Trudnoća - Ginekološka ordinacija Beograd\nPraćenje i kontrola trudnoće podrazumevaju brigu kako o trudnici tako i o fetusu. Ginekološka Ordinacija Raović je tu za vas u jednom od najbitnijih perioda u životu žene. Bilo da je u pitanju prva ili bilo koja sledeća trudnoća, pored neizmerne radosti i slatkog iščekivanja, svaku ženu čekaju i momenti nesigurnosti, straha i radoznalosti. Mi želimo da budemo Vaši vodiči, savetnici i partneri kroz ceo proces začeća, trudnoće i postporođajni proces, kako biste se Vi osećale sigurno i bezbrižno. Nudimo Vam sve preglede, bez bola i komplikacija i rado ćemo voditi Vašu trudnoću od samog početka.\nTreći trimestar počinje u 28. nedelji i traje do porođaja. Iako se većina žena porađa u 40. nedelji, mogućnost porođaja postoji od 37. do 42. nedelje, a tu je i rizik prevremenog porođaja. Zato ordinacija Raović posebnu pažnju posvećuje pacijentkinjama u trećem trimestru.\nUporedo sa poboljšanjem kvaliteta slike standardnih dvodimenzionalnih ultrazvučnih aparata (2D), brz tehnološki napredak je doneo i sasvim novu tehnologiju pregleda, koja se bazira na ultrazvuku. Radi se o aparatima koji stvaraju trodimenzionalnu sliku (3D) i trodimenzionalni film (4D) analiziranog objekta. Za razliku od standardnog ultrazvučnog prikaza u vidu siluete (obrisa, senke), 3D/4D pregled bukvalno daje slici osećaj dubine i prostorne orijentacije (često se poredi sa razlikom između slike i skulpture). Kompletan pregled se snima na CD.


Sastanku koji se odvija iza zatvorenih vrata, odnosno bez medija, prisustvuju predsednik Srbije Aleksandar Vučić, predsednik Hrvatske Zoran Milanović, predsednik Albanije Ilir Meta, predsednik Crne Gore Milo Ðukanović, članovi Predsedništva BiH Milorad Dodik, Željko Komšić, Šefik Džaferović, predsednik Makedonije Stevo Pendarovski i predsednica Kosova Vjosa Osmani.\nOčekuje se da nakon prve plenarne sednica samita budu objavljeni zaključci sa sednice, kao i deklaracija. Posle tog sastanka, kako je predviđeno agendom današnjeg samita, lideri će obići dvorac, posle čega će imati zajednički ručak, a za kraj današnjeg samita planirana je zajednička konferencija za medije.\nNa današnjem samitu lideri zemalja učesnica obeležiće i 10. godišnjicu pokretanja Inicijative, ali i, kako je najavljeno, “ponovo potvrditi i ojačati posvećenost nastavku procesa proširenja EU”.\n← KAD MOŽETE DA IDETE U PENZIJU I KOJI SU USLOVI! Žene se s muškarcima izjednačavaju 2032. godine!\nBrnabić: Srbija u RS uložila više od milijardu evra od 2014. godine →\nVUČIĆ: “Srbija se nije pridružila nijednoj od 23 EU deklaracije protiv Rusije”\nAmbasador Palestine: Ne menjamo stav po pitanju Kosova i Metohije


G. Hamdija Lipovača - portal inmedia.ba, 13.03.2013.\nna tekst „Sanaderovski kradopeovac Lipovača (V)" objavljen 13.03.2013. godine na portalu inmedia.ba\nŽalbena komisija konstatira da u ovom tekstu nema povreda odredaba Kodeksa za štampu i\nonline medije BiH. Naime, radi se autorskom tekstu, koji na metaforično-satirični način tretira političke ličnosti iz javnog života, uključujući u prvom planu žalbenika, g. Hamdiju Lipovaču, dr.sci., pri tome neiznoseći konkretne činjenične tvrdnje. Autor teksta, g. Asim Kamber, politički angažiran i poslanik u Skupštini USK, ovim tekstom vodi, zapravo, političku debatu.\nŽalbena komisija Vijeća za štampu u BiH nije prihvatila žalbu g. Hamdije Lipovače, dr. sci., upućenu povodom teksta „Sanaderovski kradopeovac Lipovača (V)“ objavljenog 13.03.2013. godine na portalu inmedia.ba.\nHamdija Lipovača, dr. sci., obratio se Vijeću za štampu u BiH, navodeći sljedeće: „Obraćam se Vama, kao posredniku prema štampanim i online medijima u BiH, s prigovorom na serijal tekstova, autora Asima Kambera, poslanika u Skupštini Unsko-sanskog kantona, objavljenih na nekoliko online medija, kao autorski tekstovi“.\nU tekstu "Sanaderovski kradopeovac Lipovača (V)", podnaslov „Tragom dobre veprovine“, g. Asim Kamber, između ostalog, piše: „ Nigdje ni u jednom od oko 400 dostupnih računa bivšeg načelnika Bihaća i sadašnjeg premijera Vlade USK-a, nisam zapazio grah (pasulj, fažol). O ovome sam tradicionalnom specijalitetu Japoda već pisao, a po repertoaru mojih obroka iz djetinjstva u jednom sam trenutku shvatio da je, uz grah, čeputanu kvrgušu, maslenicu, drobanicu, zeljanicu i slično, to bila i najčešća hrana u mojoj velikoj radničkoj porodici. Ništa mi bolje nije bilo ni kao studentu… Sjećam se dobro dobre nane Modranke i njenog bodrenja za ćasom kad nam je znala reći kako ‘grah govori stotinu jezika’… I zaista, grah može biti svašta, i predjelo i desert i na tavče i salata. U svojoj dječjoj mašti uistinu sam ga zamišljao najvažnijom ljudskom hranom.Â Dok nisam na vlasti upoznao SDP (Hamdiju Lipovaču). Sociološka analiza i dijagnoza dotične ispodopisane socjaldemokratske trpeze jasno ukazuje da su SDP – ovci viša klasa (kraljevi), a njihova priča o socjalnoj jednakosti najveća obmana medijskoj torturi izloženih širokih narodnih masa. Kulinarsku paletu našeg premijera uvidom u dostupnu računsku arhivu zaista je teško, a i zahtjevno predstaviti u jednom skromnom osvrtu. Mogao bi se sastaviti i cijeli jedan priručnik o dobroj i obimnoj ishrani našeg trpezomana iz bihaćke Midžića – mahale… Ili TV – serijal…’Đurine kućne čarolije’… Hamdine kabinetske vragolije…”.\nU dijelu teksta sa podnaslovom “Radićka veprić - sekcija”, g. Kamber navodi i sljedeće: “Bestseler na Hamdijinoj trpezi svakako je nezaobilazna pečenica, deminutivno – kezme, prase, odojče, svinjče. Malo je životinja kojima je naš narod tepao ko ovom trblastom, koketnom i razuzdanom blatnom virtouzu. Do ganuća je dirljivo kako je naš premijer doživio susret sa našim dobrim domaćinima u Krnjeuši gdje su se serijski prometovali na ražnju izazivajući stalno draškanje njegovih suptilnih gurmanskih nagona".\nPovodom ovog, kao i ostalih tekstova objavljenih na portalu inmedia.ba, žalbenik, g. Lipovača, naznačio je sljedeće: „Iako izuzetno poštujem slobodu govora, ovdje se radi o serijalu tekstova u kojima autor, Kamber, mene, kao premijera USK i kao čovjeka, ciljano kleveće, iznosi neistinite informacije, insinuira pa čak i direktno vrijeđa, tražeći "povlačenje uvredljivih tekstova te objavljivanje izvinjenja“.\nTakođer, navodi i da „objavljeni sadržaj podliježe odgovornosti za klevetu, (čl. 6. Zakona o zaštiti od klevete)“, te da „krši član 12. Opšte deklaracije o pravima čovjeka (Niko ne smije biti izvrgnut samovoljnom miješanju u njegov privatni život, porodicu, dom ili prepisku, niti napadajima na njegovu čast i ugled)“.\nŽalbena komisija Vijeća za štampu u BiH, na sjednici održanoj 07.04.2013. godine, razmotrila je tekst od 13.03.2013. godine i žalbu g. Lipovače, te zaključila kako autor teksta, g. Asim Kamber, politički angažiran i poslanik u Skupštini USK, ovim tekstom vodi, zapravo, političku debatu.\nU Članu 3 ove Deklaracije, pod nazivom“Javna debata i nadzor nad političkim ličnostima”, stoji: “Političke ličnosti odlučile su da steknu povjerenje javnosti i prihvatile da se izlože javnoj političkoj debati i stoga su predmet neposrednog javnog nadzora i potencijalno velike i značajne kritike u medijima, zbog načina na koji su obavljali ili obavljaju svoje dužnosti”.\nU Članu 5 ove Deklaracije, pod nazivom“Sloboda satire”, stoji: “Humoristički i satirični žanr, zaštićen Članom 10. Konvencije, dozvoljava viši stepen pretjerivanja, čak i provokacije, sve dok javnost nije obmanuta o činjenicama”.Â


Tražim stan - Beograd - Samra - 24 god - Zaposlen(a) - Nepušač - 130 € :: Cimeri.rs\nSpremna sam na svaki dogovor i uredna i pedantna, postujem tudju privatnost, trazim stan u kom bih iskljucivo imala svoju sobu (oko 150e sa troskovima) naselja koja dolaze u obzir su Zvezdara, Vracar, Stari grad, Savski venac, Palilula blize centru, Novi Beograd. Zaposlena sam, jako malo vremena provodim u stanu. Ne smetaju mi kucni ljubimci, stavise rado cu ih pricuvati :) Dajem prednost nepusacima. Ukoliko ti odgovara sve gore navedeno mozemo i da zajedno trazimo stan, zelela bih da se uselim od 01. 09. Ako vas jos nesto zanima o meni pisite :)\nBeograd, Zvezdara, Vracar, Stari grad, Savski venac\nŠifra oglasa : 42083\nŽeljeni datum useljenja : 01/04/2019\nBeograd, Lekino Brdo, Dusanovac, Vracar\nOglas ažuriran : 04/01/2020\nŠifra oglasa : 43690\nŠifra oglasa : 44213\nPočetak : 29/09/2019\nOglas ažuriran : 14/11/2019\nŠifra oglasa : 38805\nTražim stan, Beograd, Zvezdara,Vukov,Palilula,Karaburma, 19 god


12. februara 2018. Arhive | Slobodna Hercegovina\n//februar 12, 2018\nGlumac Nebojša Glogovac sahranjen je u Aleji zaslužnih građana. Opelo je održano u crkvi Svetog Nikole na Novom groblju u Beogradu. Od poznatog glumca oprostili su se članovi porodice, prijatelji, kolege i brojni poštovaoci. Prethodno je održana komemoracija u Jugosl...\nPosted On 12. 02. 2018.\nU svečanoj sali Ruskog doma u Beogradu potpisana je povelja o bratimljenju između Boračke organizacije Republike Srpske i Saveza Kozaka Balkana – Balkanske Kozačke Vojske. Potpisnici ovog dokumenta su predsjednik Boračne organizacije Republike Srpske general Milomir Savčić...


Hrvatska ograničila ulaz za putnike iz Srbije | 013 info\nBeta\tSub, 11/07/2020 - 21:25\n„Osobe koje ulaze u Hrvatsku zbog turističkih ili drugih poslovnih razloga ili koje imaju drugi ekonomski interes, kao i osobe koje putuju radi školovanja, mogu da uđu u Hrvatsku bez obaveze samoizolacije uz dokaz negativnog PCR testa ne starijeg od 48 sati, ili uz obavezu 14-dnevnog karantina ako nemaju negativan nalaz“, navodi se u uputstvima.\nLjudi koji ulaze u Hrvatsku bez obaveze samoizolacije dužni su da se u prve dve nedelje boravka pridržavaju propisanih mera. Te mere između ostalog uključuju izlazak iz smeštaja samo zbog nužnih aktivnosti, nošenje maske i držanje distance od najmanje 1,5 metara, što češće pranje ruku toplom vodom i sapunom i izbegavanje korišćenja javnog prevoza.\nNe odnosi se ni na prekogranične radnike, prevoznike robe, diplomate, policijske službenike u obavljanju poslova, službe i timove Civilne zaštite, osoblje međunarodnih organizacija i međunarodno vojno osoblje u obavljanju funkcija.\nHrvatska je početkom jula ukinula ograničenja ulaska u zemlju za putnike iz Srbije, koja je tada po preporuci Evropskog saveta stavljena na listu bezbednih zemalja po pitanju epidemije korona virusa. Međutim, u Srbiji je u međuvremenu došlo do naglog pogoršanja epidemiološke situacije.\nsrbija Hrvatska koronavirus granica


Tivat bira najbolje u akciji "Turistički cvijet" | Share Montenegro\nHome Dešavanja Tivat bira najbolje u akciji “Turistički cvijet”\nNow reading: Tivat bira najbolje u akciji “Turistički cvijet”\nTuristička organizacija Tivat tradicionalno, 29. godinu za redom, organizuje akciju „Turistički cvijet”, saopštavaju iz TO Tivat.\nPomenuta akcija ima za cilj animiranje građana Tivta da daju svoj doprinos vizuelnom identitetu grada u hortikulturnom smislu.\n“Stručni žiri, angažovan od strane Turističke organizacije Tivat, obilaziće teritoriju opštine Tivat u periodu od 10. maja do 01. juna i birati najbolje u kategorijama – najljepše uređeno dvorište, najljepši cvjetni balkon, najljepša zelena površina ispred ugostiteljskog objekta, najbolji mini jestivi vrt (Eko vrt) i najljepša javna površina” – navodi se u saopštenju.\nJedna od nagrada biće dodijeljena za najljepše hortikulturalno uređenje koje bude imalo najviše glasova putem online glasanja iz svih kategorija.\n„Turistički cvijet” kao akcija koja se organizuje u okviru Dana magnolije, završiće se svečanom dodjelom nagrada u junu mjesecu.\n“Pozivamo sve zainteresovane za učešće u akciji „Turistički cvijet” da se prijave u prostorijama Turističke organizacije Tivat u centru grada ili putem telefona 032/671-324, najkasnije do 01. juna” – zaključuje se u saopštenju.\nNaslovna fotografija: Miko Đuričić (Gornja Lastva)


140 biciklista odaje počast žrtvama genocida - Klix.ba\n140 biciklista odaje počast žrtvama genocida\n10.7.2009. u 20:00\nUčesnici Petog biciklističkog maratona Bihać - Srebrenica "Da se ne zaboravi, da se ne ponovi" u ranim večernjim satima stigli su u Srebrenicu, gdje će u subotu prisustvovati dženazi i ukopu 534 žrtve genocida.\nU karavani je 140 biciklista iz naše zemlje i sedam evropskih zemalja, koji su tokom prethodna tri dana, u tri etape prešli put u dužini od 497 kilometara, da bi 11. jula prisustvovali središnjoj manifestaciji povodom obilježavanja godišnjice genocida u Srebrenici i na taj način odali počast žrtvama genocida.\nTokom puta učesnike su pratili promjenljivi vremenski uslovi, a posebno u četvrtak navečer kada su završili drugu etapu u Sarajevu, gdje su najprije stigli na Kovače, proučili Fatihu ili minutom ćutanja odali počast šehidima Sarajeva i Bosne i Hercegovine.\n"Naš motiv je jasan i sadržan je u nazivu maratona 'Da se ne zaboravi, da se ne ponovi'. U današnjim uslovima je jako teško organizovati ovakav maraton, ali organizatori uspijevaju, zahvaljujući sponzorima koji su nas podržali i kojima i ovoga puta zahvaljujemo", kaže Adnan Bavčić, učesnik ovogodišnjeg biciklističkog maratona iz Sarajeva.\nVeh: Džeko je sjajan mladić s krasnim karakterom\n10.07.2009. u 20:57\nIbrahimović sretan što je ostao u Interu\n10.07.2009. u 18:42


Bojana Gavrilov | Ordinacija Dr Selaković\nOsnovne studije završila je 2011.godine, na Fakultetu za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju, smer logopedije. Master studije završila je 2012. godine na istom smeru. Radno iskustvo sticala je na Institutu za neurologiju, Kliničkog centra Srbije; ORL Klinika odeljenje fonijatrije; Zavod za psihofiziološke poremećaje i govornu patologiju „Prof.dr Cvetko Brajović“. Posle završenih studija, Bojana poklanja veliku pažnju dodatnim edukacijama. Učesnik prve konferencije „The Floortime“ Centra iz Vašingtona u Srbiji i poseduje sertifikat istog. U svom radu koristi ovaj metod rada sa decom sa smetnjama u razvoju. Učesnik seminara „ Digitalna manipulacija“ u Beogradu. Učesnik sertifikovanog i akreditovanog Drugog kongresa logopeda 2015.godine, u Beogradu, na kojem su teme bile „Prevencija, dijagnostika i tretman govorno-jezičkih poremećaja“. Učesnik sertifikovanog stručnog predavanja čuvenog Profesora Doktora Svetomira Bojanin, tema „Saznajni proces i razvoj govora“. Učesnik savremenog metoda u radu sa decom, Marte Meo prirodna potpora razvoju, održanog u Beogradu 2016.godine, predavač prof. Silvija Philipps Reichherzer. Pohađala sertifikovane programe Ordinacije “ Dr Selaković“ : “Senzori u razvoju deteta” i “Specijalni integrativni metod u ranoj rehabilitaciji dece sa razvojnim poremećajima“.


PHARMANOVA Kolostrum + D3 Direkt 20 Kesica, | eApoteka\nPHARMANOVA Kolostrum + D3 Direkt 20 Kesica\nPotencira prirodnu otpornost organizma, štiti od virusnih i bakterijksih infekcija, umanjuje učestalost i ozbiljnost respiratornih infekcija, sprečava nastanak crevnih i drugih infekcija i poboljšava varenje, održava imunski sistem u ravnoteži, omogućava brži oporavak oranizma, poboljšava raspoloženje i opšte stanje organizma, pomaže regeneraciju oštećenih tkiva.\nKod dece uzrasta od 3-7 godina dovoljno je jednu do dve kesice praška dnevno pomešati sa hranom, a za decu stariju od 7 godina i odrasle dve kesice praška dnevno pomešati sa hranom ili sardžaj kesice otopiti u ustima. Proizvod sadrži mleko (uključujući laktozu i proteine mleka), te se ne preporučuje osobama koje imaju intoleranciju na mleko, mlečne proizvode, laktozu i kazein.\nPrirodni kravlji kolostrum.\nNadoknada vitamina i minerala u organizmu i jačanje imuniteta\nLIVSANE Hot Đumbir+Med+Limun 10 Kesica\nRoyal Jelly 16 Kesica\nMatični mleć za snažan organizam\nDijetetski dodatak ishrani na bazi matičnog mleča, polena, gvožđa, acerole i borovnice, sa medom italijanskog kestena. Matični mleč stimuliše organizam na prilogođavanje stresnim situacijama. Daje podsticaj za fizičku i intelektualnu aktivnost. Polen predstavlja „energetski“ tonik bogat hranljivim sastojcima, između ostalih - aminokiselinama i vitaminima. On pospešuje metabolizam i proizvodnju energije. Koristan u slučaju astenije, anemije i zamaranja. Gvožđe doprinosi normalnoj kognitivnoj funkciji, normalnom energetskom metabolizmu i korisno je u slučaju umora i brzog zamaranja. Doprinosi formiranju crvnenih krvnih zrnaca i hemoglobina, kao i normalnom funkcionisanju imuniteta. Acerola je antioksidans i imunostimulans – prirodni izvor vitamina C koji obezbeđuje korisne efekte ovog važnog vitamina. Borovnica ima antioksidansno delovanje, korisna je u borbi protiv slobodnih radikala. Preporučena dnevna doza odgovara unosu od oko 1000mg svežeg matičnog mleča, uz ostale glavne sastojke.


VOJNA OPREMA | Poslovnisvijet\nSaniteks kreira visokovalitetnu vojnu zaštitnu opremu za poznati brend NFM\n| Datum: Maj 01, 2017\nKompanija Saniteks na lokaciji Bužim ove sedmice je počela šivanje visokovalitetne vojne zaštitne opreme ...\nKompanija Saniteks na lokaciji Bužim ove sedmice je počela šivanje visokovalitetne vojne zaštitne opreme za poznati brend NFM. Trenutno je na projektu zaposleno blizu 50 radnika, a u narednom periodu, ...\nIz BiH u 2016. izvezeni vojna oprema i naoružanje vrijedni 600 miliona KM\n| Datum: Januar 18, 2017\nBosna i Hercegovina je u prošloj godini izvezla naoružanje i vojnu opremu u vrijednosti 600 miliona KM, i ...\nBosna i Hercegovina je u prošloj godini izvezla naoružanje i vojnu opremu u vrijednosti 600 miliona KM, izvijestila je N1 na osnovu podataka dobijenih u Ministarstvu ekonomskih odnosa i vanjske trgovi ...\nState Department odobrio prodaju vojne opreme Saudijskoj Arabiji\nSjedinjene Američke Države su odobrile prodaju više od 130 tenkova, 20 oklopnih vozila koja se koriste u ...\nSjedinjene Američke Države su odobrile prodaju više od 130 tenkova, 20 oklopnih vozila koja se koriste u slučaju evakuacije, kao i druge opreme ukupne vrijednosti od 1,15 milijardi dolara, prenosi Reu ...\nBugarska izdvaja 1,18 milijardi eura za kupovinu vojne opreme\nBugarski parlament je odlučio iz budžeta izdvojiti 1,18 milijardi eura za kupovinu vojnih aviona i brodov ...\nBugarski parlament je odlučio iz budžeta izdvojiti 1,18 milijardi eura za kupovinu vojnih aviona i brodova do 2021. godine, što je prva takva odluka od 2004. godine, kada je Bugarska primljena u NATO. ...


Samsung 300 / CLP-300 plavi (cyan) kompatibilni toner - Toneri i ke...\nPočetna strana Toneri Toneri Samsung Samsung 300 / CLP-300 plavi (cyan) kompatibilni toner\nNaziv proizvoda: Samsung 300 / CLP-300 plavi (cyan) kompatibilni toner\nTražite kompatibilni toner Samsung CLP-300 (plavi/ cyan)? Ne želite previše novca da potrošite za kupovinu originalne toner kasete? Imamo rešenje za Vas! Kupite kompatibilni toner za Samsung štampač, koji ima kapacitet od 1.000 štampanih strana uz 5% popujenosti. Rok trajanja tonera određen je od strane proizvođača i označen na kutiji. Samsung CLP-300 (plavi/ cyan) kompatibilni (ForUse) toner koji NIJE original (OEM- Original Equipment Manufacturer), nego je NOV kompatibilni od drugog proizvođača. Precizan podatak o uvozniku je dostupan na deklaraciji proizvoda. Zemlja porekla: Kina, Proizvođač: Top color.


Donesite svoju stolicu na posao - Bizlife.rs\nDonesite svoju stolicu na posao\n17:54 Beograd, 06.08.2016.\nŠto možeš sutra ne radi danas, to je jedno od osnovnih pravila birokratije. Najbolje je ako možeš “to” da uradiš nikad. Što se duže neka stvar kiseli to si “Ti” važniji, moraju da te mole, vode na ručkove, obećavaju protivusluge.\nZnaju to i paraziti koji su se namnožili po srpskim ministarstvima. Doktorirali su na tome. Ako su im diplome lažne “doktorat” su dobro ispekli.\nSlučajno sam saznao da je jedan naučni institut trebovao od nadležnog ministarstva nekakav nameštaj. Tražili su naučnici još 2012-te da im se kupe radni stolovi, stolice, ormari… Taj “neskromni” i “rasipnički” naučni svet neće da radi stojeći. Neće ni da drži projekte po podu.\nDugo se birokratija u nekakvom (jup) centru za nabavke opirala ovoj “nerazumnoj” porudžbini. Čitave četiri godine uspešno su odolevali: “evo sad ste na redu”, “poručili smo pre dve meseca”, “u sledeću sredu nam stiže jedna isporuka“… i tako redom.\nNaivni naučnici su verovali, a dani meseci i godine su prolazile. I onda je, pre neki dan, iz Ministarstva koje brine o nauci, kao presuda, stiglo obaveštenje: “vaša porudžbina greškom je knjižena kao porudžbina hemikalija tako da vam ne možemo isporučiti nameštaj”.\nGreškom! Čijom, bre, greškom, pa je li taj grešnik najuren kući ili je napredovao u službi. E toga u pomenutoj “presudi” nema. Četiri godine se mučenici iz Instituta bore da dobiju stolice i stolove i onda ih neki tupson obavesti da je pogrešno zavedeno.\nI umesto da svi iz tog centra za javne nabavke budu najureni kući taj centar se uvećava, njima ne manjka ni oprema, ni prostor, a ni para. Za četiri godine promenili su tri direktora, ali nisu promenili način rada. Umesto da budu servis nauci naučnici služe njima kao pokriće. Pretpostavljate i za šta.\nMožda se u toj pretpostavci krije razlog četvorogodišnjeg mrcvarenja. Trebovani nameštaj ne vredi više od dve hiljade evra. U dve hiljade ne može niko da se ugradi 50 ili 100 hiljada. Da je, recimo, poručen “magnetni tunel sa sinusnom elevacijom u jednoj ravni” koji košta 12 miliona, a ne služi ničemu, e to bi stiglo i pre nego što je trebovano. I avansno bi bilo uplaćeno – cirka 18 miliona. Zbog “hitnosti” nabavke.\nNabavljati neke stolice nekim naučnicima, nekim istraživačima malo je bez veze. Uostalom, ako mogu da nose sendviče od kuće neka donesu i stolice. Ne možeš od tupsona očekivati da razume naučnike.\nMala je nezgoda što Institut iz ove priče radi istraživanja koja se tiču i zdravlja nacije. A i zdravlje je rastegljivo – kao lastiš, u predizbornim obećanjima obuhvati sve, posle se nekako skupi.\nZa četiri godine u nauci se toliko toga uradi, promeni i zastari. I nameštaj bi zastareo, da su ga kupili 2012 sada bi morali da ga menjaju. Zato ga neće kupiti ni 2016. U sledeće četiri godine i ovi zanesenjaci će valjda otići iz Srbije pa će problem biti trajno “rešen”.


Artritis koljena: Simptomi, dijagnoza i liječenje – Symptoma\nOd pretraga karaketeristične su laboratorijske (povećana sedimentacija, C-reaktivni protein i fibrinogen, RF, ANA, imuni kompleksi) i radiološke promene. [eklinika.rs]\nDijagnostika Pojava vode u kolenu dijagnostifikuje se aspiracijom zglobne tečnosti (artrocenteza) i njenom analizom u smislu mikroskopske pretrage prisutnih ćelija u koje spadaju: bakterijska kultura, analiza boje, konzistencije i mogućnost prisustva [artfizio.com]\nNakon banjskog liječenja, moji zglobovi su počeli da se koče. Reumatolog mi je odmah prepisao „Pronizon“ i „Plaqvenil“ i ja sam se izvjesno vrijeme osjećala dobro. [energetix.rs]\nPrognoza i oporavak Pošto je artritis skočnog zgloba progresivno stanje koje se vremenom pogoršava, često je potpuno izlečenje nemoguće. [drgaletic.rs]\nPrognoza Bolest se u većini slučajeva postepeno smiruje nakon 6 do 12 meseci od početka nastanka. U oko polovine bolesnika javljaju se recidivi koji ne moraju uvek biti praćeni potpunom kliničkom slikom artritisa. [ordinacija.tv]\nUzrok nastanka Etiologija JHA nije poznata a provokativnu ulogu izgleda mogu imati i spoljni i unutrašnji faktori: infekcija, genetski faktori, imunološki faktori. [eklinika.rs]\nBakterijski (septički, piogeni) artritis Etiologija ipatogeneza Iako svaki mikroorganizam može izazvati bakterijski artritis, najčešći izazivač u dece i starih osoba je zlatni (piogeni) sta-filokokus. [simptomi.rs]\nAutor studije Žan Iv Reginster, profesor javnog zdravlja, epidemiologije i zdravstvene ekonomije na univerzitetu u Belgiji, kaže da razlog za to može da bude činjenica da u Americi nije dostupan farmaceutski hondroitin. [politika.rs]\nPrevencija Preventivna upotreba antibiotika moguća je kada se zna da je osoba izložena većem riziku od septičnog artritisa; rano lečenje je od suštinskog značaja u cilju sprečavanja trajnih oštećenja zgloba. [humanitas.net]\nOvi lekovi su ispoljili značajnu efikasnost u pogledu poboljšanja znakova i simptoma RA kao i u usporavanju i prevenciji strukturnih oštećenja zglobova. [pharmamedica.rs]


Suzuki Baleno u Srbiju stiže na proleće | PMLautomobili\nHome Automobili Suzuki\nSuzuki je ponovo aktivirao ime “baleno”, koje kupci vezuju za automobil niže srednje klase, odnosno C segmenta. Prethodni “baleno” se pojavio pre tačno 20 godina, a u matičnom Japanu se proizvodio sve do 2002. godine.\nBio je to auto za svetska tržišta na kojima se prodavao još pod imenima “kaltas kreščent” (Cultus Crescent) i “suzuki estim” (Suzuki Esteem), ali i kao “ševrolet kejša” (Chevrolet Cassia).\nProdavao se i kod nas a krajem devedesetih – uvozila ga je i prodavala firma FFB komerc. Skoro dvadeset godina kasnije, “baleno” se vraća na naše tržište.\nSvetsku premijeru je imao na septembarskom sajmu automobila u Frankfurtu, a na evropska tržišta, uključujući i naše – posredstvom ovlašćenog uvoznika i servisera, beogradskog Euro Sumara – stiže na proleće 2016.\nU pogledu dimenzija, “baleno” je tipičan predstavnik niže srednje klase, sa prtljažnikom zapremine 355 litara.\nKao i za ostale modele Suzukija, obećana nam je atraktivna cena i bogata standardna oprema. U osnovnu verziju će se ugrađivati 1,2 benzinac poznat iz “svifta” koji će raspolagati sa 90 KS. Osim petostepenog manuelnog menjača, moći će da se kupi i sa CVT, odnosno automatskim menjačem.\nKupcima će biti na raspolaganju i potpuno novi 1,0 turbo-benzinac sa 111 KS i maksimalnim obrtnim momentom od 170 Nm.\nSuzuki Baleno – unutrašnjost\nBaleno će moći da se kupi i u verziji “SHVS” (Smart Hybrid Vehicle by Suzuki) – sa “blagim” hibridnim pogonom, koju pokreće 1,2 benzinac. “SHVS” koristi integrisani starter-generator (ISG), čime pomaže motoru pri svakom ubrzavanju.\nTakođe, tokom kočenja regeneriše električnu energiju, što pogonsku grupu čini efikasnijom od klasičnih koje koriste konvencionalne alternatore. Ova tehnologija omogućava i mirnije startovanje motora, s obzirom da alnaser nije klasičan, već bešumno pokreće motor.\nOsim toga, “SHVS” koristi kompaktne litijum-jonske baterije visokih performansi punjenja i pražnjenja koje garantuju pouzdanu asistenciju pri čestom pokretanju motora. U “SHVS” verziji, “baleno” bi trebalo da emituje samo 93 grama ugljen-dioksida (CO2) po kilometru.\nBe the first to comment on "Suzuki Baleno u Srbiju stiže na proleće"


Janković: Vujović je veoma ambiciozan čovjek, koji je ubijeđen da će jednog dana napraviti klub kakav želi • CG-Fudbal\nPočetna Najnovije Janković: Vujović je veoma ambiciozan čovjek, koji je ubijeđen da će jednog...\nJanković: Vujović je veoma ambiciozan čovjek, koji je ubijeđen da će jednog dana napraviti klub kakav želi\n21 Jan 2020. 19:39\nNajveći fudbalski stručnjaci ne bi mogli da uspiju bez svojih pomoćnika. Jirgen Klop je uvijek zahvaljivao Željku Buvaču, Karlo Anćeloti je imao Zinedina Zidana, a Pep Gvardiola Tita Viljanovu.\nSvi klubovi koji imaju velike ambicije uvijek žele da budu poput najvećih. Uvijek se ugledaju na najveće, a jedan od njih je Crvena Zvezda. Poslednjih godina Crvena zvezda je pomjerila granice u modernom fudbalu. Od dolaska trenera Vladana Milojevića Zvezda je dva puta igrala grupnu fazu Lige šampiona, a jednom grupnu fazu Lige Evrope i obezbijedila je “proljeće u Evropi”.\nVladan Milojević nije mogao sam. Pored sebe imao je vrhunskog stratega, čovjeka koji živi i diše fudbal, stručnjaka koji važi za jednog od najboljih fudbalskih analitičara u Srbiji – Vladimirom Jankovićem.\nJanković boravi u Podgorici, na poziv predsjednika OFK Titograda Vladana Vujovića, a povod njegovog dolaska je edukativnog karaktera. Od nedjelje je na kampu OFK Titograda, provodi vrijeme sa igračima, trenerima, zaposlenima u klubu i kroz konstruktivne razgovore širi svoju fudbalsku filozofiju.\nSa Jankovićem smo razgovarali o boravku u Podgorici i OFK Titogradu. Za klupski sajt iznio je i utisak o klubu sa Starog aerodroma, crnogorskom fudbalu, a dotakli smo se i njegove fudbalske karijere.\n“Stigao sam u nedjelju. Tada prvi tim nije imao trening, pa sam se tek od juče aktivirao. Jučerašnji dan protekao je u razgovorima sa trenerima, igračima, a evo i danas sam tu. Povod mog dolaska je poziv predsjednika Vladana Vujovića, koji je istakao želju, da sa igračima, trenerima i ljudima u klubu, podijelim svoja iskustva”, objasnio je Janković na početku razgovora.\n“Predsjednik Vujović je veoma ambiciozan čovjek, koji je ubijeđen da će jednog dana napraviti klub kakav želi, a da vam pravo kažem i ja vjerujem da u tome može da uspije. Mislim da klub ima sve što je neophodno da može da ide ka tom cilju”.\n“Prije Crvene Zvezde radili smo u Čukaričkom sa kojim smo osvojili jedini trofej u istoriji kluba – kup Srbije. Potom odlazimo u Omoniju, koja je izgubila primat na Kipru od Apoela, ali sa kojom smo ostvarili rezultat i igrali kvalifikacije za Ligu Evrope i finale tamošnjeg kupa. Sa Kipra odlazimo u Grčku u Panionis, prelijep, istorijski klub, koji u tom trenutku nije ničim odisao da može da napravi neki veliki rezultat. Opet, primjenom rada, primjenom pozitivnih stavova, što prepoznajem ovdje u Titogradu, došli smo do toga da 15 kola budemo druga ekipa lige, sa brojnim problemima, koje je u tom trenutku imao Panionis”, objasnio je Janković i nastavio: “Na kraju, plasirali smo se u plej-of i kvalifikacije za Ligu Evrope. Te sezone, Panionis je nakon 36 godina ostvario pobjedu na gostovanju Olimpijakosu. Uspjeh koji je naišao na nevjerovatno zadovoljstvo navijača, koji su nas dočekali u sred noći ispred stadiona. Biti konkurencija Olimpijakosu, PAOK-u, Panatinaikosu i AEK-u, uspjeh je sam po sebi. Ti rezultati, koje smo ostvarivali u kontinuitetu, bili su preporuka upravi Crvene Zvezde”.\n“Bilo je mnogo lijepih trenutaka za tih osam godina, odradili smo izuzetan posao u Crvenoj Zvezdi, napravili smo dvije titule i trasirali put ka trećoj, igrali smo grupnu fazu Lige Evrope, u istoj sezoni smo ostvarili “proljeće u Evropi” i malo nam je nedostajalo da prođemo CSKA u nokaut rundi. Potom smo ponovo ušli u Ligu šampiona u šta niko nije vjerovao, tako da generalno, iz jednog rada, posvećenosti, ozbiljnosti, iz jedne dobre energije i sinergije u svim klubovima u kojima smo radili, napravili smo i dobre rezultate i stekli jedno veliko iskustvo u pobjeđivanju, i u tome šta sve može da poremeti neke planove, ali i veliko bogatstvo za neku dalju budućnost”.\nSa Jankovićem, koji nas je oduševio svojom harizmom, rječitošću i fudbalskim znanjem, govorili smo i o crnogorskom fudbalu. Na pitanje prati li dešavanja u Crnoj Gori, odgovorio je: “Pratim, naravno. Arena sport je prenosila prethodne godine mečeve prve lige. Uvijek ispratim rezultate, događaje, Crna Gora i Srbija su bile zajedno u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo, tako da sam bio u toku. Crna Gora i Srbija su prirodno okrenute jedna prema drugoj, pa je vrlo lako biti u toku sa aktuelnostima unutar obje države. Do dolaska, nisam imao nikakvu predstavu, neki lični osjećaj samog ambijenta, imao sam podatke, statistiku, koje govore o tome, koji je koeficijent crnogorske lige u Evropi. Prema UEFA-inom koeficijentu djeluje da je dosta nisko, ali po meni, to nije mjesto na kom bi crnogorski fudbal trebao da bude”.\n“Posjedujete jedan vrhunski genetski potencijal, fudbalske ljude. Crna Gora ima velika fudbalska imena, ljudi u Crnoj Gori vole fudbal, fudbal je sport broj jedan. I reprezentativni i klupski fudbal zaslužuje mnogo bolje mjesto u Evropi i mislim da Crna Gora ima ljude i ima genetiku da to sve stavi na dobar put i da može da sprovede prave programe, a vjerujem da će to tako i biti. Smatram da je jako važno da ljudi koji se bave fudbalom u Crnoj Gori, poput predsjednika Vujovića – da stvaraju jednu bazu, da imaju viziju i da imaju želju da budu lider klupskom fudbalu, da budu svjetli primjer ostalim klubovima po načinu organizacije, funkcionisanja, po svom fudbalskom primjeru u razvoju igrača, u formiranju klupskih akademija, animiranju mladih fudbalera da se bave fudbalom, razvoju trenera i razvoju svih vrsta radnika koji treba opskrbe fudbal, i naravno, što je činjenica i neminovnost, da morate da imate vrhunske stručnjake”, objašnjava Janković.\nKao zaključak razgovora Janković ističe: “Ljudi su najvredniji kapital fudbala. Ne moraju da budu ljudi iz fudbala, dovoljno je da budu ljudi koji vole fudbal i da su stručni u onom dijelu posla koji današnji moderni fudbal iziskuje”.\nJanković će boraviti u Podgorici do četvrtka.\nPRETHODNOSTICKY 777 – TURNIR MEGA BONUSA\nNext articleZenit odbio ponudu Fejenorda, pa poslao Kokorina u posljednjeplasiranu ekipu


21.07.2013. 13:43h Ažurirano: 21.07.2013. 13:43h\nPo naređenju bivšeg pomoćnika ministra Zorana Begovića skoro 300 kilograma granata iz Drugog svjetskog rata oko dva mjeseca, navodno, je držano u kancelariji njegovog kolege i pomoćnika Radomira Šćepanovića u zgradi Sektora za vanredne situacije-Ministarstva unutrašnjih poslova na Zabjelu.\nInformaciju “Vijesti” nezvanično je potvrdilo više osoba iz MUP-a, koje su istakle da su granate držane u kancelariji Šćepanovića tokom 2012. godine, nekoliko mjeseci nakon što je četiri tone aktivnih granata iz II svjetskog rata relocirano iz neuslovnog magacina kasarne u Maslinama.\nTragom tih informacija, “Vijesti” su kontaktirale i Zorana Begovića, koji nije želio da objasni zašto je tako postupio i da li su pomenuta sredstva nakon relokacije uskladištena u magacinu u Rogamima ili uništena, upućujući na dokumentaciju koja se nalazi u MUP-u .\n“Imate papire i imate ljude, ja sam iz Sektora izašao i zamolio bih Vas da oko toga više ne govorim i da me ne zovete”, rekao je Begović, koji je u penziji.\n“Vijesti nedjeljom” su kontaktirale Begovića ranije nakon pisanja o držanju granata u neuslovnom magacinu u Maslinama, čime su, kako su potvrdili stručnjaci iz te oblasti, bili ugroženi životi građana koji žive u širem centru Podgorice.\nBegović nerado govori o skladištenju (Foto: Savo Prelević)\n“Vidio sam objavljeni dopis. Imate kompletan materijal u mom bivšem Sektoru: prepiske, pisanja i informacije. To je sve uništeno, tako da tamo više nema NUS-a, ali kompletna dokumentacija o radu postoji. Sve što sam ja napisao i potpisao, pa i taj dopis tadašnjem ministru Brajoviću, sve je to tačno”, rekao je tada Begović.\nDodao je: “Sve što sam radio radio sam po zakonu, ja sam tu priču završio, dokumentacija je ostavljena“.\nPrema nezvaničnim informacijama iz MUP-a, Begović je naredio da se granate privremeno ostave u kancelariji njegovog kolege Šćepanovića, jer nije bilo eksploziva i sredstava za iniciranje koja su potrebna za uništavanje granata, ali ni adekvatnog mjesta za skladištenje.\nU zgradi Sektora, sada Direktorata za vanredne situacije smještena je i benzinska pumpa “Dak petrol”.\nOdgovor MUP-a: Eksploziv nađen u 2012. je uništen\n“Vijesti” su nedavno pitale MUP da li su granate iz kancelarije Radomira Šćepanovića uništene ili relocirane u magacin, kao i zašto Sektor nije na vrijeme dobio adekvatan prostor za skladištenje i eksploziv potreban za uništenje eksplozivnih sredstava.\nIz kabineta ministra unutrašnjih poslova Raška Konjevića, odgovorili su samo da su sporne godine uništene.\n“Neeksplodirana ubojna sredstva (NUS) koja su 2012. godine pronađena na teritoriji Crne Gore su uništena. Neeksplodirana ubojna sredstva pronađena u toku ove godine privremeno se skladište u za to adekvatnom magacinu u Rogamima”, piše u odgovoru.


Usporedba nalaza kontrole kvalitete koncentrata trombocita proizvedenih iz sloja leukocita i trombocita i postupkom trombafereze | University Department for Health Studies Repository\nMatenda, J. (2018). Usporedba nalaza kontrole kvalitete koncentrata trombocita proizvedenih iz sloja leukocita i trombocita i postupkom trombafereze (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:892196\nMatenda, Josipa. "Usporedba nalaza kontrole kvalitete koncentrata trombocita proizvedenih iz sloja leukocita i trombocita i postupkom trombafereze." Undergraduate thesis, University of Split, University Department of Health Studies, 2018. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:892196\nMatenda, J. (2018). 'Usporedba nalaza kontrole kvalitete koncentrata trombocita proizvedenih iz sloja leukocita i trombocita i postupkom trombafereze', Undergraduate thesis, University of Split, University Department of Health Studies, accessed 24 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:892196\nMatenda J. Usporedba nalaza kontrole kvalitete koncentrata trombocita proizvedenih iz sloja leukocita i trombocita i postupkom trombafereze [Undergraduate thesis]. Split: University of Split, University Department of Health Studies; 2018 [cited 2022 May 24] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:892196\nJ. Matenda, "Usporedba nalaza kontrole kvalitete koncentrata trombocita proizvedenih iz sloja leukocita i trombocita i postupkom trombafereze", Undergraduate thesis, University of Split, University Department of Health Studies, Split, 2018. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:892196\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:176:892196\nTitle Usporedba nalaza kontrole kvalitete koncentrata trombocita proizvedenih iz sloja leukocita i trombocita i postupkom trombafereze\nTitle (english) COMPARISON OF QUALITY CONTROL OF PLATELET CONCENTRATES PRODUCED BY BUFFY COAT AND PLATELETPHERESIS METHOD\nAuthor Josipa Matenda\nCreated on 2020-05-25 10:04:51


PARASTOS ZA 4.500 POGINULIH I NESTALIH SARAJEVSKO-ROMANIJSKE REGIJE | SRNA\nPARASTOS ZA 4.500 POGINULIH I NESTALIH SARAJEVSKO-ROMANIJSKE REGIJE\nSOKOLAC, 14. SEPTEMBRA /SRNA/ - Polaganjem vijenaca na Vojničkom spomen-groblju "Mali Zejtinlik" na Sokocu i služenjem parastosa u Manastiru Svetog velikomučenika Georgija na Ravnoj Romaniji u znak sjećanja na 4.500 poginulih, zarobljenih i nestalih sa područja Sarajevsko-romanijske regije danas će biti obilježen 15. septembar - Dan poginulih i nestalih boraca i civila Republike Srpske.\nNa Vojničkom spomen-groblju "Mali Zejtinlik" u 11.00 časova biće položeni vijenci, najavljeno je iz Organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila Istočno Sarajevo, Trnovo, Pale, Sokolac, Rogatica i Višegrad.\nU 12.00 časova biće služen parastos u Manastiru Svetog velikomučenika Georgija na Ravnoj Romaniji.\nNa Vojničkom spomen-groblju "Mali Zejtinlik" na Sokocu sahranjeno je 985 boraca poginulih na području opština u okolini Sarajeva, koje su do potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma bile pod kontrolom Vojske Republike Srpske.\nNa unutrašnjim zidovima Manastira na Ravnoj Romaniji postavljene ploče na kojima su ispisana su imena 4.000 srpskih boraca, među kojima su najvećim dijelom borci Vojske Repubkie Srpske, poginuli u minulom ratu na Sarajevsko-romanijskoj regiji, imena solunskih dobrovoljaca, boraca koji su se u Drugom svjetskom ratu borili za kralja i otadžbinu i imena romanijskih hajduka.\nU organizaciji Odbora Vlade Republike Srpske za njegovanje tradicije oslobodilačkih ratova u subotu, 15. septembra, u Banjaluci biti obilježen Dan nestalih i poginulih u odbrambeno-otadžbinskom ratu Republike Srpske.\nU proteklom odbrambeno-otadžbinskom ratu poginulo 23.184 boraca Vojske Republike Srpske /VRS/, a poginulo je i nestalo oko 10.000 civila.


Crvena zvezda kvalifikacije za Ligu šampiona 2019/2020 | Mondo Sport\n26.05.2019. | 16:27\nFudbaleri Crvene zvezde pokušaće predstojećeg leta drugi put uzastopno da se domognu Lige šampiona, odnosno da treću sezonu zaredom igraju u grupnoj fazi jednog od dva najveća evropska takmičenja.\nIzabranici Vladana Milojevića u misiju će krenuti 9. ili 10. jula, prvom utakmicom prvog kola kvalifikacija za elitno takmičenje, a ime rivala u prvom i potencijalnom drugom kolu - u kojima su nosioci - saznaće 18. juna.\nNa Tviter profilu "Playtony" objavljena su imena svih timova koji bi u prve tri runde kvalifikacija mogli da se sastanu sa crveno-belima, a manje-više poznato je i ko bi mogao da im bude rival u poslednjem kolu (plej-ofu).\nPRVO KOLO:Kluž (Rumunija), Ferencvaroš (Mađarska), Sarajevo (BiH), Pjast (Poljska), Riga (Letonija), Partizani (Albanija), Saburtalo (Gruzija), Pjunik (Jermenija), Suduva (Litvanija), Nome Kalju (Estonija), Sutjeska (Crna Gora), Valur (Island), Valeta (Malta), HB Toršavn (Farska Ostrva), Linfild (Severna Irska).\nDRUGO KOLO:Makabi Tel Aviv (Izrael), Rozenborg (Norveška), AIK Stokholm (Švedska), Slovan Bratislava (Slovačka), Šerif (Moldavija), Škendija (Makedonija), HJK (Finska), Didelanž (Luksemburg), Nju Seints (Vels), Dandalk (Republika Irska).\nTREĆE KOLO:Ajaks (Holandija), Seltik (Škotska), Dinamo Zagreb (Hrvatska), Kopenhagen (Danska), Astana (Kazahstan), BATE Borisov (Belorusija).\nČETVRTO KOLO:Ajaks (Holandija), Seltik (Škotska), Dinamo Zagreb (Hrvatska), Kopenhagen (Danska).\nU sledecoj tabeli mozemo videti konacnu listu nasih protivnika po svakom kolu kvalifikacija za @ChampionsLeague, njihove koeficijente i plasman na UEFA rang-listi, kao i vrednost ekipa po sajtu @Transfermarkt. pic.twitter.com/xTPUcRbkrX\n— Playtony (@Playtony_rsb) May 25, 2019\nKao što smo pomenuli, prve utakmice prvog kola biće igrane 9. i 10. jula, a revanši su 16. i 17. jula. Drugo kolo je 23/24. i 30/31. jula, treće 6/7. i 13. avgusta, dok je plej-of 20/21. i 27/28. avgusta.\nŽreb za prva dva kola je 18. juna, za treće 22. jula, a za poslednje 5. avgusta.\nTimovi koji ispadnu u nekoj od prve tri runde kvalifikacija za Ligu šampiona moći će da nastavi u borbi za Ligu Evrope, a oni koji ispadnu u poslednjem kolu kvalifikacija za elitno takmičenje, automatski će se naći u grupi.


JAVNI POZIV za prijavu šteta od prirodne nepogode izazvane olujnim nevremenom, jakim vjetrom i tučom na poljoprivrednim usjevima na području Općine Gundinci – Dobrodošli\nPočetna|Nekategorizirano|JAVNI POZIV za prijavu šteta od prirodne nepogode izazvane olujnim nevremenom, jakim vjetrom i tučom na poljoprivrednim usjevima na području Općine Gundinci\nza prijavu šteta od prirodne nepogode izazvane olujnim nevremenom, jakim vjetrom i tučom na poljoprivrednim usjevima na području Općine Gundinci\nPozivamo sve oštećenike kojima je prirodna nepogoda izazvana olujnim nevremenom, jakim vjetrom i tučom dana 05. kolovoza 2021. godine, prouzročila štetu na poljoprivrednim kulturama i /ili građevinskim objektima da prijave štetu u roku 8 dana od dana objave ovog javnog poziva.\nPrirodna nepogoda proglašena je Odlukom župana Brodsko-posavske županije (KLASA: 320-12/21-01/06, URBROJ: 2178/1-04-02/03-21-1 od 17. kolovoza 2021.) za područje općina Klakar, Oprisavci, Gundinci i Vrpolje.\nŠteta se, u pravilu, prijavljuje putem e-pošte: opcina-gundinci@sb.t-com.hr, predajom u poštanski sandučić na ulazu u prostorije Općine Gundinci, Stjepana Radića 4, Gundinci ili neposrednom predajom u Jedinstveni upravni odjel, zaključno do 25.08. 2021. godine.\npresliku kartice tekućeg ili žiro računa na koji će se izvršiti isplata u slučaju odobravanja štete\nRok za prijavu štete je 25.08.2021. do 15:00 sati.\nVlasnici, odnosno korisnici zemljišta koji imaju osigurane usjeve kod osiguravajućeg društva, štetu prijavljuju osiguravajućem društvu, i to na osnovu ranije spomenute Odluke o proglašenju prirodne nepogode.\nGundinci, 17. kolovoza 2021.g.\nOdluka PN Vrpolje Oprisavci Klakar i Gundinci\n19. svibnja 2022., 0:57


Clipsy konkurs: Oblikuj svoj svet iz mašte! - nagradne igre Srbija\nNaslovna Velike igre Clipsy konkurs: Oblikuj svoj svet iz mašte i osvoji nagrade!\nClipsy konkurs: Oblikuj svoj svet iz mašte i osvoji nagrade!\nClipsy konkurs počinje 4.10.2021., sa početkom u 00.00 časova i završava se 7.11.2021. godine u 23.59 časova.\nNa kraju prve 4 takmičarske nedelje nagrade su:\nmesto ‑ duks sa dizajnom pobedničkog sadržaja\nmesto (x3) ‑ Škrabac majica\nmesto (x3) – Škrabac maska\nmesto (x3) – Škrabac novčanik\nmesto (x3) – Škrabac šolja\n5. takmičarska nedelje:\nmesto: Televizor ultra HD\nmesto 3 x Škrabac majica\nmesto 3 x Škrabac maska\nmesto 3 x Škrabac novčanik\nmesto 3 x Škrabac šolja\nPravo učešća imaju državljani Republike Srbije sa prebivalištem na teritoriji Republike Srbije i strani državljani sa prebivalištem i/ili boravištem na teritoriji Republike Srbije.\nMaloletna lica mogu učestovovati u Clipys konkursu i preuzeti nagrade pod uslovima određenim zakonom Republike Srbije i pod uslovom da njihovi zakonski zastupnici prihvate takve nagrade i postupe u skladu sa pravilima konkursa.\nPravo učešća na Konkursu nemaju sledeća lica koja su u stalnom radnom odnosu ili su po drugom pravnom osnovu angažovana na radu kod organizatora, kao ni njihovi bračni drugovi, roditelji i deca i lica koja su u stalnom radnom odnosu ili su po drugom osnovu angažovana kod pravnih i/ili fizičkih lica koja na bilo koji način učestvuju u organizovanju Clipsy konkursa i /ili imaju pristup podacima vezanim za organizovanje Konkursa, kao ni njihovi bračni drugovi, roditelji i deca.\nKako učestvovati u Clipys konkursu?\nSvaka kalendarska nedelja je zasebna takmičarska nedelja i na kraju svake takmičarske nedelje se biraju se dobitnici odnosno pobednički sadržaji.\nZa učestvovanje na konkursu potrebno je:\nKupiti kesicu Clispy proizvoda sa promotivnom trakom\nIskoristi oblik proizvoda za sastavljanje svog sadržaja\nSvoj Sadržaj objaviti na svojoj ličnoj Instagram stranici, uz obavezno korišćenje heštega #clipsysvetmaste\nZa svaku takmičarsku nedelju, uzimaju se u obzir samo aadržaji prijavljeni u toj takmičarskoj nedelji, i samo oni mogu biti nagrađeni. Sadržaji prijavljeni pre 00:00h 04.10.2021. godine stiču pravo da učestvuju u Konkursu u prvoj takmičarskoj nedelji.\nIsti sadržaji istih učesnika mogu biti prijavljeni i u narednim takmičarskim nedeljama, kada ponovo stiču mogućnost osvajanja nagrade, osim sadržaja koji su već izabrani kao pobednički.\nSadržaji koji nisu odabrani kao pobednički u toku jedne takmičarske nedelje, ne ulaze automatski u obzir za odabir pobedničkog sadržaja u narednim takmičarskim nedeljama, već samo pod uslovom da Učesnik ponovo prijavi isti sadržaj u narednim takmičarskim nedeljama.\nUčesnik može na svojoj Instagram stranici da postavi više različitih sadržaja u toku jedne takmičarske nedelje.\nPostavkom svog sadržaja na Instagram stranicu, učesnik izričito potvrđuje da je pročitao i da je saglasan odnosno da prihvata prava i obaveze iz pravila\nUčesnik garantuje da je sadržaj njegovo originalno delo i da nije predmet bilo kog ograničenja bilo koje prirode, koje bi sprečilo ili ograničilo upotrebu sadržaja od strane Organizatora za potrebe organizovanja ovog Konkursa. Učesnik garantuje da na Sadržaju ne postoje bilo koja prava trećih lica, uključujući bilo kakve terete ili potraživanja trećih lica.\nOrganizator ima diskreciono pravo da ne uvrsti u Konkurs bilo koji sadržaj koji je neprimerenog sadržaja, uključujući ali se ne ograničavajući na sadržaje koji sadrže uvredljive, pogrdne, nepristojne sadržaje, sadržaje koje obmanjuju, prevarne ili sadržaje koji dovode u zabludu, odnosno kojima se povređuju autorska ili druga prava intelektualne svojine, sadržaje koji sadrže prikaze opasnih situacija ili situacija koje mogu biti potencijalno opasne za psihičko ili fizičko zdravlje i/ili život, kojima se poziva na nasilje\nNa kraju svake takmičarske nedelje biće odabrano 13 sadržaja koji će biti nagrađeni.\nPobednički sadržaji će biti odabrani isključivo na osnovu kriterijuma kreativnost i originalnosti.\nPobednički sadržaji biće objavljeni za svaku takmičarsku nedelju na Clipsy Instagram stranici https://www.instagram.com/clipsymarbo/ i ažuriraće se na nedeljnoj bazi.\nOrganizator će objaviti listu Dobitnika najkasnije trećeg dana u nedelji za prethodnu takmičarsku nedelju najkasnije do 16h na Clipsy Instagram stranici (na primer za prvu takmičarsku nedelju koja počinje 04.10.2021. godine a završava se 10.10.2021. godine dobitnički Sadržaji će biti objavljeni 11.10.2021. godine do 16h).\nOrganizator će uručiti nagrade dobitnicima u roku od 20 radnih dana po završetku svake Takmičarske nedelje Konkursa, a pošto organizator stupi u kontakt sa dobitnicima putem broja telefona koji je dobitnik ostavio u ‘Inbox’ poruci na Clipsy Instagram stranici.\nDobitnici su dužni da se u roku od 5 dana nakon objave dobitnika odazovu organizatoru, i to putem ‘Inbox’ poruke na Clipsy Instagram stranici, radi dostavljanja adrese prebivališta u Republici Srbiji, a u svrhe omogućavanja organizatoru dostave nagrada.\nAko se dobitnik ili punomoćnik dobitnika (fizičko lice koje je dobitnik ovlastio da pruzme nagradu u ime i za račun Dobitnika, na osnovu specijalnog punomoćja overenog od strane notara), ne zatekne na adresi prilikom uručivanja nagrade ili nagrada ne bude uručena iz drugog razloga za koji nije odgovoran organizator, organizator će pokušati naknadno uručivanje nagrade u roku od 8 dana računajući rok od dana kada je Organizator prvi put pokušao da uruči nagradu Dobitniku.\nUkoliko ni naknadno uručivanje nagrade ne bude uspešno sprovedeno iz razloga za koji nije odgovoran organizator, dobitnik može u narednom roku od 30 dana od dana kada je pokušana ponovna dostava, preuzeti nagradu, o svom trošku, kod organizatora na adresi Đorđa Stanojevića 14, ukoliko je dobitnik državljanin Republike Srbije\nClipys nagradna igra traje do 7.11.2021., a za detalje poseti Clipsy Instagram\nJovan on Plazma nagradna igra 2022: Plazma za svaki put i automobil: “Nemoj kupovati više plazma proizvode” Jan 27, 16:25\nIrena Segedi on Plazma nagradna igra 2022: Plazma za svaki put i automobil: “Skontala sam ništa od igranja.” Jan 27, 14:32\nJovan on Plazma nagradna igra 2022: Plazma za svaki put i automobil: “Zoro predji na bevitu” 27.01.2022\nJovan on Plazma nagradna igra 2022: Plazma za svaki put i automobil: “Nemoj kupovati više plazma proizvode” 27.01.2022


"Pravda za Davida" 115. put: Davor prozvao OHR: Obezbijedite nam pravo na život! | Prijedor24.com - Više od informacije!\nHome / Vijesti / BiH / “Pravda za Davida” 115. put: Davor prozvao OHR: Obezbijedite nam pravo na život!\n“Pravda za Davida” 115. put: Davor prozvao OHR: Obezbijedite nam pravo na život!\nGrađani Banjaluke, okupljeni oko incijative “Pravda za Davida”, večeras su se po 115. put okupili na Trgu Krajine u znak protesta zbog nerazjašnjene pogibije mladog Banjalučanina Davida Dragičevića, za koga tvrde da je ubijen.\n– I tužilaštvo i MUP i sudstvo, i pozicija i opozcija, znaju ko je oteo, silovao i ubio Davida Dragičevića. Znaju, ali neće reći jer su to sotone i ubice, koje su stvorile svoju privatnu državu. A ovdje na Trgu su samo građani koji od prvog dana traže pravdu i istinu – rekao je otac stradalog mladića Davor Dragičević, te prozvao OHR i zemlje potpisnice Dejtnonskog mirovnog sporazuma da “obezbijede u ovoj maloj zemlji ljudima pravo na život”.\nDragičević je ponovo postavio pitanje: “Ko je ujak”.\n– David nema ujaka koji se zove Aljoša Borković. To je vaš ujak, zločinci i ubice. Poslije svega nećemo zivjeti zajedno – rekao je Dragičević i dodao da oni nemaju ni kuma ni brata, nego vjeruju samo u novac i moć, te ne mogu razumjeti građane koji traže pravdu.\n– Mi vas samo zanimamo kada treba glasati ili platiti račune – kazao je Dragičević i podsjetio da će treći veliki skup “Pravda za Davida” biti održan uoči izbora.\nKao i ranijih dana skup je završen uzvicima “pravda za Davida”, “pravda za svu djecu”, “ostajemo ovdje” i “idemo do kraja”, te sa Davidovom pjesmom “Klinac iz geta”. Pročitana su pisma Davidovih prijatelja, nakon čega su građani palili svijeće na Trgu.


Sve lekcije>\tHome Group umrežavanje>\nHome Group umrežavanje\nHomeGroup je pojam uveden u Windows Vista operativnom sistemu radi omogućavanja lakšeg umrežavanja kućnih korisnika u malim mrežama. Cilj HomeGroup-a je da na što lakši i efikasniji način omogući pristup mrežnim i sistemskim resursima računara koji su članovi ove grupe, odnosno svim računarima kojima jedan ili više korisnika raspolaže. Windows 7 će automatski nakon učlanjivanja računara u ovu grupu definisati sva potrebna Share i NTFS ovlašćenja i na taj način maksimalno smanjiti potrebu za korisničkom intervencijom ili podešavanjima opcija sistema i mreže. Naravno, to ne znači da ih nije moguće manuelno definisati ili menjati. Konfigurisanje Homegroup-a je prikazano na sledećoj slici.\nOpciji HomeGroup možemo pristupiti na dva načina koristeći Control Panel. Prvi način je da kroz Network and Sharing Centar pristupimo HomeGroup opciji, a drugi i jednostavniji način jeste da kliknemo na direktan link HomeGroup u Control Panel-u. Takođe, opcija naše mrežne lokacije mora biti postavljena kao Home Network da bismo mogli kreirati i konfigurisati HomeGroup. Klikom na dugme Create a homegroup pokrećemo konfigurisanje Home grupe.\nU sledećem koraku dobijamo mogućnost konfigurisanja Homegroup opcija. Po Default-u je definisano da članovi grupe mogu deliti foldere dokumenta, slike, muzike, video zapisa i štampače. Neophodno je čekirati opcije koje želite deliti sa drugim članovima Home grupe.\nDa bismo učlanili neki drugi računar u Home grupu, neophodno je da znamo lozinku grupe jer će biti zatražena od sistema tokom procesa učlanjivanja računara u grupu. Lozinku grupe možemo videti i štampati klikom na link View or print homegroup password nakon čega će nam se otvoriti novi prozor sa prikazom lozinke grupe. Na slici se vidi prikaz primera lozinke home grupe.\nLozinku grupe je moguće manuelno promeniti klikom na link Change homegroup password nakon čega će nam biti omogućena promena lozinke. Takođe, klikom na link Change advanced sharing settings dobijamo mogućnost manuelnog konfigurisanja opcija deljenja i uključenje mrežne opcije deljenja resursa kao što je vidljivost računara na mreži, deljenje fajlova i štampača preko mreže, deljenje javnih foldera u sistemu, menjanje nivoa mrežne enkripcije itd. Prilikom promena naprednih podešavanja sistem će tražiti da se ponovo ulogujete na svoj korisnički nalog da bi podešavanja bila primenjena. To u svakom slučaju i treba uraditi.\nMožemo zaključiti da je HomeGroup opcija vrlo korisna i praktična za većinu kućnih korisnika jer omogućava veće zadovoljstvo korisnika operativnim sistemom uz istovremeno zadržavanje visokog nivoa sigurnosti sistema za članova grupe i kao i za podatke koji se nalaze na sistemu.\nHome Group umrežavanje 1\nHome Group umrežavanje 2\nHome Group umrežavanje 3


Vučić: Sa Milenkovićem me upoznali Hrkalović i Stefanović, ne znam ni šta radi | Banjaluka.net\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da ne zna ništa o službenom premeštaju načelnika Odeljenja za borbu protiv droga beogradske policije Slobodana Milenkovića, jednog od zaslužnih za otkrivanje uzgoja marihuane na plantaži “Jovanjica” i dodao da “to nije njegov posao”.\n„Tog čoveka sam upoznao kada su ga Dijana Hrkalović i Nebojša Stefanović predložili za neku nagradu i ja sam mu je lično uručio. Nemam pojma ni šta radi, ni kako radi, ni koliko radi“, rekao je Vučić novinarima u Bezbednosno-informativnoj agenciji.\nPrema njegovim rečima, ukoliko postoji bilo čija krivica u slučaju „Jovanjica“, ti ljudi će odgovarati, a dodao je da će sudija u okviru zakonskih normi doneti presudu.\nVučić je istakao da neće da dozvoli da „nesnosne i besmislene laži“ o povezivanju njegove porodice sa tim slučajem „ostanu“.\n„Srećom, pravosnažnom sudskom presudom je već pokazano da ste govorili neistine po pitanju moje porodice. Nikada te ljude nisam ni video, ni čuo, ali nikada to nismo čuli ni od jednog od policajaca, pa čak ni od gospodina Milenkovića. I on je u svojim izjavama govorio da to nikakve veze nema sa nama i sa nekim drugima, pa što bi mu se neko svetio“, izjavio je Vučić.\nBIA je stub odbrane države od terorizma i stranih obaveštajnih službi\nVučić je izjavio da je Bezbednosno-informativna agencija „stub odbrane“ države od terorizma, ali i od delovanja stranih obaveštajnih službi.\n„Danas smo videli koliko je BIA napredovala u smislu opremljenosti, ali mnogo važnije od sve te opreme su ljudi koji su posvetili svoje živote očuvanju sigurnosti ove zemlje, borbi protiv terorizma, višim državnim i nacionalnim interesima“, kazao je Vučić.\nOcenio je da će BIA „uvek biti na udaru koliko je na udaru jaka, samosvesna i nezavisna Srbija“.\n„Zahvalan sam pripadnicima BIA što su rizikovali živote u nekoliko poslednjih akcija, što su postavljali prislušne uređaje u automobile, stanove i kuće onih koji su ljude ubijali zbog pogrešnog pogleda. Naš posao je da imate sve tehničke kapacitete, a obezbedili smo sve da u ljudskom i tehničkom smislu BIA bude najsnažnija u svojoj istoriji“, kazao je Vučić.\nU narednih sedam dana primam treću dozu vakcine, ponovo Sinofarm\nVučić je rekao da će treću dozu vakcine protiv koronavirusa primiti u roku od sedam dana i dodao da će ponovo primiti kinesku vakcinu „Sinofarm“.\nOn je rekao i da će Srbija uskoro imati dozvolu svih agencija za lekove za upotrebu ruske vakcine „Sputnjik V“ proizvedene u Srbiji.\nPrema njegovim rečima, proizvedeno je oko milion i po doza, odnosno po 750.000 prve i druge komponente.\nVučić je kazao i da je Srbija nabavila nove lekove protiv koronavirusa i da će biti prva zemlja u Evropi koja će imati „MSD“ lek.\n„To su pilule koje koštaju 400 i nešto dolara, mi to nabavljamo za naše ljude. Nadam se da će naša agencija, posle američke agencije za lekove to odobriti i mi ćemo za mesec dana imati već lekove u Srbiji“, izjavio je Vučić, prenosi Beta.


Za tri dana ubijeno 100 ekstremista u Kobaneu\nNajmanje sto ekstremista iz grupe Islamska država ubijeno je posljednja tri dana u borbama sa kurdskim snagama u sirijskom gradu Kobaneu i njegovoj okolini, javila je danas sirijska nevladina organizacija.\nOd početka velike ofanzive Islamske države na Kobane 16. septembra u sukobima je poginulo 576 ekstremista, 361 član Jedinica za zaštitu naroda, glavnih milicija sirijskih Kurda i njihovih saveznika i 21 civil, odnosno ukupno 958 osoba, navela je nevladina Sirijska opservatorija za ljudska prava.\n"Tokom tri posljednja dana poginulo je najmanje sto pripadnika Islamske države i vjerske policije koji su došli iz Alepa i Rake da učestvuju u borbama u Kobaneu i okolnim oblastima", navela je Opservatorija.\nU borbama je juče ubijeno 15 Kurda, a 11 ekstremista ubijeno je u vazdušnim udarima međunarodne koalicije na Kobane i Raku, navela je opservatorija.\nMeđunarodna koalicija predvođena SAD vrši vazdušne udare na položaje ekstremista oko Kobanea da bi spriječila njihovo zauzimanje tog sirijskog grada na granici sa Turskom.


QOSHE - Šta bi lider SNS radio da je sada opozicija? - Aris Movsesijan\nNeil Clark Scott Ritter Helen Buyniski Nebojsa Malic Chris Sweeney Damian Wilson Rob Lyons Marwan Bishara Caleb Okereke Gideon Levy Ramzy Baroud Patrick Gathara Dr Lisa Mckenzie Asa Winstanley Jason Y. Ng Sophia Narwitz Sudhir Thomas Vadaketh Neil Newman David Bollier Yara Hawari Philip V Mcharris Haaretz Editorial Wang Xiangwei Simon Rite Abraham T Zere Graham Dockery Yvonne Ridley David Rothkopf Belen Fernandez Khalid Albaih Robert Bridge Jason O’Toole Brahma Chellaney Khaled Diab Cary Huang Mona Charen Finian Cunningham Irvin Studin Nazmul Ahasan Joseph E. Stiglitz Se-Woong Koo Ben Bland Eda Seyhan Jonathan Lee Daniel Skinner Morgan Godvin Mitchell Feierstein Ramona Wadi Slavoj Žižek Svetlana Slapšak\nŠta bi lider SNS radio da je sada opozicija?\nI to je jasno sada kad imamo pandemiju koja je ceo svet dovela u stanje haosa. Različite države, različiti načini borbe, a isti neprijatelj. Čudan ovaj svet, rekao bih.\nU Srbiji se stvari odvijaju od haotičnog stanja do čvrstih mera koje uspostavlja vlada i predsednik koji su sebi dodelili tu ulogu.\nNaravno, politika se tokom trajanja epidemije mora odložiti u stranu i kako god to izgledalo simpatizerima jedne ili druge strane ovog duboko podeljenog društva, postoji solidno razumevanje situacije.\nNajveća odgovornost je u svakom slučaju na Aleksandru Vučiću i Ani Brnabić i čini se da njih dvoje najviše posežu za onim što spočitavaju kao greh onoj drugoj strani – opoziciji. Većina političkih poruka dolazi baš sa njihove strane, dok se očekuje da na to druga strana ne (sme da) reaguje.\nShodno tome, hajde da analiziramo ili makar da se zapitamo, šta bi Vučić radio da je kojim slučajem opozicija u ovom stravičnom trenutku? I da pretpostavimo da neko drugi vuče identične poteze koje režim sada povlači.\nRecimo, zamislite da je taj neki ministar zdravlja izjavio da nema........


FoNet portal :: Pretraga / tagId=67138\nTag: PRIVREDNI RAST, Pogodaka: 15\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da je stopa rasta u trećem kvartalu 7,7 odsto, što je bolji rezultat od očekivanog, i da jće na kraju godine biti veća od 7,5 odsto.\nEvropi potrebna snažna Srbija\nEvropskoj uniji je potrebna jedna snažna, demokratska Srbija, koja je uspešno sprovela reforme institucija, ocenio je danas profesor političkih nauka na Pariskom institutu političkih nauka Kristijan Luken na panelu "Predsedavanje EU: Izazovi i očekivanja", posvećenom pitanju prioriteta francuskog predsedavanja EU.\nMMF o privrednom rastu\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali izjavio je danas da je Međunarodni monetarni fond povećao prognozu privrednog rasta Srbije sa šest na 6,5 odsto za ovu godinu, saopštilo je Ministarstvo.\nMinistar finansija Siniša Mali kaže da se Srbija uspešnije oporavlja, pa se očekuje mnogo manji deficit od projektovanog do kraja godine; u prvih devet meseci imamo bolji rezultat za 182 milijardi dinara, odnosno deficit je 93 milijarde dinara.\nRast privrede, skok inflacije\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Milojko Arsić izjavio je danas da je tokom drugog kvartala godine nastavljen rastući trend privredne aktivnosti u Srbiji i da bi očekivani rast privrede za 2021. mogao biti 6,5 odsto, ali je upozorio i na povećanje inflacije koja bi krajem godine mogla otići pet odsto.\nTeško do minimalca od 300 evra\nPrivatne firme nemaju pare iz prihoda da isplate minimalac od 300 evra, pa će morati nekog morati da otpuste, ocenila je za list "Nova" profesorka Ekonomskog fakulteta Danica Popović.\nNa putu značajnog oporavka\nSrbija je na putu značajnog oporavka uz rast od šest procenata u 2021. godini, navodi se u najnovijem izveštaju o regionalnim ekonomskim izgledima, koji je danas objavila Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD).\nVlada i Naled za reforme\nMinistar finansija Siniša Mali rekao je na 15. godišnjoj skupštini NALED da će stopa privrednog rasta ove godine biti sigurno iznad šest odsto, što znači da će Srbija biti jedna od tri najbrže rastuće ekonomije u Evropi


Južni bulevar - rekonstrukcija i proširenje - Strana 14 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Sub Sep 19, 2020 11:47 am\nJužni bulevar - rekonstrukcija i proširenje\nPostod medjutim » Sre Sep 29, 2010 10:37 am\nstf napisao: Sto ti je cudno? Pa ulica ce izgledati humanije. Svaka magistralna gratska saobracajnica bi morala imati veliko razdelno zeleno ostrvo, koje bi koliko toliko anuliralo zagadjenje.\nDa preformulišem, nisam navikao da se kod nas tako nešto radi van Novog Beograda, ne mislim da je loše.\nstf napisao: Ostavlja mogucnost da se npr. 40 preusmeri tuda, pa onda preko Autokomande, kroz Ljutice Bogdana do Pinka, a onda postojecom trasom. Duplo bi se ubrazao takt.\nA može i tako. Realno 40 nije ni namenjena da ide kroz centar, za to su 40 i 41. Može i ceo Južni Bulevar do Autokomande da ima poprečnu vezu, imaće kapacitet, ali pravi posao bi se tu napravio tek ako bi se mreža proširila od Autokomande do Slavije. Šteta što je ta mreža uopšte sklanjana, skroz je logična, a sa Južnim Bulevarom bi se dosta autobuskog saobraćaja izmestilo iz centra..\nPostod stf » Čet Sep 30, 2010 7:44 pm\nTo je tacno.\nPostod vucko » Ned Okt 10, 2010 9:59 pm\nOpština Vračar je uklanjanje lokala sa privremenom građevinskom dozvolom počela pre dva meseca kada su, zbog izgradnje poslovno-stambenog kompleksa, uklonjeni objekti u Južnom bulevaru od broja 81 do 83. Već sredinom narednog meseca započeto je i rušenje zanatskog centra "Vračarac", a prošle nedelje "pao" je i petnaesti lokal u ovom trgovačkom kvartu, a i preostalih 14 čeka ista sudbina.\n- Objekte u Južnom bulevaru i iza Hrama svetog Save srušili smo jer je reč o bespravnim objektima koji više nemaju građevinsku dozvolu - ističe Đorđe Belamarić, član Opštinskog veća na Vračaru. - Lokale u Mačvanskoj ulici rušimo da bi bila proširena ulica Bore Stankovića, a zbog toga će i neki objekti izvan "Vračarca" biti srušeni. Takođe i preostali lokali koji su nelegalni a nalaze se u Južnom bulevaru biće uklonjeni kako bude počela rekonstrukcija drugog dela ove ulice.\nPostod vucko » Sre Okt 20, 2010 3:14 am\nУ општини Врачар одржана је презентација Нацрта плана детаљне регулације саобраћајнице Јужни булевар – деоница од Милутина Зечевића до Војислава Илића, који је на јавном увиду до 26. октобра.\n„Општина Врачар, може се рећи већ традиционално организује презентације нацрта урбанистичких и регулационих планова за одређено подручје. За нас је врло битно да информишемо грађане, а такође нам је битно и њихово мишљење о плановима за будући изглед њиховог најближег животног окружења“ – рекао је Владимир Медаковић – члан Општинског већа.\nОвој презентацији су поред грађана присуствовали и представници обрађивача Нацрта плана – Урбанистичког завода и инвеститора – Дирекције за градско грађевинско земљиште и изградњу града Београда, који су одговарали на конкретна питања грађана о предложеним решењима за саобраћајницу Јужни булевар.\nНацртом плана детаљне регулације саобраћајнице Јужни булевар предвиђена је практично друга фаза реконструкције ове саобраћајнице, која треба да постане градски булевар са пратећом изградњом на обе стране улице, у једној зони претежно стамбеног, а у другој зони претежно комерцијалног садржаја. Грађани су се појединачно интересовали превасходно за планирани статус зграда у којима станују и трасу планираног проширења Јужног булевара и унутрашњег магистралног полупрстена, за предвиђено проширење тротоара на дворишта и за рокове реализације предлога предвиђених овим нацртом плана.\nPostod stranac » Sre Okt 20, 2010 12:29 pm\nГрађани су се појединачно интересовали превасходно за планирани статус зграда у којима станују и трасу планираног проширења Јужног булевара\nA kada će proširivati bulevar na onoj deonici gde je 1x1 od m.gorkog do stadiona obilić? Rekonstrukciju će praviti samo na profilu 2x2 ako sam dobro shvatio. Posle toga ide proširenje ili je to "bog zna kad"?\nPostod vucko » Sre Okt 20, 2010 12:32 pm\nVerujem da ce to raditi najpre jer su skoro sve udzerice srusene,bila je aktuelna prica sa onim automehanicarskim radnjama pre mesec dva koje su srusene radi gradnje onog ogromnog stambenog bloka.\nJuzni Bulevar treba biti 2+2 celom duzinom,kao i gospodara Vucica\nPostod stranac » Sre Okt 20, 2010 2:56 pm\nOvo na gospodara vučića odnosi se na kraj ulice (do vojislava ilića) ili na celu dužinu tj. do bulevara kralja aleksandra? Znaš li možda kako će uraditi spajanje juž. bulevara i gospodara vučića kod stadiona?\nPostod vucko » Sre Okt 20, 2010 3:52 pm\nNa celu duzinu,to sa cingrijinom ce ciniti distributivni prsten oko grada sto je dobra ideja,ali losa dok tranzit ide preko njega.\nPa kao sto rekoh,delom preko tribina,ovde mozes otprilike videti kako izgleda.Nazalost tupadzije nisu snimile makar jednu sliku spreda,da se vidi plan posteno...\nPostod stranac » Sre Okt 20, 2010 4:24 pm\nHvala puno na slikama, da li je potrebno imati dva 2x2 bulevara tako blizu jedan kraj drugog?\nPostod vucko » Sre Okt 20, 2010 4:30 pm\nEvo dela GUP-a za taj deo grada\nDakle bulevar i vojislava ilica idu manje vise sa severo zapada na jugo istok po duzini dok juzni bulevar ce sluziti da se izbegne saobracaj tim ulicama osim na raskrsnicama.\nPridružio se: Pet Mar 28, 2008 1:55 am\nPostod 442doBGD » Pon Apr 11, 2011 10:43 am\nUkupno na dnevnom redu biće 30 tačaka, među kojima i utvrđivanje prestanka funkcije članu gradskog veća za kulturu Darijanu Mihailoviću zbog podnete ostavke kao i izbor dva člana gradskog veća. Na dnevnom redu biće i predlozi plana detaljne regulacije saobraćajnica Južni bulevar, deonice od Milutina Zečevića do Vojislava Ilića i predlog plana detaljne regulacije šireg područja uz ulicu Vojvode Stepe, ali i predlog odluke o izmeni odluke o lokalnim komunalnim taksama za teritoriju grada i predlog odluke o komunalnom redu.\nPostod vucko » Pon Apr 11, 2011 12:03 pm\nTo je taj dup,dobro da su se setili da ga usvoje Sad samo fali plan gospodara vucica od cvetkove pijace do vjekoslava kovaca i cingrijine od gradske bolnice do vjekoslava kovaca\nPostod dziggy » Pon Apr 11, 2011 5:42 pm\nal pogledaj sto su pod sekcijom saobracajnica juzni bulevar uslikali glavudze koje gledaju u plan... svasta\nPostod vucko » Pon Apr 11, 2011 8:32 pm\nPa gradski odbornici ni ne znaju sta se usvaja,samo je vazno da dizu rucice.\nNego evo i sta pise,dakle da bi saznali za koji deo Zvezdare se pravi urbanisticki plan moramo da rovarimo po sluzbenim listovima jer smo,jelte ba***...\nУз планове детаљне регулације градски одборници усвојили су и више одлука о изради планова међу којима су и одлуке о изради плана за објекте ТЕ Колубара у Великим Црљенима, блока у околини Улице краљице Марије, између улица Учитеља Михајловића, Београдске, Стевана Белића, Бранка Радичевића, Милорада Ћирића и Ђорђа Миловановића у Железнику, као и одлуке о изради плана на деловима општина Звездара и Палилула.\nPostod 442doBGD » Ned Okt 02, 2011 12:40 pm\nJužni bulevar, na raskrsnici sa Maksima Gorkog (iz pravca Autokomande, posle NIS-ove pumpe)\nKvalitet slike nije najbolji, ali je asfalt propao na nedavno obnovljenoj ulici.\nPostod operic » Ned Okt 02, 2011 1:13 pm\nto tako propalo stoji vec mesec dana, ako ne i dva. jedino sto su skoro stavili ovo metalno upozorenje :blah:\nPostod laki72 » Ned Okt 02, 2011 2:32 pm\ndo jaja (izvinte na izrazu)\nTako se trosi gradska lova - nasa lova. Dokle bre vise ???\nNeko odu gradski celnici sad da se slikaju u Juznom bulevaru, taman za izbore....\nPoslednja izmena od laki72 u Ned Okt 02, 2011 2:32 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod vucko » Ned Okt 02, 2011 2:54 pm\nPridružio se: Pon Nov 29, 2010 8:37 pm\nPostod sandu » Sre Nov 09, 2011 6:20 pm\nDa li iko zna za kada je planirana rekonstrukcija juznog bulevara od raskrsice sa ulicom Maksima Gorkog pa nadalje? taj deo j.bulevara je bas zapusnen, neuredan i mislim da je i u tom delu bulevara hitno potrebna rekonstrukcija..\nPostod vucko » Sre Nov 09, 2011 9:40 pm\nNazalost nece skoro jer im to samo dolazi u obzir kao taj deo nize do autokomande da rade samo kada ga budu sirili.Trenutno su prioritet za narednih godinu-dve ulice kojima idu tramvaji.Dok juzni bulevar i ostale automobilske ulice van UMP-a su sekundarne,da ne kazem da su na ledu.\nPostod 442doBGD » Ned Nov 20, 2011 1:44 pm\nJel zna neko zašto je raskopan trotoar sa desne strane nedavno rekonstruisanog Južnog bulevara (u smeru ka autokomandi)?!?!?!\nPostod direktor » Ned Nov 20, 2011 3:04 pm\nPa idjoti zaboravili da provuku kabal po obicaju a cvoriste zakazalo ja da sam na mjestu grada nebi im izdao dozvolu i neznam kako nisu proturili koju cijev viska mnogo bi jeftinije bilo :bash:\nPostod vucko » Ned Dec 04, 2011 4:27 pm\nUsvojen je plan Juznog Bulevara do ulice Vojislava Ilica.Dakle po 2 trake po smeru.Zanimljivo je da ce rusiti deo tribina Obilica i upravnu zgradu kluba takodje(to je ona uzasna kula) :vops:\nUMP kada poteraju tu jednog dana se nece ukrstati sa juznim Bulevarom koji ce imati po 2 trake po smeru vec ce biti raskrsnica u nivou sa gospodara vucica koji ostaje sa po jednom trakom.\nPostod djordjebg » Ned Dec 04, 2011 4:46 pm\nVucko, gde ce ih spojiti, kod Grcica Milenka ili? KAko ce uopste spojiti te dve ulice, peglanjem krivana?\nZnaci prosiruje se na ustrb stadiona, desnu stranu ne diraju?\nSecam se tog stadiona kada se gradio, secam se i starog koji je imao drvece iza poslednjeg reda tribina.\nSecam se i onog zidica gde smo visili na nekoj kup utakmici 90 i neke kad je dosla Zvezda.\nEh kako vreme ide i kako se menjaju zivotne okolnosti.\nPostod stranac » Ned Dec 04, 2011 4:52 pm\nZna li se trasa Južnog bulevara?\nNarandžasto je usvojeno širenje na 2x2. Koja bi varijanta imala više smisla? Žuta ili plava? Da li postoji plan za povezivanje ovih bulevara kao što sam nacrtao?


UMJETNOŠĆU PROTIV SMEĆA: Skulpture na mjestima nekadašnjih deponija (FOTO)\nSkulpture od kamena rad vajara Bojana Mikulića, povodom Dana grada Banje Luke, postavljene su na četiri lokacije – na mjestima nekadašnjih deponija.\nSvaka slulptura ima svoj naziv i predstavlja svojevrsni apel svima nama da se osvijestimo i prestanemo uništavati okolinu.\nBojan Mikulić, banjalučki vajar istakao je da je riječ o pilot projektu pod nazivom „Liječenje prostora“ tzv. litopunktura, koji je plasirala Fondacija Fridrih Ebert, a koji podrazumijeva da umjetnička skulptura ne mora nužno da se nalazi na reprezentativnoj lokaciji, već da su skulpture smještene na prostoru nekadašnjih deponija.\n-Do sada su postavljene četiri skulpture, a biće postavljene još četiri. Projekat bi trebalo da bude prezentovan u Berlinu, nakon čega će biti poznato da li će biti produžen na još tri godine, kada je u planu da se u cijelom regionu postavljaju skulpture u borbi protiv smeća – istakao je Mikulić, te pozvao građane da predlože potencijalne lokacije na kojima imaju saznanja o problemu stvaranja divljih deponija.\nOtkrivanju skulpture u naselju Vrbanja, prisustvovao je i gradonačelnik Draško Stanivuković koji je istakao da je njegova preokupacija, koja datira još od vremena dok je bio odbornik i narodni poslanik, usmjerena na rješavanje problema sa divljim deponijama na području grada.\n-Zaprimao sam prijave od strane naših građana na sedmičnom nivou, divlje deponije su nastajale takvom brzinom da čak i onda kada su komunalni policajci izlazili na teren i uklanjali deponije. Problem bi se rješavao samo za narednih nekoliko dana, nakon čega su ljudi nastavili da na tim mjestima odlažu smeće. Pokušavali smo i sa video nadzorom, međutim ni te metode nisu dale željene rezultate jer je teško utvrditi identitet osobe. Zapravo, ovako ružne navike predstavljaju jedan veliki ekološki problem – istakao je gradonačelnik.\nPrema njegovim riječima, u potpunosti je podržao projekat pod nazivom „Liječenje prostora“, čija je zamisao da se divlje deponije spriječe postavljanjem umjetničke skulpture i uređenjem zelene površine.\nKako je kazao gradonačelnik, kada uredite prostor tako da vas više ne podsjeća na smeće i na tom prostoru postavite umjetničku skulpturu, tada se ljudi zasigurno neće odlučiti da na tom mjestu odlože ni najsitniji, a kamo li krupni otpad, tako da je jako dobra ideja da se umjetnošću borimo protiv smeća.\nOn je dodao da su do sada identifikovane četiri lokacije, ali da je takvih lokacija na području grada zaista mnogo, te dodao da je ovo projekat za koji se daju minimalna sredstva u odnosu na pozitivan učinak koji ima.\nOn je zahvalio u ime grada Banje Luke Fondaciji Fridrih Ebert i mladom umjetniku Bojanu Mikuliću i svima koji su bili uključeni u ovaj značajan projekat, rekavši da ovakvi umjetnici treba i u budućnosti da dobiju pun angažman, te dodao da je njegov cilj da Banja Luku pretvori u uređen grad koji će biti pun umjetnina i različitih skulptura.\nOsvrnuvši se na druge projekte uređenja grada, gradonačelnik je rekao da je na Trgu Krajine postavljena metalna skulptura u obliku govornice, zatim da su i parkinzi za bicikle umjetnički urađeni, a da je u planu da se urede mjesta za ulične svirače, te da se osmisle kreativni štandovi za prodaju kokica i sladoleda.\nSkulptura u Vrbanji nosi naziv „Klica“, druga se nalazi u Lazarevu pod nazivom „Rast“, dok okolinu Banje Luke uljepšavaju još dvije pod nazivima „Luka“ i „Pecka“.


Dodik i Šuvalov razgovarali o aktulenoj političkoj situaciji u BiH - Klix.ba\nDodik i Šuvalov razgovarali o aktulenoj političkoj situaciji u BiH\n4.5.2008. u 20:03\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Milorad Dodik i ambasador Ruske Federacije u BiH Konstantin Šuvalov razgovarali su večeras u Banjoj Luci o aktuelnoj političkoj situaciji u RS-u i BiH i regionu, kao i daljnjim evropskim integracijama BiH.\nBilo je riječi i o unapređivanju saradnje u oblasti obrazovanja i kulture između RS-a i Ruske Federacije, a izražena je potreba da se ova saradnja intenzivira, saopćeno je iz Biroa za odnose s javnošću Vlade RS-a.\nLajčak: Potpisivanje sporazuma BiH sa EU vjerovatno 26. maja\n04.05.2008. u 19:46


Kupanje sa bosanske strane\nPecanje skobalja na reci Drini kod Bajine Bašte\nSamo najzagriženiji ribolovci, među njima i ja pecaju tokom cele godine,pa i zimi, ali temperatura koja je više od dva meseca bila znatno ispod nule sprečila je većinu nas u redovnim izlascima na vodu. Koliko je bilo hladno najbolje govori činjenica da su dosta dugo pod ledom bile ne samo sve stajaćice u zemlji, već i gotovo sve reke. Drina je jedna od samo nekoliko naših tekućica koje nisu bile prekrivene ledom, pa smo moj druga Danilo Vasojević i ja rešili da duži period bez ijednog zabačaja, koji nam je obojici teško pao prekinemo baš na Drini, i to u okolini Bajine Bašte na po mom mišljenju najlepšem delu reke.\nOvog puta domaćin nam je bio jedan od naših najupešnijih mladičara Mlađo Obrenović, koji odlično barata i bolonjezom a odmah po dolasku na dogovoreno mesto sva tojica smo se uputili na vodu kako bismo pokušali da prevarimo nekog skobalja, ili ploticu. Iako smo poranili, nismo bili prvi – dosta ribolovaca uveliko je pecalo sa obe strane reke.\nIskakanje krupnih skobalja iz vode (koje ovdašnji ribolovci zovu kupanjem) spefično je za Drinu a iskustvo govori da mamac treba plasirati u liniji duž koje se riba izbacuje. Ovoga puta to je bilo veoma daleko od desne obale, uveliko na bosanskoj strani, pa sam rešio da pecam sa nešto jačim štapom i Profishing plovkom nosivosti čak 12g. Uvek se trudim da lovim najfinijim mogućim priborom, ali sam ovog puta odustao od tog pravila i u kolima ostavio bolonjez Colmic Fiume tb 18g, opredelivši se za isti model dužine 6m ali u jačoj verziji sa t.b 25g, kako ne bih rizikovao da usled veoma dalekih zabačaja sa velikim plovcima polomim štap.\nPrvo što uvek uradim pri dolasku na vodu jeste pripremanje primame, što sam ovog puta na nagovor Danila i Mlađe preskočio. Njihova ideja bila je da probamo da pecamo bez hrane na hlebnu ružu, tražeci ribu baš tamo gde se izbacuje, a da tek ako to ne da rezultat probramo da nahranimo sa vrlo malo kupovne brašnaste primame pomešane sa hlebom. Poslušao sam ih i počeli smo da dalekim zabačajima, toliko dugim da smo morali da pazimo da ne prebacimo nekog od kolega koje su pecali sa bosanske strane.\nNa vodi sam sreo Gorana Radovića Gicu, kolegu iz srpske plovkaroške reprezentacije, što me, naravno, uopšte nije iznenadilo, jer je opšte poznato da je Gici Drina oko Bajine Bašte omiljen teren, te da na njemu najviše provodi svog slobodng vremena. Gica je za razliku od nas znao da se lovi veoma daleko pa je poneo pracku i bacio nekoliko malih kugli hleba pomešanih sa hranom daleko preko pola reke i dosta uzvodno kako bismo svi mogli da pecamo u istoj liniji.\nZbog veoma dalekih hitaca posle samo desetak minuta uvideo sam da nije moguće lepo pecati na kupovni hleb iz pekare (koji je spadao pri zabaačaju), pa sam morao da pređem na francuski ribolovni hleb (Pain Chaillou, tj Pen Šaju). On je mnogo žilaviji nego hleb za ljudsku upotrebu, pa sa njim možemo zabaaciti i desetak puta bez bojazni da će spasti. Veoma je bitno da se pripremi na pravi način, kako bi istovremeno imao i elastičnost i mekoću koje su nam potrebne. Dva načina pripreme su najčešća – prvi je da se komad odvojen za pecaje uveče umota u vlažan peškir (što smo mi zaboravili da uradimo), a drugi je da se na licu mesta kriška ne deblja od 2cm potopi na 10,15 sekundi u vodu, a zatim iscedi stiskanjem u suvom peškiru.\nPosle skoro sat vremena bez trzaja, konačno na štapu imam veoma borbenu ribu i uskoro vadim veoma krupnog skobalja, čija bi veličina za sve ostale naše reke bila i rekordna, ali ne i za ovaj deo Drine, gde su primerci od oko 2kg česti na udici. I ostali ribolovci na ovom viru tek tu i tamo dobiju poneki komad, ali impresivne veličine, pa nikome nije teško da na potapanje plovka čeka i sat- dva stojeći u ledenoj Drini.\nU prvom delu dana skoro sve ribe javljale su se veoma daleko od naše obale, ali kako je vreme odmicalo, primetili smo da nam se znatno priblizila, ušavši u najdublju zonu, udaljenu od nas oko 30m gde je visina vodenog stuba preko 5m. Osim što su predhodni zabačaji bili dugi, blagi nizvodni vetar je otežavao kontrolu plovka, koji je morao da ide brzinom toka jer smo samo na taj način mogli da prevarimo opreznog skobalja, pa je skraćivanje zabačaja umnogome olaakšalo pecanje budući da nam je omogućilo da efikasnije sprečavamo stvaranje “stomaka” na najlonu (taj izraz se koristi kada veza između plovka i vrha stapa nije najkraća moguća, pa najlon ide brže od plovka, zbog čega je gotovo nemoguće pravovremeno reagovati na hitri trzaj skobalja). Na novoj liniji svi hvatamo još poneku lepu ribu a u ulovu je bilo i par krupnih plotica, s tim što smo svi pecali na isti način, sa olovnom suzom na svega koji centimetar iznad dna, dok se se udica i predvez vukli po njemu.\nOsim što sam koristio nešto jači štap i teži plovak nego obično svi ostali delovi pribora i sistema bili su maksimalno fini, što je bilo neophodno. Skobalj je uzimao samo kada je udica bila namamčena veoma malom mrvom hleba, pa sam koristio nešto manje udice no što bi bilo logično s obzirom na veličinu pecane ribe. Gamakatsu modeli 1060 i 2210 vezani Colmic Fendreel RBS najlonom od 0,125mm su se odlično pokazali (maj osnovni najlon bio je Tubertini Top Scorer od 0,16mm). Na plovak sam stavio nešto deblju antenu od standardne, da bih je video i na najvećim daljinama dok sam suzu težine identične nosivosti plovka (12g) navukao na glavni najlon, a vezao duplu vrtilicu i oko 60cm dug predvez.\nSve u svemu, jedan prelep dan na reci i uspešno pecanje u ambijentu kakav bi svaki ribolovac poželeo. Da ugođaj nakon toga bude još bolji pobrinuo se Gica, koji je u kuhinji jednako veliki majstor kao i na vodi. Onih nekoliko riba koje smo zadrzali pripremio nam je na nivou kuvara u nekom vrhunskom restoranu. Dok smo uživali u večeri Danilo i ja smo sve vreme razmišljali o tome kako da uskoro ugrabimo vreme za ponovni dolazak na Drinu.


Reč je o ustaškom pokliču koji je slavio masovno vešanje Srba u hrvatskoj NDH-a\nOna je u intervjuu portalu Istinomer koji je objavljen juče, doslovno rekla:\n- Ja sam dobar prijatelj sa sadašnjim kosovskim ambasadorom u Crnoj Gori i on kad me vidi, vikne „Srbe na vrbe“, a ja „Šipce na klince“, i svi se smejemo - izlavila je Rada Trajković, inače bliska saradnica Dragana Đilasa.\nOvo nije prvi put da se Rada Trajković smeje srpskim stradanjima! Poznato je da se smejala zajedno sa Bernarom Kušnerom na pomen Žute kuće u kojoj su živim Srbima uzimani organi.\nKiM Kosovo i Metohija Dragan Đilas opozicija Đilas Rada Trajković vesti sa Kosova i Metohije Kosovo i Metohija vesti


Juneća šnicla skuplja za trećinu | Kamatica\nPočetna > vest > Juneća šnicla skuplja za trećinu\nTekst objavljen: 25.12.2018 15:26\nNarodu je teško ugoditi, pa je tako i s cenom junećeg mesa u Srbiji. Dok su teleće i juneće šnicle poslednjih meseci u našim mesarama poskupele za više od 30 odsto, dotle stočari zadovoljno trljaju ruke jer je povećan izvoz ovog mesa.\nGotovo je sigurno da je osiromašeni stočni fond dodatno uzdrman većim izvozom u Tursku. Stručnjaci, međutim, smatraju da će to biti dodatni stimulans za srpske stočare da se okrenu ovoj poljoprivrednoj grani, jer konačno postoji račun da se ovim poslom bave.\nNE OČEKUJU NOVA POSKUPLJENJA\n- Srbija nema dovoljno junadi u tovu, a milion grla, koliko imamo manje u odnosu na devedesete godine, ne možemo tako brzo da nadoknadimo - komentariše, za "Novosti", Milan Prostran, agroekonomista. - Ranije smo samo u EU izvozili 25.000 tona govedine. Sada je počeo izvoz u Tursku, i više niko ne priča o EU, gde imamo kvotu, jer ne možemo da je ispunimo. Ali verovatno je cena bolja za Tursku. Sigurno je da juneće meso u Srbiji u skorije vreme neće biti jeftino. Kvalitetna junetina staje oko 850 dinara, a teleće meso čak i do 1.300 dinara. Naš potrošač teško sebi može da priušti ovo meso.\n- Predstojeći praznici malo će iziritirati cenu prasetine, ali to se ne može kazati i za svinjetinu - objašnjava Prostran. - Za razliku od junećeg mesa, sa svinjskim ne možemo biti toliko zadovoljni kada je reč o izvozu. I dalje svinjsko meso iz Srbije ne može da ide u zemlje EU. Tako da je i situacija na našem tržištu znatno stabilnija, pa ni cena neće rasti. Potrošači u Srbiji imaju tu naviku da "beže" ka jeftinijim vrstama mesa, pa se kod nas mnogo više troši živinsko. Ako ne kupuju belo meso, građani će uzimati krilca i batačiće, a to sve mogu da kupe za nekih 200 dinara za kilogram.\n- S jedne strane imamo potrošače koji stalno traže da nešto bude jeftinije, a imamo proizvođače koji su na poslovnoj ivici ili pred bankrotom zbog takvih cena - ističe Prostran. - Samo dobrom cenom možemo da spasemo srpske proizvođače, jer potrošač ima tu fleksibilnost. Ako ne može da priušti biftek ili ramstek, onda će da kupe piletinu ili svinjska rebarca. Videli smo kako se piletinom "igraju" trgovački lanci.\nizvoz riba piletina svinjetina junetina skače cena mesa cena mesa meso


Mljekari RS - Poziv za kontrolu proizvodnosti mlijeka\nPoziv za kontrolu proizvodnosti mlijeka\nKontrola proizvodnosti mlijeka\nObavještavamo Vas da je Udruženje poljoprivrednih proizvođača – mljekara Republike Srpske dana 27.06.2018 dobilo rješenje broj: 12.03.2-330-2625-2/18 od strane Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede za organizovanje uzgoja kvalitetno – priplodnih goveda za rase holštajn i simentalac, tj. registrovalo uzgajivačku organizaciju za navedene rase, u skladu sa Zakonom o stočarstvu (ʻʻSlužbeni glasnik Republike Srpskeʼʼ, broj 44/15).\nCilj udruženja je da u narednom periodu preuzme sistem kontrole proizvodnosti i izdavanja dokumenata o porijeklu kako je propisano Zakonom o stočarstvu Republike Srpske, relevantnim propisima Evropske unije i u skladu sa ICAR (International Committee for Animal Recording) pravilima.\nJedan od glavnih preduslova za uspostavljanje kompletnog sistema jeste kontrola proizvodnosti mlijeka, pa u skladu sa tim Udruženje je preduzelo prve korake. Udruženje je sklopilo ugovor sa ovlaštenom laboratorijom za kontrolu proizvodnosti mlijeka Veterinarsko stočarskog centra.\nU skladu sa prethodno navedenim aktivnostima molimo Vas da nam se javite ako ste zainteresovani da uđete u sistem kontrole proizvodnosti mlijeka koja će koštati 4 KM s PDV- om sa naznakom da će troškove iste sufinansirati Ministarstvo.\nPrikupljeni podaci su preduslov da bi Vaše životinje mogle u dogledno vrijeme dobiti pedigre, koji će u narednom periodu biti jedan od uslova za odobrenje podsticaja u govedarskoj proizvodnji.\nS obzirom da je početak kontrolne godine po ICAR-u od 01.10.2019 godine, molimo Vas da u što kraćem roku javite Vaš odgovor na email: uppmrs@gmail.com ili na br.tel: 051/492-997 ili mob: 065/338-526.


Objavljeno 09.05.2019. u 17h\n„Polovinom osamdesetih sam, u paorskoj avliji moga oca u Novom Miloševu, oformio sam Kulturno dvorište u kojem sam, o svom trošku, pravio programe i dovodio umetnike različitih profila, kako iz većih kulturnih centara u našoj zemlji, tako i iz inostranstva. Teškoće kroz koje smo, za ovih četrdeset godina, na našem dosadašnjem kreativnom i stvaralačkom putu prolazili, bile su sasvim normalne i nismo ih shvatali kao muku koja bi nas terarala da odustanemo, već su nam ti otpori davali snagu da i dalje u svojim naporima ustrajemo, kaže Radovan Vlahović osnivač Banatskog kulturnog centra (BKC)“\nBKC je ustanova kulture značajna za savremenu banatsku i vojvođansku lepu književnost, ali i naučnu misao. Iako smešten u malom mestu, Novom Miloševu, Centar je i te kako u središtu brojnih manifestacija u kulturi na podneblju Banata.\n– Sve je počelo krajem sedamdestih, dok sam još bio student književnosti kad mi je postalo jasno koliko se kultura grada i kultura sela, kako se tada to nazivalo, razlikuju i koliko je ono što se dešavalo u selima daleko inferiorinije od onoga što se dešava u gradovima. Već tada sam se pobunio protivu takvog stanja u mom romanu Samaroplavetnilo, a polovinom osamdesetih sam, u paorskoj avliji moga oca u Novom Miloševu, oformio Kulturno dvorište u kojem sam, o svom trošku, pravio programe i dovodio umetnike različitih profila, i iz većih kulturnih centara u našoj zemlji, i iz inostranstva. Pošao sam od ideje da se tu gde živim oformi jedna energetska i kulturološka tačka iz koje se može umetnički delovati, iz male životne sredine prema velikom svetu, kaže Radovan Vlahović, pisac I osnivač Banatskog kulturnog centra.\nPočetak je obeležio zajednički rad Radovana i Silvije Vlahović, potom su, tokom devedesetih godina, supružnici pokrenuli izdavačku delatnost , što je bilo lepo prihvaćeno. A početkom veka osnovan je Banatski kulturni centar.\nRadovan Vlahović: Sa uključivanjem ćerke Senke i sa masovnijom upotrebom interneta, društvenih mreža i novih tehnologija, pokazali smo i dokazali da iz našeg sela možemo kulturološki delovati i postati prepoznatljivi u globalnom selu. Moram da kažem da su se na naše festivale do sada javljali ljudi iz preko trideset država sveta, a da BKC kao izdavač u svojoj produkciji ima autore iz otprilike isto toliko zemalja. Zahvaljujući našim manifestacijama koje organizujemo, a ima ih ukupno osam, postali smo prepoznatljivi u Banatu, Vojvodini, Srbiji, regionu, Evropi, a može se reći i u celom svetu. Izbrisala se i razlika u virtuelnom svetu između onoga što dolazi kao kultura iz grada i kultura iz sela. Mada, kod nas u Banatu i u Srbiji, i dalje postoje predrasude prema fenomenu kreativnih industrija kakav je BKC, ali verujem da će one vremeno biti sve manje, dodaje naš sagovornik.\nBKC je prepoznatljiv i relevantan činilac na kulturnom nebu zavičajnog prostora. Učestvuje u brojnim manifestacijama kulture na ovom području, organizuje književne konkurse, stavlja pisanu reč u prvi plan i svojom izdavačkom delatnošću. Sveobuhvatan rad.\nRadovan Vlahović: Naš naziv Banatski kulturni centar se vezuje za našu zavičajnu regiju, koja se prostire u tri države, i koja u sebi ima preko dvadeset naroda i etničkih grupa, na čijim jezicima mi, u našoj izdavačkoj delatnosti, objavljujemo knjige i time činimo da naši kultirni proizvodi, a to su knjige, mada idu iz jednog zavičajnojnog podneblja, imaju, kroz različite jezike, evropski i svetski karakter. U delu vizuelnih umetnosti kojima se bavimo, kroz naše festivale, takođe, imamo tu multikulturalnu i multinacionalnu agendu, a slika ima svoj univerzalni jezik, tako da je svi ljudi razumeju i tumače na svoj način, onako kako je oni vide. A kad su pitanju lični afiniteti, moram da kažem da sam u mojoj porodici samo ja čist pisac, dok se moja ćerka bavi teorijom ilustracije, slikanjem, dizajnom i ilustrovanjem knjiga, pisanjem pesama, dok moj sin Nikola piše pesme i slika, a supruga se bavi ilustracijom i slikanjem. Mi sa jednakom naklonošću afirmišemo, kako naše lično stvaraštvo, tako i autora čije knjige uređujemo i objavljujemo. Otvoreni smo za sve oblike saradnje i često smo u prilici da se na našem sajamskom štandu nalaze kako zavičajne knjige tako i neka domaća i svetska remek književna dela. Kako smo mi privatna institucija kulture i kako nemamo stalne izvore finasriranja u kontinuitetu, prinuđeni smo da, kad su naši projekti u pitanju, imamo taj širi koncept i da podjednako dajemo šansu kako mladim stvaraocima, tako zavičajnim piscima, koji ne dolaze samo iz našeg Banata već i iz drugih krajeva naše države, a ujedno i da objavljujemo klasike i već afirmisane na književnoj sceni pisce. Isto važi i za prevode sa srpskog na jezike velikih evropskih naroda. Jer za razliku od izdavačkih kuća koje kupuju autorska prava za strane pisce i objavljuju ih na našem jeziku i time šire duhovnu kulturu naše čitalačke publike, mi najradije prevodimo naše pisce na strane jezike u nadi da će čitalačka publika u stranim državama možda prepoznati i otkriti kao svog omiljenog pisca i nekoga od naših autora, ističe Radovan Vlahović.\nJedna od književnih promocija\nVelikim slovima upisani su mnogi Banaćani u istoriju srpske književnosti. Pišu li danas Banaćani? Da li je književna scena razvijena?\nRadovan Vlahović: Može sa s pravom reći da je srpska građanska umetnost i književnost, na neki način, počela sa Banaćanima i oni su tokom istorije dali najznačajnije činbenike srpske literature. Od Dositeja do Uglješe Šajtinca, mi imamo u srpskoj literaturi plejadu pisaca bez kojih srpska književnost ne bi imala zaista smisla. Mi se u BKC-u kanimo da u budućnosti napravimo Muzej banatskih pisaca iz sva tri Banata, i iz srpskog, i iz rumunskog, i iz mađarskog, i da na taj način pokažemo, na jednom mestu, svu veličinu, lepotu i sav sjaj koji su kroz literaturu dali pisci iz našeg zavičaja. Banaćani i danas pišu, i ne samo to, već i osvaju najviše nagrade u srpskoj i regionalnoj književnosti i verujem da će, u budućim vremenima, sve veći broj mladih stvaralaca koji stasavaju na književnoj sceni učiniti da stvaraoci koji dolaze iz Banata imaju svoj specifični banatski književni univerzum i da će se sve više u vremenima budućim dešavati, zahvaljujući novim tehnologijama, ta kulturološka banatizacija Evrope i sveta.\nUčestvujete kao izdavač na domaćim i evropskim sajmovima. Idemo li u korak sa svetom?\nRadovan Vlahović: Kada su u pitanju sajmovi u inostranstvu, BKC izlaže prevode svojih izdanja na našem nacionalnom štandu i tu smo često u prilici da vidimo da mnogo stvari zavisi od finasijskih sredstava, kako kad je u pitanju promovisanje naših autora koji su prevedeni na određene strane jezike, tako i za marketing koji bi u stranim medijima trebalo da prati naše prevode. Srpska književnost je jedan ogroman nacionalni resurs koji samo prevođenjem na jezike velikih može pokazati svo svoje bogatstvo i sjaj. A za to se moraju finasirati prevodi i moraju se organizovati kompanije koje će moći da realizuju prevode naših knjiga na tim i takvim velikim tržištima. Inače, od ukupne produkcije, BKC ima oko 20 posto svojih izdanja na stranim jezicima. Što je u ovom trenutku u srpskom izdavaštvu možda u samom vrhu.\nBKC uzima učešće u organizaciji brojnih književnih manifestacija.\nRadovan Vlahović: Na prvom mestu je Nagrada Teodor Pavlović koju dodeljujemo u okviru manifestacije Dani Teodora Pavlovića koja će se održati ove godine po dvadeseti put. Tu je i nagrada vezana za Simu Cucića, koju već dvanaest godina dodeljujemo, zatim nagrada „Despotica Angelina Branković“ koju po osmi put dodeljujemo ove godine. Evropski Fejsbuk pesnički festival organizujemo po jedanaesti put u Novom Sadu na Sajmu knjiga iduće godine, a tu je i Pesnička republika koju svake godine organizujemo u Novom Miloševu, a kao specifičan, izdvaja se Festival ilustracije knjige koji svake godine organizujemo na Sajmu knjiga u Novom Sadu i u Novom Miloševu. U saradnji sa Mesnom zajednicom Elemir raspisujemo konkurs za Sremčeve dane u Elemiru, a povremeno organizujemo i Festival umetničkog stvaralaštva za osobe sa invaliditetom. Takođe, svake godine raspisujemo i konkurs za prve knjige mladih autora zajedno sa Gradom Kikinda.\nŠta je ono što od BKC-a možemo da očekujemo u skorijem periodu?\nRadovan Vlahović: Na izdavačkom planu, kapitalno izdanje Troknjižje Srbi u Banatu koji se sastoji od tri značajne monografije Banata, od kojih prve dve nisu nikada imale ponovljena izdanja više od sedamdeset godina. Prva je monografija Srbi u Banatu: u prošlosti i sadašnjosti protojereja dr Dobrivoja Nikolića. Druga je Srbi u Banatu: do kraja osamnaestog veka Dušana J. Popovića, a treća Srbi u Banatu: naselja i stanovništvo Jovana Erdeljanovića. Recenzent troknjižja je akademik Vasilije Krestić.\nSve o Banatskom Kulturnom centru pogledajte na Fejsbuk stranici https://www.facebook.com/banatculturalcenter/\nTagovi:Radovan Vlahović, Vesti Zrenjanin


Načini poboljšanja termodinamičkog stupnja djelovanja procesa u parnim postrojenjima | rzr.vusb.hr\nNačini poboljšanja termodinamičkog stupnja djelovanja procesa u parnim postrojenjima\nKovačević, D. (2020). Načini poboljšanja termodinamičkog stupnja djelovanja procesa u parnim postrojenjima (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:174:332982\nKovačević, Damjan. "Načini poboljšanja termodinamičkog stupnja djelovanja procesa u parnim postrojenjima." Undergraduate thesis, College of Slavonski Brod, 2020. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:174:332982\nKovačević, D. (2020). 'Načini poboljšanja termodinamičkog stupnja djelovanja procesa u parnim postrojenjima', Undergraduate thesis, College of Slavonski Brod, accessed 28 February 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:174:332982\nKovačević D. Načini poboljšanja termodinamičkog stupnja djelovanja procesa u parnim postrojenjima [Undergraduate thesis]. Slavonski Brod: College of Slavonski Brod; 2020 [cited 2021 February 28] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:174:332982\nD. Kovačević, "Načini poboljšanja termodinamičkog stupnja djelovanja procesa u parnim postrojenjima", Undergraduate thesis, College of Slavonski Brod, Slavonski Brod, 2020. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:174:332982\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:174:332982\nTitle Načini poboljšanja termodinamičkog stupnja djelovanja procesa u parnim postrojenjima\nTitle (english) Methods to increase thermal efficiency in steam turbine installations\nAuthor Damjan Kovačević\nU radu su opisani osnovni dijelovi i princip rada parnih postrojenja, osnovne karakteristike i veličine stanja vode i vodene pare kao najčešće korištenog radnog medija, te promjene stanja vodene pare u zatvorenim i otvorenim sustavima. U daljnjem tekstu su opisani i analizirani Carnotov ciklus koji je pravi povrativi kružni proces i kojemu svi ostali trebaju težiti, te Rankineov ciklus koji je danas najčešće korišten u radu parnih postrojenja. Zadatkom je trebalo analizirati načine poboljšanja termodinamičkog stupnja djelovanja procesa u parnim postrojenjima. Analizirani su osnovni načini povišenja termodinamičkog stupnja djelovanja, te ORC tehnologija kao potencijalno ekološki prihvatljiva varijanta Rankineova ciklusa. Analiza je pokazala da se najveće povećanje stupnja iskorištenja postiže kombinacijom prethodno navedenih načina. Međutim, još uvijek postoje bitna ograničenja posebno po pitanjima toplinskih gubitaka, otpornosti materijala i ekonomskih troškova. ORC tehnologija pokazuje značajan potencijal za primjenu u kogeneracijskim postrojenjima i na područjima gdje postoji potreba za čistom energijom.\nThe paper analyzes primary elements and work principle of steam turbine installations, primary characteristics and properties of water and water vapor as most commonly used working medium and state changes of water vapor in closed and open systems. In the following text are described and analyzed Carnot cycle which is the true reversible cycle and all other cycles should aspire to it and Rankine cycle which is the most commonly used cycle in steam installations today. The task was to analyze methods to increase thermal efficiency in steam turbine installations. Primary methods to increase thermal efficiency factor were analyzed and also ORC technology as a potentially eco friendly variant of Rankine cycle. Analysis showed that the most increase is achieved by a combination of all mentioned methods. Still, there are significant limitations especially considering heat losses, material resistance and costs. ORC technology is showing significant potential for usage in cogeneration installations and in the areas where clean energy is needed.\ntermodinamički stupanj djelovanja\nsteam turbine installations\nCreated on 2020-07-23 11:03:49