjim razgovorima otvoreno sam rekao da su se delegati iz Republike Srpske u proteklom mandatu Parlamenta usprotivili formiranju zajedničkog parlamentarnog odbora. To je samo jedan primjer. Drugi je blokiranje procesa iz neznanja. Sva imena onih koji blokiraju proces su poznata,” rekao je Preda.\nPreda naglašava da BiH ima akademske stručnjake za evropske integracije i predstavnike nevladinog sektora, te može iskoristiti te kapacitete i u procesu pregovora. On ističe da će BiH ostvariti status kandidata, a to očekuje ove godine, ali je u isto vrijeme potrebno imati stručnjake koji bi trebali biti spremni razgovarati sa svojim evropskim kolegama u Briselu i Strazburu.\nTokom prvog dana posjete, izvjestilac EP je naglasio da je od najveće važnosti za BiH da odgovori na dodatna pitanja koja je EU uputila nakon što je zemlja dostavila svoju prvu grupu odgovora na upitnik EU te je kritikovao lokalne lidere.\n“Nažalost, u protekle tri godine nismo bili u mogućnosti da uvjerimo naše prijatelje iz Parlamenta BiH da rade s nama,” rekao je Preda.\nOn je objasnio da će status kandidata biti odobren nakon što Evropska komisija izrazi svoje mišljenje, a da bi ga napisala, EK treba odgovore iz Sarajeva.\nDodatna pitanja su poslana u junu 2018. godine, a Preda je izjavio da je toliko vremena bez odgovora “malo dugo”.\n“Nadam se da će biti riješeno prije svega ostalog,” rekao je on./IBNA


KOLONA TENKOVA VOJSKE SRBIJE NA PUTU KA JARINJU? | RTVUSK.ba\nKOLONA TENKOVA VOJSKE SRBIJE NA PUTU KA JARINJU?\n25.09.2021 - 18:38\n- Na društvenim mrežama pojavio se snimak kolone tenkova koja je, prema za sada nepotvrđenim informacijama, krenula iz Raške ka administrativnoj liniji sa Kosovom i prijelazu Jarinje\nSRBIJA/KOSOVO, 25. septembra – Vojska Srbije premješta tenkove i oni su viđeni na putu od garnizona Raška ka administrativnoj liniji.\nNa društvenim mrežama pojavio se snimak kolone tenkova koja je, prema za sada nepotvrđenim informacijama, krenula iz Raške ka administrativnoj liniji sa Kosovom i prijelazu Jarinje. U pitanju su navodno modernizovani tenkovi T-72 MS opremljeni novom optikom i najsavremenijom borbenom opremom koji su dio ruske vojne donacije Srbiji.\nPrethodno su dva srbijsnka "miga 29" u dva navrata nadlijetali Jarinje što je burno pozdravljeno od Srbijanaca koji su u znak protesta zbog uvođenja reciprociteta za registarske tablice i prisustva specijalnih jedinica Rosu na sjeveru Kosova blokirali taj prijelaz.\nVazdušnim prostorom iznad Jarinja jučee su patrolirali i helikopteri Vojske Srbije "Mi-35" što su okupljeni Srbijanci također glasno pozdravili.\nJedinice Vojske Srbije u garnizonima Raška i Novi Pazar nalaze se već danima u povišenoj borbenoj gotovosti jer na taj način država želi da pošalje jasnu poruku da se više neće dogoditi progon srbijanskog naroda na Kosovu.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je da su Ministarstvo unutrašnjih poslova sa svojim jedinicama i Vojska Srbije spremni da odgovore na svaku eskalaciju, ali i da će učiniti sve da do nikakvih sukoba ne dođe i da sve bude mirno.\nVulin je naglasio da naoružane jedinice Prištine moraju da se povuku sa sjevera Kosova i Metohije.\nKOSOVO: DANAS DAN ŽALOSTI ZA ŽRTVE TRAGIČNE NESREĆE U BUGARSKOJ


Berluskoni : Podržaću Salvinija - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Berluskoni : Podržaću Salvinija\n0Piše: D. J. 07. marta 2018. 18.49\nČetiri stranke koalicije desnog centra složile su se tokom kampanje da će lider stranke koja osvoji najviše glasova predvoditi vladu. U ličnom porazu za Berluskonija, desničarska Liga je nadmašila njegovu stranku Napred Italija na izborima u nedelju, osvojivši oko 17 odsto glasova, u odnosu na 14 odsto, koliko je potonja dobila.\n„Poštujući u potpunosti naš dogovor, mi ćemo lojalno podržati pokušaj Salvinija da formira vladu. Ja sam tu da ga podržim, da garantujem da koalicija bude jaka i da ispunimo svoje obaveze prema glasačima“, rekao je Berluskoni za Korijere dela sera. Zbog rezultata izbora, razgovori o formiranju vlade bi mogli da potraju više nedelja ili meseci. Liga i Pokret pet zvezda smatraju da bi predsednik trebalo sam da imenuje premijera.\nitalija, silvio berluskoniMilano


KOZA NOSTRA PALA ZBOG LJUBAVNE PRIČE: Mafijaški bos naredio ubistvo ćerke | Ekspres.net\nKOZA NOSTRA PALA ZBOG LJUBAVNE PRIČE: Mafijaški bos naredio ubistvo ćerke\n8.11.2017 . Autor:\nSicilijanski mafijaški bos Pino Skaduto naredio je sinu da ubije sestru, zato što je “izdala porodicu” i zaljubila se u karabinjera. Ne samo da ga sin nije poslušao, već ga je ćerka “otkucala” policiji i pomogla njegovo hapšenje\nLa Mafia viene prima di tutto! Tog principa se i dalje slepo drže u Koza nostri, što najbolje potvrđuje nedavni slučaj mafijaškog bosa Pina Skaduta, iz Bagerije, blizu sicilijanske prestonice Palerma, koji je saznavši verovatno najgoru moguću vest da mu se ćerka zabavlja sa maršalom karabinjera, naredio sinu da je likvidira. Mezimica jednog od šefova čuvene Koza nostre upoznala je u baru mladog policijskog inspektora i “ljubav je rođena”, navodi italijanska “Republika”. Prema poznatom mafijaškom kodu, devojka je zbog izdaje porodice trebalo da bude kažnjena smrću. Upravo to je njen otac i predložio Kupoli – mafijaškoj komisiji koja odlučuje o važnim pitanjima. Komisija se složila i Skaduto je sinu poverio zadatak da ubije sestru, uz kratko obrazloženje da je postala “sbirra” (policajka). Međutim, momak je, plašeći se odlaska u zatvor, ipak odlučio da ne posluša oca.\n“Ja neću, neka on to uradi. Neću uraditi ništa. Ja da odem u zatvor? Imam 30 godina i neću da sebi upropastim život zbog njega”, rekao je mafijašev sin u telefonskom razgovoru sa prijateljem koji je policija prisluškivala, kako prenosi “Internešenel biznis tajms”.\nSve ove informacije otkrivene su u okviru policijske operacije “Nova zora”, tokom koje su razotkriveni slučajevi iznude Skadutijeve mafijaške grupe na štetu građevinskih preduzimača u gradovima Bagerija i Altavila. Zbog toga je u ponedeljak uhapšeno 16 osoba, među kojima i Skaduto, samo šest meseci nakon služenja zatvorske kazne zbog utaje poreza na prihode u visini od 382 miliona evra. Kada je uhapšen 2008. u operaciji “Perseo”, Skadutijeva odbrana je tvrdila da navedeni prihod pripada njegovoj deci. Prema pisanju italijanskih medija, upravo je Skadutijeva ćerka pomogla karabinjerima u nedavnom hapšenju oca i ostalih članova njegove mafije.\nKupolom koja odlučuje o svim akcijama sicilijanske mafije doskora je rukovodio Bernardo Prevenzano, koji je umro u zatvorskoj bolnici prošle godine. Usled toga je Skaduto, nakon izlaska iz zatvora u aprilu, pokušavao da preuzme kontrolu nad lokalnom mafijom. Kako navode italijanski istražitelji, on je planirao nekoliko ubistava, uključujući i nesuđenog zeta. Inače, ovo nije usamljeni slučaj da otac zbog mafijaškog kodeksa naruči ubistvo ćerke. U medijima se navodi primer i dvadesetčetvorogodišnje Lije, ćerke sicilijanskog mafijaša Antonina, koja je ubijena u isceniranoj pljački 1983. Ubistvo je organizovao njen otac, zbog sumnje da je Lija imala vanbračnu vezu.\nSkaduto je tridesetogodišnjem sinu kratko rekao da je njegova sestra postala “sbirra” (policajka) i da treba da je ubije\nKoza nostra, (“naša stvar”) i imenom pokazuje čitavu filozofiju mafijaškog ophođenja, gde se “sve rešava među nama”, nastala je na Siciliji sredinom 19. veka u periodu ujedinjenja Italije. Vrhunac dostiže krajem osamdesetih godina, kada je bila jedan od vodećih igrača u krijumčarenju droge, a vodio ju je “bos nad bosovima” Salvatore Toto Rina. Zbog svoje svireposti on je dobio nadimak “Zver” i pripisuje mu se više od 150 ubistava. Uhapšen je u Parmi 1993. i osuđen na doživotnu robiju zbog, između ostalog, organizovanja atentata na sudije Đovanija Falkonea i Paola Borselina, koji su se borili protiv mafije. Nasledio ga je Bernando Provencano, koji je 2006. uhapšen nakon 43 godine skrivanja.\nPovukli se u ilegalu\nIako je država hapsila članove sicilijanske mafije, osuđivala ih na višegodišnje robije, oduzimala im imovinu, ona mafiju zapravo nikada nije uspela da pobedi. To što poslednjih godina na ulicama Palerma, u središtu mafijaškog života, nema pompeznih scena dizanja automobila u vazduh, zaplena droge, transparentnog prolivanja krvi svih onih koji su se zamerili nekom mafijaškom klanu, ne znači da je mafija poražena. Samo je promenila način delovanja, vraćajući se na neki način korenima, odnosno prikrivenim reketiranjima i suptilnijem delovanju u podzemlju.\nMAFIJA U DUŠI\nO zavodljivosti principa na kojima počiva Koza nostra, možda najbolje svedoče reči bivšeg italijanskog predsednika vlade, rođenog Palermitanca, Vitorija Emanuela Orlanda, u izbornoj kampanji 1925. godine:\n“Ako je mafija osećanje za čast pojačano do preterivanja, nepodnošenje svakog tipa prepotentnosti i potčinjavanja, velikodušnost koja se protivi jakom i istovremeno je blaga prema slabom, ako je mafija verno prijateljstvo, snažnije od svega, pa i od smrti… Ako se pod pojmom mafija zavode takva osećanja, takvo držanje, čak i u njihovom preterivanju, onda je tu reč o individualnim oznakama sicilijanske duše, onda sam i ja mafijaš i ponosan sam što to jesam”, rekao je Orlando boreći se na izborima protiv kandidata Musolinijeve fašističke partije.\nTags Bernardo PrevenzanoĐovani Falkoneitalijaizdajakoza nostramafijaPino SkadutoSalvatore - Toto RinaSicilija


ŽANDARMERIJA: Mišljenje i lični stav\nDa sve što se dešava u poslednje vreme u Srbiji, izgleda kao dobro izrežirana predstava ukazuje nekoliko činjenica.\nS jedne strane su, nekadašnji JSO i njihov komandant Milorad Ulemek Legija kao sile zla i negativci, i jedan potencijalni negativac komandant žandarmerije Bratislav Dikić.\nNa drugoj strani su pozitivci RTV B92, Blic i drugi prorežimski mediji, koji brinu o budućnosti Srbije, zaštiti građanskih prava i o tome da se nikada više ne vrate ozloglašene devedesete.\nOstali likovi u ovoj predstavi, poput Ivice Dačića, Milorada Veljovića i nekoliko političkih analitičara imaju epizodne uloge.\nDa sve liči na predstavu za narod i po mom skromnom mišljenju, na izbornu kampanju, shvatio sam posle gostovanja Bratislava Dikića u emisiji ’’Između dve vatre’’, kod Jugoslava Ćosića.\nCilj ovog ’’pozorišta u kući’’ je, da narod shvati, kako bi u slučaju odlaska sa vlasti Demokratske stranke, u ovoj zemlji zavladao haos, kako bi se vratile mračne sile iz prošlosti i kako bi se narod opet naterao da bira između dva zla.\nMeđutim, ’’neće da može’’, ta vremena su prošla i danas postoji samo jedno zlo!\nDokle ide ta priča, pokazuje i to, da su generalu policije Bratislavu Dikiću smislili i nadimak ’’mali Legija’’, kako bi mu odmah prilepili etiketu negativca.\nTo bi bilo, kao kada bi jednog našeg političara nazvali ’’mali buda’’, kako bi popravili medijsku sliku o njemu.\nZagrevanje medijske scene i javnosti, počelo je negde krajem decembra, pojavljivanjem sporadičnih informacija u medijima o stvaranju nove JSO, novim uniformama sa crvenim beretkama i vozilima koja su već ofarbana u crno.\nOnda je usledio i prvi dramski čvor, pronalaženje naoružanja i eksploziva u Banja Luci, gde je postojala mogućnost da ostanemo bez celog državnog vrha.\nI taj događaj je vezan za mračne sile prošlosti.\nNakon toga gostovanje Ivice Dačića u emisiji kod Jugoslava Ćosića.\nIvica Dačić je toj emisiji, odgovarajući na pitanja voditelja, uglavnom gledao u sto, da ne kažem u patos, osim u par situacija kada je vidno iznerviran gledao u oči Ćosiću.\nOni koji i malo poznaju govor tela, shvatiće da Dačiću nije bilo lako i da je očigledno nešto skrivao.\nZa razliku od njega, Dikić je delovao vrlo sigurno i opušteno, i na sva pitanja voditelja odgovarao je sigurnim glasom i gledajući ga u oči.\nTako da je Ćosić, uspeo da obavi samo pola posla.\nOn ima onaj stil, postavi pitanje gostu, gost krene da odgovara, onda ga on podpitanjima spreči da odgovori do kraja, tako da ne dobijemo pravu informaciju i poluistina ostane da lebdi u vazduhu.\nA poluistinom je najlakše manipulisati.\nGledajuću pomenutu emisiju, počeo sam i ja da se pitam, odakle Ćosiću dokumenta, koja su pritom i službena tajna?\nPosle svega očigledno je da su ta dokumenta i dospela u javnost, kako bi se ’’zamutila voda’’.\nĆosić se pita, kako to da policijskim snagama u Srbiji treba čak 61 snajperista?\nPokušaću laički da odgovorim, 10 snajperista su na liniji razganičenja sa Kosovom i Metohijom, jedna smena na položaju traje 12 sati, što znači su još njih 10 u drugoj smeni i čekaju da ih zamene.\nOva grupa provode na terenu 10 dana, i onda ide kući da odmara, mora neko da ih zameni, to su još 20 novih ljudi.\nI za hitne potrebe, na primer posete visokih zvaničnika drugih zemalja, ili specijalna hapšenja, u pripravnosti mora du bude još snajperista, i eto potrebe za novim ljudima.\nDalje, pripadnici nekadašnje JSO imaju sada po slobodnoj proceni između 38 i 45 godina, i verovatno su većina i porodični ljudi, kojima je najmanje sada do gušterisanja, lomatanja po gudurama, napornih treninga i izvršavanja zapovesti.\nDiković je emisiji i to objasnio, da do povećanja pripadnika žandarmerije dolazi tako što se iz Uprave za obezbeđenje preuzima 450 ljudi.\nŠto se mene lično tiče, cenim rad novinara RTV B92, bave se istraživačkim novinarstvom, i zahvaljujući njima otkriveno je puno loših stvari u našem društvu, jedino zameram što u mnogim situacijama nisu objektivni i služe samo jednoj strani, i tako ostavljaju utisak krave koja daje punu kofu mleka, i onda je kopitom prospe.\nZa kraj, i nekadašnji JSO nije napravio Legija, nego mu je to neko dozvolio, političari su ti koji vladaju i imaju moć, a policija i žandarmerija ispunjavaju naređenja.\nLični stav: Nebojša Tatomir


Aluplan - Vrata\nZa izradu kako ulaznih tako i balkonskih i garažnih vrata koristimo visoko kvalitetne PVC i AL profile kako bi se osigurala otpornost na sve vremenske uslove i besprekorna zvučna i toplotna izolacija. Uz veliki izbor dekorativnih panela za vrata i široke palete boja zadovoljićemo i najzahtevnije kupce.\nUlazna vrata proizvode se u jednokrilnoj i dvokrilnoj varijanti.\nGaražna vrata, pored klasičnih krilnih, izrađujemo i kao segmentna ili rolo vrata, u cilju praktičnosti i uštede prostora, sa mogućnošću ručnog i mehaničkog daljinskog otvaranja. Izvedena su od ALU izoliranih lamela i otporni na sve vremenske uslove.\n"Harmonika" vrata izrađujemo u različitim dimenzijama. Ona su najbolje rešenje kod racionalnog uređenja prostora. Zahvaljujući svom načinu otvaranja omogućavaju Vam maksimalan prolaz i maksimalno osvetljenje uz minimalno zauzimanje prostora pri sklapanju krila.\nTakođe, izrađujemo i "vrata u vratima", pogodna za upotrebu u industrijskim halama.\nAluplan ULAZNA VRATA\nAluplan GARAŽNA VRATA\nPočetna - O nama - Prozori - Vrata - Ograde - Dopunski program - Reference - Modeli vrata - Paleta boja - Staklo - Profili - Kiosk - Kontakt\n.: Aluplan © 2007-2021 :.


ČUVENOM FUDBALERU ŽENA NAŠLA VAZELIN, VIBRATOR I LUBRIKANT! Pao na glupost, nije umeo da se čuva! GEJ-ZEMLJOTRES na Balkanu! | FELJTON.rs G-E0EWZBLP0V\nHome / SPORT / FUDBAL / ČUVENOM FUDBALERU ŽENA NAŠLA VAZELIN, VIBRATOR I LUBRIKANT! Pao na glupost, nije umeo da se čuva! GEJ-ZEMLJOTRES na Balkanu!\nPosted by: admin 25/01/2022\tin FUDBAL, SPORT Leave a comment\nKao bomba je odjeknula vest da su dva reprezentativca Srbije u fudbalu biseksualci i da se jedan od njih viđa i s naslednikom poznatog biznismena, o čemu je Kurir juče pisao. Glavni akteri ove afere na sve načine pokušavaju da sakriju sklonost ka istom polu, ali nisu uspeli u tome jer je jednog provalila žena da voli i muškarce.\n– Taj sportista je tražio da ga supruga tokom seksualnog odnosa zadovoljava vibratorom. To joj je bilo čudno jer nikada pre toga pomagala nisu bila uključena u njihovu intimu. On je to pravdao da samo želi da eksperimentiše i ta priča mu je prošla do trenutka kada je našla vazelin i lubrikant u njegovoj sportskoj torbi koju uglavnom nosi na treninge. E, tada joj je sve postalo jasno – priča naš izvor i nastavlja.\n– Supruga našeg reprezentativca nije želela odmah da mu stavi do znanja da je sumnjiv, nego je krenula u istraživanje: – Iskoristila je njegovu nepažnju dok se tuširao i uzela telefon, za koji je znala šifru. Videla je kompletan materijal, jer su se njih dvojica čak i snimala i fotografisala tokom gej akcije. Nije imao kud, sve joj je priznao. Od tada imaju otvoren odnos. Ona ima ljubavnike, a on se pored nje i dalje viđa s naslednikom tog moćnika, ali i s drugim muškarcima.\nPrema njegovim rečima, s tatinim sinom putuje u Dubai i Tursku.\n– Na društvenim mrežama možete da vidite kako se prikazuju kao najbolji drugari. Jedan drugom lajkuju fotografije, ostavljaju srca, kupuju poklone. Takođe, zajedno izlaze u provod, muvaju ribe, uglavnom prostitutke, da bi u društvu ispali muškarci. U početku je to bilo drugarstvo koje je obojici prijalo. Provodili su mnogo vremena zajedno u Srbiji na privatnim imanjima i etno selima, kao i u Istanbulu, gde su odsedali u najluksuznijim hotelima. Tatin sin je fudbalera pratio u stopu, zapravo zauzeo je mesto njegove žene. Uživao je da ga posmatra kako dominira na terenu. Taj fudbaler, kad je shvatio da voli i muškarce, ubrzo je smuvao kolegu s kojim se i dalje povremeno viđa. Inače, fudbaler je svom dečku plaćao sve njegove prohteve, na šta ukazuju slike kojima se sami hvale na internetu, od luksuznih večera, markirane garderobe, preko putovanja, ali i sitnica kojim ga povremeno iznenađuje poput buketa crvenih ruža – zaključuje naš izvor.\nPrepao se od pisanja Kurira\nBogati naslednik zaključao profile na mrežama\nSve do ponedeljka uveče, dok se nije pojavio prvi tekst o gej aferi poznatog fudbalera, svako je mogao da uđe na profile bogatog naslednika biznismena na društvenim mrežama. On je objavljivao javno sadržaj, fotografije i statuse na Instagramu, ali kad je shvatio da smo saznali da je upleten u najveću gej aferu na ovim prostorima, očigledno se prepao i povukao u ilegalu. Naši izvori juče su nam javili da se naslednik biznismena raspituje po gradu o tome kako smo saznali ove informacije i koliko detalja znamo o njegovom odnosu s poznatim fudbalerom.\nPrevious: JEZIV POŽAR NA NOVOM BEOGRADU Vatra „progutala“ stan u soliteru, plamen izbijao kroz prozore (VIDEO)\nNext: DEJAN PRIZNAO DA SE ZALJUBIO U ALEKSANDRU NIKOLIĆ! Dalila NAPALA bivšeg muža, on joj ODBRUSIO kao nikad do sad: RADIĆU ŠTA HOĆU!